bet · GN01NU14 · 2000-03-21 00:00:00 — Den regionalpolitiska utredningen.Västman- lands län 1999/2000: N301 (s) Motionärerna begär ett till-kännagivande om behovet av en kraftfull regionalpolitik och beskriverbefolknings- minskningen i bl.a. Väst- manland. län1999/2000: N202 (m) Turismen är en framtids- bransch som bör byggas ut iDalarna, bl.a. genom olika skatteåtgärder. Turismen har kommenterats itidiga- re avsnitt.1999/2000: N203 (m) Företagandet och därmed arbetstillfällena måste gyn-nas. Statliga verksamheters regionalisering har inte ut- sträckts tillDalarna. Fråga 1998/99:852 om befolkning har besvarats av nä-ringsminister . Bl.a. har antalet högskoleplatser ökats. Denregionalpolitiska utredningen.1999/2000: N230 (s) De regionala obalanserna måste bekämpas. Vägnätet ochjärnvägen bör förbättras i med hänsyn till turismen. Flygkommunika-tionerna bör bli billigare. Den regionalpolitiska utredningen. Bergslagen1999/2000: N338 (s) För att utveckla Bergslagsre- gionen behövs olikaåtgärder som utbyggnad av bred- bandsteknik, decentraliseradhögskoleutbildning och över- syn av företagsstöden m.m. Bredbandsteknik,utbildningsfrågor och frågor om översyn av företags- stöden harkommenterats i tidigare avsnitt. Den regionalpolitiska utred- ningen.Norrbottens län 1999/2000: N351 (s) För att utveckla måstekommunikationerna förbättras, forskningen öka, samarbetet utvecklas i Ba-rentsområdet och de regio- nalpolitiska regelverken ses över. Fråga1999/2000:255 om villkor för företag i inland har besvarats avnäringsminister . Regelverken ses över. EU:s nya riktlinjerför regionalpoli- tiska stöd måste följas. Luleå-Kallax flygplats byggs ut.Pajala kommun har fått regionalpolitiskt bidrag för att anlägga enflygplats. Den regio- nalpolitiska utredningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill liksom tidigare peka på att regionalpolitiken enligt de nu gäl-lande målen skall inriktas på att skapa förutsättningar för uthållig ekonomisktillväxt, rättvisa och valfrihet, så att likvärdiga levnadsvillkor skapas förmedborgarna i hela riket. Det är till fördel för alla regioner att den regionalbalansen förbättras. Utskottet konstaterar att enkom de åtgärder som vidtasinom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling inte kan lösa deregionalpolitiska problemen. Insatser krävs inom många olika politik-områden, såsom exempelvis arbetsmarknads-, närings-, utbildnings- ochkommunikationsområdena. Ett regionalpolitiskt helhetsperspektiv måsteeftersträvas. Utskottet anser liksom föregående år (bet. 1998/99:NU7) att denprincipiella uppfattningen bör vara att de åtgärder och insatser som begärsför olika delar av landet får prövas inom ramen för de möjligheter som an-förtrotts de regionala organen samt i förekommande fall och . Även EG:s strukturfondsstöd bör nämnas i detta sammanhang.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks här aktuella motionsyrkan-den. beträffande allmän inriktning av regionalpolitikenatt avslår motionerna 1999/2000:T205 yrkandena 1, 2 och6, 1999/2000:T243 yrkande 3, 1999/2000:N213 yrkandena 2, 5, 6, 9,11 och 12, 1999/2000:N214 yrkandena 1 och 5, 1999/2000:N216,1999/2000:N237, 1999/2000:N249, 1999/2000:N271 yrkande 2,1999/2000:N277 yrkandena 1-3, 1999/2000:N282, 1999/2000:N300,1999/2000:N333, 1999/2000:N340 yrkandena 1-3, 5, 6 och 9,1999/2000:N343, 1999/2000:N353, 1999/2000:N367 yrkandena 1, 4och 5, 1999/2000:N368, 1999/2000:N388 yrkandena 1-3 och 5-7,1999/2000:N389 yrkande 1 och 1999/2000:N390 yrkandena 1 och 4-9,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande återförande av del av vattenkraftsvinsteratt avslår motionerna 1999/2000:N208, 1999/2000:N214yrkande 3, 1999/2000:N252, 1999/2000:N260, 1999/2000:N286,1999/2000:N297 och 1999/2000:N320,res. 2 (v, kd, c, mp)3. beträffande småföretagare och EG:s strukturfonderatt avslår motionerna 1999/2000:N267 yrkande 2 och1999/2000:N273 yrkande 16,res. 3 (m, kd, c, fp)4. beträffande allmänna glesbygds- och landsbygdsfrågoratt avslår motionerna 1999/2000:N279 yrkandena 4, 5, 9och 11, 1999/2000:N309, 1999/2000:N315, 1999/2000:N340 yrkande4 och 1999/2000:N388 yrkande 21,res. 4 (m, kd, c, fp)5. beträffande skärgårdsfrågoratt avslår motionerna 1999/2000:N213 yrkande 10,1999/2000:N220, 1999/2000:N241 yrkandena 1 och 3-5, 1999/2000:N247, 1999/2000:N271 yrkande 3, 1999/2000:N278 yrkande 2 och1999/2000:N385 yrkandena 1 och 2,res. 5 (m, kd, c, fp)6. beträffande åtgärder i län