bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Enligt utskottets me-ning ter sig besparingar av denna omfattning som föga trovärdiga sett motbakgrund av den prioritet som rehabiliteringsinsatser numera har och dettämligen begränsade resurstillskottet som motionärerna avdelat för åtgärden.I likhet med Moderata samlingspartiet och föreslårFolkpartiet att sjukvårdens kostnader för trafikolycksfall skall föras över obligatoriska trafikförsäkringen. Av motionen framgår att detta skall skefr.o.m. och att särskild kompensation skall utgå i form av en skatte-reduktion på inkomstskatten. Av en i motionen redovisad budgetsamman-ställning framgår att motionärerna med anledning härav har tillgodoräknatsig en besparing på 2002. Utskottet kan dock inte finna attde belastat sitt budgetförslag med en lika stor försvagning till följdav den utlovade skattekompensationen.Liksom vill använda sig av PPP-projekt föratt finansiera större väginvesteringar och övervältrar därigenom utgifter tillsenare år.Ett förslag av delvis annan innebörd är förslag att minska detinkomstprövade bostadsbidraget eftersom det ger upphov till negativa mar-ginaleffekter för barnfamiljerna. Motionärerna motsätter sig den aviseradehöjningen av barnbidraget och vill i stället använda dessa medel liksom endel av kostnaderna för bostadsbidraget till en generell skattereduktion förbarnfamiljer som skall vara lika stor för varje barn.Enligt finansutskottets mening är det önskvärt att man på olika sätt försö-ker begränsa barnfamiljernas marginaleffekter. Det måste dock ske på ettfördelningspolitiskt godtagbart sätt. Regeringens förslag till maxtaxereform ibarnomsorgen kommer verkningsfullt att bidra till att marginaleffekterna förbarnfamiljerna kan begränsas.De inkomstprövade bostadsbidragen riktar sig till de barnfamiljer som är istörst behov av stöd. förslag i detta avseende innebär att ettbehovsprövat bostadsbidrag som utgår till en begränsad grupp barnfamiljerdelvis omvandlas till ett generellt stöd på en betydligt lägre nivå för samtligbarnfamiljer. En sådan omfördelning är för utskottet inte en godtagbar lös-ning.Enligt utskottets mening visar dessa exempel att det finns anledning attifrågasätta trovärdigheten i finansieringen av förslag till skattesänkningar och nya utgiftsåtaganden. Flera av de mest betydelsefulla bespa-ringsförslagen har inte den styrka och varaktighet som krävs för en ansvars-full budgetpolitik.Med hänsyn härtill kan finansutskottet inte ställa sig bakom Folkpartietsförslag till budgetalternativ.Sammanfattningsvis anser utskottet sålunda att de förslag till alternativ in-riktning av budgetpolitiken som förs fram av Moderata samlingspartiet,, liberalerna inte kan läggastill grund för beslut i frågan. I sin strävan att minska den offentlga sektorns omslutning föreslår Moderata samlingspartiet lösningar somenligt utskottets mening inte är fördelningspolitiskt godtagbara. Även Krist-demokraterna, liberalerna lägger i sina motio-ner fram budgetalternativ med omfattande skattesänkningar och utgiftsbe-gränsningar, men som utskottet redovisat är de föreslagna finansieringarnaalltför löst underbyggda för att kunna ligga till grund för en statsbudget.Så t.ex. vill de fyra partierna satsa på rehabilitering och skärpt kontroll avbl.a. utnyttjandet av socialförsäkringsförmåner och arbetslöshetsersättningoch förutsätter att även tämligen begränsade tillskott på dessa områden skallge inte bara omedelbar utan också mycket riklig utdelning i form av minska-de utgifter och ökade skatteinkomster.På utgiftsområdena 13 och 14 föreslår de dessutom omfattande reduce-ringar av utgifterna för arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitik.Flertalet av dessa förslag är emellertid så vaga till sin karaktär att de redovsade besparingseffekterna framstår mer som förhoppningar än som realistisktunderbyggda förslag.Moderata samlingspartiet, och liberalernaföreslår alla att