bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — Vad ut-skottet nu anfört bör med anledning av motionerna1999/2000:So32 (m) yrkande 4 och 1999/2000:So42 (c) yrkande 8 ge rege-ringen till känna. Motionerna 1999/2000:So33 (m) yrkande 10,1999/2000:So44 (kd) yrkande 11, 1999/2000:So487 (kd) yrkande 5,1999/2000:Sf303 (kd) yrkande 5 och 1999/2000:Ub285 (s) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande utbildningatt med anledning av motionerna 1999/2000:So32 yrkande4 och 1999/2000:So42 yrkande 8 samt med avslag på motionerna1999/2000:So33 yrkande 10, 1999/2000:So44 yrkande 11, 1999/2000:So487 yrkande 5, 1999/2000:Sf303 yrkande 5 och 1999/2000:Ub285som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. Utbildning (mom. 30)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 68 börjar med "uppfattning" och slutar med "(s) avstyrks" bort ha följande lydelse.Utskottet föreslår att en lagändring övervägs för att stärka elevens och för-äldrarnas möjlighet att påverka hur assistentfrågan skall lösas i skolmiljön.Möjligheterna till studiefinansiering bör vidare vara lika oavsett om denstuderande har handikapp eller inte. Detta gäller även begåvningsmässigahandikapp. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motio-nerna 1999/2000:So44 (kd) yrkande 11, 1999/2000:So487 (kd) yrkande 5och 1999/2000:Sf303 (kd) yrkande 5 ge regeringen till känna. Motionerna1999/2000:So32 (m) yrkande 4, 1999/2000:So33 (m) yrkande 10,1999/2000:So42 (c) yrkande 8 och 1999/2000:Ub285 (s) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande utbildningatt med anledning av motionerna 1999/2000:So44 yrkande11, 1999/2000:So487 yrkande 5 och 1999/2000:Sf303 yrkande 5 samtmed avslag på motionerna 1999/2000:So32 yrkande 4, 1999/2000:So33 yrkande 10, 1999/2000:So42 yrkande 8 och 1999/2000:Ub285som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,34. Arbetsmarknad (mom. 31)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 71 börjar med "Utskottetställer sig" och slutar med "denna avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig i stort till vad som anförts om lönebidrag i det förstasärskilda yttrandet till arbetsmarknadsutskottets yttrande AU5y. Enligt ut-skottet är det nödvändigt att tillförsäkra de arbetshandikappade möjlighetentill fortsatt aktivt arbetsliv. Inte minst nu när arbetsmarknaden har vänt uppågäller det att skapa möjligheter för de arbetshandikappade på den ordinariearbetsmarknaden. Lönebidrag kan då vara ett effektivt instrument. Utskottetanser att ytterligare borde ha avsatts av regeringen fördetta ändamål. Då skulle fler arbetshandikappade kunnat få arbete på denreguljära arbetsmarknaden. Vad utskottet nu anfört bör med anled-ning av motion 1999/2000:So44 (kd) yrkandena 10 och 12 ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följande lydelse:31. beträffande arbetsmarknadatt med anledning av motion 1999/2000:So44 yrkandena 10och 12 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,35. IT för funktionshindrade på arbetsmarknaden (mom. 32)(), (), (), LarsGustafsson (kd), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 71 börjar med "IT inne-bär" och slutar med "viss mån tillgodosedd" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är IT-utvecklingen särskilt angelägen för personer medfunktionshinder. Den nya IT-sektorn kan, enligt utskottet, med fördel ge nyaarbetstillfällen för personer med funktionshinder. Till exempel kan det näm-nas att autistiska personer ofta har hög kompetens att hantera IT. En möjligväg vid sidan av lönebidrag är inskolning med hjälp av särskilda mentorer.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion1999/2000:So488 (kd) yrkande 13 delvis ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följande lydelse:32. beträffande IT för funktionshindrade på arbetsmarknadenatt med anledning av motion 1999/2000:So488 yrkande 13delvis som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,36. Habilitering och rehabilitering (mom. 33), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 73 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "(mp) yrkande 10" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att det i propositionen talas om rehabilitering av barnoch ungdomar, men inte om problemen med rehabilitering av vuxna. Pro-blemen är i hög grad sammankopplade med bristande samordning mellanolika huvudmän. Nyckeln till bättre samordning ligger i ökad valfrihet. Etttilläggsdirektiv bör ges till den pågående utredningen av om den arbetslivsin-riktade rehabiliteringen (S 1999:08) rörande behovet av en vidare syn påvuxenhabilitering. