bet · GO01AU3 · 2000-10-10 00:00:00 — Ändringar i jämställdhetslagen m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /2000:143 om ändringar ijämställdhetslagen m.m. Utskottet tillstyrkerpropositionen med vissa smärre justeringar.Jämställdhetslagens diskrimineringsförbud föreslåsbli samordnat med övrig lagstiftning motdiskriminering i arbetslivet vad gäller skyddsnivå,terminologi och struktur. Diskrimineringsförbudetutvidgas till att omfatta arbetssökande under helaanställningsförfarandet och skall gälla även om intenågot anställningsbeslut fattats. Vidare tas kravetbort att det skall finnas en faktiskjämförelseperson av motsatt kön. Nuvarandepresumtions- och bevisregler avskaffas och ersättsmed en enhetlig bevisregel där arbetsgivarens syftesaknar betydelse för frågan om diskrimineringföreligger. Allmänt skadestånd skall kunna utgå tillvar och en som diskriminerats med hänsyn till denkränkning som hon eller han har blivit utsatt för.En definition av begreppet likvärdigt arbete förs ini lagen liksom definitioner av direkt och indirektdiskriminering.Det införs en ny bestämmelse om s.k.lönekartläggning som anger att syftet med denkartläggning och analys som skall göras är attupptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnaderi lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnoroch män. Arbetsgivare skall kartlägga ochanalysera löner och andra anställningsvillkor samtundersöka om det finns löneskillnader mellan kvinnoroch män som utför arbete som är att betrakta somlika eller likvärdigt och som har samband medkönstillhörighet.Resultatet av kartläggningen och analysen skallvarje år redovisas i en handlingsplan för jämställdalöner. I planen skall anges vilka åtgärder som skallvidtas och inom vilken tid de skall vara genomförda.Skyldigheten att upprätta en plan gäller dock intearbetsgivare som vid senaste kalenderårsskiftesysselsatte färre än tio arbetstagare.Det anges i lagen att arbetsgivare och arbetstagareskall samverka för jämställdhet i arbetslivet samtfrämja lika möjligheter till löneutveckling förkvinnor och män. De skall också samverka vidkartläggningen, analysen och upprättandet avhandlingsplanen.För att kollektivavtalsbärandearbetstagarorganisationer skall kunna samverka medarbetsgivaren vid kartläggning och analys samt vidupprättande av handlingsplan för jämställda löner,ges de rätt att av arbetsgivaren få den informationsom de behöver för ändamålet. Tystnadsplikt gällerför information om lön eller andra förhållanden somrör en enskild arbetstagare.Jämställdhetsombudsmannen ges rätt att få tillträdetill arbetsplatser för att kunna göra undersökningarsom kan ha betydelse för ombudsmannens tillsynenligt lagen.En central arbetstagarorganisation i förhållandetill vilken arbetsgivaren är bunden avkollektivavtal ges rätt att i vissa fall göraframställning om vitesföreläggande införJämställdhetsnämnden. Ett sådant föreläggande skalläven kunna riktas mot staten som arbetsgivare. Enmotsvarande talerätt införs i Nämnden motdiskriminering.Lagändringarna skall träda i kraft den 1 januari2001.Moderaterna har yrkat avslag på propositionen.Kristdemokraterna har förordat avslag i vissa delaroch föreslagit en försöksverksamhet inom stat ochkommun avseende lönekartläggning, analys ochhandlingsplan. Partiernas företrädare i utskottetföljer upp motionerna med reservationer.I betänkandet behandlas också 52 motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden och 5yrkanden som väckts med anledning av regeringensskrivelse /2000:24 Jämställdhetspolitiken inför2000-talet. Dessa motionsyrkanden tar upp olikafrågor kring jämställdhet och diskriminering.Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Reservationer hari dessa delar avgetts av företrädare förModeraterna, . 1999/2000:143 vari yrkas att antarregeringens förslag till1. lag om ändring i jämställdhetslagen (1991:433)och2. lag om ändring i lagen (1999:130) om åtgärdermot etnisk diskriminering i arbetslivet. Motioner väckta med anledning avproposition 1999/2000:1431999/2000:A22 av () vari yrkasatt avslår proposition 1999/2000:143Ändringar i jämställdhetslagen m.m.1999/2000:A23 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inriktningen avjämställdhetsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om effektiva åtgärder ijämställdhetsarbetet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omdiskrimineringslagstiftningen,4. att , med avslag på regeringensförslag, begär nytt förslag om en försöksverksamhetmed