bet · GO01FöU1 · 2000-11-16 00:00:00 — De större övningarna börgenomföras i skilda delar av landetunder olika miljöförhållanden.Vid förbandsutbildning avarm,stridskrafterna skall allsidigtsammansatta förband som kan verka bådenationellt och internationelltprioriteras.Hemvärnsförbandens utbildning skall sålångt det är möjligt genomförasintegrerat med övriga förbandsutbildning och övningar.Arm,stridskrafterna tillförs under 2001bl.a. artillerilokaliseringsradarArthur, snabbpejlsystem till televapen,stridsvagn 122 Leopard och stridsfordon90.MarinstridskrafterFörändringar under 2000Huvuddelen av lednings- ochunderhållsförbanden har avvecklats ochomstruktureras till två marinbaser ochtvå underhållsförband. De tvåytstridsflottiljerna behålls.Minkrigsavdelningen har omstruktureratstill en minkrigsflottilj och kommerfrämst att innehålla två röjstyrkor ochett minfartyg. Ett minfartyg haröverförts till att bli lag- ochledningsfartyg för andraytstridsflottiljen. Ubåtsflottiljenbehålls och innehåller förutom ubåtar endykeri- och räddningsdivision.Marinregementena, tre amfibiebataljoner,kustartilleribataljonerna (12/80), dettunga kustrobotbatteriet samtkustförsvarsbataljonerna har avvecklats.Delar överförs till de nationellaskyddsstyrkorna. De tvåkustartilleribrigadledningarna haromstrukturerats till enamfibiebrigadledning.Inriktning för 2001Regeringen anser att det är angelägetatt även marinstridskrafternasövningsverksamhet ökar.Utbildnings- och övningsverksamhetenskall inriktas så att förbandenutvecklas mot en hög operativ rörlighetsamt förmåga att uppträda fråntillfällig basering. Dessutom skallutbildningen av marinstridskrafternainriktas mot att utveckla förmågan tillmarin närvaro och att tidigt kunna hävdaterritoriell integritet. Regeringenanser vidare att det är angeläget attminröjningsoperationerna ochutbildningen av de baltiskamarinstridskrafterna i baltiskafarvatten fortsätter.Inriktningen för marinstridskrafterna iövrigt och översiktligt för2002-2003 innebär bl.a. följande:* Robotbåtarna avvecklas urinsatsorganisationen 2001. ** Patrullbåtarna avvecklassuccessivt då de ersätts av korvetter avVisbyklass. ** Minsvepningsflottiljerna kommerunder 2001 att omstruktureras till attbli mindre förband medminspaningsuppgifter. Dessa förband ochbevakningsflottiljerna kommer att ingå ide nationella skyddsstyrkorna. ** Antalet ubåtar reducerassuccessivt till fem stycken: tre ubåtarav Gotlandsklass samt två ubåtar avVästergötlandsklass. *Marinstridskrafterna tillförs under 2001bl.a. den första korvetten avVisbyklass, torped 62 och stridsbåt 90.Korvetterna av Stockholmsklass ochminröjningsfartyg av Landsortsklassgenomgår halvtidsmodernisering.Halvtidsmodernisering av minfartygetCarlskrona påbörjas. Dessutom fortsätterutveckling av luftoberoendeubåtsmaskineri samt utveckling inom detnordiska ubåtsprojektet vill vidare erinra om attmateriel kommer att behållas så längesom det bedöms vara kostnadseffektivtför att säkerställa förmågan tillanpassning. Följande tillväxtförmågafinns:* Minröjningsförbanden kantillväxa med ett fartyg av typ Landsort. ** Två ubåtar av typVästergötland. ** Tung kustrobot kan utnyttjasför tillväxt för korvettförband. ** Två kustartilleribataljoner. ** En amfibiebataljon. *FlygstridskrafterFörändringar under 2000Under påbörjas avvecklingen av treflygkommandostaber med stabs-förband.Inriktning för 2001Utbildnings- och övningsverksamhetenskall inriktas mot att förbanden kanverka i operativt samordnade insatser.Enligt regeringen skallflygstridskrafternas förbandsutbildningvidare inriktas mot att tidigt kunnahävda territoriell integritet.Utbildningen av JAS 39 Gripen-förbandskall prioriteras och särskild viktläggas vid att uppträda och nyttjasystemets kapacitet i alla de trerollerna jakt, attack och spaning.Regeringen anser vidare att det ärangeläget att flygstridskrafternasövningsverksamhet ökar. Större övningarmed flygstridskrafterna bör såledesgenomföras såväl 2001 