bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen är för långsam och oklar i sitt agerande på detta område.Lärlingssystem bör enligt utskottets uppfattning ingå som en naturlig del isåväl ungdoms- som vuxenutbildning. Genom att yrkesinriktad utbildningintegreras mer målmedvetet i företagen förbättras effektiviteten. Lärlingsut-bildningen bör expandera och ersättningarna fastställas till en nivå som görlärlingsprogrammen attraktiva också för företagen.EU-samarbete för sysselsättningDen nationella handlingsplan för sysselsättningspolitiken i som lagtsfram av regeringen har enligt utskottets mening fel inriktning. Det krävsexempelvis ökad flexibilitet inom arbetsmarknadsområdet inklusive arbets-rätten, lägre skatter på arbete samt satsningar på tjänstesektorn för att densvenska politiken skall komma i överensstämmelse med EU:s sysselsätt-ningsriktlinjer. Utskottet är kritiskt mot att regeringen inte har fört en polisom står i överensstämmelse med dessa riktlinjer. Utskottet anser att riksda-gen bör begära att regeringen lägger fram ett handlingsprogram för hur degemensamma ståndpunkter som EU:s medlemsländer enats om vad gällerarbetslöshetsbekämpning skall omsättas i praktiken.Renodling av arbetsmarknadspolitikenUtskottet har ovan förordat en förändring av arbetslöshetsförsäkringensutformning liksom förbättrade förutsättningar för lönebildningen.Regeringen har åtminstone i någon mån tagit intryck av de krav som förtsfram från , omatt förenkla regelsystemen kring de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Detär enligt utskottet viktigt att renodlingen av arbetsmarknadspolitiken fortsät-ter. Särskilt intresse bör inriktas mot den flaskhalsproblematik som har be-rörts ovan. Arbetsmarknadsutbildningen bör styras mot klart definieradearbetsmarknadsbehov samt erbjuda en kvalitet som tillmötesgår högt ställdakrav både från deltagarna och från de framtida arbetsgivarna.Utskottet anser att större ansträngningar än bör riktas mot arbets-marknadens efterfrågesida, dvs. hur man skall underlätta för företag att växaoch skapa nya arbetstillfällen. Detta är i hög grad en uppgift för en förbättraekonomisk politik samt en skatte- och näringspolitik, men arbetsmarknads-politiken kan bidra.När utvecklingen på arbetsmarknaden vänder uppåt måste fokus ligga påatt skapa nya arbetstillfällen och att ge fler personer tillträde till den reguarbetsmarknaden. De volymåtgärder som användes under den djupaste låg-konjunkturen behöver inte längre spela samma roll. Arbetsmarknadspolitikenbör inriktas på att öka kontakten mellan arbetssökande och den reguljäraarbetsmarknaden. Åtgärder skall sättas in medvetet i enlighet med en indivi-duell handlingsplan för att öka möjligheterna för den sökande att få ett arbe-te.Framför allt måste stor vikt läggas vid att nå de långtidsinskrivna som harsvårt att komma i kontakt med arbetsmarknaden. För att bryta rundgångenmellan åtgärder och öppen arbetslöshet måste åtgärder kunna sättas in underlängre tid. För merparten av de arbetssökande handlar det således om att ökakontakten med den reguljära arbetsmarknaden, medan det för långtidsin-skrivna handlar om att finna lämpliga åtgärder för att över huvud taget möj-liggöra återinträde på arbetsmarknaden.Enligt budgetpropositionen förefaller regeringen räkna med en oförändradeller t.o.m. något ökad andel personer i konjunkturberoende åtgärder för år2000, som anslagen till åtgärderna minskar. Detta förefaller varamer i linje med en ambition att minska den öppna arbetslösheten för att där-igenom uppnå fyraprocentsmålet än att verkligen öka sysselsättningen. Detär enligt utskottet orimligt att räkna med en så hög andel i arbetsmarknads-politiska åtgärder, särskilt om sysselsättningen väntas stiga. De arbetsmark-nadspolitiska åtgärderna bör enligt utskottet minskas.När sysselsättningen nu stiger är det angeläget att de konjunkturberoendeåtgärderna inte i sig kommer att utgöra en flaskhals. Det övergripande måletmåste vara att fler får arbete, inte att uppfylla kvantitativa mål. Målformule-ringar får nu inte bli till hinder för att fler nya arbetstillfällen skapas.Vad utskottet anfört om inriktningen av arbetsmarknadspolitiken med an-ledning av motionerna bör som sin mening ge regeringen till kän-na. De inriktningsförslag som framförs i övriga i sammanhanget behandlademotioner avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vad ut-skottet anfört.