lönekartläggning, analys och handlingsplaner,5. att , med avslag på regeringensförslag, begär nytt förslag beträffande tillträdetill arbetsplatser för JämO,6. att avslår regeringens förslag tilltalerätt för vitesföreläggande.1999/2000:A24 av m.fl. (m) variyrkas1. att avslår proposition 1999/2000:143 ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om könssegregeradearbetsmarknader,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om löneskillnader påmonopolliknande arbetsmarknader,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om brist på kvinnligatekniker och naturvetare,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inriktningen avjämställdhetsarbetet i skolan,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en aktivrekrytering av fler manliga lärare,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attkonkurrensutsätta skolan och sjukvården,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om s.k. roterandeledarskap.1999/2000:A25 av m.fl. (c) variyrkas1. att hos regeringen begär en utredningkring en samordnad diskrimineringslag,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om jämställdhetslagensgiltighet i det svenska utbildningssystemet.1999/2000:A26 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avskaffandet av defacto-monopolen inom den offentliga sektorn,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att höjalöneläget för kvinnodominerade yrkesgrupper.Motioner väckta med anledning avregeringens skrivelse 1999/2000:241999/2000:A2 av m.fl. (kd) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utvärdering omjämställdhetsplanernas funktion ijämställdhetsarbetet,24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att rätta tilllönediskrimineringen inom före2001.1999/2000:A4 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att motverkalöneskillnader genom skärpning avjämställdhetslagen,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en definition avbegreppet arbetsvärdering skrivs in i lagen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om föräldraledigaslöneutveckling.Motioner väckta under allmänna motionstiden19991999/2000:A220 av m.fl. (c) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avjämställdhetslagen,5. att hos regeringen begär förslag sammanhållen diskrimineringslag i enlighet medvad som anförts i motionen.1999/2000:A230 av m.fl. (fp) variyrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en ökadutbildning om den nya lagen mot etniskdiskriminering,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omDiskrimineringsombudsmannens verksamhet,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om uppdrag till DOatt stödja och utveckla arbetet för etniskjämställdhet i företagen.1999/2000:A711 av och (kd, m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omlagstiftning mot diskriminering av äldre iarbetslivet.1999/2000:A715 av m.fl. (m) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sammanslagning avJämställdhetsnämnden och /2000:A720 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de tematiska ombudsmännen.1999/2000:A723 av m.fl. (v) variyrkas14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omArbetsdomstolens domförhetsregler.1999/2000:A801 av m.fl. (v) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en komplettering avjämställdhetslagen och arbetsmiljölagen.1999/2000:A804 av m.fl. (kd) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om JämO:s uppgift atthitta arbetsvärderingsinstrument som håller förrättslig prövning,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om intensifieringav arbetet med att få bort osakligt grundadelöneskillnader från svenskt arbetsliv,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en särskildgranskning av IT-sektorn.1999/2000:A806 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förändringar ijämställdhetslagen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att uppdra åt SCBatt insamla könsuppdelad statistik kring löner,löneskillnader och befattningar i offentlig ochprivat sektor,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omjämställdhetsrevisioner i offentliga institutioner,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att prövaformerna för hur lönediskrimineringsmål skallavgöras i framtiden.1999/2000:A807 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en flerårsplan föratt höja löneläget inom offentlig sektor förkvinnodominerade yrkesgrupper med längre utbildning,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om JämO:s