och regioneratt riksdagena) avslår motion 1999/2000:N240 yrkande 1 (),b) avslår motion 1999/2000:N355 (län),c) avslår motionerna 1999/2000:N291, 1999/2000:N310,1999/2000:N339 och 1999/2000:N381 (län),d) avslår motion 1999/2000:N365 (),e) avslår motion 1999/2000:N317 (),f) avslår motion 1999/2000:N301 (),g) avslår motionerna 1999/2000:N202, 1999/2000:N203 och1999/2000:N230 (),h) avslår motion 1999/2000:N338 (Bergslagen),i) avslår motion 1999/2000:N351 ().Stockholm den 21 mars 2000På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), (),(), (), (), KarinFalkmer (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () ochHarald (). Allmän inriktning av regionalpolitiken (mom. 1)Per (), (), (), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om allmän inriktning av re-gionalpolitiken bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att ett antal av de i motionerna berörda frågorna ävenbehandlades föregående år i utskottets betänkande 1998/99:NU7.Därefter har ytterligare steg tagits för att öka kunskaperna och ta fram bätt-re underlag för den politiska processen när det gäller de regionalpolitiskafrågorna. I vissa frågor har konkreta beslut fattats i syfte att föra utvecklinframåt. Icke desto mindre anser utskottet att befolkningssituationen ochutflyttningen från i första hand skogslänen, men också från andra regioner,till storstäderna är betänklig.Utskottet har förväntningar på att den regionalpolitiska utredningen skallkunna ge ett stabilt underlag för en ny och tillväxtinriktad regionalpolitik.Vad som krävs är en genuin förståelse för företagandets villkor. I stället förden hittillsvarande inriktningen på många olika och komplicerade bidrags-former bör inriktningen vara att näringslivet ges mera generella villkor ochett bättre klimat för företagande och entreprenörskap. Då elimineras riskernaatt företagsstöd och bidrag snedvrider konkurrensen, vilket minskar effekti-viteten i samhällsekonomin. Vidare krävs en decentralisering för att få tillstånd en hållbar utveckling.Särskilt viktigt är det att skapa förutsättningar som gör att s.k. mikroföre-tag, ofta med kvinnor som drivande kraft, och andra små företag stimulerasatt växa liksom att nya företag startas. En öppning för konkurrens inom denoffentliga sektorn skulle i många fall gynna kvinnors företagande. Kvinnoroch män bör ha lika förutsättningar att leva och bo på landsbygden. Vidarekrävs det åtgärder för att få till stånd en levande landsbygd med ungdomar.Förutsättningarna för att skapa en likvärdig grundservice i hela landet börutredas närmare.Ett mer dynamiskt företagande och fler riktiga arbeten kräver insatser i hu-vudsak på andra områden än det regionalpolitiska området, nämligen i förstahand i fråga om skatterna, arbetsmarknaden, engagemang i EU,energiförsörjningen och kunskapsutvecklingen. På samtliga dessa områdensaknar regeringen ett alternativ som har förutsättningar att fungera, såvälnationellt som på det regionala planet.Utskottet vill framhålla att näringspolitikens uppgift är att skapa förutsätt-ningar för ett väl fungerande näringsliv. Erfarenheterna av dagens s.k. lillaregionalpolitik visar att politiska insatser endast i begränsad omfattning kanutjämna levnadsvillkoren mellan olika regioner. I stället för en traditionelllokaliserings- och planeringspolitik behövs en politik som mobiliserar ochuppmuntrar människor att ta egna initiativ och ta ansvar för både sig självaoch sin bygd. Varje region och varje bygd har sin styrka och sina möjlighetersom bäst kan tas till vara genom lokala initiativ.Utskottet vill betona att statsmakterna måste ha en helhetssyn på den regi-onala utvecklingen. Sektorsvisa kortsiktiga rationaliseringar och besparings-iver bör inte få medföra onödiga nedläggningar av statliga funktioner ochservice. Statlig verksamhet bör i stället präglas av helhetssyn och tvärsektoriella avvägningar. Beslut om omstruktureringar och liknande bör föregås avbreda och noggranna konsekvensanalyser. Innebörden av detta är att de stat-liga verken och myndigheterna har och måste ha ett regionalpolitiskt ansvar.Utskottet vill vidare uttala sig för en ökad samordning av den nationellapolitiken för regional utjämning och tillväxt, den regionala näringspolitikenoch EG:s regionalpolitik i Sverige.I här ovan berörda frågor delar utskottet de uppfattningar som framförs imotionerna 1999/2000:N213 (fp), 1999/2000:N214 (c), 1999/2000:N277(kd) och 1999/2000:N340 (m).Med