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotionerna 1999/2000:So32 (m) yrkande 10 och 1999/2000:So33 (m) yr-kande 2, ge regeringen till känna. Motionerna 1999/2000:So40 (fp) yrkande13 och 1999/2000:So41 (mp) yrkande 10 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande habilitering och rehabiliteringatt med anledning av motionerna 1999/2000:So32 yrkande10 och 1999/2000:So33 yrkande 2 och med avslag på motionerna1999/2000:So40 yrkande 13 och 1999/2000:So41 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,37. Habilitering och rehabilitering (mom. 33)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 73 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "(mp) yrkande 10" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är det anmärkningsvärt att regeringen i propositionen lyfterfram behovet av tidigt insatta åtgärder endast för barn och ungdomar. Ut-skottet anser att behovet av tidigt insatta åtgärder skall gälla oavsett ålder.Det är mycket olika runt om i landet vad gäller både resurser för reha-bilitering och utbud. Enligt utskottets uppfattning är rehabiliteringsutbudetför vuxna funktionshindrade underdimensionerat. Mot bakgrund av ovanstå-ende är det, enligt utskottets mening, viktigt att regeringens uppdrag tillSocialstyrelsen även omfattar tillgängligheten för vuxna. Ett tilläggsdirektivbör också ges till den pågående utredningen om den arbetslivsinriktade reha-biliteringen (S 1999:08), rörande behovet av en vidare syn på vuxenhabilite-ring. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna1999/2000:So33 (m) yrkande 2, 1999/2000:So40 (fp) yrkande 13 och1999/2000:So41 (mp) yrkande 10 ge regeringen till känna. Motion1999/2000:So32 (m) yrkande 10 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande habilitering och rehabiliteringatt med anledning av motionerna 1999/2000:So33 yrkande2, 1999/2000:So40 yrkande 13 och 1999/2000:So41 yrkande 10 samtmed avslag på motion 1999/2000:So32 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,38. Vårdgaranti (mom. 34)(), (), (), LarsGustafsson (kd), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 73 börjar med"har" och slutar med "(c) yrkande 9" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att många äldre köar inom sjukvården för att få sinabehandlingsbara funktionshinder åtgärdade. Utskottet anser att det behövs enny vårdgaranti. När ramarna för sjukvården vidgas måste ambitionen vara attskyndsamt arbeta bort köerna för alla slags diagnoser och att patienten ska ha fått anvisad behandling. Valfriheten skall enligt utskottetomfatta samtliga godkända vårdgivare inom öppenvården och den privatavården. Patienten skall kunna välja sjukhus i hela landet och på lika villkorbesöka såväl specialistläkare hos som privat vårdgivare medavtal. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion1999/2000:So42 (c) yrkande 9 ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse:34. beträffande vårdgarantiatt med anledning av motion 1999/2000:So42 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,39. Det nya bidragssystemet (mom. 36)(), (), (), LarsGustafsson (kd), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 76 börjar med "De nyabidragsreglerna" och på s. 77 slutar med "regeringen till känna" bort haföljande lydelse:Enligt utskottet är det angeläget att får möjlighet att taställning till ett mera detaljerat förslag till fördelning av statsbidragen tilhandikapporganisationerna. De nya reglerna kan få olyckliga konsekvenserför enskilda förbund som har en rikstäckande organisation men inte till fullouppfyller övriga formella kriterier. Utskottets uppfattning är att alla organi-sationer - även de som representerar mycket små grupper av handikappadeeller som väljer att inte samordna sin verksamhet inom ett större kollektiv -skall ha rimliga möjligheter att arbeta som självständiga organisationer.Reglerna för statsbidragen måste utformas med detta som utgångspunkt.Riktlinjerna för fördelning av bidragen måste också bli enklare och kunnaförstås av organisationerna. Vad utskottet nu anfört bör med an-ledning av motionerna 1999/2000:So24 (s), 1999/2000:So26 (s), 1999/2000:So32 (m) yrkande 8 och 1999/2000:So42 (c) yrkande 11 ge regeringen tillkänna. Motionerna 1999/2000:So29 (s), 1999/2000:So40 (fp) yrkande 14 och1999/2000:So44 (kd) yrkande 14 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande det nya bidragssystemetatt med anledning av motionerna 1999/2000:So24,1999/2000:So26, 1999/2000:So32 yrkande 8 och 1999/2000:So42 yr-kande 11 samt med avslag på motionerna 1999/2000:So29,1999/2000:So40 yrkande 14 och 1999/2000:So44 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,40. Det nya bidragssystemet (mom. 36)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 76 börjar med "De nyabidragsreglerna " och på s. 77 slutar med "regeringen till känna" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att regeringen bör upphäva den nya förordningen. De nyareglerna kommer att slå hårt mot olika handikappförbund och gynna de storaorganisationerna på bekostnad av de små. Utskottet avvisar regeringenscentralisering av handikapporganisationernas stöd till . mening kommer förslaget att leda till färre handikapporganisatio-ner. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion1999/2000:So40 (fp) yrkande 14 ge regeringen till känna. Motionerna1999/2000:So24 (s), 1999/2000:So26 (s), 1999/2000:So29 (s), 1999/2000:So32 (m) yrkande 8, 1999/2000:So42 (c) yrkande 11 och 1999/2000:So44(kd) yrkande 14 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande det nya bidragssystemetatt med anledning av motion 1999/2000:So40 yrkande 14och med avslag på motionerna 1999/2000:So24, 1999/2000:So26,1999/2000:So29, 1999/2000:So32 yrkande 8, 1999/2000:So42 yrkan-de 11 och 1999/2000:So44 yrkande 14 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,41. Avlösning m.m. (mom. 37)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 80 börjar med "Utskottethar" slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Sedan reglerna om överklaganden av beslut om bistånd enligt socialtjänst-lagen ändrades kan endast vissa beslut om bistånd över-klagas genom förvaltningsbesvär medan övriga beslut endast kan överklagasgenom laglighetsprövning. I praktiken har detta inneburit att den enskildefunktionshindrade i större utsträckning än tidigare måste förlita sig på kom-munens goda vilja för att få stöd för andra insatser än de som räknas upp i 6§ socialtjänstlagen, som t.ex. ledsagning och avlösning. Utskottet anser attförändringarna har visat sig ge en försämrad rättstrygghet för den enskilde.Detta är oacceptabelt och möjligheterna till överklagande måste återställas.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So40(fp) yrkande 3 och So321 (fp) yrkande 6 som sin mening ge regeringen tillkänna. Motion So489 (v) yrkande 5 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 37 bort ha följande lydelse:37. beträffande avlösning m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:So40 yrkande3 och 1999/2000:So321 yrkande 6 samt med avslag på motion1999/2000:So489 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,42. 6 f § socialtjänstlagen (mom. 38)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 80 börjar med "När detgäller" och slutar med "yrkande 16 avstyrks" bort ha följande lydelse:Rätten till ekonomiskt bistånd har ersatts av en rätt till försörjningsstöd.Den enskilde med funktionshinder har inte rätt till försörjningsstöd för högamerkostnader som funktionshindret kan medföra, till exempel för bostad, ledarhund. (SOU 1994:139) föreslog att person-ligt stöd, där bland annat avlösning ingick, skulle vara kvar som en rättighet.Utskottet delar den bedömningen, varför ett stadgande om "personligt stöd"bör tillföras 6 f § socialtjänstlagen. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed anledning av motion So488 (kd) yrkande 16 som sin mening ge rege-ringen till känna. Motion So321 (fp) yrkande 7 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande 6 f § socialtjänstlagenatt med anledning av motion 1999/2000:So488 yrkande 16och med avslag på motion 1999/2000:So321 yrkande 7 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,43. 6 f § socialtjänstlagen (mom. 38)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 80 börjar med "När detgäller" och slutar med "yrkande 16 avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är avsikten med den i 6 f § socialtjänstlagen angivna insat-sen hjälp i hemmet, att insatsen skall kunna utformas på olika vis beroendepå olika behov. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotion So321 (fp) yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna. Mo-tion So488 yrkande 16 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande 6 f § socialtjänstlagenatt med anledning av motion 1999/2000:So321 yrkande 7och med avslag på motion 1999/2000:So488 yrkande 16 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,44. Personlig assistans (mom. 40), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 84 börjar med "Utskottetvidhåller" och på s. 85 slutar med "6 avstyrks därmed" bort ha följande ly-delse:Utskottet anser det angeläget att målet med assistansersättningen att un-derlätta för funktionshindrade att integreras i samhället inte ställs motandra behov i kommunernas budget. Hela det ekonomiska ansvaret för assi-stansersättningen bör därför återgå till staten. Vidare bör schabloniseringenav ersättningen och rätten till personlig assistans under skoltid och vid vistese på dagcenter etc. återinföras.Många funktionshindrade har fått sin rätt till personlig assistans omprövad.De rättigheter som lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade ochlagen om personlig assistans ursprungligen givit personer med funk-tionsnedsättning och deras anhöriga måste enligt utskottet återställas. Denpersonliga assistenten bör snarare ges möjlighet att användas mer i arbetslivoch i studieverksamhet än vad som är fallet. Assistentens insatser i skol-arbetet eller på dagis bör också utvecklas. Vidare anser utskottet att personersom tidigare beviljats assistansersättning bör få behålla denna även efter 65-årsdagen. Denna fråga är redan nu tillräckligt utredd så reformen bör kunnaträda i kraft . Utskottet har vidare från Handikappombudsmannenerfarit att 40 000 personer eller fler, som är berättigade till stödinsatser enLSS, inte erhåller dessa. Detta trots att kommunerna fått statsbidrag för atttillgodose dessa personers stödbehov. Enligt utskottet bör därför mer statligamedel tillföras kommunerna för att tillgodose dessa personers stödbehov.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So32(m) yrkande 2 och So40 (fp) yrkandena 7, 8 och 11 som sin mening ge rege-ringen till känna. Motionerna So41 (mp) yrkande 15, So42 (c) yrkande 4 ochSo44 (kd) yrkande 6 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande personlig assistansatt med anledning av motionerna 1999/2000:So32 yrkande2 och 1999/2000:So40 yrkandena 7, 8 och 11 samt med avslag påmotionerna 1999/2000:So41 yrkande 15, 1999/2000:So42 yrkande 4och 1999/2000:So44 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,45. Personlig assistans (mom. 40)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 84 börjar med "Utskottetvidhåller" och på s. 85 slutar med "6 avstyrks därmed" bort ha följande ly-delse:Utskottet anser att avsikten med lagen om stöd och service till vissa funk-tionshindrade bör förtydligas och att det måste fastställas att samma bedöm-ningsgrund skall gälla för barn och vuxna. tolkas lagen så, atthögre krav ställs på omvårdnadsbehov hos barn för att de skall anses vara ibehov av personlig assistans för sina grundläggande behov. Vidare anserutskottet att de psykiskt funktionshindrade till stora delar inte omfattas avlagen och att det därför behövs en ändring i lagen så att "hjälp med aktive-ring och motivation" också utgör ett grundläggande behov. Det bör ocksåtydliggöras i lagen, att även svårt funktionshindrade personer skall kunnavälja att sköta egenvårdsuppgifter på eget ansvar (via assistent) på sammasätt, som icke funktionshindrade personer har rätt att göra. Utskottet anseräven att schablonisering av assistansersättningen bör avskaffas och att enförenklad återredovisning skall kunna användas i stället.Många funktionshindrade har fått sin rätt till personlig assistans omprövad.De rättigheter som lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade ochlagen om personlig assistans ursprungligen givit personer med funk-tionsnedsättning och deras anhöriga måste enligt utskottet återställas. Denpersonliga assistenten bör snarare ges möjlighet att användas mer i arbetslivoch i studieverksamhet än vad som är fallet. Assistentens insatser i skol-arbetet eller på dagis bör också utvecklas. Vidare anser utskottet att personersom tidigare beviljats assistansersättning bör få behålla denna även efter 65-årsdagen. Denna fråga är redan nu tillräckligt utredd så reformen bör kunnaträda i kraft . Utskottet har vidare från Handikappombudsmannenerfarit att 40 000 personer eller fler, som är berättigade till stödinsatser enLSS, inte erhåller dessa. Detta trots att kommunerna fått statsbidrag för atttillgodose dessa personers stödbehov. Enligt utskottet bör därför mer statligamedel tillföras kommunerna för att tillgodose dessa personers stödbehov.