som åren därefter.Regeringen vill vidare framhållaangelägenheten i attflygtidsproduktionen prioriteras så attbristerna inom stridsflygförbanden kanFtgärdas. Det är också viktigt attfullfölja de planerade och redan inleddaåtgärderna för att komma till rätta medbristerna på tekniker, flygstridsledareoch piloter.Inriktningen av flygstridskrafterna iövrigt och översiktligt för2002-2003 innebär i huvudsak följande:* Den första radarflyggruppen(FSR 890) skall organiseras 2001. ** Antalet stridslednings- ochluftbevakningsbataljoner minskas frånnuvarande sex till tre. ** Basbataljonsorganisationenförändras och en ny rörlig struktur somär anpassad till JAS 39 Gripen-systemetskall gälla . ** De nuvarande 16 basbataljonernaersätts med åtta nya flygbasbataljoner. ** Organiseringen av JAS 39 Gripen-divisioner skall fortsätta så att åttadivisioner är organiserade 2003. ** JA 37-divisionerna skallsuccessivt avvecklas urinsatsorganisationen. Den sista JA 37-divisionen avvecklas därvid 2002. Två JA37-divisioner skall tills vidarebehållas inom grundorganisationen föratt säkerställa ombeväpning ochpilotutbildning. En AJS 37-divisionskall behållas för attsäkerställa spaningsförmågan intill dessGripendivisionerna har erforderligspaningskapacitet. ** Transportflygförbandenvidmakthålls. *Flygstridskrafterna tillförs under 2001det flygburna radarsystemet FSR 890 ochytterligare JAS 39 Gripen-flygplan.Leveranserna av de nyastridsledningscentralerna (StriC)fortsätter, liksom av det taktiskaradiosystemet ().Regeringen erinrar om att så länge somdet bedöms vara kostnadseffektivt såkommer viss materiel att behållas föratt säkerställa förmågan tillanpassning. Tillväxtpotential finnssålunda för bl.a. nedanstående:* Tvåstridsledningscentralskompanier. ** Ytterligare flygbasförband. ** Två stridslednings- ochluftbevakningsanläggningar. ** JA 37- och AJS 37-systemen. *Tillväxtpotentialen minskar dockallteftersom ombeväpningen till JAS 39Gripen genomförs.ven om det för JAS 39 Gripen-förbandeninte finns någon särskild materielavdelad för anpassning, kommer det sedande beställda flygplanen har levereratsatt vara möjligt att öka antalet JAS 39Gripen-divisioner från åtta till tolv.För transportflygförbanden finns ingensärskild materiel avdelad föranpassning.HelikopterförbandDet är enligt regeringen angeläget attförbandsutbildningen ges hög prioritetoch att övningsverksamheten ökas så attförbandens förmåga generellt förbättras.Detta gäller i synnerhet de sjöoperativaförbanden.I övrigt bör helikopterförbanden gesföljande huvudsakliga inriktning för2001 och översiktligt för 2002-2003:* Den rörliga helikopterledningenoch arm,flygbataljonen avvecklas 2001. ** Två helikopterbataljoner, varaven med markoperativ inriktning och enmed sjöoperativ inriktning,vidmakthålls. I dessa bataljoner ingårs.k. SAR-grupper (räddningstjänst). *Den inledda anskaffningen av nyahelikoptrar i samverkan med de övriganordiska staterna fortsätter.Det finns inte någon särskild materielavdelad för anpassning förhelikopterförbanden.Verksamheten i KarlskronaRegeringen bedömer att den marinabassäkerhetsutbildningen vid böromlokaliseras till iKarlskrona den 31 januari 2001.Ledningen för Örlogsskolorna böromlokaliseras från tillKarlskrona.Regeringen anger i skälen för sinbedömning att i mars 2000beslutat att verksamheten vidÖrlogsskolorna i bör flyttastill , dels att regeringenbör uppdra åt Försvarsmakten attöverväga att förlägga lämplig del av denplanerade bassäkerhetsutbildningen tillKungsholmen (bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168). Regeringen har inhämtatunderlag från Försvarsmakten i bådafrågorna.Regeringen anser att fördelningen avfartyg m.m. mellan Sydkustens marinbas iKarlskrona och Ostkustens marinbas iBerga i allt väsentligt är ändamålsenligoch lämplig. Det finns emellertid skälför att stärka de sammantagna marinagrundorganisatoriska resurserna iKarlskronaregionen.