den obligatoriska trafikförsäkringen skall överta kostnadernaför trafikskadade . Dessa kostnader uppskattas grovt räk-nat till . Inget av partierna redovisar emellertid något kon-kret förslag till hur detta tekniskt skall lösas på så . Och som socialförsäkringsutskottet påpekar i sitt yttrande (SfU7y) är det knappast tänkbartatt på detta sätt lyfta ut vissa skadetyper ur den allmänna försäkringen medhänsyn till ansvar för samordning och tillsyn av rehabili-teringsverksamheten. De tre partierna anvisar därmed en osäker, teknisktkomplicerad och i praktiken knappast genomförbar finansiering för sinaförslag.Exempel som dessa visar att de tre partiernas budgetalternativ bygger påen finansiering som är ofullständig eller så osäker att stabiliteten i statsfinserna återigen skulle kunna hotas.Finansutskottet har av dessa skäl inte kunnat ställa sig bakom deras förslagtill uppläggning av budgetpolitiken.Under förra mandatperioden genomförde regeringen ett omfattande kon-solideringsprogram med vars hjälp balansen i den offentliga sektorn kundeåterställas utan att fördelningspolitiska hänsynstaganden eftersattes. Med sittnu framlagda förslag till utgifter för de tre närmaste åren fullföljer regeringdenna politik.Den ekonomiska vårpropositionen stöds av och Miljöpartietde gröna som träffat en överenskommelse med regeringen. Den innebär atttre riksdagspartier står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken,budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten och de nu föreslagna skatte-förändringarna. Utskottet noterar med tillfredsställelse att det alltså finns ebred enighet i dessa frågor vilket ger stadga och utgör en god grund för enfortsatt stabil utveckling.Samarbetet mellan regeringspartiet, och degröna berör fem områden, nämligen ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jäm-ställdhet och miljö. Såsom också framhålls i propositionen bekräftas genomdetta samarbete att det finns en politisk majoritet för en ekonomisk politiksom är inriktad på full sysselsättning, prisstabilitet och ett offentligt överspå i genomsnitt av BNP sett över en konjunkturcykel. Politiken syftarockså till jämlikhet, jämställdhet och ekologisk hållbarhet.Balans har uppnåtts i de offentliga finanserna och för de närmast föl-jande åren förutses så stora överskott att uppställda saldomål kommer attöverträffas med bred marginal.Även statsbudgeten uppvisar ett betydande överskott på95,, vilket kommer att användas för att amortera avstatsskulden.Förutsatt att saldomålen inte omprövas kommer alltså överskotten i denoffentliga sektorn under 2001-2003 att bli större än den för respektive årmålsatta nivån. Ett belopp motsvarande det överskjutande överskottet skalldå enligt tidigare gjorda uttalanden överföras till hushållen antingen somskattesänkningar eller som nya utgiftsåtaganden. Eftersom några sådanabeslut ännu inte fattats har man valt att i vårpropositionens kalkyler ta hän-syn till denna eventuellt förestående överföring genom att helt enkelt minskadet framräknade budgetsaldot med ett belopp motsvarande över-föringen. Görs det framkommer ett mindre underskottpå statsbudgeten medan budgeten väntas vara i balans. Givetdessa förutsättningar kommer statsskulden alltså inte att kunna amorterasunder de tre efterföljande åren.Av betydelse i sammanhanget är också att de redovisade budgetsaldonaunder 1999-2003 i betydande utsträckning bärs upp av engångsvisa tillskottfrån planerade företagsförsäljningar samt från överföringar från AP-fondenföranledda av pensionsreformen. Av en i propositionen redovisad samman-ställning (tabell 4.17 s. 88) framgår att utan dessa extraordinära tillskottskulle budgeten ha visat underskott på under samtli-ga år utom då ett mindre överskott på framkom.