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmän inriktning av politikenatt med anledning av motionerna 1999/2000:A220 yrkande-na 1, 2, 12 i motsvarande del och 15-18, 1999/2000:A230 yrkandena1 och 23, 1999/2000:A231 yrkandena 1-6, 1999/2000:A254 yrkande-na 1, 17 och 34, 1999/2000:A277 yrkandena 1 i motsvarande del och2, 1999/2000:A282 yrkande 1, 1999/2000:A804 yrkande 17,1999/2000:Fi212 yrkande 15 i motsvarande del, 1999/2000:Sk692 yr-kande 20, 1999/2000:U504 yrkande 11, 1999/2000:Sf637 yrkande 15,1999/2000:Ub223 yrkande 2, 1999/2000:N214 yrkande 21 och1999/2000:N384 yrkande 20 samt med avslag på motionerna1999/2000:A205, 1999/2000:A207, 1999/2000:A213,1999/2000:A219 yrkande 6, 1999/2000:A263, 1999/2000:A272 yr-kande 1, 1999/2000:A279, 1999/2000:A280, 1998/99:Sk730 yrkande1, 1998/99:So455 yrkande 5, 1999/2000:T244 yrkande 2,1999/2000:N213 yrkande 13 och 1999/2000:N239 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Arbetsmarknaden för arbetshandikappade (mom. 2)(), (), () och ElverJonsson (fp) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.2.1 Arbetsmark-naden för arbetshandikappade som börjar med "" och slutar med"samt A276" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de statliga insatserna för att stärka de handikappadesställning är viktiga, och de bör alltid vara prioriterade. Att få möjlighet attutföra ett efterfrågat arbete ökar livskvaliteten. Utskottet kan konstatera attsvårigheterna med att anställa en person med funktionshinder ofta överdrivs.Information och enklare anpassningar av arbetsmiljön kan ofta räcka för attöverbrygga de hinder som finns för att kunna passa in på en arbetsplats.Utskottet anser att arbetslinjen måste gälla även för handikappade och för-tidspensioneringar undvikas i största möjliga utsträckning. Både lönebidragoch anställningar inom har visat sig vara värdefulla lösningar förmånga handikappade. Utskottet anser att lönebidragsanställningar i störstamöjliga utsträckning måste vara en åtgärd för arbetshandikappade. I ett bättrekonjunkturläge måste denna anställningsform renodlas till att avse arbets-handikappade. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet motion A231 (yrk.15). Det anförda bör ges regeringen till känna. Utskottet avstyrker motioner-na 1998/99:A282, A241, A244, A257 samt A276.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande arbetsmarknaden för arbetshandikappadeatt med anledning av motion 1999/2000:A231 yrkande 15samt med avslag på motionerna 1998/99:A282, 1998/99:So455 yrkan-de 6, 1999/2000:A210, 1999/2000:A211, 1999/2000:A226,1999/2000:A241, 1999/2000:A244, 1999/2000:A257 och1999/2000:A276 som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,3. Arbetsmarknaden för invandrare (mom. 3)(), (), (), KentOlsson (m), (), (), ()och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 1.2 Arbetsmarknaden förolika grupper under rubriken för invandrare bort haföljande lydelse:Invandrarnas situation på arbetsmarknaden har försämrats kraftigt under1990-talet. En viss förbättring har dock skett men många in-vandrare har fortfarande stora problem med att etablera sig på arbetsmarkna-den.Generella insatser för fler företag och arbetstillfällen behövs för att lösadessa problem.Utöver de generella insatserna anser utskottet att situationens allvar moti-verar en öppenhet för att pröva användningen av nya former av insatser föratt bana väg in i arbetslivet för dem som är arbetslösa. Bemanningsföretag,specialiserade