bet · GN01SoU7 · 2000-02-22 00:00:00 — Kommittén pekar också på att kvinnor iokvalificerade arbetaryrken är en av få grupper förvilka dödligheten inte gått ned under 1990-talet.Enligt kommittén har tre grupper fått sinalevnadsvillkor försämrade , nämligenutrikes födda personer, ensamstående mödrar ochyngre personer.Kommittén skall slutredovisa sitt arbete med ettfullständigt välfärdsbokslut över ijanuari år 2001.Regeringen har tillsatt en organisationskommitté somskall se över FHI:s verksamhet (dir. 1999:56).Utgångspunkten är att FHI skall ombildas till enmyndighet med mer stabsliknande uppgifter samt attmyndigheten kan komma att få utvidgade uppgifterinom alkohol- och narkotikaområdet. Kommitténsuppdrag, som skall redovisas år2000, är att mer i detalj tydliggöra mål ochuppgifter samt lämna förslag till organisation avden nya myndighetens verksamhet. Den ombildademyndigheten beräknas kunna vara i funktion den 1juli år 2001.Enligt regleringsbrev för (punkt 8) skall Socialstyrelsensenast till regeringen överlämnaen social rapport och en folkhälsorapport.Socialstyrelsen skall i samband medfolkhälsorapporteringen redovisa det nationellaläget beträffande miljörelaterad ohälsa.Enligt regleringsbrev för FHI avseende budgetåret2000 skall FHI i samråd med berörda myndigheter ochorganisationer utveckla och pröva metoder förhälsokonsekvensbeskrivningar (HKB) av politiskabeslut. Uppdraget skall redovisas senast den 15 mars2001.Det internationella samarbetet i folkhälsofrågor harsuccessivt utvecklats inom såväl EU som Europarådetoch WHO. för antog iseptember 1998 ett reviderat ramverk med riktlinjeroch mål till ledning för medlemsländernasfolkhälsoarbete, "Hälsa-för-alla" HÄLSA 21. Antaletmål för Europaregionen har därmed minskat från 38till 21. Plattformen för de förnyade "Hälsa föralla"-målen är en jämlikare hälsa. Det gäller såvälinom som mellan länder, genom att skapaförutsättningar för en positiv utveckling för demsom lever under de sämsta hälsovillkoren.År 1994 blev folkhälsa formellt ett samarbetsområdeinom EU genom . Ett ramprogramhar antagits. Ramprogrammet innehållerfolkhälsoprogram inom följande områden; cancer, aidsoch andra smittsamma sjukdomar, narkotika,hälsofrämjande insatser samt hälsoövervakning. Undervåren 1999 beslutade rådet om ytterligare treåtgärdsprogram rörande förebyggande av personskador,miljörelaterade sjukdomar samt sällsynta sjukdomar.Det nuvarande ramprogrammet löper ut ochdiskussioner pågår kring ett nytt ramprogram förperioden . Det nya ramprogrammetkommer att präglas av den vidgadegemenskapskompetens som införts genomAmsterdamfördraget. Av fördraget framgår att en höghälsoskyddsnivå för människor skall säkerställas vidutformning och genomförande av all gemenskapspolitikoch alla gemenskapsåtgärder. Gemenskapens insatser,som skall komplettera den nationella politiken,skall inriktas på att förbättra folkhälsan,förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor ochundanröja faror för människors hälsa. Exempel påandra politikområden där åtgärder får konsekvenserför människors hälsa är inremarknadsfrågor, närings-och jordbrukspolitik och forskningsfrågor.Vid hälsoministerrådsmötet antog rådeten resolution där kommissionen uppmanas att läggafram ett förslag till handlingsprogram påfolkhälsoområdet. Rådet har beslutat att insatsernainom folkhälsoområdet bör koncentreras bl.a. tillatt minska bristande jämlikhet och jämställdhetavseende hälsa. Tre breda handlingslinjer har lyftsfram. En linje rör förbättrad hälsoinformation,genom att tillskapa ett system på gemenskapsnivå förinsamling, analys och spridning av hälsodata.