anledning av de ovan nämnda motionerna bör som sin me-ning ge regeringen till känna vad utskottet anfört om den allmänna inrikt-ningen av regionalpolitiken. Övriga behandlade motioner avstyrks i aktuelladelar i den mån kraven inte tillgodoses genom utskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmän inriktning av regionalpolitikenatt med anledning av motionerna 1999/2000:N213 yrkande-na 2, 5, 6, 9, 11 och 12, 1999/2000:N214 yrkandena 1 och 5,1999/2000:N277 yrkandena 1-3 och 1999/2000:N340 yrkandena 1-3,5, 6 och 9 och med avslag på motionerna 1999/2000:T205 yrkandena1, 2 och 6, 1999/2000:T243 yrkande 3, 1999/2000:N216,1999/2000:N237, 1999/2000:N249, 1999/2000:N271 yrkande 2,1999/2000:N282, 1999/2000:N300, 1999/2000:N333, 1999/2000:N343, 1999/2000:N353, 1999/2000:N367 yrkandena 1, 4 och 5,1999/2000:N368, 1999/2000:N388 yrkandena 1-3 och 5-7,1999/2000:N389 yrkande 1 och 1999/2000:N390 yrkandena 1 och 4-9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Återförande av del av vattenkraftsvinster (mom. 2)(), (), (), ÅkeSandström (c), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om återförande av del av vat-tenkraftsvinster bort ha följande lydelse:Med anledning av de motioner som tar upp frågan om återförande av delav vinsterna från vattenkraftsproduktionen till de producerande länen villutskottet instämma i att det är av stor vikt att denna fråga noggrant studeras.Utskottet vill i detta sammanhang inte binda sig för vilken metod som kanvara mest lämplig eller hur stor del av vattenkraftsvinsterna som bör återfö-ras. Mot denna bakgrund anser utskottet att frågan noggrant bör analyserasantingen av den sittande regionalpolitiska utredningen eller genom en nyparlamentarisk utredning. Utskottet konstaterar att näringsminister i frågestund (riksdagsprot.1999/2000:21) har anfört att direktiven för den regionalpolitiska utredningenär väldigt vida och att det står utredarna fritt att se på olika instrument förfå en bättre regional utveckling. Utskottets ställningstagande bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande återförande av del av vattenkraftsvinsteratt med anledning av motionerna 1999/2000:N208,1999/2000:N214 yrkande 3, 1999/2000:N252, 1999/2000:N260,1999/2000:N286, 1999/2000:N297 och 1999/2000:N320 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Småföretagare och (mom. 3)Per (), (), (), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om småföretagare och EG:sstrukturfonder bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom tidigare att strukturfonderna ökar möjlig-heter att bedriva en kraftfull regionalpolitik. Självklart bör reglerna för stöformerna vara så enkla och stabila som möjligt. Enligt utskottets mening ärdet väsentligt att bestämmelserna för stöden utformas på ett sådant sätt att defrämjar initiativ och tillväxt på regional och lokal nivå.Det är utskottets bestämda övertygelse att byråkratin runt strukturfondernaöverlag måste minskas. Genom medlemskapet i EU tillförs regionalpolitikenytterligare medel. Detta resurstillskott bör utnyttjas på ett effektivt och än-damålsenligt sätt. Bland annat kan dessa medel leda till att nya samarbets-mönster utvecklas. Byråkratiska arbetsformer och krångliga regler i struktur-fondsarbetet måste ses över och ändras. Vidare vill utskottet betona vikten avnäringslivets deltagande i strukturfondsarbetet. Aktiva företagare och perso-ner med företagarerfarenhet bör engageras i arbetet. För att strukturfondernaskall uppnå sitt syfte måste strukturfonderna på ett bättre sätt än utgåfrån småföretagens förutsättningar och villkor. Exempelvis bör informationom strukturfonderna vara anpassad till småföretagens verklighet. När detgäller frågan om förskott på EG:s strukturfondsmedel anser utskottet att desvenska reglerna bör ändras. Särskilt med hänvisning till de små projektägar-na är det önskvärt att en viss andel av det godkända beloppet kan betalas utsom förskott. I ovanstående frågor delar utskottet de uppfattningar som fram-förs i motionerna 1999/2000:N267 (kd, m, c, fp) och 1999/2000:N273 (m,kd, fp).Med hänvisning till vad som anförts tillstyrks här behandlade motioner iaktuella delar. Detta bör ansluta sig till genom ett uttalande tillregeringen.