arbetsförmedlingar och fler privata förmedlingar kan hjälpaolika grupper av arbetssökande med speciella behov. Konkurrerande arbets-förmedlingar ökar valmöjligheterna för såväl de arbetssökande som arbetsgi-varna.Internationella arbetsförmedlingar för ekonomer, jurister, tekniker m.fl.kategorier kan genom sitt sätt att arbeta underlätta kontakter mellan å enasidan arbetssökande som förutom yrkeskunskaper också har flerkulturellkompetens och å den andra sidan arbetsgivare som har behov av arbetskraftmed denna bredd. Sådana förmedlingar kan också genom goda kontaktnätmedverka till att företag övervinner sitt motstånd mot att anställa en personmed utländsk bakgrund. Utskottet anser att internationella arbetsförmedling-ar bör inrättas på fler orter i landet.Utskottet vill också peka på behovet av att ta till vara invandrarkvinnorsspecifika kompetens. Det kan exempelvis ske genom att personer som harsvårt att tillgodogöra sig gängse arbetsmarknadsinsatser får möjlighet attpröva kombinationer av praktiskt arbete och undervisning.Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet motionerna A230 (fp) yrkandena5 och 6, A231 (fp) yrkande 13, A804 (kd) yrkande 14 samt Sf637 (kd) yr-kande 18. Övriga i sammanhanget behandlade motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande arbetsmarknaden för invandrareatt med anledning av motionerna 1999/2000:A230 yrkande-na 5 och 6, 1999/2000:A231 yrkande 13, 1999/2000:A804 yrkande 14och 1999/2000:Sf637 yrkande 18 samt med avslag på motion1999/2000:A228 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,4. Arbetsmarknaden för kvinnor (mom. 4)(), (), (), KentOlsson (m), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.2.3 Arbetsmark-naden för kvinnor som börjar med "Med denna bakgrund" och slutar med"A804 (yrk. 12)" bort ha följande lydelse:Med denna bakgrund övergår utskottet till att behandla Kristdemokraternasförslag om rimliga priser på hushållsnära tjänster. Utskottet anser att om manvill skapa goda karriärmöjligheter för kvinnor är det viktigt att utforma be-skattningen så att det går att köpa hushållstjänster som utförs i arbetsgivarenhem till rimliga priser. Detta skulle enligt utskottets uppfattning få en raddirekta effekter och framför allt innebära att de kvinnor som utför hus-hållstjänster på en svart marknad skulle få riktiga arbeten. Vidare skulle detinnebära betydligt fler arbetstillfällen, ge ungdomar en öppning på arbets-marknaden, underlätta för äldre kvinnor att stanna på arbetsmarkna-den samt underlätta för många invandrarkvinnor att få tillträde till arbets-marknaden. Utskottet tillstyrker motion A804 (yrk. Det anförda bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande arbetsmarknaden för kvinnoratt med anledning av motion 1999/2000:A804 yrkande 12och med avslag på motion 1999/2000:A820 yrkandena 1-4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Arbetsmarknaden för ungdomar (mom. 5)(), (), (), KentOlsson (m), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.2.4 Arbetsmark-naden för ungdomar som börjar med "har" ochslutar med "yrkande 11 (c)" bort ha följande lydelse:Redan år 1994 lovade regeringen att ingen ungdom skulle gåarbetslös . Först , mitt under en lång och stabil hög-konjunktur, har regeringen börjat att närma sig den angivna målsättningen.Trots detta är arbetslösheten bland ungdomar alltjämt hög.Risken med den politik som regeringen bedriver är att ungdomar aldrig gesen chans att komma in på den ordinarie arbetsmarknaden. Detta leder i sintur till att de som enda möjlighet till försörjning har att lita till ersättninoch bidrag av olika slag. För att bryta den pågående utvecklingen är detdärför angeläget att arbetsmarknadspolitiken ges en ny inriktning. Föränd-ringar bl.a. avseende skatter, arbetsrätt och lönebildning krävs för att göra dlättare för företag att expandera. Om företagen ges möjlighet att utveckla sinverksamhet tillskapas också nya arbetstillfällen som kommer ungdomar tilldel. Även övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder som riktas till ungdomarmåste ha som huvudsakligt ändamål att skapa reguljära arbeten ute i företa-gen. Åtgärderna får inte innebära att ungdomar hålls kvar i utbildningsinsat-ser eller andra åtgärder. Ett sätt att undvika att så sker är att införa ett lälingssystem genom vilket ungdomarna tidigt får kontakt med företag.