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller att insatser för att främjafolkhälsan och förebygga ohälsa ävenfortsättningsvis skall prioriteras högt. Utskottetdelar motionärernas oro över att det fortfarandefinns påtagliga hälsoskillnader mellan och inomolika grupper i samhället. Framtidensfolkhälsoarbete kommer att påverkas av förslag till nationella hälsomåloch strategier som skall presenteras senare dettaår. Utskottet utgår ifrån att dessa förslag kommeratt vara ett viktigt underlag för samhälletsinsatser för att förbättra folkhälsan. Även deresultat som kommittén Välfärdsbokslut över kommer att presentera kanbli vägledande för det framtida folkhälsoarbetet.Enligt utskottet ryms flera av motionsyrkandena inomramen för kommittéernas pågående arbete. Utskottetutgår från att dessa och liknande frågeställningarkommer att behandlas av kommittéerna i derasavslutande arbete. med projekt rörande kvinnor ochohälsa. Institutet har också på regeringens uppdragtagit fram metoder för hurhälsokonsekvensbeskrivningar kan användas inom ettantal områden. Utskottet anser, mot bakgrund av detsagda, att motionerna So226 (fp) yrkandena 1, 4, 15och 16, So305 (v), So330 (c) yrkandena 1-3, So334(s), So346 (s) och So493 (kd) yrkandena 1 och 3 ihuvudsak är tillgodosedda med det arbete som pågårpå området. Motionerna avstyrks.Folkhälsoforskning m.m.MotionernaI motion 1999/2000:So330 av m.fl. (c)begärs tillkännagivande om folkhälsoforskningensinriktning (yrkande 4). Motionärerna anser att ettomfattande forskningsprogram bör initieras om densociala gemenskapens betydelse för folkhälsan. Detbehövs ny kunskap om social integration och om vilkamekanismer som påverkar människors livsvillkor ochlevnadssätt. Vidare begärs tillkännagivande om ettvidgat perspektiv i folkhälsoforskningen (yrkande5). Enligt motionärerna glöms kvinnoperspektivet ifolkhälsoarbetet ofta bort. Analyser av ochforskning kring hälsoutvecklingen har oftabegränsats till specifika kvinnosjukdomar ochpsykiska problem. Folkhälsoarbetet måste vidgas föratt belysa kvinnors situation ur andra perspektiv.Vidare begärs tillkännagivande om statistisktunderlagsmaterial (yrkande 6). Det statistiskaunderlag som folk- och bostadsräkningarna utgjorthar, enligt motionärerna, varit ett ovärderligtmaterial för folkhälsoarbetet. Om inte motsvarandeuppgifter tas fram kommer detatt få betydande konsekvenser för forskningen ommänniskors hälsa och dess bestämningsfaktorer.Slutligen yrkas tillkännagivande om lokalisering avett eventuellt hälsoobservatorium till (yrkande 13). Inom EU diskuteras behovet av ocheventuellt bildandet av ett hälsoobservatorium. Detborde enligt motionärerna, av flera skäl, vara avintresse att blir värdland för en för folkhälsa.I motion 1999/2000:So226 av m.fl.(fp) yrkas tillkännagivande om forskning omfolkhälsa och hälsoupplysning (yrkande 17). Enligtmotionärerna behövs kunskap för ett målinriktat ocheffektivt folkhälsoarbete. Motionärerna ser detdärför som viktigt att forskningen över vilkaförebyggande insatser som är mest effektiva utifrånen mänsklig och hälsoekonomisk utgångspunktstimuleras och prioriteras. Ett forskningsfält sommåste stimuleras är forskning kring hur kunskap omlivsstilars betydelse för folkhälsan bäst kanförmedlas så att kunskapen blir tillvaratagen på detindividuella planet.BakgrundI sitt betänkande 1998/99:SoU8 Folkhälsofrågorbehandlade utskottet senast motionsyrkanden rörandefolkhälsoforskningen. Under ,vartill hänvisas, redovisade utskottet bl.a. vissforskning kring allergier samt redogjorde kort förverksamheten vid () och . I sin bedömning (s. 17) anfördeutskottet att behovet av kunskap genom forskning påfolkhälsoområdet fortsättningsvis kommer att varamycket stort. Enligt utskottets mening var detdärför av vikt att folkhälsoforskning uppmuntradesoch stimulerades. Stora resurser satsades också påforskningsområdet, och forskningen ökar ständigtkunskapen rörande hälsa och social välfärd.Utskottet pekade på att regeringen i den senasteforskningspropositionen för åren 1997-1999framhållit vikten av folkhälsoforskning på vissaområden och att Socialvetenskapliga forskningsrådetnyligen utrett och lämnat förslag rörande satsningarpå forskning kring det högt prioriterade områdetojämlikhet i hälsa. Utskottet menade att de framtidaforskningsprioriteringarna