bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Regeringen har i den eko-nomiska vårpropositionen (prop. 1999/2000:100 s. 125) lagt fram förslag omett nytt anslag om på tilläggsbudget för innevarandebudgetår för stödet till regionala transportnät. kommenterardetta förslag i ett yttrande (1999/2000:NU7y) till finansutskottet.Tillgång till accessnätPost- och överlämnade till regeringen ettförslag till ändringar i telelagen (1993:597) för att möjliggöra åtkomst tillvissa accessnät. Förslaget innebär att tillståndshavare enligt lagen som äranmälda till på grund av att de har ett betydande inflytan-de på den svenska marknaden genom tillståndsvillkor skall kunna ges skyl-dighet att ge tillgång till sitt accessnät på rimlig begäran. Skyldigheten skalgälla på likvärdiga villkor och ersättningen för upplåtelsen skall grunda sigpå kostnaderna. Rätten att få tillgång till accessnätet avses gälla för teleoperatörer som tillhandahåller teletjänster inom ett allmänt tillgängligt telenät.dagsläget är det endast som uppfyller kraven för att åläggas dennaskyldighet.Avsikten med förslaget är att främja konkurrensen på tjänster och produk-ter inom accessnätet. Tillgången till ett accessnät är av avgörande betydelseför att möjliggöra för en operatör att kunna tillhandahålla produkter ochtjänster i accessnätet och därmed öka konkurrensen på området. För utveck-lingen av konkurrensen beträffande produkter och tjänster såsom lokal tele-foni, abonnemang, ISDN-anslutning och ADSL-anslutning är således till-gång till accessnät av avgörande betydelse. Beträffande bredbandsaccess kandet dessutom antas att utvecklingen av tjänsten ur teknisk synvinkel, t.ex.avseende ADSL-teknik, främjas om konkurrens skapas i operatörsledet lik-som utbudet av tjänsten snabbt kan förväntas öka.Inför fusionen med gjorde ett åtagande i förhållande tillEG-kommissionen att öppna sitt accessnät. I och med att fusionen inte ge-nomfördes gäller dock inte längre åtagandet. har emellertid förklarat attbolaget ändå avser att leva upp till åtagandet genom att öppna sitt accessnät.En lagreglering om tillgång till accessnät ger, betonas det i propositionen,aktörerna på marknaden klara spelregler som bildar förutsättning för lång-siktiga investeringar på ett sätt som inte torde kunna säkerställas om aktörer-na hänvisas till att endast förlita sig på avtal som med all sannolikhet kom-mer att innehålla tidsbegränsningar. Starka skäl talar därför enligt regeringenför att tillgång till accessnät görs möjlig och att detta skall ske genom lag-stiftning.Den senaste tidens tekniska utveckling har emellertid inneburit att radio-och TV-tjänster samt andra tjänster som kräver hög överföringskapacitet,t.ex. kommunikation via Internet, kan förmedlas även genom telenätet. Dettainnebär att vissa bestämmelser i yttrandefrihetsgrundlagen aktualiseras ävennär det gäller telenät. Bestämmelsen i 3 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlageninnebär att varje svensk medborgare och svensk juridisk person har rätt attsända radioprogram genom tråd. Enligt regeringen kan det inte uteslutas atten skyldighet att ge tillgång till accessnätet innebär en begränsning av dennagrundlagsfästa rätt för nätinnehavaren. I propositionen meddelas därför attfrågans förhållande till yttrandefrihetsgrundlagen måste övervägas innannågot förslag till lagstiftning kan presenteras.MotionernaSverige har en stark ställning på IT-området, påpekas det i motion1999/2000:T28 (m). Enligt motionärerna är det uppenbart att den tidigaavregleringen av telemarknaden i tillsammans med utvecklandet avmobiltelefoni - såsom NMT, GSM och WAP - har haft stor betydelse förSveriges starka ställning på området. Vidare har de globalt inriktade svenskaföretagen inneburit att det funnits en kundbas för IT med lång erfarenhet avförsäljning och handel, vilket även gett effekter till en ny typ av globalaentreprenörer.För att inte den starka positionen skall gå förlorad måste vara at-traktivt, inte minst i fråga