bet · GN01KrU9 · 2000-03-14 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från allmännamotionstiden hösten 1999.De behandlade motionerna rör frågor om utgångspunkter för kulturpolitiken,statens ansvar på kulturområdet och kulturens finansiering. Vidare tas uppfrågor om en basstruktur för kulturell frihet och utveckling samt om enutredning om en ny kulturpolitisk struktur.Frågor om kultursponsring, kulturinstitutionernas hyreskostnader ochregeringens regleringsbrev rörande bidragsfördelning tas upp.Syftet med Stiftelsen samt relationen mellan stiftelsensoch resurser behandlas. Regionalpolitiska aspekter av olikaslag aktualiseras i några motioner.Utskottet behandlar vidare motionsyrkanden om nya nationellakulturpolitiska mål.Delaktigheten i kulturen för barn och unga, kvinnor samt funktionshindradeberörs i vissa motioner. Stöd för samernas kultur och synpunkter på detmångkulturella samhället och det internationella kulturutbytet behandlasockså.Kulturens påverkansmöjligheter, betydelsen av publikarbete, effekterna avkulturhuvudstadsåret, kulturens betydelse vid exportsatsningar samtkulturvetenskaplig forskning berörs även i betänkandet.Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet.23 reservationer och 3 särskilda yttranden har avgivits.Motioner1999/2000:Kr201 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att av kulturanslaget bör avsättas till kultur för barn ochungdom,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en större flexibilitet hos kulturinstitutionerna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om och Allmänna arvsfonden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om centrala insatser för att underlätta för ung kultur,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett landsomfattande projekt med uppgift att belysa och framhållakvinnans roll och betydelse inom kultursektorn,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ömsesidig förståelse och respekt för olika medborgareskulturer och kulturarv,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsningar på den kulturella infrastrukturen.1999/2000:Kr234 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om funktionshindrades rätt till delaktighet i kulturlivet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det mångkulturella ,5. att hos regeringen begär en utredning i vilken utsträckningsamhällets kultursatsningar främjar jämställdhet, dvs. hur stor andelav satsningarna som når kvinnor respektive män,6. att begär att regeringen återkommer med förslag till ettåttonde kulturpolitiskt mål för att säkra könsperspektivet i statenskulturpolitik.1999/2000:Kr273 av m.fl. (v) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredningom en ny kulturpolitisk struktur.1999/2000:Kr274 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om annex tillstatliga kulturinstitutioner.1999/2000:Kr277 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av regleringsbrev,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utarbetande av regler för kultursponsring,11. att hos regeringen begär redovisning av könsbunden statistikinom kultursektorn i enlighet med det i motionen anförda,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i arbetet inom EU och FN främja det internationellakulturutbytet.1999/2000:Kr290 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av publikarbete inom kulturområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en kartläggning bör göras av hela det uppsökandepublikarbetets omfattning och kostnader inom det samhällsunderstöddakulturområdet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de idéburna publikorganisationernas särskilda förutsättningaratt medverka i publikarbetet för att vidga deltagandet i kulturlivet ochbättre ta till vara den nationella kulturpolitiken.1999/2000:Kr291 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn avobalanser i samhällets stöd till kulturen.1999/2000:Kr313 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samhällets stöd till kultursektorn.1999/2000:Kr314 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en plan för att vårda effekterna av aktiviteternaunder ,2. att hos regeringen begär förslag till nya mål inomkulturpolitiken i enlighet med vad i motionen anförts,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Stiftelsen ,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ökad uppmärksamhet av kulturen vid exportfrämjande insatser.1999/2000:Kr315 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att för framtiden se över behov av anslag iförhållande till dess