Även om alltså budgetutvecklingen ter sig gynn-sam, bör enligt finansutskottets mening nivån på statsbudgetens underliggan-de saldo ses som en markering av att det ännu inte finns anledning att geavkall på kravet på en stram budgetprövning.Därtill kommer att tillväxten väntas bli god. Skulle det över-skjutande utrymmer i sin helhet utnyttjas för reformer blir finanspolitikenstarkt expansiv detta år. Med hänsyn till att osäkerheten är betydande om denlångsiktigt uthålliga produktionsförmågan i svensk ekonomi delar utskottetregeringens uppfattning att det kan vara lämpligt att inte nu slutligt binda siutan avvakta för att i budgetpropositionen återkomma till frågan om över-skottsmålet och dess disponering.Sammanlagt 13 utskott har yttrat sig över vårpropositionens förslag till ut-giftsramar och de motioner som väckts med anledning av propositionen. - - har därvid avstått från att yttra sig. Av deutskott som yttrat sig i ärendet har samtliga tillstyrkt regeringens förslag titeknisk anpassning av tidigare fastställda utgiftstak samtförslag till utgiftstak liksom fördelningen av utgifter på utgiftsom-råden under 2001-2003.Finansutskottet anser att den av regeringen föreslagna uppläggningen gerbudgetpolitiken en riktig inriktning. Regeringens förslag är även i övrigt välavvägda och bör, enligt utskottets mening, därför ligga till grund för budget-politikens inriktning under åren 2001-2003.I närmast efterföljande avsnitt återkommer utskottet till de formella förslagtill beslut som detta ställningstagande föranleder i fråga om utgiftstak (2.5),fördelning av utgifter på utgiftsområden (3) samt beräkning av statsbudge-tens inkomster m.m. (4).2.5 Utgiftstak för staten och den offentliga sektorn2.5.1 Utgiftstak för statenDet statliga utgiftstaket omfattar utgifterna på statsbudgeten exklusivestatsskuldsräntor samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten. Dessutom ingår en ofinansierad budgeteringsmarginal.VårpropositionenI vårpropositionen föreslår regeringen (avsnitt 4.1.1) en teknisk justering avutgiftstaken . Justeringen beror på att pensionsrätt förstudier och totalförsvarsplikt införs samt på ett ökat återflöde amedel från EU . Efter föreslagen justering uppgår utgifts-taken för staten till och år2002 (yrkande 2). Vidare föreslår regeringen att utgiftstaket för staten år2003 fastställs till (yrkande 3).MotionernaAv den redogörelsen framgår att samtliga fyra oppositionspartierförordar andra nivåer för utgiftstaket. Formella förslag för de tre åren fram-förs av Moderata samlingspartiet i motion Fi12 (yrkande 3), Kristdemokra-terna i motion Fi13 (yrkande 2), i motion Fi14 (yrkande 16)samt liberalerna i motion Fi15 (yrkandena 2 och 3).De olika partiernas förslag framgår av efterföljande sammanställning.Tabell 26. Förslag till utgiftstak för staten 2001-2003Belopp i miljarder kronorÅrOppositionspartiernas förslag till alternativa nivåerNivå enligtregeringenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna2001792,0-15,0-9,0-11,0-20,02002817,0-32,0-18,0-18,0-23,02003847,0-25,0-19,0-32,0-30,0Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i föregående avsnitt (2.4.3) ställt sig bakom regeringensförslag till inriktning av budgetpolitiken och därmed också regeringens för-slag till utgiftstak för staten. tillstyrker således propositioyrkanden 2 och 3 samt avstyrker de förslag till utgiftstak för staten somframförs i motionerna Fi12 (m) yrkande 3, Fi13 (kd) yrkande 2, Fi14 (c)yrkande 16 samt Fi15 (fp) yrkandena 2 och 3.2.5.2 Utgiftstak för den offentliga sektornOm man till utgiftstaket för staten lägger en beräkning av de samlade kom-munala utgifterna exklusive interna transaktioner mellan staten, kommun-sektorn och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten får man framutgiftstaket för den offentliga sektorn. Nivån på detta utgiftstak är således efunktion av det utgiftstak som gäller för staten.VårpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 4.1.2) att skall godkänna en i proposi-tionen redovisad beräkning av de offentliga utgifterna (yrkande 4). Beräkningen framgår av