inom folkhälsoområdetkommer att påverkas av nästa forskningsproposition.Därutöver kunde bl.a. förslag av och få betydelse förfolkhälsoforskningens framtida inriktning. Utskottetdelade bedömningen att ojämlikhet i hälsa kommer attvara en viktig fråga för den framtida forskningen.Enligt utskottet skedde forskning redan på flera avde områden som togs upp i motionerna. Regeringenhade också genom betänkandeuppmärksammats på forskningsbehovet inom områdetmiljörelaterade hälsorisker. Enligt utskottetsmening borde inte ta något initiativ medanledning av aktuella motioner, varför dessaavslogs.Till betänkandet fogades i denna del reservationerfrån kd, c, fp och mp.Riksdagen följde utskottet (prot. 1998/99:79).I budgetpropositionen (1999/2000:1 s. 125 f.) angerregeringen bl.a. att kunskapsbehovet är stort ochkontinuerligt inom hela det socialvetenskapliga,socialpolitiska och folkhälsopolitiska området ochtill stor del endast kan tillgodoses genom satsningpå forskning och utvecklingsarbete. InomSocialdepartementets ansvarsområde har därvidSocialvetenskapliga forskningsrådet (SFR) en mycketviktig roll, såväl som finansiär gentemotforskningsvärlden som sådan som idégivare,inspiratör och samarbetspartner för övrigamyndigheter under . Omkringhälften av de drygt ca som inomSocialdepartementets område avsätts tillforskning slussas genom SFR. Andra myndigheter somger stöd till eller utför forsknings- ochutvecklingsarbete inom ramen för sina ramanslag ärbl.a. , , Statensinstitutionsstyrelse, Statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik, Institutet förpsykosocial medicin och Smittskyddsinstitutet.Ett högt prioriterat område är enligt regeringenforskningen kring folkhälsa, som också hittillsresursmässigt varit det största av SFR:sforskningsområden. De problem som finns inom dettaområde kräver vanligtvis insatser av bådemedicinskt, samhällsvetenskapligt ochbeteendevetenskapligt utbildade forskare. SFR ladeefter samarbete med andra myndigheter ochintressenter, bl.a. ochMedicinska forskningsrådet, 1998 fram ett nationelltforskningsprogram om ojämlikhet i hälsa. Flerauniversitet och högskolor medverkar till attgenomföra programmet. Även resultat från IPM harinneburit väsentlig kunskapsökning på området,främst när det gäller psykosociala faktorersbetydelse. Många landsting satsar också resurser påområdet för att få en grund för främst detförebyggande arbetet. Den kraftsamling someftersträvades inom alkoholforskningsområdet hargenom insatser från SFR och FHI lett till och drogforskning inrättats vidStockholms universitet. En samrådsgrupp som leds avSFR arbetar vidare för att ytterligare förstärkaforskningen inom området. Genom Vårdalstiftelsensförsorg sker väsentliga satsningar på vård-respektive allergiforskning. Stiftelsen samarbetarmed bl.a. FHI och (S 1995:14) har somovan nämnts överlämnat sitt andradelbetänkande Hälsa på lika villkor - andra stegetmot nationella folkhälsomål (SOU 1999:137) tillregeringen. I betänkandet redovisar kommitténpreliminära folkhälsomål och strategier. Ettslutbetänkande med förslag till nationellafolkhälsomål och strategier för hur målen skallkunna uppnås avses att överlämnas till regeringenhösten . Kommitténs arbete under denavslutande etappen kommer bl.a. att omfattaforskningens roll.Kommittén Välfärdsbokslut över (dir.1999:7) har, som ovan nämnts, lämnatett delbetänkande, Välfärd vid vägskäl (SOU 2000:3).I betänkandet har kommittén (s. 273 f.) identifieratde områden där behovet av ökad kunskap kringvälfärdsutvecklingen i ärangeläget.Regeringen har aviserat en proposition rörandeforskningspolitiken till september år 2000.Vid EU:s ministerrådssammanträde den 8 juni 1999underströk socialminis-ter bl.a.behovet av en permanent infrastruktur påfolkhälsoområdet. Han anförde vidare att det för attkunna bedriva ett framgångsrikt folkhälsoarbete påeuropanivå krävs en myndighet med uppgift att samlain data om hälsoläget, förekomsten av hälsoriskeroch smittsamma