Örlogsskolorna bedriver för närvarandeverksamhet i /och iKarlskrona. inordnadesSjöstridsskolan i avÖrlogsskolorna.Försvarsmaktens organisatoriskaplanering av Örlogsskolorna innebär attdet skall finnas en chef med stab(huvuddelen lokaliserad till ), enlinjeavdelning (merparten i ),Vapen- och ledningssystemsskolan(), Sjösäkerhetsskolan (ledningenoch två utbildningsenheter i samttvå utbildningsenheter i ),Fartygsbefälsskolan () samtSjömansskolan ().Utbildningsverksamheten vidÖrlogsskolorna bedrivs enligt följande:* Rekrytutbildning för ungefär1 200 värnpliktiga. Verksamhetengenomförs huvudsakligen i . ** Yrkesutbildning för ungefär 650värnpliktiga. Verksamheten är deladmellan och . ** Utbildning inom marinensyrkesofficersprogram för ungefär 210elever. Verksamheten genomförshuvudsakligen i . ** Utbildning inom flottanstaktiska program för ungefär 70 elever.Verksamheten är delad mellan ochKarlskrona. ** Ej programbundenofficersutbildning för ungefär 500elever. Verksamheten är delad mellanBerga och . ** Utbildning för Försvarsmakten iövrigt och för civila myndigheter ochskolor för ungefär 500 elever.Verksamheten är delad mellan ochKarlskrona. *Regeringen bedömer att verksamheten vidKarlskronadelen av Örlogsskolorna är såomfattande att den av utrymmesskälsvårligen skulle inrymmas påKungsholmen. Kostnaderna för att göraerforderliga om- och tillbyggnader, ochanpassa dessa byggnationer till denkulturhistoriska miljön, skulle ocksåbli så höga att det inte vore ekonomisktförsvarbart att omlokalisera helaverksamheten. Regeringen konstaterardärför att det inte är möjligt attomlokalisera hela verksamheten tillKungsholmen. Regeringen konstaterarockså att en omlokalisering av helaeller delar av Örlogsskolorna skulleleda till försämrad rationalitet iutbildningen och fördyrad verksamhet förFörsvars-makten.I och med att Karlskronakustartilleriregemente (KA 2) läggs nedden , upphör den militärautbildningsverksamheten på Kungsholmen.Regeringen anser emellertid att militärverksamhet även fortsättningsvis börbedrivas på . Regeringen hardärför prövat om det är möjligt attomlokalisera delar av Örlogsskolornadit. Regeringen har prövat följandealternativ:* Marinens kadettutbildning.Sammantaget beräknasnettoinvesteringarna till ungefär 70miljoner kronor. Försvarsmaktensdriftskostnader beräknas öka med ungefär18,. ** Flottans rekrytutbildning.Rekrytutbildningen är en del avSjömansskolan. rekrytutbildasungefär 1 200 totalförsvarspliktiga.Sammantaget beräknas i detta alternativnettoinvesteringarna till drygt 26miljoner kronor för bl.a. kontors- ochundervisningslokaler. För-svarsmaktensdriftskostnader beräknas öka med ungefär15 . ** Försvarsmaktensbassäkerhetsutbildning. Regeringen anserdärvid att det är olämpligt attlokalisera utbildningen avflygstridskrafternas ocharm,stridskrafternasbassäkerhetsförband, dvs. utbildning avflygbas-jägare och militärpoliser, tillKungsholmen. De utbildningarna ställersärskilda krav på utbildningsterräng ochutbildningsförutsättningar som inte kanuppfyllas på . *Den bassäkerhetsutbildningenbedrivs vid . Förs-varsmakten planerar att flyttautbildningen till Vaxholmsamfibieregemente i . Dennabassäkerhetsutbildning omfattar ungefär80 värnpliktiga . I och med attden är volymmässigt begränsad är detenligt regeringens mening olämpligt attdela den på två olikautbildningsställen. Regeringen bedömerdock att det skulle vara möjligt attlokalisera hela den marinabassäkerhetsutbildningen tillKungsholmen. En sådan omlokaliseringberäknas medföra ettnettoinvesteringsbehov om ungefär sexmiljoner kronor avseende bl.a. enhundgård. Försvarsmaktensdriftskostnader beräknas öka med ungefär6,per år.För att åstadkomma en maximalbeläggning på har regeringenäven prövat en kombination av de härredovisade alternativen. Det är såledesenligt regeringens mening rentutrymmesmässigt möjligt att förläggasåväl kadettutbildningen sombassäkerhetsutbildningen tillKungsholmen. Sammantaget beräknas i ettsådant alternativ nettoinvesteringarnatill knappt 70 miljoner