efterföljande tabell.Tabell 27. Regeringens förslag till beräkning av utgiftstaket för den offentligsektorn 2001-2003Belopp i miljarder kronor200120022003Utgiftstak för staten inkl. ålderspensionssystemet792817847Den kommunala sektorn496516534Interna transaktioner-180-185-189Summa offentlig sektor1 1081 1481 192MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi12 att i stället skallgodkänna detta partis beräkning av de offentliga utgifterna (yrkande 4).Enligt motionen påverkas taket av partiets förslag om nationell skolpengsamt skatteförändringar. Skatteförändringarna påverkar främst de kommu-nala skatteinkomsterna varför en ekonomisk reglering mellan staten ochkommunsektorn måste ske. De nivåer som partiet föreslår är 1 077, 1 087respektive åren 2001, 2002 respektive 2003 (yrkan-de 2).Kristdemokraterna föreslår i motion Fi13 (yrkande 4) att de beräkningarav de offentliga utgifterna som redovisas i motionen skall godkännas avriksdagen. Partiets förslag är beroende av en kombination av ett större ut-rymme för kommunsektorn samt det föreslagna lägre utgiftstaket för staten.Enligt partiets beräkningar blir taket för den offentliga sektorn 1 102, 1 132respektive åren 2001, 2002 respektive 2003.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi15 (yrkande 4) att riksdagenskall godkänna detta partis beräkningar av de offentliga utgifterna. Beräk-ningen är, enligt motionen, en följd av partiets syn på det statliga utgiftstakFolkpartiet liberalernas föreslagna nivåer är 1 088, 1 125 respektive åren 2001, 2002 respektive 2003.Tabell 28. Oppositionspartiernas förslag till beräkning av utgiftstaket för denoffentliga sektorn 2001-2003Avvikelser i jämförelse med regeringens förslagBelopp i miljarder kronor200120022003Moderata samlingspartiet-31-61-81Kristdemokraterna-6-16-18Folkpartiet liberalerna-20-23-30Finansutskottets ställningstagandeMed hänvisning till vad utskottet tidigare framhållit tillstyrker utskottetregeringens förslag till beräkning av de offentliga utgifterna (yrkande 4).Utskottet avstyrker därmed de förslag till alternativ beräkning av de offentli-ga utgifterna och utgiftstak för den offentliga sektorn som framförs i motio-nerna Fi12 (m) yrkandena 2 och 4, Fi13 (kd) yrkande 4 samt Fi15 (fp) yr-kande 4.3 Preliminär fördelning av utgifter på utgifts-områden åren 2001-2003VårpropositionenRegeringen föreslår att statsbudgetens utgifter prelimi-närt fördelas på utgiftsområden på det sätt som framgår av propositionen (seäven tabell i avsnitt 3.29).MotionernaFyra partier avvisar regeringsförslaget och förordar i stället sina respektivepartiers förslag till utgiftsfördelning. Sådana alternativa förslag till prelimfördelning av utgifterna på utgiftsområden framförs av- Moderata samlingspartiet i motion Fi12 (yrkande 6),- i motion Fi13 (yrkande 3),- i motion Fi14 (yrkande 17),- liberalerna i motion Fi15 (yrkande 6).I tabeller i bilaga 3 återges oppositionspartiernas förslag till avvikelser fråregeringens fördelning.Övriga utskotts yttrandenAlla berörda utskott, med undantag av som avstått, haryttrat sig över förslaget till preliminära utgiftsramar för åren 2001-2003.Samtliga utskott tillstyrker regeringens förslag till preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden och avstyrker motsvarande motionsyrkanden.Till yttrandena har oppositionspartierna fogat avvikande meningar med al-ternativa förslag till ramnivåer. Dessa alternativa förslag överensstämmermed vad respektive parti fört fram i sina motioner om den ekonomiska poli-tiken.Närmast följer en redovisning utgiftsområde för utgiftsområde av förslagen ivårpropositionen och i motionerna samt fackutskottens och finansutskottetsställningstagande till dessa förslag. I avsnitt 3.29 återfinns en samlad redo-visning av regeringens och finansutskottets förslag till preliminär fördelningav utgifterna på utgiftsområden för åren 2001-2003.3.1 Utgiftsområde 1 Rikets styrelseUtgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen, och dessmyndigheter, regeringen, centrala myndigheter samt mediefrågor.Det totala utgifterna 2000 beräknas uppgå till 5 062miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen anges (avsnitt 7.4) att utgiftsområdet ökar med 396,4miljoner kronor 2001 jämfört med budgetpropositionen. Ökningen förklarasav ett antal tillskott till olika verksamheter inom utgiftsområdet.