sjukdomar samt med uppgift att setill att informationen om detta sprids tillmedlemsländerna.Utskottets bedömningUtskottet står fast vid sin senast redovisadeinställning att behovet av kunskap genom forskningpå folkhälsoområdet även kommer att varamycket stort varför det är av betydelse att dennaforskning ges stöd och uppmuntran. Stora resursersatsas också på forskningsområdet. Forskning kringfolkhälsofrågor finansieras bl.a. genomSocialvetenskapliga forskningsrådet ochVårdalstiftelsen. Det kan nämnas attfolkhälsoforskningen resursmässigt är det största avSocialvetenskapliga forskningsrådetsforskningsområden. De framtidaforskningsprioriteringarna inom folkhälsoområdetkommer enligt utskottet att påverkas av nästaforskningsproposition. Därutöver kan bl.a. förslagenav och Kommittén förvälfärdsbokslut över få betydelse förfolkhälsoforskningens framtida inriktning. Utskottetvidhåller sin bedömning att ojämlikhet i hälsakommer att vara en viktig fråga för den framtidaforskningen.Riksdagen bör, enligt utskottets mening, inte tanågot initiativ med anledning av motionerna So226(fp) yrkande 17 och So330 (c) yrkandena 4-6. Inteheller motion So330 (c) yrkande 13 bör initieranågon åtgärd från sida. Motionernaavstyrks.Olika folkhälsoproblemMotionernaSju motioner rör skadliga ljudnivåer m.m.I motion 1999/2000:So297 av ()begärs tillkännagivande om effektiva och skyndsammaåtgärder för att förbättra informationen om buller,bullerskador och tinnitus. Enligt motionärensuppfattning har riskerna att i vår moderna"ljudmiljö" drabbas av bullerskador respektivetinnitus ej tillräckligt observerats. Inte minstgäller detta unga människor. Information om vår"ljudmiljö" måste skyndsammast utformas och adekvatainformationsåtgärder erbjudas allmänheten.I motion 1999/2000:So308 av ()begärs tillkännagivande om behovet av åtgärder förbegränsning av skadliga ljudnivåer. Enligtmotionären är det nödvändigt att åtgärder vidtas föratt förhindra att antalet hörselskador ökar. Det ärviktigt att man arbetar förebyggande med tanke påatt bl.a. många ungdomar utsätts för stora risker.Regler och rekommendationer som fastställer maximalaljudnivåer på musikkonserter måste också kombinerasmed riktlinjer för hur dessa skall efterlevas.Ansvaret måste tydliggöras. Regeringen bör, enligtmotionärens uppfattning, därför återkomma medförslag till åtgärder för begränsning av skadligaljudvolymer.I motion 1999/2000:Bo514 av . (kd) begärs tillkännagivande om acceptabelljudnivå för en sund miljö (yrkande 3). Motionärernaanför att ett högt bakgrundsbuller i daghem ochskolor kan leda till att prestationsförmågan ochdärmed inlärningen försämras. Till en sund miljö hörockså en rimlig ljudnivå. Enligt motionärernadrabbas ungdomar av tinnitus på grund av för högaljudnivåer. Vuxenvärlden har ett ansvar för attskydda barnens hörsel. Motionärerna menar att enöversyn av rekommendationer måsteske.I motion 1999/2000:So228 av ochSofia () begärs tillkännagivande omändringar i för att förhindratinnitus och om ökade forskningsresurser för attförebygga tinnitus (yrkandena 1 och 2). För attmänniskor inte skall behöva drabbas av handikappettinnitus bör regeringen, enligtmotionärerna, vidta åtgärder både i form avförändringar (i t.ex. ) för attbegränsa ljudnivåerna vid olika arrangemang ochgenom ökade forskningsresurser på området.I motion 1999/2000:So260 av ()begärs tillkännagivande om översyn av normerna förljudvolymer vid publika musikarrangemang. Enligtmotionären är det uppenbart att Socialstyrelsensnormer medger en för hög nivå, en nivå som i mångafall kan orsaka hörselproblem och hörselskador. Enöversyn av dessa normer är därför påkallad.I motion 1999/2000:So202 av ()yrkas ett tillkännagivande om åtgärder för attförebygga hörselskador (yrkande 1). Motionären anföratt det är väsentligt att minska bullerstörningar isamhället så att ljudnivåerna sänks och färremänniskor utsätts för buller. Folkhälsoinstitutetbör därför få i uppdrag att utveckla ettåtgärdsprogram mot bullerstörningar i samarbete medberörda samhällssektorer som skolan,m.fl.I motion 1999/2000:So227 av m.fl.