kronor.Försvarsmaktens driftskostnader beräknasöka med perår.Regeringen anser att det avkostnadsskäl är mindre lämpligt attomlokalisera kadettutbildningen. Detskulle krävas omfattande investeringarvilket leder till väsentligt ökadehyreskostnader. När det gällerrekrytutbildningen anser regeringen attäven detta alternativ leder tillbetydande fördyringar av verksamheten,som verksamheten blir mycketstörningskänslig. ven alternativet attlokalisera den marinabassäkerhetsutbildningen tillKungsholmen medför vissa fördyringar. Idetta alternativ ser regeringenemellertid fördelar i och med att deninfrastruktur som redan finns påKungsholmen för amfibieutbildningen kanutnyttjas. Visserligen uteblirsamordningsvinsterna mellanbassäkerhetsförbanden ochamfibieförbanden avseende bl.a.utveckling av utbildningen. Menregeringen anser ändock att fördelarnaär sådana att verksamheten böromlokaliseras. Regeringen har då vägt inäven de goda utbildningsbetingelserna iKarlskronaområdet. Alternativet ger enrelativt jämn beläggning på Kungsholmenmed ungefär tolv befäl och 80-100värnpliktiga. Genom attbassäkerhetsutbildningen förläggs tillKungsholmen vidmakthållsförbandsutbildningen där.Omlokaliseringen bör genomföras den 31december 2001.Regeringen anser emellertid attytterligare åtgärder kan vidtas. Chefenför Örlogsskolorna och huvuddelen avÖrlogsskolornas stab är lokaliserad tillBerga. Regeringen anser att det finnsskäl att ytterligare stärkaÖrlogsskolornas ställning iKarlskronaregionen. Detta kan på ettändamålsenligt sätt åstadkommas genomatt skolledningen omlokaliseras tillKarlskrona. Vid omlokaliseringen börvissa rationaliseringseffekter kunnauppnås varför det i praktiken bliraktuellt att flytta ungefär femtjänster. Omlokaliseringen börgenomföras den 1 juli 2001.Regeringen avser således att uppdra åtFörsvarsmakten att genomföra de tvåomlokaliseringarna frånStockholmsområdet till Karlskrona.Övriga frågor inom verksamhetsgrenenförbandsverksamhetAnställd personalRegeringen hänvisar till att riksdagenvid flera tillfällen har ställt krav påförslag om ett sammanhållet, reformeratpersonalförsörjningssystem. Regeringenhar därför, och som en del avförberedelserna årsförsvarsbeslut, beslutatdirektiv till en utredning vars uppgiftär att redovisa en samlad syn påFörsvarsmaktens personalförsörjning.Utredningen skall belysaförutsättningarna för och lämna förslagtill hur Försvarsmakten skall kunnarekrytera, utveckla och avvecklapersonal på ett väl avvägt sätt och övertiden. Utredningen skall även behandlabehovet av jämställdhet och kulturellmångfald, åldersstrukturproblemen,anpassningsprincipens påverkan påpersonalförsörjningen och hur kraven påFörsvarsmaktens deltagande iinternationell verksamhet skall kunnatillgodoses. Reservofficerssystemet ochreservofficerarnastjänstgöringsförhållanden i fredstidskall särskilt uppmärksammas.Utredningen skall ha slutfört sittarbete (dir.1999:84, 2000:12 och 2000:46).Utredningen har antagit namnetPersonalförsörjningsutredningen.Under 1999 har Riksrevisionsverketgenomfört en uppföljning av dengranskning av formerna för lönebildningm.m. inom Försvarsmakten som verketredovisade (RRV 1998:20). Isin rapport efter uppföljningen ärRiksrevisionsverket fortsatt kritiskttill Försvarsmakten (RRV 2000:10). Blandannat anser attalltför få förändringar i lönebildningenhar skett sedan föregående granskningför att arbetsgivarrollen skulle kunnasägas ha stärkts på några avgörandepunkter. Vidare kritiserarRiksrevisionsverket omfattningen av ochkostnaderna för lönetilläggen inomFörsvarsmakten. borde Försvarsmaktenstärka sin roll som arbetsgivare bl.a.genom att ta initiativ till att omprövaoch strama upp tillämpningen av gällandeavtal.Försvarsmakten, som i allt väsentligtdelar iakttagelser,uppges ha vidtagit en rad åtgärder sedanden förra rapporten. Försvars-makten harockså angett att fler åtgärder kommeratt vidtas i enlighet medRiksrevisionsverkets rekommendationer.Regeringskansliet(Försvarsdepartementet) har