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet redovisas i följande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 1 Rikets styrelseBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna20015 313-377-460-300-71520025 132-641-330-600-58520035 017-641-230-600-585MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi12 att partistödet minskas meden tredjedel av det nuvarande och därefter successivtavvecklas. Vidare bör presstödet avvecklas i två steg. I motion Fi44 föreslåsockså att utrymme skapas för upplysning om kommunismens brott.Kristdemokraterna anser i motion Fi13 att en besparing på presstödet kangöras med . minskas med , med 300 mil-joner kronor och med 2003. Vidare minskas anslagettill Datainspektionen med år 2001.Centerpartiet anför i motion Fi14 att en sammanslagning av departemen-ten borde ge minskade inkomster. Anslaget till minskasmed för och . Efter ordförande-period i EU kommer kostnaderna inom utgiftsområdet att minskakraftigt.Folkpartiet liberalerna framhåller i motion Fi15 att tillskottet till Rege-ringskansliet kan minskas med . Vidare bör presstödetoch partistödet minskas något.Konstitutionsutskottet har avstått från att yttra sig.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet i avsnitten 2.4 och 2.5 redovisat sisamlade bedömning av budgetpolitikens inriktning och förslagen till utgifts-tak och därvid tillstyrkt regeringens förslag.Finansutskottet tillstyrker således propositionens förslag till preliminäraramar för utgiftsområdet . Motionernas förslag till alter-nativa ramar avstyrks. Avsikten är inte att annat än i undantagsfallskall uttala sig om avvägningar eller enskildheter inom respektive utgiftsom-råde varför även motion Fi44 (m) avstyrks. Utskottet återkommer i avsnitt3.29 med en samlad redovisning av utgifternas fördelning på utgiftsområden.3.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningUtgiftsområdet omfattar bland annat , , , , ,, och . Vidare ingårvissa råd och nämnder, vissa administrativa kostnader för statsskuldens upp-låning och låneförvaltning, vissa finansierings- och garantiåtaganden samtRiksdagens revisorer.De totala utgifterna 2000 beräknas uppgå till 1 670miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 7.4) redovisas att regeringen för åren 2001 och2002 föreslår ramar som är respektive 77 miljoner kronorlägre än de ramar som föreslogs i budgetpropositionen för år 2000.I en tablå redovisas de preliminära utgiftsramarna enligt vårpropositionen ochmotionerna.Förslag till ram för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna20011 610-77-200-130-1620021 600-153-230-185-8420031 622-90-230-100-6MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi12 en minskning av ramen.Besparingar görs genom motionärernas förslag att det skall bildas ett nyttobundet revisionsorgan - Riksrevisorn - genom en sammanslagning avRiksdagens revisorer och . Motionärerna föreslår ocksåatt SCB:s uppgifter skall begränsas och specificeras samt avgiftsbeläggas ihögre grad. Vidare föreslås en minskning av hus-hållsupplåning vilket medför att myndighetens förvaltningskostnader reduce-ras. Genomförandet av en ny folk- och bostadsräkning samt inrättandet av ettyrkesregister avvisas. bör avskaffas.Kristdemokraterna anser i motion Fi13 att ramen kan minskas genom be-sparingar och sammanslagningar av vissa myndighetsfunktioner under ut-giftsområdet som överlappar varandra.Centerpartiet förespråkar i motion Fi14 sänkta ramar eftersom motionä-rerna föreslår att anslagen