(mp) yrkas att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i gällandehälsoskyddet att högsta ljudnivåer införs genomtillägg i förordningen för miljökvalitetsnormer samtatt ordet tillfällig stryks ur texten (yrkande 1).Motionärerna pekar på att lagstiftningen som i dagreglerar ljudnivån på bl.a. diskotek och konserterär den gamla hälsoskyddslagen som införlivats imiljöbalken. Denna lag är enligt motionärerna enramlag som inte preciserar vilka regler som gäller.Det är enligt motionärerna av största vikt attnuvarande lagbestämmelser ses över och ändras.Vidare yrkas ett tillkännagivande om översyn avviteslagen gällande bevisvärderingen (yrkande 2).Två motioner rör självmordsprevention.I motion 1999/2000:So493 av m.fl.(kd) yrkas tillkännagivande om insatser för attförebygga självmord (yrkande 6). Motionärerna anföratt självmord är den vanligaste dödsorsaken . Det förebyggande arbetetmåste inriktas på att motverka att personer hamnar idenna krissituation. Motionärerna anser attNationella rådets program för självmordspreventionska få nationell status och därför bör antas avriksdagen.I motion 1999/2000:So263 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om barn och självmord(yrkande 9). Enligt motionärerna visar enelevundersökning bl.a. att ungdomarna önskar attvuxenvärlden skall bry sig, prata med dem, ha tidför dem. Vidare anförs att bristande kontinuitet iden psykiatriska vården kan vara en självmordsriskför unga.Två motioner rör allergiprevention.I motion 1999/2000:So493 av m.fl.(kd) yrkas att hos regeringen begär att enutredning tillsätts om hur allergier blandskolelever kan förebyggas (yrkande 7). Motionärernaser allvarligt på att så många barn i skolan harsvåra allergiproblem. Förutom den rent medicinskaoch psykiska belastningen medför det ocksåsvårigheter att kunna tillgodogöra sigundervisningen.I motion 1999/2000:So287 av m.fl. (mp)begärs tillkännagivande om långsiktiga program förallergisanering och luftvård (yrkandena 1 och 2).Det finns enligt motionärerna redan i dagtillräckligt med kunskap som måste omsättas ipolitiska beslut när det gäller allergisanering avinomhusmiljön, behovet av frisk luft och renalivsmedel. Framför allt för våra barns skull måstesaneringsåtgärderna för att förhindra allergislutföras i skolor, daghem och våra bostäder. Vidareyrkas tillkännagivande om förbättradinnehållsdeklaration på livsmedel och kemikalier(yrkande 3). Motionärerna yrkar ocksåtillkännagivande om utbildning av mödra- ochbarnavårdens personal i allergiprevention (yrkande4). Slutligen begär samma motionärer etttillkännagivande om utökade satsningar påallergiprevention på och hosfristående organisationer (yrkande 5).Två motioner rör osteoporos och sjukdomar irörelseorganen.I motion 1999/2000:So492 av ochGunnel (båda c) begärs tillkännagivande omatt undersökning och behandling av kvinnor iriskzonen för benskörhet skall genomföras (yrkande1). För att förbättra kvinnornas ogynnsammahälsoutveckling handlar det enligt motionärerna bådeom förebyggande insatser och att bromsa sjukdomen,t.ex. tillgång till bentäthetsmätare.I motion 1999/2000:So293 av ochAnders (båda s) begärs tillkännagivande omett folkhälsoprogram för sjukdomar i rörelseorganen.Enligt motionärerna är sjukdomar i rörelseorganenett stort problem både för de drabbade och församhällsekonomin i stort. Mot denna bakgrund tordedet vara mycket angeläget att vi även i Sverigeutarbetar ett nationellt folkhälsoprogram försjukdomar i rörelseorganen. Den danska modellenhärvidlag kan tjäna som föredöme.Två motioner rör TBC.I motion 1999/2000:So221 av ()begärs tillkännagivande om TBC och biståndsarbeteoch om utbildning m.m. om TBC (yrkandena 1 och 2).Enligt motionären har WHO rekommenderat enbehandlingsstrategi för upptäckt och behandling avTBC. Det är en strategi som bör följa i sittbiståndsarbete. bör TBC