arbetsuppgifter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att för framtiden se över fördelningen av anslag mellanFramtidens kultur och ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stimulera forskning om kulturens betydelse för mänskligtillväxt,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den samiska teatern.1999/2000:Kr317 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgångspunkterna för kulturpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den tekniska utvecklingen kommer att innebära nyamöjligheter för kultur och medier,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans kulturansvar,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens ansvar på kulturområdet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturens finansiering,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om funktionshindrade och kulturen.1999/2000:Kr318 av m.fl. (m) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisning av kulturinstitutionernas lokalförsörjning ochhyreskostnader.1999/2000:So225 av m.fl. (fp, s, v, c, mp) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturaktiviteter för att påverka attityder och fördomar mothomo-/bisexuella och transpersoner.1999/2000:So226 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fritid och kultur.1999/2000:Ub813 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade kultursatsningar för meningsfull fritid för ungdomarna iKalmar län.1999/2000:MJ220 av Per m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samernas kultur.1999/2000:N214 av m.fl. (c) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsningar på den kulturella infrastrukturen.1999/2000:N271 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturpolitiken.1999/2000:N388 av m.fl. (mp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de tre R:en.Ärendets beredningUnder ärendets beredning har utskottet informerats vid en uppvaktning avFöreningen och Näringsliv, Samarbetsforum för kultursponsring. I detta betänkande behandlar utskottet motioner från den allmännamotionstiden , vilka är av mera övergripande karaktär ellerbehandlar frågor som rör flera kulturområden.Utgångspunkter för kulturpolitiken, kulturens finansiering m.m.I motion Kr317 (m) - liksom i motsvarande motioner -redovisar Moderata samlingspartiet sina utgångspunkter för kulturpolitikenoch sin syn på statens ansvar på kulturområdet och på kulturensfinansiering (yrkandena 1, 2, 11 och 12 delvis).Enligt motionen är en kultur som står fri i förhållande till politiskabeslutsfattare en viktig del av ett demokratiskt samhälle. Kulturpolitikensuppgift skall vara att främja kulturell mångfald och rika möjligheter attvälja i ett kulturutbud av hög kvalitet. Kulturpolitiken skall främja ensådan utveckling, men inte styra människors val.En god förankring i den egna kulturen ger människor nödvändig trygghet. Imotionen betonas också att för att invandrade skall kunna finna sig tillrätta i det nya landet är förtrogenhet även med det nya landets kulturväsentlig.Mångfalden inom kulturen har ökat och nya, fria medier ger fler människormöjlighet att ägna sig åt konstnärliga uttrycksformer, vilket bl.a. ökaryttrandefriheten. Fria medier är en av det öppna samhällets viktigasteförutsättningar. Motionärerna konstaterar att informationsteknikens snabbautveckling ger möjligheter till kommunikation i ständigt nya former,breddar demokratin, utvecklar nya arbetsformer inom kulturområdet och ökartillgängligheten till kulturarvet. Kultursektorn måste ges en rimlig chansatt vara med i det främsta ledet i IT-användandet. Staten bör genomuniversitetsbiblioteken föregå med gott exempel i digitaliseringen avSveriges bibliotek, anförs det i motionen.Statens insatser inom kulturområdet bör enligt motionen styras motverksamheter som har nationellt intresse och som inte skulle komma tillstånd utan det statliga stödet. Det bör slås fast att all kultur inte kanuppbära stöd. Satsningarna på att få människor att läsa, gå på teatrar,konserter eller delta i studiecirklar har nått ett fåtal redan aktiva ochtill en relativt hög kostnad.Motionärerna anser att det statliga ansvaret för kulturpolitiken böravgränsas och tydliggöras. Det statliga kulturstödet bör enligt motionenkanaliseras via många bidragsgivare för att garantera den pluralism som börvara en utvecklad nations kännemärke.Följande principer bör enligt motionen gälla för statens ansvar inomkulturområdet. Alla regioner skall ha möjlighet att erbjuda levandemusikteater. Ett litet antal dansscener skall få del av statligt stöd ochbedriva