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motionerna A231 yrkande12 (fp) och A254 yrkande 7 delvis (kd). Motion Ub813 (c) avstyrks i berördadelar i den mån den inte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande arbetsmarknaden för ungdomaratt med anledning av motionerna 1999/2000:A231 yrkande12 och 1999/2000:A254 yrkande 7 i motsvarande del samt med avslagpå motion 1999/2000:Ub813 yrkande 11 som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört,6. Arbetsmarknaden för äldre (mom. 6)(), (), (), (), (), () och ()anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.2.5 Arbetsmark-naden för äldre som börjar med "Utskottet kan" och slutar med "och A717"bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att många arbetstagare som har fyllt har be-tydligt svårare än yngre arbetstagare att komma in på arbetsmarknaden efteren period av arbetslöshet. Att anställa en 55-åring kan dock enligt utskottetsuppfattning vara mycket lönsamt för arbetsgivaren. Många i den äldre ar-betskraften har stor erfarenhet och kompetens och är dessutom ofta mertrogna mot sin arbetsgivare och stannar kvar på arbetsplatsen i större ut-sträckning än yngre som har en tendens till rörlighet. Utskottet kan därförinte ställa sig bakom förslag som innebär att äldre arbetskraft pensioneraseller generationsväxlas från arbetsmarknaden . Utskottet delar Folk-partiets uppfattning i motion A231 att dessa åtgärder är alldeles för defensivaoch markerar att regeringen anser att de äldre på arbetsmarknaden inte be-hövs. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund motion A231 (yrk. Detanförda bör ges regeringen till känna.Vad avser frågan om höjd pensionsålder kan utskottet konstatera att möj-ligheten att stanna kvar på arbetsmarknaden efter är begränsad. Ipromemorian Höjd ålder för avgångsskyldighet till (Ds 1999:39), somär under beredning, förordas att det i anställningsskyddslagen införs en be-stämmelse om att avtal som föreskriver en avgångsskyldighet mellan 65 och67 år skall sakna verkan och att det i stället skall gälla en avgångsskyldighetvid fyllda . Utskottet instämmer i uppfattning i motionSo323 att det endast är med en lagändring som det blir möjligt att fortsätta påarbetsmarknaden efter och anser därför att det är angeläget attförslaget genomförs. Utskottet tillstyrker motion So323 (yrk. Det anfördabör ges regeringen till känna. Övriga i sammanhanget behandlade motion-syrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande arbetsmarknaden för äldreatt med anledning av motion 1999/2000:So323 yrkande 2samt med avslag på motionerna 1999/2000:A231 yrkande 11,1999/2000:A238 yrkande 2, 1999/2000:A281, 1999/2000:A717 och1999/2000:So262 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,7. Arbetsmarknaden för äldre (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.2.5 Arbetsmark-nad för äldre som börjar med "Utskottet kan konstatera" och slutar med"samt A238 (yrk. 2)" bort ha följande lydelse:Under senare tid har det skett en ökning av antalet arbetstillfällen. Mångaarbetssökande har trots det haft svårt att få arbete. Orsaken har främst varitatt de har svårt att passa in på den jobbprofil som många arbetsgivare har.Detta gäller inte minst för de arbetssökande som är . Dessapersoner har också svårt att få hjälp genom arbetsförmedlingen. Många avdessa ligger i riskzonen för att bli utförsäkrade. Det är inte skäligt att persner som arbetat hårt under av sitt liv skall tvingas att leva på