inhämtat ettfördjupat underlag beträffande deåtgärder som Försvarsmakten avser vidtaför att skapa ett ändamålsenligtlönebildningssystem som är anpassat tillde verksamhetsintressen som föreligger iden omstrukturerade Försvarsmakten. Avunder-laget framgår att myndighetenanser det nödvändigt att under 2001påbörja relativt omfattande åtgärdersyftande till att förändra formerna förlönesättning och att begränsa antaletolika lönetillägg. Regeringen anser attdet åtgärdsprogram som Försvarsmaktenpresenterat kan rätta till de bristersom påtalat ochskapa balans mellan myndighetensverksamhetsintresse och delönerelaterade personalkostnaderna.Regeringen bedömer vidare att denförändring beträffande lönebildningenm.m. som Försvars-makten planerar kankomma att underlättas av det centralasamarbetsavtal som Arbetsgivarverketslutit med arbetstagarorganisationernaoch som underställts regeringen förgodkännande.Enligt regeringens uppfattning finnsdet ett starkt samband mellan För-svarsmaktens arbetsgivarroll,lönebildning m.m. och myndighetenspersonalförsörjning. Regeringen hardärför genomtilläggsdirektiv gettPersonalförsörjningsutredningen iuppdrag att belysa olika möjligheter attutveckla och stärka Försvarsmaktensarbetsgivarroll (dir. 2000:46).Regeringen genomförde 1997 enutvärdering av den reformeradearbetsgivarpolitiken, men därkonstaterades att det hade gått alltförkort tid för att kunna dra meralångtgående slutsatser. Regeringen avserdärför att göra en ny utvärdering avarbetsgivarreformen, där bl.a. en samladbedömning av effekten av reformenavseende lönebildningen ochpersonalförsörjningen inomstatsförvaltningen görs. Direktiv tillutvärderingen förbereds f.n. inomRegeringskansliet().I samband med att Försvarsmaktenlämnade sitt budgetunderlag för 2001framkom att myndigheten i underlagetinför den säkerhetspolitiskakontrollstationen 1999 överskattatmöjligheterna att minska den anställdapersonalens numerär. Diskrepansen var såstor (drygt 2 000 fler årsarbetare 2004)att regeringen inte ansåg sig kunnaanvända budgetunderlaget för merlångsiktiga avvägningar beträffande depersonella resurserna. För att få enoberoende granskning av behovet avanställd personal har regeringen därföri ovannämnda tilläggsdirektiv gettPersonalförsörjningsutredningen iuppgift att göra en genomlysning avFörsvarsmaktens behov av yrkesofficeraresåväl totalt som på olikakompetensnivåer.Inom Försvarsmakten pågår en studie somsyftar till att belysa hur reserv-officerssystemet påverkas av denomstrukturering som Försvarsmaktengenomgår. Studiens resultat ingår i detunderlag som fortlöpande får frånFörsvarsmakten. Regeringen avseråterkomma beträffandereservofficerssystemets utveckling isamband med redovisningen av detsammanhållna, reformeradepersonalförsörjningssystem som riksdagenställt krav på.På uppdrag av regeringen harFörsvarsmakten analyserat kostnadernaför den militära skolverksamheten. Avanalysen framgår att de besparingar somangetts i utredningsbetänkandetFörsvarsmaktsgemensam utbildning förframtida krav (SOU 1998:42) inte tillfullo bedöms kunna infrias. EnligtFörsvarsmaktens uppfattning beror dettapå Försvarsmaktens utökade uppgifter ochpå att den generella kvalitetshöjningenav officersutbildningen fördyrat denmilitära skolverksamheten.Regeringen anser att det finns ettstarkt samband mellanpersonalförsörjning i termer avkompetensförsörjning och utformningen avdet militära utbildningssystemet. Motdenna bakgrund anser regeringen ocksåatt det först bör klarläggas vilkakompetenser som skall utvecklas inom detmilitära utbildningssystemet innan denkostnadsanalys som gjorts utnyttjas föravvägningar beträffande ambitionsnivåer.Mot denna bakgrund har regeringen iovannämnda tilläggsdirektiv uppdragit åtPersonalförsörjningsutredningen attbeakta Försvarsmaktens kostnadsanalysnär det nya utbildningssystemetutvärderas.På uppdrag av regeringen harFörsvarsmakten utrett hurmilitärhögskolorna bör dimensioneras,organiseras