regional turnéverksamhet. Staten bör ansvara för ett antal symfoni-och kammarorkestrar så att hela landet kan få rimlig del av ett vitaltmusikutbud. Det nationella kulturarvet, t.ex. nationalscenerna, arkiv ochvissa museer, skall höra till statens ansvarsområde. Staten bör på siktfinansiellt ansvara endast för de teatrar som är nationalscener.Kostnaderna för fria teatergruppers turnerande bör tas över avarrangörsledet, som bör bli mottagare av alla offentliga bidrag.Motionärerna förordar att all biblioteksverksamhet, med undantag för destatliga forskningsbiblioteken, bör vara kommunernas ansvar, således ävenlänsbiblioteken.För att få stadga inom kultursektorn när det gäller uppföljningen motuppsatta kulturpolitiska mål på olika nivåer och därmed följande bättreekonomisk ordning bör, anförs det i motionen, alla offentliga anslag iframtiden bygga på klara avtal mellan anslagsbeviljande instans ochutförande institutioner. Kulturen borde vila på flera finansieringsvägar. Iförsta hand måste de enskildas avgifter utgöra ett viktigt bidrag tillverksamheten. Enskilda kan också bidra i form av medlemskap ikulturföreningar etc. Andra bidrag kan komma från företag ochinstitutioner, antingen som direkta bidrag till viss verksamhet eller sombidrag till fondavsättningar. Slutligen måste en del av kulturverksamhetenfinansieras genom offentliga bidrag. Lokala och regionala kulturfonder samten eller flera centrala fonder bör tillskapas. En motsvarighet till denbrittiska skulle gynna vården av kulturmiljöer. AB SvenskaSpel bör delas upp så att de spel som tidigare låg hos AB Tipstjänstöverlåts på det sätt som beslutades av . Övriga spelsom tidigare låg hos bör överföras till en stiftelse,vars uppgift blir att på olika kulturella verksamheter fördela detöverskott som uppkommer, sägs det slutligen i motionen.Utskottet har vid tidigare riksmöten avstyrkt yrkanden motsvarande de somnu är aktuella i motion Kr317 (m) med hänvisning till att motionärerna delsutvecklat sin allmänna syn på kulturpolitiken, dels framfört synpunkter avmera programmatisk karaktär som utskottet inte funnit skäl att närmarediskutera (bet. 1997/98:KrU1 s. 26, 1998/99:KrU7 s. 4-5). Utskottet harvidare hänvisat till den diskussion om statens ansvar som fördes iKulturutredningens slutbetänkande (SOU 1995:84 s. 93-129). Utredningenmarkerade bl.a. att det är viktigt att många tar ett direkt och personligtansvar för kulturen och att det offentliga inte bör ta ansvar för det somidéburna rörelser eller andra kan göra lika bra eller bättre. Utredningenanförde även att andra kulturella intressen kan tillgodoses genom en välfungerande marknad. Utredningen uttryckte det offentligas ansvar genomförslagen till kulturpolitiska mål och diskuterade rollfördelningen medtyngdpunkt på frågan om motiven för offentliga åtaganden och frågan om hurändamålsenligt och nödvändigt det statliga kulturstödet är. Utskottet 1997/98 och 1998/riksmöten uttryckt att det i vart fall inte viddessa tidpunkter skulle vara en meningsfull resursinsats att sökaåstadkomma en sådan precisering av statens ansvar på kulturområdet sommotionärerna efterlyser. Utskottet har i sammanhanget framhållit att detinte heller skulle vara möjligt att få en mera långtgående uppslutningkring ett sådant preciseringsförslag. En prövning av statens ansvar för deolika kultursektorerna får - har utskottet ansett - göras med utgångspunkti de kulturpolitiska målen.Utskottet har tidigare, , behandlat motionsyrkanden om enfinansiering av kulturen i enlighet med vad som föreslås i motion Kr317(m). Utskottet har därvid tolkat förslagen i motionen - sedda i samband medModerata samlingspartiets förslag om minskadmedelsanvisning till kultursektorn - så att alltför stor del avkulturverksamheten skulle ha gjorts beroende av offentliga bidrag.Utskottet har hänvisat till att den nya budgetprocessen ger ramar för destatliga utgifterna och att det inte är möjligt att från till ettannat skära ner de statliga kulturbidragen utan att kulturverksamheten tarskada eller att landstingens och kommunernas planering rubbas. Utskottethar också anfört att mångfald och förnyelse främjas om statligt stödfördelas av flera instanser, varvid utskottet påmint om att statligtkulturstöd fördelas även av andra än och att tillsin hjälp har referens- och arbetsgrupper.Utskottet hänvisar vidare till tidigare betänkanden i vilka frågan omtillskapande av fonder avstyrkts, bl.a. en s.k. dubbleringsfond, en svenskNational Trust, en stiftelse med medel från överskottet av vissa spel somnu bedrivs av , m.m. (bet. KrU 1985/86:18 s. 17-19,1989/90:KrU17 s. 19, bet. 1994/95:KrU15 s. 22-23, bet. 1996/97:KrU1 s. 46och 156 samt bet. 1997/98:KrU1 s. 30-33). Utskottet hänvisar också till deutredningar om lotterimarknaden och lotterilagstiftningen som avslutasunder år 2000.Utskottet redovisade (bet. 1999/2000:KrU2 s. 6-7) vissaförhållanden beträffande den tekniska utvecklingens betydelse för kulturoch medier och framhöll att den nationella IT-strategin (se regeringensskr. 