sociabidrag. För att förhindra en åldersdiskriminering på arbetsmarknaden är detdärför angeläget att det snabbt utreds vilka åtgärder som kan vidtas för atthjälpa gruppen äldre arbetssökande. Utskottet tillstyrker motionen A238yrkande 2 (mp). Motionerna A231 yrkande 11 (fp), A281 (s) och So262yrkande 1 (fp) avstyrks. Det anförda bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande arbetsmarknaden för äldreatt med anledning av motion 1999/2000:A238 yrkande 2och med avslag på motionerna 1999/2000:A231 yrkande 11,1999/2000:A281, 1999/2000:A717, 1999/2000:So262 yrkande 1 och1999/2000:So323 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,8. Arbetsmarknaden för långtidsarbetslösa ochlångtidsinskrivna (mom. 7, motiveringen), , och (allam) anser att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.2.6 Arbets-marknaden för långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna som börjar med"godkände" och slutar med "stödet infördes." bort ha följandelydelse:Utskottet anser att de särskilda åtgärderna riktade mot långtidsarbetslösa iform av förstärkt anställningsstöd bör avvecklas med tanke på erfarenheternaav tidigare motsvarande system. I stället bör en politik föras som skaparförutsättningar för betydligt fler arbetstillfällen och inriktas på insatser soförbättrar de långtidsarbetslösas möjligheter att ta arbete. Det gäller inteminst kvalitetsinriktade åtgärder vad gäller vuxenutbildning.9. Arbetsmarknaden för långtidsarbetslösa ochlångtidsinskrivna (mom. 7)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.2.6 Arbetsmark-naden för långtidsarbetslösa/långtidsinskrivna som börjar med "I rege-ringens" och slutar med "Sf615 (yrk. 6)" bort ha följande lydelse:Den utformning som arbetsmarknadspolitiken i kombination med kontant-stödet har innebär att det kan uppstå "rundgång" i systemen. Det ärdärför angeläget att reglerna ändras. Ändringarna får dock inte utformas påett sådant sätt att tryggheten minskar för de långtidsarbetslösa som redan ären hårt drabbad grupp. Reglerna bör också utformas så att de stimulerar bådearbetsförmedlare och arbetssökande till att ta till vara de olika alternativ tiordinarie arbete som finns.Kompetenshöjande åtgärder och utbildningsinsatser måste också riktas motde långtidsarbetslösa i syfte att möjliggöra för dem att få arbete i de bran-scher där det är störst chans att framtidens jobb kan finnas.Långa tider av arbetslöshet leder lätt till passivisering och modlöshet. Detär därför angeläget att folkrörelserna tillsammans med arbetsförmedlingarnaoch kommunerna försöker stötta de långtidsarbetslösa. Alla ansvariga myn-digheter måste uppmärksamma de sociala konsekvenserna som långa tider avarbetslöshet medför för den enskilde. Aktiva åtgärder bör vidtas i syfte attbryta den isolering och ta bort de skamkänslor som tyvärr många arbetslösadrabbas av. Ett förslag för att uppnå detta är riktad information till alla somuppbär någon form av arbetslöshetsersättning. Ett annat förslag är annonse-ring via t.ex. SVT:s Anslagstavlan. Enligt utskottets uppfattning bör rege-ringen tillsätta en särskild delegation för att utarbeta lämpliga förslag på huarbetslösas sociala situation kan stärkas.Utskottet tillstyrker därmed motion A254 yrkande 5 (kd). Det anförda börges regeringen till känna. Motion Sf615 yrkande 6 (fp) avslås.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande arbetsmarknaden för långtidsarbetslösa och lång-tidsinskrivnaatt med anledning av motion 1999/2000:A254 yrkande 5och med avslag på motion 1999/2000:Sf615 yrkande 6 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anförts,10. Deltidsarbetslöshet (mom. 8, motiveringen), , och (allam) anser att ställningstagandet i avsnitt 1.3 Deltidsarbetslöshet bort haföljande lydelse:Utskottet kan konstatera att flera av motionerna ser ökad lagreglering somett möjligt sätt att komma till rätta med deltidsarbetslösheten.Med anledning därav vill utskottet