bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — 5).Sist i detta avsnitt finns en sammanställning av utskottets ställningstagandei fråga om anslagen på utgiftsområde 13.Med anledning av de enskilda motionerna vill utskottet anföra följande.Utskottet har tidigare tagit ställning till ett förslag om omvandling av ar-betslöshetsersättning till insats i ett nybildat företag. Utskottet hänvisade d(1997/98:AU1) till att den kooperativa företagsformen redan uppmärksam-mas och stöds, om än på annat sätt än vad motionens förslag innebar. Sedandess har ändringar genomförts beträffande anslaget för arbetslöshetsersätt-ning på det sättet att åtgärder som tidigare finansierades via anslaget nu istället omfattas av anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder på utgifts-område 14. Utskottet anser att detta är en riktig princip. Med hänvisning tilldet anförda avstyrks motion A269.Det sistnämnda synsättet har utskottet även när det gäller förslaget att vissaarbetslösa skulle få möjlighet studera med bibehållen a-kassa. Även motionA278 avstyrks därför.När det gäller synpunkten i motion A222 att brist på arbetsmarknadspoli-tiska resurser inte skall kunna leda till utförsäkring kan utskottet i och förhålla med om att utförsäkring måste förhindras så långt som möjligt. Ut-skottet kan dock inte se hur det skulle kunna ske genom en garanti av detslag som motionärerna efterlyser. Motionen avstyrks därför.Även på andra ställen i detta betänkande behandlas förslag som går ut påatt arbetsmarknadspolitiska resurser skall överföras till kultursektorn. Ut-skottets principiella inställning, som kom till uttryck bl.a. i förra årets budgetbetänkande 1998/99:AU1, är att de arbetsmarknadspolitiska resursernaskall fördelas efter de mål som styr arbetsmarknadspolitiken. Utskottet stårfast vid detta och kan därmed inte biträda förslaget i motion A229 (yrk. 1delvis).Anslaget A 2 Bidrag till lönegarantiersättningPropositionenTusental kronor1998Utfall2 042 022Anslagssparande-1999Anslag1 143 0001Utgiftsprognos1 030 0002000Förslag877 0002001Beräknat918 00022002Beräknat918 00031Varav 150 milj. kr på tilläggsbudget till statsbudgeten (prop. 1998/99:100, avsnitt 5, UO 13).2Motsvarar 902 655 tkr prisnivå.3Motsvarar 884 956 tkr prisnivå.PropositionenFrån anslaget finansieras utbetalning av ersättningar till arbetstagare förlönefordringar vid konkurs i enlighet med lönegarantilagen (1992:497). Frånanslaget betalas också ersättningar till länsstyrelserna för deras arbete medutbetalning av lönegarantimedel samt till Kammarkollegiet för administrativakostnader. Utgifterna styrs av antalet konkurser och av hur många som om-fattas av konkurserna samt av de bestämmelser som styr rätten till ersättning.Jämfört med tidigare, då även räntor och amorteringar på skulden från lö-negarantifonden betalades av anslaget, behöver kostnaderna för lönegaranti-ersättningar beräknas med större exakthet. Behovet av säkrare prognoser ärväsentligt större när amorteringarna kan fungera som en buffert.Regeringen bedömer att det behövs ett tydligare myndighetsansvar för lö-negarantin. Den fördelning på olika myndigheter som finns är ett ytterli-gare skäl att pröva frågan om ett tydligare och mer sammanhållet myndig-hetsansvar. Statskontoret har på regeringens uppdrag lämnat ett förslag tillsamlad administration enligt vilket skall vara huvudman.Betänkandet Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1) har remissbehandlatsoch bereds nu inom Justitiedepartementet.Regeringen bedömer att de förslag om förändringar som kommer att före-läggas leder till lägre kostnader för lönegarantiersättningar senastden . Även det sjunkande antalet konkurser bör bidra till lägrekostnader. Regeringen meddelar sin avsikt att återkomma i frågan i sambandmed vårpropositionen , då utvecklingen kan bedömas närmare.För nästa budgetår föreslår regeringen för anslaget tilllönegarantiersättningar.Ingen motion har väckts i denna del av propositionen.Utskottet biträder regeringens anslagsförslag.2.2 