nyckelrollnär det gäller rättsliga processer ilönediskrimineringsmål,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillsättandet av enny lönediskrimineringsutredning.1999/2000:A808 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omen översyn av lagtexten i jämställdhetslagen enligti motionen angivna brister.1999/2000:A809 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en förändring i jämställdhetslagen somgör det möjligt att aktivt arbeta för jämställdhetpå arbetsmarknaden.1999/2000:A810 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder motlönediskriminering.1999/2000:A813 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attlagen om sexuella trakasserier även skall gällastuderande.1999/2000:A814 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skärpa jämställdhetslagen.1999/2000:A815 av Elisebeht m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om eleverna ochjämställdhetslagen.1999/2000:A817 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bekämpaorättvisa löneskillnader mellan kvinnor och män,2. att hos regeringen begär en särskildutredning om arbetsvärdering som metod och redskap iarbetet för att utjämna löneskillnader,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den oberoendeexpertfunktionen i domstolshandläggning avlönediskrimineringsfall.1999/2000:A818 av m.fl. (v) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillsättande av enparlamentarisk utredning angående samordning avsamtliga lagar mot diskriminering påarbetsmarknaden,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i jämställdhetslagen att jämförelsermed lika eller likvärdiga arbeten hos andraarbetsgivare tillåts i lönediskrimineringsmål,3. att hos regeringen begär förslag tilländring i jämställdhetslagen i enlighet medförslagen från ,4. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i jämställdhetslagen att den som ansersig lönediskriminerad får rätt att ta del avuppgifter om lönen hos den person hon eller hanönskar jämföra sig med,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lagreglering avavsikten med lönekartläggningsarbetet,6. att hos regeringen begär förslag omsådan ändring i jämställdhetslagen att i lagtextenanges att samtliga anställdas samtligaanställningsförmåner skall kartläggas ochanalyseras,7. att hos regeringen begär förslag omsådan ändring i jämställdhetslagen att krav på enkonkret åtgärdsplan med regler om senaste tidpunktnär åtgärderna skall ha vidtagits tas in ilagtexten,8. att hos regeringen begär förslag omsådan ändring i jämställdhetslagen att åtgärdsplan ianslutning till lönekartläggning fastställs avJämställdhetsnämnden på talan av arbetsgivare ellerfackförbund i de fall parterna inte kan enas,9. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i jämställdhetslagen att begreppen"typ av arbete" och "kategori arbetstagare" i 9 a §slopas och ersätts av "arbetsuppgifternas art",10. att hos regeringen begär förslag omsådan ändring i jämställdhetslagen att i lagtextenanges att två typer av jämförelser skall göras vidlönekartläggningen i enlighet med vad som anförts imotionen,11. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i jämställdhetslagen att fackligaorganisationer i förhållande till vilkaarbetsgivaren är bunden av kollektivavtal ges rättatt föra talan inför ,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avöversyn av jämställdhetslagens bestämmelser motsexuella trakasserier inom bemanningsbranschen.1999/2000:A819 av m.fl. (mp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utredning av vadlänets jämställdhetsexperter jämte JämO skall ha förtillsynsansvar för jämställdhetslagen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjlighet tillvitesföreläggande,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utredning avgenerella rutiner vid lönerevisioner,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder så attkollektivavtalen inte kommer i konflikt med EG-rätten,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tvister om huruvidadiskrimineringslagarna skall prövas iArbetsdomstolen,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkvalitetsmärkning i jämställdhetslagen.1999/2000:Sf637 av m.fl. (c) variyrkas16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ommångfaldsplaner,1999/2000:Sf640 av () vari yrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att lagen motdiskriminering på grund av etnisk tillhörighet ärlika stark som lagen om jämställdhet påarbetsmarknaden.1999/2000:So203 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om jämställdhetslagensdiskrimineringsförbud och diskriminering på grund avupplevd könstillhörighet.1999/2000:Ub803 av m.fl. (v) variyrkas4. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppdrag att föreslå hurjämställdhetslagens bestämmelser kan utvidgas tillatt även omfatta utbildningsväsendet.1999/2000:Ub814 av m.fl. (fp) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att studenterskall omfattas av lagen om sexuella trakasserier. I del I av detta betänkande behandlas regeringensproposition /2000:143 Ändringar ijämställdhetslagen m.m., de motioner som väckts medanledning av propositionen samt andra motioner somhar väckts under den allmänna motionstiden hösten1999 och som har anknytning till de frågor sompropositionen rör. I del II av betänkandet behandlasövriga motioner från den allmänna motionstiden ochmotioner väckta i anledning av regeringens skrivelse1999/2000:24 Jämställdhetspolitiken inför 2000-taletsom har anknytning till jämställdhetslagen ochdiskrimineringsfrågor m.m.Del I Ändringar ijämställdhetslagen m.m.1 Ärendets beredningUnder ärendets beredning har utskottet uppvaktats avföreträdare för , , , (), iSverige (LO), (), Akademikers () samt (JämO).Utskottet har även fått motta skrivelser medanledning av förslaget till ändringar ijämställdhetslagen från , och från en privatperson, ThomasEricsson.2 BakgrundMed könsdiskriminering avses enligt 15 § förstastycket jämställdhetslagen att någon missgynnasunder sådana omständigheter att missgynnandet harett direkt eller indirekt samband med denmissgynnades könstillhörighet. Förbudet ärtillämpligt vid anställning m.m. (16 och 17 §§),beträffande löne- och andra anställningsvillkor (18§), arbetsledning (19 §) samt vid uppsägning ochomplacering m.m. (20 §).Bevisreglerna är av två olika slag. I 16, 18 och 19§§ finns s.k. presumtionsregler. Det innebär att närden som anser sig ha blivit diskriminerad styrktvissa, i respektive bestämmelse, angivnasakomständigheter skall otillåten könsdiskrimineringanses föreligga om arbetsgivaren inte visar atthandlandet varken direkt eller indirekt har haftsamband med den missgynnades könstillhörighet.Arbetsgivaren kan också, avseende 16 och 19 §§, visaatt handlandet är ett led i strävanden att främjajämställdhet i arbetslivet, s.k. positivsärbehandling, eller är berättigat av hänsyn tillett sådant ideellt eller annat särskilt intresse somuppenbarligen inte bör vika för intresset avjämställdhet i arbetslivet. Vid fall avlönediskriminering (18 §) kan arbetsgivaren värjasig genom att visa att skillnaden i lön etc. berorpå skillnader i arbetstagarnas sakligaförutsättningar för arbetet.I 17 och 20 §§ har den som anser sig ha blivitdiskriminerad att föra bevisning om attarbetsgivaren haft ett diskriminerande syfte. Föratt underlätta för arbetstagaren har beviskravetsänkts så att hon eller han inte fullt ut behöverstyrka ett diskriminerande syfte. Det ärtillräckligt att det diskriminerande syftet hargjorts sannolikt. Arbetsgivaren har då att visa attdet rör sig om s.k. positiv särbehandling eller atthandlandet är berättigat med hänsyn till ett sådantideellt eller annat särskilt intresse somuppenbarligen inte bör vika för intresset avjämställdhet i arbetslivet.Påföljderna vid överträdelser av lagens förbud ärallmänt och ekonomiskt skadestånd samt attavtalsvillkor som strider mot lagen kan förklarasogiltiga.För tillsynen över hur lagen tillämpas svararJämställdhetsombudsmannen (JämO) ochJämställdhetsnämnden.Enligt 2 § jämställdhetslagen skall arbetsgivareoch arbetstagare samverka för att jämställdhet iarbetslivet skall uppnås, och de skall särskiltverka för att utjämna och förhindra skillnader ilöner och andra anställningsvillkor mellan kvinnoroch män som utför arbete som är att betrakta somlika eller likvärdigt. Som ett led i verksamhetenenligt 2 § skall arbetsgivare, enligt 9 a §, varjeår kartlägga förekomsten av löneskillnader mellankvinnor och män i skilda typer av arbete och förolika kategorier av arbetstagare. Jämförelser börgöras både inom och mellan de skilda kategorierna avarbetstagare och typerna av arbete.3 Propositionens huvudsakligainnehåll m.m.Propositionen i huvuddragJämställdhetslagens diskrimineringsförbud föreslåsbli samordnat med övrig lagstiftning motdiskriminering i arbetslivet vad gäller skyddsnivå,terminologi och struktur. Diskrimineringsförbudetutvidgas till att omfatta arbetssökande under helaanställningsförfarandet och gäller även om intenågot anställningsbeslut