för sin del uttala följande. De regelverksom styr relationerna mellan arbetsgivare och arbetstagare på den svenskaarbetsmarknaden är anpassat efter en annan tid, då stordrift, enhetlighet ochkollektivism var förhärskande. Det framtida arbetet där varor och tjänster iökande utsträckning baseras på den nya informationstekniken, ett växandeegenföretagande och en decentralisering av ansvar till medarbetarna kräverandra lösningar. Strategin att skärpa den lagstiftning som omgärdar arbeteoch anställning kan ge den gamla ordningen en konkurrensfördel. Det äremellertid uppenbart att denna strategi inte håller i längden. Enligt utskottetmening bör de grundläggande regler som behövs till skydd för människorsliv och hälsa vara indispositiva, i övrigt bör anställningsförhållandena i ökadutsträckning regleras genom individuella avtal mellan arbetsgivare och ar-betstagare. De problem som motionerna tar upp kräver andra lösningar ännya lagregler.Av dessa skäl avstyrker utskottet de nu behandlade motionerna A267,A703, A707 och A725.11. Deltidsarbetslöshet (mom. 8, motiveringen)och (båda kd) anser att utskottets ställningsta-gande i avsnitt 1.3. Deltidsarbetslöshet, såvitt avser första stycket sistameningen och andra stycket, bort ha följande lydelse:Utskottet noterar att lade fram sitt betänkande tidiga-re . Regeringen har i propositionen meddelat att den har för avsikt att taställning till detta utredningsförslag i samband med förslagen från den ar-betsgrupp som sett över vissa frågor om arbetslöshetsförsäkringen. Utskottetvill inte i detta sammanhang bedöma de olika förslag som kommit framgenom dessa utredningar.12. Översyn av bemanningsföretagen m.m. (mom. 9), , och (allam) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 , uthyrnings- och bemanningsföretag som börjar med "Dennyssnämnda" och slutar med "A723 (yrk. 8)" bort ha följande lydelse:Som framhålls i kommittémotion A247 är växlingarna avpersonalbehov inte möjliga att förutse. Även strävan efter koncentration påkärnområden kan leda till en ökad efterfrågan på tillfälliga personalresurser.Både större och mindre företag kan behöva skaffa sig tillfällig hjälp. Detökar flexibiliteten och det ger en trygghet t.ex. i samband med sjukfrånvaro,föräldraledighet och liknande. För många människor är arbete i ett beman-ningsföretag också en väg mot en vanlig fast anställning, vilket leder till enganska stor personalomsättning i branschen. Ett arbete i ett bemanningsföre-tag medger frihet och flexibilitet. Branschen fyller alltså av flera skäl ettotvetydigt behov på arbetsmarknaden. Bemanningsföretagen symboliserar enny syn på arbete och företagande.Som påpekas i kommittémotion A247 har många kommuneroch arbetsförmedlingar börjat konkurrera med bemanningsföretagen. arbetscentra hyrs arbetslösa ut till företag. Detta är inte konkurrens pålika villkor. Mellan uppdragen deltar nämligen personalen i arbetsmarknads-åtgärder och kan då lyfta ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. De of-fentliga bemanningsföretagen slipper därmed att betala för den tid som deinte kan hyra ut personalen. De privata företagen däremot har tillsvidare-anställd personal och betalar s.k. garantitid. Ett annat exempel är AMS för-medling av korttidsanställningar genom pooler, t.ex. Butikspoolen. Denarbetslöse som knyts till en sådan pool lyfter arbetslöshetsersättning mellanuppdragen. Vid ny arbetslöshet återgår personen till poolen och uppbär a-kassa eller deltar i arbetsmarknadsutbildning. Ytterligare ett exempel påsådan konkurrens är den verksamhet som det statsägda AmuGruppen ABstartat genom Personaluthyrning. Företaget har givits en tvåårsperiod föratt visa lönsamhet och kan därmed med utnyttjande av statliga resurser bådehålla låga priser gentemot kunder och erbjuda de anställda mer förmånligavillkor än vad som är möjligt i branschen i övrigt.I sammanhanget finns anledning att beakta de diskriminerande a-kassereglerna.