om kompetensen, sägs det vidare i motionen. Detbehövs därför enligt motionärerna en politik som förstår de nya förutsätt-ningarna, med en vision för att IT-branschen skall kunna växa i . Föratt behålla tätpositionen krävs att det genomförs åtgärder som syftar till attgöra till ett mera attraktivt land att bo och verka i.Enligt motionärerna skall statens roll på IT-området inte vara att byggasvartfibernät med statlig subvention och därmed bedriva osund konkurrensmot privata företag. Staten skall alltså inte konkurrera med de bredbandsak-törer som redan etablerat sig på marknaden. Angelägna utbyggnader som inteär kommersiellt möjliga i glesbygd eller på andra orter kan komma till ståndgenom att staten upphandlar bredbandstjänster, anser motionärerna. De på-pekar också att staten inte heller med skattemedel skall låsa sig vid en speci-ell teknik eftersom teknikutvecklingen går så fort.På det nu aktuella området skall statens roll i stället vara att bl.a. främjakonkurrenstrycket på marknaden. Sålunda menar motionärerna att det måsteskapas konkurrenstryck i de lokala monopolen genom införande av ett sy-stem med förutsägbara, allmänt accepterade och transparanta samtrafikav-gifter, så att alla operatörer kan använda alla nät konkurrensneutralt. Motio-närerna erinrar härvid om att ett förslag med detta syfte (s.k. local loop un-bundling, LLUB) finns utarbetat och att detta system har införts i Tysklandoch . Vidare framhålls att konkurrenstrycket i de nationellaoch regionala näten kan öka genom s.k. national roaming, dvs. möjlighet fören abonnent att utnyttja andra operatörers nät när det egna nätet inte är till-gängligt. Det är konkurrens och marknadsekonomi som måste bli vägledande- inte storskaliga statliga fiberverk, heter det i motionen.Modern informationsteknik är inte längre bara ett sätt att effektivisera fö-retagens verksamhet, den håller på att ändra näringslivet i grunden, sägs det imotion 1999/2000:T24 (kd). Tillsammans med globaliseringen och avregle-ringen har informationstekniken gjort det möjligt att göra affärer på helt nyasätt. kommer ett helt nytt näringsliv att växa fram, där informationoch kunskap blir viktigare än maskiner och inventarier. talarmycket för, menar motionärerna, att framtidens företag är mindre och merflexibla till sin uppbyggnad och organisation. I motionen förordas att regel-verket för företagen måste bli mer flexibelt och att det måste bli lättare attstarta och driva företag.I fråga om riktlinjer för bredbandsutbyggnad sägs det i motionen att statenförst och främst bör stimulera en satsning på en kraftfull telekommunikationi , bl.a. genom att förbereda spelregler för konkurrensneutralitet påmarknaden. Risken med statligt teknikval är att valet inte blir långsiktigthållbart, påpekas det. Motionärerna vill se en nätmarknad som påminner omelmarknaden, där man skiljer på nätdelen och tjänstedelen. Enligt motionä-rernas förslag skall det vara möjligt att köpa in sig på andras nät för att sältjänster till slutanvändarna. Priserna för nätutnyttjandet måste vara så attmonopol och oligopol undviks, anför motionärerna och menar att Post- ochtelestyrelsen bör ges i uppgift att föreslå och övervaka dessa regler.I motionen framhålls att staten har ett särskilt ansvar för att glesbygden fårtillgång till bredband. Som exempel på statliga stöd för att främja dennautbyggnad, som inte torde komma till stånd om enbart marknadsmässigavillkor skall gälla, nämns i motionen s.k. ROT-avdrag, investeringsstöd ochregionalpolitiskt stöd, till viss del bekostade av EU-medel.Vidare förordar motionärerna att regeringen skall se till att access-nätet blir tillgängligt så att konkurrensen kan öka. Det måste klargöras föralla operatörer vilka regler som gäller för eventuellt nya accessnät som drasfram till hushållsfastigheter, sägs det i motionen.Hemställan i motion 1999/2000:T26 (c) inleds med ett yrkande om att pro-positionen skall avslås. Enligt motionärerna bör regeringen mycket snartlägga fram en