uppmärksammashärhemma när det gäller utbildning och fortbildningav personal inom hälso- och sjukvården. Det ärenligt motionären viktigt att man inte på grund avokunskap missar diagnosen. Vikten av att patienternaföljer behandlingsschemat kan inte nog understrykas,inte minst med tanke på risken förresistensutveckling hos antibiotika.I motion 1999/2000:So347 av och (båda s) yrkas tillkännagivande om vikten avatt utöka vaccinationen mot tuberkulos samt atthålla skärpt vaksamhet. Enligt motionärerna är detangeläget att vidmakthålla de kunskaper omtuberkulos som finns inom hälso- och sjukvården samtatt påkalla en skärpt vaksamhet. Den iSocialstyrelsens allmänna råd rekommenderadeselektiva vaccinationen av barn och ungdomar somlöper ökad risk att utsättas för smitta bör utvidgastill att omfatta fler.Två motioner om migrän.I motion 1999/2000:So493 av m.fl.(kd) begärs tillkännagivande om att migrän tas uppsom en viktig folkhälsosjukdom i det aktuellafolkhälsoarbetet (yrkande 4). Motionärerna anför attcirka en miljon människor i lider av migräneller annan svår huvudvärk. Trots att en så stor delav befolkningen lider av denna sjukdom förekommer,enligt motionärerna, inga satsningar från stat ochlandsting på denna stora folksjukdom. Migrän bör tasupp i det nationella folkhälsoprogrammet. Ettliknande yrkande framförs i motion 1999/2000:So484av () (yrkande 4).I motion 1999/2000:So484 av () yrkas även ett tillkännagivande om att migränbör tas upp i arbete om kvinnorshälsa (yrkande 6).Övriga folkhälsofrågor.I motion 1999/2000:So493 av m.fl.(kd) begärs tillkännagivande om att stress böruppmärksammas i folkbildningsarbetet (yrkande 2).Enligt motionärerna visar alltfler undersökningar påatt stress håller på att bli ett stortfolkhälsoproblem.I motion 1999/2000:MJ256 av m.fl.(s) begärs tillkännagivande om att fritidsodlingensbetydelse för folkhälsan bör uppmärksammas ochtillvaratas i folkhälsoarbetet (yrkande 1).Motionärerna anför att trädgårdsodlingen har fleraav de egenskaper som brukar beskrivas som viktigaför att en fritidsaktivitet skall ha positivinverkan på folkhälsan.Bakgrund m.m.Utskottet anförde i sitt betänkande1998/99:SoU8 Folkhälsofrågor m.m. i bedömningen vadgäller olika folkhälsoproblem (s. 27 f.) bl.a. attFolkhälsoinstitutet när det gällde osteoporosarbetade för att främja folkhälsan t.ex. inomområdena fysisk aktivitet och kost och att detsärskilt har prioriterat förebyggande verksamhet motosteoporos. har enligtutskottet också prioriterat bl.a. dessa områden.Utskottet anförde vidare att det under senare årregelmässigt hade uttalat att det inte ställde sigbakom motionskrav på insatser mot olika sjukdomareller att vården av dessa borde organiseras på visstsätt. Det ankom i första hand påsjukvårdshuvudmännen att bedöma dessa frågor. Deriktlinjer för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården som ställt sig bakom lät sigheller inte förena med att prioritera vissasjukdomar före andra. Utskottet vidhöll dennainställning. Enligt utskottets mening var det dockviktigt att hälso- och sjukvårdens arbete följdesupp och analyserades. Mot bakgrund av det sagdaansåg utskottet att inte borde göra någottillkännagivande med anledning av motionerna, varfördessa avstyrktes.Utskottets ovan redovisade inställning tillyrkanden avseende åtgärder mot särskilda sjukdomarinnebar att utskottet inte heller kunde ställa sigbakom motionskravet om att öka omfattningen av TBC-vaccinationerna. Utskottet anförde att varkenSocialstyrelsen eller förövrigt ansåg att en sådan ökning var motiverad.Motionsyrkandena som, utan samband med osteoporos,rörde folkhälsoprogram för sjukdomar irörelseorganen samt kost och fysisk aktivitet fick,enligt utskottet, anses i huvudsak tillgodoseddagenom det arbete som bedrevs av FHI och de statligakommittéer som arbetade med dessa frågor. Motionernaavslogs.Utskottet ville åter framhålla självklarheten ochden stora vikten av att det självmordspreventivaarbetet bedrivs på bred front.