1998/99:2) syftar till att stimulera användningen avinformationsteknik på ett sätt som befrämjar kreativitet, tillväxt ochsysselsättning. Utskottet påminde därvid även om arkiv-, biblioteks- ochmuseiinstitutionernas eget ansvar för att inom givna ekonomiska ramar svaraför samordning, utveckling, rådgivning, utbildning, information etc.Utskottet, som hänvisar till sina tidigare ställningstaganden i aktuellafrågor, avstyrker motion Kr317 (m) yrkandena 1, 2, 11 och 12 i denna del.I motion Kr313 (kd) framhålls att det krävs vissa basstrukturer förkulturell frihet och utveckling. Staten bör ha det grundläggande ansvaretför en kulturell basstruktur som består av nationalinstitutionerna ochregionala stödjepunkter. Dessa stödjepunkter behöver inte nödvändigtviserbjuda ett brett kulturutbud men de bör inom sina områden visa godkvalitet både ur ett nationellt och ett internationellt perspektiv. I enväl utvecklad basstruktur bör också tillgången till lokaler för olikakulturaktiviteter ingå. I motionen framhålls vidare att det är en rimligutgångspunkt att besluten om fördelningen av det statliga kulturstödet skerså nära verksamheterna som möjligt. Det behövs dock noggranna utvärderingarav den nu pågående försöksverksamheten i , och län medändrad regional fördelning av bidragen innan beslut i frågan fattas. Imotionen anförs också att barn under sin uppväxt måste ges möjlighet att tadel av och att delta i olika kulturella aktiviteter. Föräldrarnas ansvar,liksom barnomsorgens, skolans och massmediernas betydelse, betonas. Barnsoch ungdomars kulturintresse kan väckas tidigt och utvecklas genom attresurser styrs till deras kulturutbud. Samhällets insatser för kulturen harökat, men insatserna bör ökas ytterligare. Vad som anförts i motionen omsamhällets stöd till kultursektorn bör ges regeringen till känna (yrkande1).Utskottet behandlade vid föregående ett motionsyrkande motsvarandedet nu aktuella (bet. 1998/99:KrU7 s. 5-6). Utskottet konstaterade attmånga av de aspekter på kulturpolitiken som framfördes i den då aktuellamotionen är grundläggande även för t.ex. de av antagnanationella kulturpolitiska målen. Detta gäller bl.a. ansvarsfördelningenmellan den centrala, regionala och lokala nivån, statens ansvar för denregionala, kulturella infrastrukturen och prioriteringen av barn ochungdomar. Utskottet anser - liksom vid föregående - att det motdenna bakgrund inte är nödvändigt att gör ett sådant uttalandesom begärs i motionen. Frågor som rör storleken på de fortsatta statligainsatserna för kulturen får avgöras i det årliga budgetarbetet. Yrkande 1 imotion Kr313 (kd) avstyrks.En utredning om en ny kulturpolitisk struktur begärs i motion Kr273 (v).Motionärerna anser att den första fasen av den svenska kulturpolitik sombyggdes upp med kulturpolitiska mål som utgångspunkt nu är slut.Denna kulturpolitiks kraft börjar tömmas, vilket tydligt framgår av denkris som många kulturinstitutioner, främst teatrarna, har stått inför undersenare år.Motionärerna anser att det krävs en omorganisering av Statens kulturråd.Vidare bör samspelet mellan den statliga, regionala och lokala nivånförändras, liksom samspelet mellan de offentliga bidragsgivarna ochkulturskaparna.Motionärerna anför att stor enighet rått och råder om att denkulturpolitiska uppgiften är att skapa bästa möjliga förutsättningar fördet yrkesverksamma konstnärliga arbetet. har bl.a. uttalatatt experimentell och nydanande konst är avgörande för framtida expansionoch kvalitet men sällan kommersiellt lönsam. Därför måste nya kulturellauttryck och mindre etablerade konstutövare stimuleras och stödjas.Konstnärlig förnyelse bygger ofta på att nyskapande konstnärer bryter motrådande kvalitetsuppfattningar. Ett sätt att stimulera dynamisk utvecklingpå kulturområdet är stöd till oberoende konstnärers och friakonstnärsgruppers verksamhet. Motionärerna ställer frågan om de allmännamedlen fördelas och utnyttjas på bästa sätt och om statens stöd fungerardynamiskt.Motionärerna vill främja förnyelse, motverka stagnation och ökamöjligheterna att uppnå de kulturpolitiska målen genom att flytta ansvaretför