ny IT-proposition med konkreta förslag och tydliga åtagandenom att tillgången till snabba Internetförbindelser skall komma alla till del.Dessförinnan, hävdas det, saknas det anledning för att behandla enproposition som framför allt består av "vaga ambitioner och allmänt resone-rande kring frågan".I stället hänvisar motionärerna bl.a. till förslag som framlagts under all-männa motionstiden i motion 1999/2000:T703 (c) med . Där förordas att staten skall stå som ägare till en heltäckandedigital infrastruktur, byggd på fiber, till hushållen och företagen. Denna skalfinansieras antingen genom abonnemangsavgifter eller genom konces-sionsavgifter för operatörerna, som i sin tur får ta ut avgifter av konsumen-terna. Vidare bör enligt motionärerna inrättas ett statligt bolag för digitalinfrastruktur med uppgift att upphandla den nödvändiga infrastrukturen ochtillhandahålla denna på likvärdiga villkor till alla operatörer. Till detta bolskulle anvisa som aktiekapital. I motion1999/2000:N21 (c), som väcktes med anledning av denavbrutna fusionen mellan , förordas att skall privati-seras och att av försäljningssumman skall utnyttjas förutbyggnaden av den digitala infrastrukturen i enlighet med motionärernasförslag. Den sistnämnda motionen, som är hänvisad till näringsutskottet, tarutskottet upp i samband med behandlingen av förslaget om börsintroduktionav i betänkande 1999/2000:NU18.I den tidigare nämnda motionen 1999/2000:T26 (c) framställs också tvåandra yrkanden av intresse för näringsutskottet. Dels finns ett yrkande om attlikvärdig IT-infrastruktur bör vara vägledande för IT-politiken vad avserregional politik; motionärerna anser att regeringens inriktning av IT-politikenmed avseende på regional utveckling är för lågt ställd. Dels aktualiseras imotionen den fortsatta beredningen av regelverket för IT-infrastrukturen medhänvisning till risken för lokala infrastrukturmonopol. Oaktat att motionärer-nas förslag till infrastruktursatsningar skiljer sig från regeringens förslagpläderas i motionen för en lösning som hindrar framväxten av monopolsitua-tioner. En sådan lösning kan enligt motionärerna vara att uppmuntra kunder-na att själva äga förbindelserna, på samma sätt som elektrifieringen av lands-bygden åstadkoms.I motion 1999/2000:T29 (fp) yrkas avslag på regeringens förslag dels ominförande av ett nationellt infrastrukturprogram, dels om att staten skallbygga upp ett stomnät för bredbandsnät, dels om att statligt stöd skall lämnasför regionala transportnät och dels om att statligt stöd skall utgå till lokalatransport- och accessnät. Vidare ifrågasätts förslaget om skattelättnader förbredbandsanslutning.Motionärerna argumenterar för att statens roll inte skall vara att garanterabredband till varje hushåll utan snarare att främja en god konkurrens, en godmångfald på nätet och att tillse att bevakar dennakonkurrens. Härav följer att byggandet av stomnät bör genomföras i konkur-rens och att regeringen bör stimulera till investeringar av olika aktörer i olislags nät samt ta hänsyn till regionala och sociala obalanser. Dessutom påta-las i motionen risken för att utbyggnaden av bredband forceras fram alltförsnabbt med följden att man bygger fast sig i gammal teknik.Förslaget om skattelättnader för bredbandsanslutning ifrågasätts av motio-närerna med hänvisning till risken att prisnivån fortsätter att vara hög. För-slaget möter invändningar även från fördelningssynpunkt (gynnar stadsbormed god ekonomi och datorvana) och från tekniksynpunkt (sannolikt kom-mer det att ske en snabb utveckling av bättre teknik till lägre priser).Slutligen beskrivs här yrkanden i vissa motioner om kompetensutvecklingenpå IT-området bland främst småföretag. I motion 1999/2000:N273 (m, kd,fp), från allmänna motionstiden, finns ett yrkande med krav på en nationellIT-kampanj i småföretag. Enligt motionärerna bör ett nationellt projekt ge-nomföras för att främja IT-kunskapen i småföretagen. Med hjälp av datakun-niga ungdomar bör i en första