fattats. Vidare tas kravetbort att det skall finnas en faktiskjämförelseperson av motsatt kön. Nuvarandepresumtions- och bevisregler avskaffas och ersättsmed en enhetlig bevisregel där arbetsgivarens syftesaknar betydelse för frågan om diskrimineringföreligger. Allmänt skadestånd skall kunna utgå tillvar och en som diskriminerats med hänsyn till denkränkning som hon eller han har blivit utsatt för.En definition av begreppet likvärdigt arbete förs ini lagen liksom definitioner av direkt respektiveindirekt diskriminering.Nuvarande bestämmelse om s.k. lönekartläggningersätts med regler som anger att syftet med denkartläggning och analys som skall göras är attupptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnaderi lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnoroch män. Arbetsgivare skall därvid varje årkartlägga och analysera bestämmelser och praxis omlöner och andra anställningsvillkor som tillämpas.Arbetsgivaren skall också undersöka om det finnslöneskillnader mellan kvinnor och män som utförarbete som är att betrakta som lika ellerlikvärdigt. Upptäcks löneskillnader skallarbetsgivaren bedöma om de har direkt eller indirektsamband med kön.Resultatet av kartläggningen och analysen skallarbetsgivaren redovisa i en handlingsplanmed angivande av vilka åtgärder som skall vidtas ochinom vilken tid de skall vara genomförda.Skyldigheten att upprätta en plan gäller dock intearbetsgivare som vid senaste kalenderårsskiftesysselsatte färre än tio arbetstagare.Det anges i lagen att arbetsgivare och arbetstagareskall samverka för jämställdhet i arbetslivet samtfrämja lika möjligheter till löneutveckling förkvinnor och män. Kollektivavtalsbärandearbetstagarorganisationer ges rätt att avarbetsgivaren få den information som de behöver föratt kunna samverka vid kartläggning och analys avlönesystem och löneskillnader samt vid upprättandeav handlingsplaner för jämställda löner. Avserinformationen uppgifter om lön eller andraförhållanden som berör enskild arbetstagare gällerreglerna om tystnadsplikt och skadestånd imedbestämmandelagen och - i det allmännas verksamhet- sekretesslagen.Jämställdhetsombudsmannen ges rätt att få tillträdetill arbetsplatser för att kunna göra undersökningarsom kan ha betydelse för ombudsmannens tillsynenligt lagen. En central arbetstagarorganisation iförhållande till vilken arbetsgivaren är bunden avkollektivavtal ges rätt att i vissa fall göraframställning om vitesföreläggande införJämställdhetsnämnden. Ett sådant föreläggande skalläven kunna riktas mot staten som arbetsgivare.Även lagen (1999:130) om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet föreslås bli ändrad såatt en central arbetstagarorganisation i förhållandetill vilken arbetsgivaren är bunden avkollektivavtal ges rätt att i vissa fall göraframställning om vitesföreläggande inför Nämnden motdiskriminering. Ett sådant föreläggande skall ävendet kunna riktas mot staten som arbetsgivare.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari2001.Allmänna utgångspunkter för förslagetI propositionen redovisas vilka de allmännautgångspunkterna varit för förslagen. Regeringenkonstaterar att även om en hel del positivt har häntinom jämställdhetsområdet visar en radforskningsrapporter att det alltjämt återstår mycketatt göra för att kvinnor skall ha samma möjlighetersom män. Det gäller inom i stort sett alla områden isamhället. Att inte låta en persons kompetens etc.vara avgörande för bedömningen av hans eller hennesprestation m.m., utan låta könstillhörigheten habetydelse, innebär en förlust för såväl individenoch företaget/myndigheten som samhället i stort. Detär därför viktigt att synliggöra de faktorer sommedför att vissa individer eller grupperundervärderas till följd av sin könstillhörighet.Först när denna kunskap finns går det att ta fram derätta verktygen för att angripa de strukturer ochtänkesätt som leder till bristande jämställdhet.Den svenska jämställdhetslagen fyller . Ipropositionen framhålls att rätten tilllikabehandling oavsett kön är en mänsklig rättighet,vilket har avgörande betydelse i flera avseenden,varför det finns anledning att markera attkränkningar av rätten till likabehandling i dettahänseende är att betrakta som särskilt allvarliga ijämförelse med andra olägenheter eller orättvisorsom på arbetslivets område kan drabba arbetstagareoch arbetssökande. Det får betydelse på olika sätt,t.ex. när påföljder skall bestämmas.Den 1 maj 1999 började tre nya lagar motdiskriminering i arbetslivet att gälla.