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande småföretagare och EG:s strukturfonderatt med bifall till motionerna 1999/2000:N267 yrkande 2och 1999/2000:N273 yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.4. Allmänna glesbygds- och landsbygdsfrågor (mom. 4)Per (), (), (), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om allmänna glesbygds- ochlandsbygdsfrågor bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att den nuvarande regionalpolitiken inte klarar av attkompensera för de direkta försämringar för glesbygden och företag i gles-bygd, vilka regeringen har orsakat . Därför bör regleroch bestämmelser gås igenom och utformas på ett sådant sätt att de inte utgöronödiga hinder för att bo och verka på landsbygden. Bland annat bör huvud-regeln vara att människor har rätt att bygga på landet utan hindrande regel-verk, bl.a. strandskyddsbestämmelserna.För att de som vill bo på landet också skall ha möjligheter att göra detkrävs vidare bl.a. att reglerna för friskolor ses över. De nya sämre reglernaför friskolorna minskar nämligen möjligheterna att rädda nedläggningshotadelandsbygdsskolor genom att driva dem som friskolor. När föräldrarna ochbygden engagerar sig starkt för eleverna och deras skola bör kommunerna påalla sätt stötta friskoleverksamheten i glesbygden.Sammantaget krävs ett antal åtgärder såväl när det gäller socialförsäkringarsom när det gäller villkoren inom jordbruksnäringen och småföretagandet igles- och landsbygd. Inte minst krävs det att tillgången på riskkapital säkras.Folkrörelserådet och de många lokala utvecklingsgruppernas arbete är in-tressanta exempel på lokal demokrati. Olika modeller med samordnad ser-vice, medborgarkontor och nya upphandlingsmodeller som gynnar lokalasmåföretag bör prövas.Med anledning av motionerna 1999/2000:N279 (kd) och 1999/2000:N340(m) bör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetanfört om allmänna glesbygds- och landsbygdsfrågor. Övriga motioner av-styrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande allmänna glesbygds- och landsbygdsfrågoratt med anledning av motionerna 1999/2000:N279 yrkande-na 4, 5, 9 och 11 och 1999/2000:N340 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1999/2000:N309, 1999/2000:N315 och 1999/2000:N388yrkande 21 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet an-fört.5. Skärgårdsfrågor (mom. 5)Per (), (), (), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om skärgårdsfrågor bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är skärgårdsområdena så speciella att detkrävs en sammanhållen skärgårdspolitik. Det måste anses som ett riksintresseatt Sveriges skärgårdar kan hållas levande. Särskilt kommunikationerna ochden samhälleliga servicen är en viktig fråga för skärgården. Det krävs enaktör som svarar för samordning av olika myndighetsuppgifter i skärgården.Vidare innebär fastighetstaxeringen stora problem för de skärgårdsboende.Det är oacceptabelt att skärgårdsboende tvingas bort från sina hem på grundav orimligt höga fastighets- och förmögenhetsskatter. Rimliga taxeringsreg-ler måste införas för områden som är attraktiva för fritidsboende, och vidaremåste fastighetsskatten sänkas.Framför allt måste förutsättningar skapas för att de små företagen skallkunna växa. Utskottet ser därvidlag ingen motsättning mellan dynamiskastorstäder och landsbygd eller skärgårdsområden. Vidare vill utskottet tryckapå att regeringen i sina förhandlingar med kommissionen angående struktur-fonderna bör driva frågan att skärgårdsbegreppet bör omfatta den vidaresvenska definitionen och inkludera även öar med fast vägförbindelse ochområden på fastlandet, vilka i övrigt kan jämföras med skärgården.Med anledning av yrkanden i motionerna 1999/2000:N241 (kd),1999/2000:N385 (kd) och 1999/2000:N220 (c) bör som sin me-ning ge regeringen till känna vad utskottet anfört. Övriga motionsyrkandenavstyrks i den mån de inte tillgodoses av utskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande skärgårdsfrågoratt med anledning av motionerna 1999/2000:N220,1999/2000:N241 yrkandena 1 och 3-5 och 1999/2000:N385 yrkande-na 1 och 2 och med avslag på motionerna 1999/2000:N213 yrkande10, 1999/2000:N247, 1999/2000:N271 yrkande 3 och 1999/2000:N278 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskot-tet anfört.Särskilt yttrandeAllmän inriktning av regionalpolitiken (mom. 1)() anför:Med hänsyn till att miljöstrategiarbete pågår avstår jag från att reservera migtill förmån för långsiktig hållbarhet på alla nivåer. Det får förutsättas attlänsstyrelsernas anpassning av miljökvalitetsmålen och delmålen till denregionala nivån fullföljs ända ut till den lokala nivån.