etapp 10 000 - och senare totalt 200 000 -småföretag stimuleras att öka IT-kunskapen. Enligt motionärerna bör kam-panjen bekostas av staten, IT-företagen och de deltagande småföretagen.Också i motion 1999/2000:Ub802 (c, m, kd, fp), från allmänna motionsti-den, framhålls vikten av informations- och utbildningsinsatser inom IT-området till småföretag. Enligt motionärerna är det nödvändigt att den storamängden småföretag blir datoriserade och även prövar de möjligheter somelektroniska affärer och annan användning av IT direkt i affärskommunika-tionen innebär.Regeringens satsning för att öka kompetensen bland småföretag verkar lo-vande, sägs det i motion 1999/2000:T24 (kd). Motionärerna vill dock erinraom de resurser på området som finns hos t.ex. Smelink och IUC.I motion 1999/2000:T205 (fp), från allmänna motionstiden, finns ett yr-kande om exportsatsningar från svenska IT-företag. Motionärerna erinrar omatt grunden till den svenska välfärden skapades av energiska entreprenörersom byggde upp svensk industri, tillsammans medpolitiker som såg möjligheten i en satsning på utbyggd infrastruktur. IT-utvecklingen ger nu enligt motionärerna möjligheter för svenska mindre IT-företag att genom exportsatsningar nå liknande framgångar.Näringsutskottets ställningstagandeAnvändningen av IT genomsyrar alla samhällssektorer och samhällsnivåer.Informationstekniken är den viktigaste motorn i den nya ekonomin och desspotential börjar nu realiseras i form av förbättrad produktivitet och högretillväxttakt. En ökad användning av IT ger förutsättningar för nya marknader,fler jobb och stigande produktivitet i hela samhället. gäller attframgången i den nya ekonomin kommer att vara beroende av medborgarnasförmåga att utnyttja alla de möjligheter som informationstekniken erbjuder.IT-sektorn är en sektor med hög tillväxtpotential. IT-branschens betydelseför att skapa tillväxt och fortsatt välstånd ökar . En resursomvand-ling i ekonomin från mindre produktiva sektorer med svag efterfrågetillväxttill IT-sektorn kommer att ge ökad tillväxt. En bred IT-kunskap leder ocksåtill att andra sektorer kan öka sin IT-användning, vilket förbättrar möjlighe-terna till tillväxt. De nya IT-företagen räcker alltså inte ensamma till för atskapa ökat välstånd, utan det är genom kombinationen av framväxten av de"nya" företagen och omvandlingen av de "gamla" företagen som grundenläggs för högre tillväxt och ökat välstånd.Informationstekniken har vidare en potential att skapa förutsättningar förtillväxt i hela landet genom en bra IT-infrastruktur. Genom att teknikenunderlättar informationsöverföring och kontakter minskar betydelsen avavståndsskillnader. Om människor och företag i hela landet får goda förut-sättningar att utnyttja den nya teknikens möjligheter, kan detta bidra till attden regionala utvecklingen och utjämningen främjas.Sverige har en stark och snabbt växande IT-sektor och en jämförelsevisintensiv användning av IT i mer traditionella näringar. Enligt en undersök-ning som presenterades av en internationell dataorganisation (s Survey 2000) placeradesSverige som främsta IT-nation, följd av och . I un-dersökningen har organisationen jämfört 55 länder med avseende på 23variabler på IT-området, t.ex. tillgång till pc och Internet samt användning avmobiltelefoni. position som ledande IT-nation leder i sin tur tillbetydande inflöde av utländska investeringar till avseende forskningoch utveckling på IT-området. Flera av världens största IT- och telekommu-nikationsföretag har valt att förlägga forskningsintensiv verksamhet till Sve-rige.Med denna inledning vill näringsutskottet peka på den svenska IT-sektornsstarka ställning men också på de möjligheter till tillväxt och regional utjäm-ning som informationstekniken för med sig. gäller att det råder enmycket stark internationell konkurrens på IT-området. För att skallkunna behålla sin tätposition krävs uppmärksamhet på de faktorer som desvenska IT-företagen är beroende av för att de skall kunna utvecklas