Sammanställning av utskottets ställningstagandei fråga om anslagen m.m. på utgiftsområde 13Av nedanstående tabell framgår regeringens och oppositionspartiernas för-slag och fördelning på anslag av utgifterna på utgiftsområde 13.Tusental kronorAnslagRegeringensförslagmkdcfpA 1Bidrag till arbetslöshetsersättning29 696 000+9 883 413-6 750 000+18 965 750-600 000A 2Bidrag till lönegarantiersättning877 000Summa30 573 000+9 883 413-6 750 000+18 965 750-600 000Som framgått ovan har utskottet anslutit sig till regeringens förslag om an-slag på utgiftsområdet. Det innebär att propositionen tillstyrks i motsvarandedel (prop yrk. 1), som motionerna A255 (yrk. 11), A274 (yrk. 2),A277 (yrk. 5), Fi212 (yrk. 15 delvis) och Sf246 (yrk. 5) avstyrks.3 UTGIFTSOMRÅDE 14 - Arbetsmarknad ocharbetsliv3.1 Mål för utgiftsområdet, allmänna frågor m.m.PropositionenUtgiftsområdet omfattar utgifter för AMV:s, , , Rådet för arbetslivsforsknings, m.fl. myndigheters förvaltning. Vidare omfattar utgifts-området utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och Europeiska social-fonden, Samhall AB:s verksamhet, jämställdhetspolitiska frågor och statligaarbetsgivarfrågor. Inom området finns också avgiftsfinansierad verksamhet,bl.a. inom AMV rörande yrkesinriktad rehabilitering.Regeringens övergripande mål på kort sikt är att den öppna arbetslöshetenskall minskas till och att andelen reguljärt sysselsatta ibefolkningen i åldern skall öka till . Därefter är måletfull sysselsättning.Arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken skall bidra till tillväxt, sysselsätt-ning och ett konkurrenskraftigt svenskt näringsliv samt skapa förutsättningarför flexibilitet, trygghet och delaktighet i arbetslivet.Arbetsmarknadspolitikens uppgift är främst att öka anpassningsförmåganpå arbetsmarknaden. Det skall ske genom ett effektivt platsförmedlingsarbetesom tillsammans med kompetenshöjande insatser och övriga åtgärder ledertill en hög rörlighet på arbetsmarknaden.Arbetslivspolitiken skall verka för att individer inte förslits, skadas ellerslås ut från arbetslivet och i övrigt verka för en god och utvecklande arbets-miljö. Arbetslivspolitiken har även till uppgift att öka kunskap och kompe-tens i arbetslivet. Tillsammans med arbetsmarknadspolitiken bidrar arbetslivspolitiken till ökad sysselsättning och bättre matchning mellan utbud ochefterfrågan på kompetens som inflationsdrivande flaskhalsar påarbetsmarknaden undviks.En central del för arbetslivet och dess utveckling - och därmed för sam-hällets utveckling - är jämställdhet mellan kvinnor och män. Det gäller ävenintegrering av invandrare i arbetslivet och insatser för att motverka diskrimi-nering och utestängning på grund av funktionshinder, etnisk bakgrund ellersexuell läggning.För att bidra till detta föreslår regeringen följande mål för arbetsmarknads-och arbetslivspolitiken:- hålla vakanstiderna nere för lediga platser,-- minska långtidsarbetslösheten,-- motverka långa tider utan reguljärt arbete,-- en god och utvecklande arbetsmiljö där individer inte förslits, skadaseller slås ut från arbetslivet,-- jämställdhet mellan kvinnor och män samt-- ett arbetsliv som präglas av integrering och mångfald.-I takt med att konjunkturen växer sig allt starkare anser regeringen att detär viktigt att arbetsmarknadspolitikens tillväxtinriktade sida betonas än mer.De lediga platserna måste tillsättas snabbt och effektivt och rörligheten påarbetsmarknaden stimuleras. Avskaffandet av det s.k. volymmålet har gjortdet möjligt för arbetsförmedlingarna att i ökad utsträckning prioritera denyrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. Arbetsmarknadspolitiken hartillsammans med utbildningspolitiken en mycket viktig uppgift i att arbetamed att stärka kompetensen hos dem med svag ställning på arbetsmarknaden,däribland många personer med utländsk bakgrund och funktionshindrade.Ett arbetsliv i stark förändring och utveckling kräver fortsatta och intensi-fierade insatser för att få till stånd säkra och goda arbetsmiljöer