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So40(fp) yrkande 7, 8 och 11 och So44 (kd) yrkande 6 som sin mening ge rege-ringen till känna. Motionerna So32 (m) yrkande 2, So41 (mp) yrkande 15och So42 (c) yrkande 4 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande personlig assistansatt med anledning av motionerna 1999/2000:So40 yrkande-na 7, 8 och 11 och 1999/2000:So44 yrkande 6 samt med avslag påmotionerna 1999/2000:So32 yrkande 2, 1999/2000:So41 yrkande 15och 1999/2000:So42 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,46. Personlig assistans (mom. 40)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 84 börjar med "Utskottetvidhåller" och på s. 85 slutar med "6 avstyrks därför" bort ha följande ly-delse:Införandet av personlig assistans har inneburit en ökad frihet och en störremöjlighet till ett självständigt och tryggare liv för de funktionshindrade.Assistansreformen har även inneburit ökad trygghet och avlastning för deanhöriga. Enligt utskottet bör den övre åldersgränsen för rätt till personligassistans tas bort. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotion So42 (c) yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna. Motio-nerna So32 (m) yrkande 2, So40 (fp) yrkandena 7, 8 och 11, So41 (mp)yrkande 15 och So44 (kd) yrkande 6 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande personlig assistansatt med anledning av motion 1999/2000:So42 yrkande 4och med avslag på motionerna 1999/2000:So32 yrkande 2,1999/2000:So40 yrkandena 7, 8 och 11, 1999/2000:So41 yrkande 15och 1999/2000:So44 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,47. Rätt till ledsagning (mom. 41)(), (), (), LarsGustafsson (kd), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 85 börjar med "I några"och slutar med "So36 (s) avstyrks" bort ha följande lydelse:Ledsagarservice är en insats av stor betydelse för synskadade och den till-kom med tanke på de synskadades behov. Trots detta har domstolarna ihuvudsak intagit den ståndpunkten att inte ens gravt synskadade hör tillpersonkretsen enligt LSS. Därmed kan de inte komma i åtnjutande av insat-sen. Frågan om vilka som skall höra till personkretsen tas upp i förarbetenaoch där nämns gravt synskadade som en grupp som kan komma i fråga förinsatser enligt LSS. Trots detta har alltså domstolarna gjort en annan tolk-ning. Utskottet anser därför att lagen bör ses över. Vad utskottet nu anförtbör med anledning av motionerna So33 (m) yrkande 1 och So36(s) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande rätt till ledsagningatt med anledning av motionerna 1999/2000:So33 yrkande1 och 1999/2000:So36 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,48. Psykiskt funktionshindrade (mom. 43)(), (), (), LarsGustafsson (kd), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 87 börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "avstyrks därmed" bort ha följande lydelse:Psykiatrireformen tillkom för att förbättra livsvillkoren för de psykisktfunktionshindrade genom att bland annat stimulera utbyggnaden av bostäderoch utveckla daglig verksamhet. Det krav på samverkan som reformen ställ-de, framför allt mellan socialtjänst och psykiatrin, har inte kunnat förverkli-gas fullt ut. Utskottet anser därför att rehabiliteringsinsatserna liksom sam-verkan mellan kommun och landsting bör förbättras som brukar-och frivilligorganisationerna bör få ett ökat stöd för sina insatser. Vad ut-skottet nu anfört bör med anledning av motion So450 (c) yrkande7 som sin mening ge regeringen till känna. Motion So482 (kd) yrkande 17avstyrks.dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följande lydelse:43. beträffande psykiskt funktionshindradeatt med anledning av motion 1999/2000:So450 yrkande 7och med avslag på motion 1999:So482 yrkande 17 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,49. Hjälpmedelsgaranti (mom. 45)(), (), (), LarsGustafsson (kd), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 93 börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "yrkande 19 avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet fungerar hjälpmedelsförsörjningen inte på ett accep-tabelt sätt. Väntetiderna är i många fall orimligt långa. Utskottet anser att ehjälpmedelsgaranti bör införas och att hjälpmedelsmarknaden bör öppnas förkonkurrens. Detta skulle leda till kortare köer, ett större utbud av hjälpmedeloch en större valfrihet för den enskilde. Enligt utskottet bör regeringenskyndsamt utreda frågan om den närmare utformningen av en hjälpmedelsga-ranti. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionernaSo18 (m) yrkande 5, So32 (m) yrkande 12, So40 (fp) yrkande 10, So321 (fp)yrkande 5, So327 (c) yrkande 7 och So413 (m) yrkande 19 som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande hjälpmedelsgarantiatt med anledning av motionerna 1999/2000:So18 yrkande5, 1999/2000:So32 yrkande 12, 1999/2000:So40 yrkande 10,1999/2000:So321 yrkande 5, 1999/2000:So327 yrkande 7 och1999/2000:So413 yrkande 19 som sin mening ger regeringen till kän-na vad utskottet anfört,50.