ytterli-gare.Kunskap och mångfald är två sådana nyckelfaktorer för fortsatta fram-gångar för den svenska IT-branschen. är en del av en globalmarknad även när det gäller tillgången till kompetens. Det är därför väsent-ligt att internationellt konkurrenskraftiga förmåga att produceraavancerade system och produkter främjas, t.ex. genom satsningar - i form avkluster - på strategiskt viktiga områden. Vidare är det viktigt att utländskastudenter, forskare och specialister upplever som attraktivt att stude-ra och arbeta i.Beträffande mångfald vill näringsutskottet här aktualisera två konkurrens-frågor av betydelse för konsumenterna men också för branschens fortsattautveckling. Den ena gäller tillgången till accessnätet. Som tidigare nämntshar regeringen - efter förslag från () - tagit uppfrågan om lagstiftning för att säkerställa aktörernas tillgång till accessnätet(s.k. local loop unbundling, LLUB). Som också framhålls i propositionen ärtillgång till detta nät av avgörande betydelse för en operatörs möjlighet attkunna tillhandahålla produkter och tjänster i accessnätet och därmed för attöka konkurrensen på området. Med hänvisning till yttrandefrihetsgrundlagenhar regeringen beslutat att frågan måste övervägas ytterligare innan någotförslag till lagstiftning kan presenteras. Enligt näringsutskottets mening ärdet väsentligt att beredningen av denna fråga sker med skyndsamhet och attregeringen därefter återkommer till i ärendet.Den andra här uppmärksammade konkurrensfrågan gäller risken för s.k.lokal monopolisering. har utvecklingen av de nya fastig-hetsnäten för bredbandskommunikation gått oerhört snabbt. Enligt en under-sökning () av , som refererasi propositionen, har 138 bostadsföretag fattat beslut eller kommer att fattabeslut om utbyggnad av fastighetsnät. I 81 av dessa före-tag kommer hyresgästerna inte att få välja operatör. Det är sålunda uppenbartatt det föreligger risk för lokal monopolisering. Regeringen har mot denbakgrunden uppdragit åt att utreda frågan och därvidockså belysa fastighetsägarens ansvar för anläggning av fastighetsnät.Post- och har redovisat sin utredning. I rapportentill regeringen konstaterar PTS att det finns risker för att konkurrensen häm-mas när fastighetsnät för bredbandskommunikation utvecklas. Många fastig-hetsbolag och bostadsrättsföreningar tecknar avtal med en operatörsom, i utbyte mot finansiering av nätet till fastigheten, får ensamrätt till lerans av tjänsten. Ofta har dessa avtal lång bindningstid. Ett annat problem äratt många fastighetsägare på mindre orter ofta är hänvisade till en enda ka-bel-TV-operatör eller till föreslår i rapporten fyra åtgärder som kan minskariskerna för monopol på bredbandsområdet. För det första kommer PTS attnoga bevaka utvecklingen på området, bl.a. med hjälp av en referensgruppsom PTS har regeringens uppdrag att tillsätta. För det andra föreslås att PTSskall sprida information till beställare och användare av bredbandstjänster såatt de får bättre möjligheter att ställa krav på operatörerna. För det tredjeanser PTS att det är lämpligt att villkora de subventioner för bredbandsan-slutningar som föreslås i IT-propositionen; enligt PTS bör konkurrensfräm-jande lösningar gynnas så att t.ex. flera operatörer får möjlighet att säljatjänster till konsumenterna i ett och samma nät. För det fjärde kommer PTSunder att utreda om vissa bestämmelser i telelagen bör ändras så attde även omfattar samtrafik för datakommunikation; en lagändring i dettaavseende skulle innebära att operatörer blir skyldiga att förmedla tjänsterfrån konkurrerande operatörer i det egna nätet.Enligt näringsutskottets mening är det positivt att PTS har kartlagt riskernaför monopol vid bredbandsutbyggnaden och framlagt olika förslag för attbegränsa dessa risker. Regeringen bör, menar näringsutskottet, utan fördröj-ning bereda rapporten från och undersöka om ytterligare åtgärder er-fordras för att minska riskerna för monopol på bredbandsområdet.De två konkurrensfrågor som