inte skall öka realt. Motionärerna föreslår också aStatens kvalitets- och kompetensråd avskaffas.Folkpartiet liberalerna motsätter sig i motion Fi15 att en folk- och bo-stadsräkning genomförs. Motionärerna anser också att byråkratin underutgiftsområdet kan minskas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet i avsnitten 2.4 och 2.5 redovisat sisamlade bedömning av budgetpolitikens inriktning och förslagen till utgifts-tak och därvid tillstyrkt regeringens förslag.Finansutskottet tillstyrker således propositionens förslag till preliminäraramar för utgiftsområdet . Motionernas förslag till alter-nativa ramar avstyrks. Utskottet återkommer i avsnitt 3.29 med en samladredovisning av utgifternas fördelning på utgiftsområden.3.3 Utgiftsområde 3 och uppbördUtgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna och Tullver-ket.För 2000 beräknas de totala utgifterna på utgiftsområdet till 6 269 miljonerkronor.VårpropositionenI vårpropositionen redovisar regeringen sin bedömning att skatteförvaltning-en bör tillföras ett varaktigt tillskott om . anges i propositionen att effekterna av omorganisationen kommeratt kunna bedömas . Arbetet med förberedelserna inför öpp-nandet av fortlöper. För att finansiera de merkostnader somuppstår avser regeringen att tillföra 10 miljoner kronorsamt ge möjlighet att disponera avgiftsmedel från vissa av deavgifter som betalas till . Ombyggnaden av terminalerna på Arlan-da flygplats kommer att påverka tullverksamheten . Regeringen har föravsikt att följa utvecklingen på och återkomma till vidbehov.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 3 och uppbördBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna20016 173+50+120-161+7520026 300+50+120-252+7520036 442+50+120-100+75MotionernaModerata samlingspartiet framhåller i motion Fi12 att smugglingen av ciga-retter och alkohol ökat kraftigt . Tullen bör därför få störreresurser för ökad kontroll.I motion Fi13 anges att skattekontrollen måste effek-tiviseras för att hålla tillbaka den svarta sektorn. Motionärerna föreslår ökadmedel för en ökad skattekontroll. För att förstärka kontroll och spaning avillegal införsel av bl.a. narkotika, vapen m.m. föreslås en förstärkning avTullverkets resurser.Centerpartiet framhåller i motion Fi14 att anslagen till statliga verk ochmyndigheter inte skall öka realt och föreslår därför en besparing på utgifts-området i jämförelse med regeringens förslag.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi15 att ökade resurser ges tillTullverket och till skattemyndigheterna för förbättrad och effektivare kon-troll.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet tillstyrker i sitt yttrande (SkU6y) regeringens förslag tillutgiftsramar för utgiftsområdet och avstyrker motionerna imotsvarande delar.Företrädarna för Moderata samlingspartiet, , samt liberalerna biträder i var sin avvikande mening sinarespektive partiers förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet i avsnitten 2.4 och 2.5 redovisat sisamlade bedömning av budgetpolitikens inriktning och förslagen till utgifts-tak och därvid tillstyrkt regeringens förslag. har från sinutgångspunkt tillstyrkt regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 3Skatteförvaltning och uppbörd.Finansutskottet tillstyrker således propositionens förslag till preliminäraramar för utgiftsområdet . Motionernas förslag till alter-nativa ramar avstyrks. Utskottet återkommer i avsnitt 3.29 med en samladredovisning av utgifternas fördelning på utgiftsområden.3.4 Utgiftsområde 4 RättsväsendetUtgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rätts-hjälpen, kriminalvården, exekutionsväsendet, ,, och Gentekniknämnden.De totala utgifterna 2000 beräknas uppgå till 23 516miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 7.4) redovisas att rättsväsendet tillförs 1 miljardkronor , och för2003, varav avser avgiftsinkomster som polisen fårdisponera.