med braarbetsförhållanden. Regeringen menar att förändring, utveckling och flexibi-litet skall kunna förenas med trygghet och delaktighet för den enskilda män-niskan.Inom området Arbetsmarknad anger regeringen i huvudsak följande vadavser prioriteringar och slutsatser.Omläggning till en mer tillväxtinriktad arbetsmarknadspolitik skall fort-sätta för att öka sysselsättningen genom en effektiv platstillsättning ochgenom att förhindra uppkomsten av inflationsdrivande flaskhalsar. Samtidigtskall insatserna för de mest utsatta grupperna intensifieras för att motverkalånga arbetslöshetstider som kan leda till att personer permanent slås ut frånden reguljära arbetsmarknaden. Ökad uppmärksamhet måste också ägnas deregioner som har den svagaste sysselsättningstillväxten. Platsförmedlingsin-satser och den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen skall prioriterasför att lediga platser snabbt skall kunna tillsättas.Inom området arbetsliv anges i huvudsak följande prioriteringar.En viktig förutsättning för ökad sysselsättning och tillväxt är en fortsatthög prioritering av insatser för en god arbetsmiljö, integrering av arbetsmil-jöarbetet med verksamheten i övrigt, liksom av insatser mot faktorer i ar-betsmiljön som ger upphov till skador och funktionsnedsättningar.En central uppgift för arbetslivspolitiken är att bidra till ökad kunskap ochkompetens i arbetslivet för att därigenom stimulera sysselsättning, tillväxt,förnyelse och ett utvecklande arbetsliv. Det är också av största vikt att FoU-arbetet inom arbetslivsområdet bidrar till ökad kunskap om och utvecklingav en god arbetsmiljö, en effektiv arbetsorganisation och en arbetsmarknadtillgänglig för alla.Forskning och utveckling liksom tillsyn bör även fortsättningsvis bedrivasi aktiv samverkan med lokala aktörer. Erfarenhetsutbyte mellan arbetslivetsaktörer samt kunskapsöverföring mellan forskning och arbetsliv är av vä-sentlig betydelse både för arbetslivets utveckling och för att säkerställa relevansen i den forskning som utförs.Forskning inom jämställdhetsområdet bör vidareutvecklas och ha fortsatthög prioritet. Med tanke på de krav som internationaliseringen medför är detav största vikt att arbetslivet bättre förmår utnyttja den kompetens som finnshos personer med utländsk bakgrund. Insatser för att motverka utslagningenfrån arbetslivet med systematiskt förebyggande insatser skall ha fortsatt högprioritet.MotionerCenterpartiet föreslår i motion A220 att det skapas en gemensam ingång tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder via tre olika spår. De tre spåren utgör kom-plettering av grundläggande utbildning, direkt arbetsmarknadspolitisk utbild-ning samt inträde på en övergångsmarknad för att skapa kontakt med denreguljära arbetsmarknaden (yrk. Vidare bör enligt partiets mening kvar-varande volymåtgärder fasas ut för att minska inlåsnings- och undanträng-ningseffekter (yrk. 14).Centerpartiet vill dessutom i motion A806 ge AMS i uppdrag att utredabakgrunden till kvinnors överrepresentation bland anvisningarna till arbeteeller åtgärder (yrk. 12).Folkpartiet anser i motion Kr314 att kulturarbetsförmedlingens verksamhetbör minska och de medel som frigörs styras över från arbetsmarknadspolitis-ka åtgärder till den kulturella verksamheten. Partiet pekar på att en fjärdedelav de medel staten anslår till kulturen förmedlas via arbetsmarknadspolitiken(yrk. Även () anser i motion A229 att en andel avAMS och a-kassornas resurser bör flyttas till budgetsom en direkt förstärkning av den s.k. fria kulturens ekonomi (yrk. 1 delvis).Ewa () anser i motion Kr316 (yrk. 2) att arbetsmarknadsmedel tillkulturutövare bör föras över till kulturområdet för att utbetalas i form av mergenerellt inriktade stöd.Utskottets ställningstagandeRegeringen föreslår när det gäller de övergripande målen för utgiftsområde14 vissa förändringar utan att detta formellt underställs . De tidiga-re fem målen har kompletterats med ett sjätte mål med innebörden att arbets-livet skall präglas av integrering och mångfald. Dessutom har vissa omfor-muleringar gjorts. Målen för utgiftsområdet bör som framgått enligt rege-ringen vara:- hålla vakanstiderna nere för lediga platser-- minska långtidsarbetslösheten-- motverka långa tider utan reguljärt arbete-- en god och utvecklande arbetsmiljö där individer inte förslits, skadaseller slås ut från arbetslivet-- jämställdhet mellan kvinnor och män samt-- ett arbetsliv som präglas av integrering och mångfald.