och lokaliseras. Av detunderlag som Försvarsmakten presenteradeden framgår attFörsvarsmakten förordar en nedläggningav i och enutökning av kapaciteten på ochi . Det främsta skälet tillFörsvars-maktens ställningstagande äratt myndigheten anser attmilitärhögskolornas behov av lärarebättre kan tillgodoses med två större änmed tre mindre enheter och attmilitärhögskolorna på och iHalmstad i så fall har bästförutsättningar. Försvarsmakten föreslårdärför att nedläggningstidpunkten förmilitärhögskolan i bör varaden 1 juli 2002.Regeringen anser det vara väsentligtatt den militära skolorganisationendimensioneras och organiseras med stödav den utvärdering av det nyautbildningssystemet och den genomlysningav yrkesofficersbehovet somPersonalförsörjningsutredningen kommeratt göra. Således bör utredningensbetänkande avvaktas innan ställning tastill eventuella förändringar av denmilitära skolorganisationen. Enligtregeringens mening bör även frågan omFörsvarshögskolans framtida lokalbehovbeaktas i detta sammanhang.Sammanfattningsvis konstaterarregeringen att de personellakonsekvenserna av den omstruktureringsom inletts är betydande och att allaproblem-områden inte kunnat förutses.Med den bredd somPersonalförsörjningsutredningen har attbedriva sitt arbete bedömer dockregeringen att det försvarsbeslut somriksdagen skall fatta 2001 kommer attkunna grundas på ettpersonalförsörjningssystem som gerFörsvarsmakten de personella resursersom de av fastlagdauppgifterna kräver.Mot bakgrund av vad som redovisatstidigare beträffande antalet kvinnligayrkesofficerare anser dock regeringenatt Försvarsmakten redan under 2001måste öka ansträngningarna för attsuccessivt, och i högre takt änhitintills, öka andelen kvinnligayrkesofficerare.Totalförsvarspliktig personalRegeringen anger att Försvarsmaktenunder skall utbilda 15 000värnpliktiga. ven värnpliktsutbildningomfattande för rekryteringtill hemvärnet bör fortsätta under 2001.Arbetet med att minska avgångarna undergrundutbildningen skall fortsätta ocharbetet med att öka intresset blandkvinnor att fullgöra värnplikt skalllikaså fortsätta.Regeringen anger vidare attPliktutredningen i betänkandetTotalförsvarsplikten (SOU 2000:21) bl.a.har berört frågor om inskrivning ochmönstring, påföljd vid brott mottotalförsvarsplikten ochmotivationshöjande åtgärder. Betänkandetremissbehandlas för närvarande.Regeringen konstaterar att denfortsatta inriktningen av utbildningenav totalförsvarspliktig personal ärberoende av ställningstagandena tillPliktutredningens betänkande samt deslutsatser somPersonalförsörjningsutredningen kankomma att dra.GrundorganisationenRegeringen uppdrog ochden åt Försvars-makten attgenomföra de förändringar avFörsvarsmaktens grundorganisation somriksdagen beslutat (prop. 1999/2000:30,bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168, prop. 1999/2000:97, bet.1999/2000:FöU7, rskr. 1999/2000:250,bet. 1999/2000:FöU8, rskr.1999/2000:251). Inriktningen är attförändringarna skall vara genomfördasenast den 31 december 2001.SpecialflygetPå regeringens uppdrag harFörsvarsmakten den 30 juni 2000redovisat förutsättningarna för attkunna integrera de flygburna signal-respektive radarspaningsflygförbanden,dvs. den s.k. specialflygverksamheten,med verksamheten vid F 16 i Uppsala.Försvarsmakten förordar en fortsattlokalisering av specialflyget tillMalmen. Som skäl anför myndigheten atten omlokalisering kräver omfattandeinvesteringar vid F 16 samt risken föratt nyckelpersonal inte skulle flyttamed till med åtföljandeallvarlig kompetenssvacka. Regeringenhar ingen annan uppfattning änFörsvarsmakten.MiljöarbeteRegeringen bedömer att utgångspunktenför Försvarsmaktens miljöarbete bör varasektorsansvaret för ekologiskhållbarhet. Inom ramen för detta ansvarbör Försvarsmakten införa ettmiljöledningssystem i helaorganisationen.I skälen för sin bedömning anförregeringen att Försvarsmakten under 2001bör fördjupa arbetet med sektorsansvaretför ekologisk hållbarhet.