näringsutskottet här har uppmärksammat,nämligen frågan om tillgång till accessnätet och risken för lokal monopolise-ring, är som tidigare framhållits av stor betydelse för konsumenterna menockså för utvecklingen på IT-området. bör enligt näringsut-skottets uppfattning i sin fortsatta beredning av ärendet överväga behovet avett särskilt tillkännagivande till regeringen i de två nu nämnda frågorna.Vad sedan gäller övriga berörda förslag i propositionen och här aktuellamotioner rörande bl.a. statligt stöd till utbyggnaden av bredband har närings-utskottet vid sin beredning av ärendet funnit att företrädarna i utskottet förSocialdemokraterna, ställer sig bakom försla-gen i propositionen, medan företrädarna för övriga partier ansluter sig tilluppfattningarna i respektive parti- och kommittémotioner. Det senare innebär- att företrädarna för Moderata samlingspartiet tillstyrker berörda förslag imotion 1999/2000:T28 (m),- att företrädarna för tillstyrker berörda förslag i motion1999/2000:T24 (kd),- att företrädaren för tillstyrker berörda förslag i motion1999/2000:T29 (fp),- att företrädaren för tillstyrker berörda förslag i motionerna1999/2000:T26 (c) och 1999/2000:T703 (c).Näringsutskottet finner inte anledning att här ytterligare utveckla dels majo-ritetens inställning, dels övriga partiers inställning i avvikande meningar. Istället hänvisar företrädarna för respektive parti till propositionen respektivberörda motioner, vilka utförligt beskrivits i det föregående.Stockholm den 9 maj 2000På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), (),(), (), (), KarinFalkmer (m), (), (), (), (), (), (), IngegerdSaarinen (mp), (), (), ()och ().Bostadsutskottets yttrande 1999/2000:BoU8yEtt informationssamhälle för allaTill trafikutskottetTrafikutskottet har berett bostadsutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla jämte motioner ide delar de berör utskottets beredningsområde.Utskottet behandlar propositionens förslag i allt väsentligt endast i de delarde mött invändningar i motioner. Det gäller regeringens förslag till lag omändring i ledningsrättslagen (1973:1144). Därutöver finner utskottet anled-ning att ta upp ett motionsförslag om vissa bostadspolitiska frågor. Följandemotionförslag behandlas därför i yttrandet: motion 1999/2000:T23 (m) yr-kande 1 i motsvarande del och yrkande 2, partimotion1999/2000:T26 yrkande 1 i motsvarande del och yrkande 8 samt Moderatasamlingspartiets partimotion 1999/2000:T28 yrkande 15 i motsvarande del.SammanfattningUtskottet tillstyrker regeringens förslag till ändring i ledningsrättslagen ochavstyrker de i anledning därav väckta motionsförslagen. Också ett motions-förslag som gäller bostadspolitiken avstyrks.Till yttrandet har fem avvikande meningar fogats.UtskottetLedningsrättslagenEnligt propositionens förslag skall den som har ledningsrätt som avser ut-rymme antingen för elektrisk starkströmsledning för vilken koncession ford-ras eller för elektrisk starkströmsledning som ingår i telekommunika-tionssystem för allmänt ändamål eller i allmän svagströmsledning, ha rätt attdra fram och begagna både teleledningar för allmänt ändamål och allmännasvagströmsledningar för signalering m.m. inom det utrymmet. För dettabehövs ingen ny förrättning. Den kompletterande ledningen skall få drasfram tidigast efter det att ledningens innehavare underrättat fas-tighetsägaren om när arbetet skall påbörjas. Underrättelse skall anses ha skettnär ledningens innehavare sänt meddelandet med brev till fastighetsägaren.Frågan om eventuell ersättning för skada och intrång skall enligt regerings-förslaget prövas i fastighetsdomstol med tillämpning av expropriationslagensersättningsregler. Vid beräkning av fastighetens värde skall den ökning somägt rum från det att fastighetsägaren underrättades om attden kompletterande ledningen skulle dras fram tillgodoräknas endast i denutsträckning det blir utrett att ökningen beror på annat än förväntningar omändring i markens tillåtna användningssätt.