-Utskottet är positivt till de mål som formulerats och ser med tillfredsställelsatt det sker en särskild betoning av att arbetslivet skall präglas av integrerioch mångfald. Utskottet är överens med regeringen om målformuleringenmen anser att utformningen av övergripande mål för utgiftsområdetär en fråga som bör underställas för ställningstagande.Som nämns i inledningen av betänkandet har näringsministern i sambandmed utskottets behandling av budgetpropositionen redovisat vilka åtgärdersom regeringen vidtagit eller planerar att vidta för att utveckla arbetsmark-nadspolitiken. Omläggningen, vilken också redovisas i budgetpropositionen,innebär i korthet följande:- en förskjutning sker från hög volym på de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna till åtgärder med hög kvalitet-- en översyn görs av åtgärderna för de personer som har svårast att fåfäste på arbetsmarknaden-- arbetslöshetsförsäkringen ses över-- regelverket förenklas och antalet åtgärder minskar-- styrningen av AMV ses över.-Utskottet ställer sig bakom den inriktning som omläggningen av arbetsmark-nadspolitiken innebär. Utskottet lägger i avsnitt 3.2.2 fram förslag om etttillkännagivande från om vikten av lösningar för personer medsärskilt svår situation på arbetsmarknaden. Utskottet anser det angeläget attde lösningar som väljs får en utformning som medger flexibilitet och hän-synstagande till individuella behov. föreslår som nämnts att engemensam ingång skapas till arbetsmarknadspolitiska åtgärder via tre spåroch att kvarvarande volymåtgärder fasas ut. I den mån motionen inte tillgo-doses genom den ovan redovisade omläggningen avstyrks motion A220 (yrk.13 och 14).När det gäller frågan om kvinnors överrepresentation bland anvisningar tillarbete anges i AMS kvartalsrapport 1999:3 att av samtliga anvisningaravsåg kvinnor. I rapporten påpekas att den könsuppdelade arbetsmarknadenmycket tydligt avspeglar sig i anvisningarnas fördelning på män och kvinnorinom olika yrkesområden. En hög andel män anvisas till arbete som tekniker,ingenjörer etc. medan andelen kvinnor är särskilt hög bland anvisade tillarbete inom vård och förskola. Utskottet utgår från att AMS även fortsätt-ningsvis följer utvecklingen och anser därför att något särskilt uppdrag intebehövs. Motion A806 (yrk. 12) avstyrks därför.I tre av motionerna pläderas för att medel bör överföras från arbetsmark-nadsområdet till kultursektorn.Arbetsmarknadsutskottet har i yttrande 1997/98:AU8y över proposition1997/98:87 Konstnärernas villkor anfört bl.a. att en rätt tillämpad arbets-marknadspolitik motverkar en överetablering av konstnärer och därmedockså ett kulturutbud som inte svarar mot det kulturpolitiskt motiverade. Dekulturpolitiska och arbetsmarknadspolitiska målen skall därför inte behövaställas mot varandra. I regleringsbrev för avseende AMV begärregeringen att AMS skall redovisa på vilket sätt förmed-lingen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder med riktning mot kulturarbets-marknaden ytterligare kan utvecklas samt hur de förmedlande insatsernabättre kan anpassas till de etablerade konstnärernas behov. AMS skall ocksåanalysera behov av förändringar och omprioriteringar. Vid behandling av ettlikartat motionsyrkande i samband med budgetpropositionen 1999 ansågutskottet att de arbetsmarknadspolitiska resurserna skall fördelas efter de målsom styr arbetsmarknadspolitiken. Utskottet vidhåller sina tidigare ställ-ningstaganden och avstyrker mot denna bakgrund motionerna Kr314 (yrk.23), A229 (yrk. 1 delvis) och Kr316 (yrk. 2).3.2 A Arbetsmarknad3.2.1 Anslaget A 1 ArbetsmarknadsverketsförvaltningskostnaderPropositionenTusental kronor1998Utfall4 207 365Anslagssparande155 0211999Anslag4 189 814Utgiftsprognos4 344 8352000Förslag4 527 5652001Beräknat3 874 23712002Beräknat3 932 32421Motsvarar 3 815 012 tkr prisnivå.2Motsvarar 3 810 912 tkr prisnivå.