bidragsfördelningen från till den regionala nivån.Kulturrådet bör efter förhandlingar sluta avtal med de politiskt ansvarigapå den regionala nivån om vilka mål som skall uppnås med de statligabidragen. Bidragen skall därefter fördelas av de politiskt ansvariga på denregionala nivån med hjälp av olika referensgrupper. Förhandlingarna börockså kunna leda till konstruktiva överenskommelser om gemensamt ekonomisktansvarstagande. Genom en sådan förändring vill motionärerna uppnå att ävenandra aktörer inom kulturområdet än institutionerna skall kunna få bidragoch medverka till konstens utveckling och spridning. På detta sätt skallockså en mera direkt koppling kunna uppnås mellan konstutövarna ocharrangörerna och andra som arbetar med publikarbete. skulle meddetta arbetssätt också få mer tid över för kontroll och utvärdering avuppnådda resultat ställda i relation till de kulturpolitiska målen och deuppdrag som riksdag och regering formulerat inom kulturområdet.En ny kulturpolitisk struktur uppbyggd i enlighet med motionen skulleenligt motionärernas mening även stimulera lokala initiativ, engagemang,prioriteringar och ansvarstagande samt förkorta tiden mellan initiativ ochförverkligande.Utskottet anser liksom tidigare, och i överensstämmelse med vad som ävenanförs i motionen, att den statliga kulturpolitiken skall stimulera dynamikoch förnyelse inom konstarterna och i arbetet med kulturarvet.Utskottet vill särskilt framhålla att de kulturpolitiska målen från år 1974har haft stor betydelse genom att tydligt visa statens viljeinriktning ochgenom att även anammas och stimulera utvecklingen på alla nivåer isamhället. De utgjorde grunden för reformer inom kulturområdet under mer . Efter en omfattande utvärdering inom Kulturpolitiska utredningen(SOU 1995:85) av denna periods statliga kulturpolitik antog år1996 nya kulturpolitiska mål (bet. 1996/97:KrU1 s. 40-41). Det är således iförhållande till dessa nya kulturpolitiska mål som den statligakulturpolitikens resultat skall bedömas i fortsättningen. Enligt dessa målskall bl.a. kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet främjas.Kulturen skall ges förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande ochobunden kraft i samhället. Kulturpolitiken skall verka för alla människorsdelaktighet i kulturlivet och deras möjligheter till eget skapande.Det har i olika sammanhang betonats att grundvalen för samhälletskulturpolitiska insatser skall vara primärkommunernas ansvar för och stödtill kulturverksamhet. Vidare har en viktig del i den statligakulturpolitiken varit att bygga upp och stödja de regionalakulturinstitutionerna. Som redovisas i motionen har vissakulturinstitutioner haft en svår ekonomisk situation sombl.a. krävt tillfälliga statliga stödinsatser från statens sida. Ibudgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 17 s. 20 och31-32) har regeringen bl.a. prioriterat insatser för att värna deninstitutionella infrastrukturen. Dessa kulturinstitutioner är viktiga ochhar ansvar för konstnärlig utveckling och för kulturens tillgänglighet ihela landet. Utskottet vill med anledning av motionen betona attinstitutionerna inte bör ställas i motsatsställning till kulturverksamhetsom bedrivs i andra former, när det gäller att uppnå dessa bådagrundläggande mål för kulturpolitiken. Det bör också framhållas attsatsningar gjorts inte enbart på de etableradeinstitutionerna utan även på konstnärsstöd, stöd till fria grupper ocharrangörer m.m.När statliga liksom andra resurser är begränsade är det av särskilt storvikt att utvärdera om de statliga insatserna fördelas och utnyttjas påbästa sätt såväl inom som utanför kulturinstitutionerna för att dekulturpolitiska målen skall uppnås, bl.a. när det gäller förnyelse ochdelaktighet. Knapphet på medel ställer stora krav på de bidragsfördelandeinstanserna att kunna göra ibland svåra avvägningar och omprioriteringar,vilka också de bör kunna grundas på tillförlitliga utvärderingsresultat.Kulturrådet har som huvuduppgift att fördela bidrag, följa utvecklingeninom kulturområdet i stort, ge regeringen ett samlat underlag för denstatliga kulturpolitiken och biträda vid genomförandet av denna samt attverka för samordning och effektivitet i de statliga åtgärderna. Kulturrådetskall också utveckla metoder för mål- och resultatstyrning inomkulturområdet.Under åren efter 1996 har påbörjat en systematisk uppföljningoch utvärdering område för område. På grundval av sådana uppföljningar ochutvärderingar skall måluppfyllelse och effekter av bidragsfördelningenkunna följas och bedömas.