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagmkdcfp4 527 565-100 000-50 000-913 601-800 000Från anslaget finansieras kostnaderna för personal och lokaler samt andraförvaltningskostnader vid AMS, länsarbetsnämnderna, arbetsförmedlingarnasamt arbetsmarknadsinstituten (). Under anslaget redovisas också IAS-TE-praktik, ett utbytesprogram som skall medverka till att tekniker får enbättre internationell kompetens, samt de avgiftsfinansierade verksamheternavid Arbetslivstjänster och kursgård.Under ett flertal år har AMV kunnat använda medel för tillfälliga personal-förstärkningar - detta på grund av den högra arbetslösheten. De tillfälligamedlen har inneburit att fler handläggare har kunnat avsätta mer tid för denindividuella servicen men också för kollektiva insatser som t.ex. jobbsökar-aktiviteter. I takt med att arbetsmarknadsläget förbättras bör dessa medelkunna reduceras, anser regeringen. Även bedöms det dockfinnas ett fortsatt stort behov av tillfälliga personalförstärkningar för attkvaliteten i förmedlingsarbetet skall kunna öka. Detta kan t.ex. ske genomindividuell vägledning, ökade företagskontakter, effektivare matchning avlediga platser och arbetssökande. Regeringen beräknar 700 miljoner kronorunder anslaget för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingaroch för . Det är 150 miljoner kronormindre än innevarande år. skall användas till att särskiltstärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund.Enligt regeringen bör AMS intensifiera insatserna för att skärpa tillsynenav arbetslöshetskassorna. Regeringen föreslår att avinflytande arbetsmarknadsavgifter får användas för tillsynen av arbetslös-hetsförsäkringen (prop. 1).Regeringen avser att återkomma till AMS när detgäller den yrkesinriktade rehabiliteringen.Regeringen planerar att inrätta ett separat sekretariat inom AMV för admi-nistration av det nya mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal. AMS skall varautbetalande myndighet för dessa program. Regeringen beräknar kostnadernaför AMS arbete med socialfondsprogrammen till totalt ca 130 miljoner kro-nor. Detta innebär utökade kostnader under anslaget med 87 miljoner kronor.Utgifterna bör finansieras genom en minskning av dels anslaget Arbetsmark-nadspolitiska åtgärder med , dels anslaget Europeiskasocialfonden m.m. för med 12 miljoner kronor.Anslaget A 1 minskas med . Motsvarande be-lopp förs över till anslaget B 2 , utgiftsområde 4. Föradministrationen av IASTE beräknas 1,1 miljoner kronor.MotionerModeraterna föreslår i motion A277 att anslaget A 1 AMV:s förvaltnings-kostnader fastställs till ca . Detta innebär en minskningav anslaget i förhållande till regeringens förslag med ,detta som en följd av sjunkande arbetslöshet och genomförandet av de re-former förordar beträffande de arbetsmarknadspolitiska åtgär-derna (yrk. 6).Kristdemokraterna framför synpunkter på arbetsförmedlingens roll i motionA254. stöder regeringens förslag om att medel avsätts förtillfälliga personalförstärkningar. Därutöver anser partiet att AMV måsteprioritera resurser så att alla arbetslösa inom rimlig tid får en individuellhandlingsplan med erforderlig uppföljning. Det är också viktigt menar mo-tionärerna att förstärka arbetsförmedlingens roll så att de arbetsmarknadspo-litiska aktörerna närmare knyts till näringslivet - detta i syfte att uppnå enbättre matchning på arbetsmarknaden (yrk. I samma motion föreslås attAMV ges karaktären av stab med möjlighet till ytterligare rationaliseringar.Länsarbetsnämnderna bör regionaliseras eller samordnas med länsstyrelser-nas verksamhet. Ett mindre antal program skulle minska kostnaderna föradministrationen centralt inom AMS. Ett genomförande av dessa reformerinnebär att besparingar kan göras på anslaget A 1 AMV:s förvaltningskost-nader med i förhållande till vad regeringen föreslagit(yrk. 19 och 35 delvis).I motion So488 föreslår att reglerna för Ami-s ändras såatt vägledningsstöd kan ges även till hörselskadade som är anställda (yrk. 4).Centerpartiet avvisar i motion A275 (delvis) regeringens förslag att medelavsätts för tillfälliga personalförstärkningar under anslaget A 1. Centerpartieförordar en minskning av anslaget för med 913,6 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag.Folkpartiet anser i motion Fi212 att en renodling av AMV:s verksamhet iriktning mot ökad tyngdpunkt på platsförmedling gör det möjligt att minskautgifterna under anslaget. anser också att det inte bör betalas utnågot för tillfälliga personalförstärkningar, såsom regeringen föreslagit, dettmed undantag för de som är avsedda för åtgärder riktademot personer som har invandrarbakgrund. Sammanlagt förordar motionärer-na en minskning av anslaget i förhållande till regeringens förslag med 800miljoner kronor för (yrk. 15 delvis). Liknande resonemangförs också i motion A231 (yrk. 20 och 23 delvis). anser även attregeringen bör se över arbetsförmedlingens organisation så att den anpassastill ett modernt flexibelt informationssamhälle (A231 yrk. 21).Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i regeringens bedömning att det finns ett fortsatt stortbehov även av tillfälliga personalförstärkningar för att kvali-teten i förmedlingsarbetet skall kunna öka. I arbetet med att förbättra kvali-teten har de individuella handlingsplanerna en central plats, och utskottetdelar uppfattning om vikten av dessa handlingsplaner.AMS har i regleringsbrevet ett uppdrag att fortsätta att utveckla deindividuella handlingsplanerna till att bli ett centralt hjälpmedel för att förbättra resultatet i platsförmedlingsarbetet. I rapport från AMS, daterad , redovisas att hade av samtliga långtidsarbetslö-sa fått en individuell handlingsplan. Av rapporten framgår också att kvalite-ten i handlingsplanerna behöver förbättras och att AMS avser att kontinuer-ligt granska kvaliteten i dem från den utgångspunkten.I den omläggning av arbetsmarknadspolitiken som redogjorts för i inled-ningsavsnittet ingår att styrningen av AMV skall ses över. AMS har den 19november meddelat att man håller på att utreda verksamheten och hur denskall vara organiserad för att bättre svara mot de framtida kraven. Närings-ministern har i en kommentar till meddelandet delat AMS uppfattning attverksamheten och organisationen behöver anpassas till den snabba föränd-ringen på arbetsmarknaden och den tekniska utvecklingen. Utskottet delardenna bedömning och vill i avvaktan på översynen inte förorda något av deförslag till förändringar av organisation och arbetssätt som förordas i motio-nerna.Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning under anslagetoch avstyrker motionerna A277 (yrk. 6), A254 (yrk. 16, 19 och 35 delvis),A275 (delvis), Fi212 (yrk. 15 delvis) samt A231 (yrk. 20, 21 och 23 delvis).Utskottet tillstyrker regeringens förslag att av infly-tande arbetsmarknadsavgifter får användas för tillsynen av arbetslöshetsför-säkringen (prop. I avsnittet 3.6 nedan finns en sammanställning avutskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Med anledning av motionskravet att reglerna för arbetsmarknadsinstitutenbör ändras kan utskottet hänvisa till det uppdrag som AMS fått i 1999 årsregleringsbrev. Uppdraget bestod i att analysera och beskriva hur den yrkes-inriktade rehabiliteringen vid bör bedrivas i fortsättningen med syftet attuppnå ökad effektivisering och säkerställa att resurserna används på ett förden enskilde effektivt sätt. I AMS återrapport med anledning av uppdragetanges att för arbetssökande med synskada, hörselskada och dövhet samtrörelsehinder skall fortsättningsvis finnas interregionala och/eller regionalaspecialister med kompetens och resurser att utreda/bedöma och kompenserafunktionshindret samt föreslå lämpliga åtgärder.