bet · GO01BoU3 · 2000-11-09 00:00:00 — I övrigt tordehyresgästen i allt väsentligt endast genomRiksdagens ombudsmäns verksamhet och annan tillsynöver och annan myndighetsutövningkunna få till stånd ett ingripande mot sådanauppställda villkor för ett fortsatt boende som inteär godtagbara.Kommittén för hemlösa (SOU 2000:14) har behandlatförhållandena på den sekundära bostadsmarknaden ochuttalat att det är väsentligt att kom-munernatillsammans med berörda bostadsföretag ingår enöverenskommelse där formerna och villkoren förandrahandskontrakt klargörs. Det bedömdes somoacceptabelt att hyresgäster med andrahandskontrakthos vilka har skött sig klanderfritt,skall nekas förstahandskontrakt och därmed underobegränsad tid tvingas underkasta sig onormalahyresvillkor.Utskottet kan utan vidare ställa sig bakom deuttalanden kommittén gjort. Förhoppningsvis kan detill kommunerna och bostadsföretagen ställdaförslagen leda till förbättringar varigenommotionsförslaget åtminstone delvis skulle blitillgodosett. Utskottet är nu inte berett attföreslå utredningsinsatser om förändringar avhyreslagen i anledning av motionen. Motion 2000/01:Bo405 (v) yrkande 4 om vissa andrahandshyresgästersbesittningsskydd avstyrks därför.Grund för uppsägningGenom partimotion 2000/01:A808 yrkande41 väcks förslag om att en hyresvärd skall hamöjlighet att få en hyresgäst avhyst om denne i sinlägenhet bedriver oetisk verksamhet såsom enporrklubb. Motionärerna pekar på att en delhyresvärdar blir lurade att hyra ut till verksamhetsom verkar vara etisk men som visar sig vara någotannat, vilket sedan drabbar de grannboende. I denförordade översynen av regelverket bör enligtmotionen definitionen av oetisk särskiltuppmärksammas så att vissa grupper intediskrimineras. Det gäller att se till att t.ex.nattklubbar för homosexuella, som i vissa kretsarskulle kunna räknas som oetisk verksamhet, intekommer att omfattas av de nya reglerna.I det slutbetänkande årshyreslagstiftningsutredning lagt fram (SOU 2000:76)har behandlats frågan om snabba beslut omavflyttning i de fall en hyresrätt förverkats. Somett exempel där detta behov gör sig gällande angavsi utredningens direktiv allvarligaordningsstörningar vid grava avvikelser från detavtalade ändamålet för förhyrningen såsom då enlokal i strid med vad som avtalats används sompornografisk klubb. Utredningen har föreslagit attdet skall bli möjligt att meddelaverkställighetsförordnande (ett beslut om avhysningfår verkställas även om det inte vunnit laga kraft)i en vid hyresnämnden förd förlängningstvistavseende en bostadslägenhet i de fall hyresrättenförverkats. Avsikten är framför allt att åstadkommaatt övriga hyresgäster i huset besparas oacceptablastörningar, våld eller hot om våld. Utredningenanser däremot inte att det skall införasbestämmelser om interimistiska beslut om avflyttningi förverkandetvister som handläggs vid domstol. Inteheller de s.k. förverkandegrunderna bör enligtutredningen ändras i syfte att snabba på beslut omavflyttning. Utredningen pekar på de möjligheterdomstol har att meddela verkställighetsförordnandesamt förordna om säkerhetsåtgärd. Utredningen beredsnu inom Justitiedepartementet.Utskottet anser inte att det finns tillräckligaskäl att i hyreslagen införa en allmänt verkanderegel om att en av en hyresgäst bedrivenporrklubbsverksamhet, eller annan oetisk verksamhet,utgör grund för att säga upp och avhysa hyresgästenfrån den lägenhet där verksamheten bedrivs. Gällanderätt ger en hyresvärd vissa möjligheter att ingripamot sådan verksamhet. En hyresrätt kan förverkas omlägenheten helt eller till väsentlig del används förnäringsverksamhet eller liknande verksamhet som ärbrottslig eller där brottsligt förfarande ingår inte oväsentlig del. Förverkande kan också ske omlägenheten används för tillfälliga sexuellaförbindelser mot ersättning (42 § första stycket 9hyreslagen). En hyresvärd kan också ha rätt att sägaupp hyresgästen, om en ändamålsbeskrivningbeträffande en lokals användning tagits in ihyreskontraktet och lokalen används i strid med vadsom bestämts. En bostadslägenhet får i princip inteanvändas som annat än bostad, och en otillåtenanvändning kan utgöra grund för vräkning. Om enverksamhet orsakar störningar för andra hyresgästeri huset kan hyresvärden ingripa mot den förstörningarna ansvariga hyresgästen. De hyresgästersom blivit störda kan göra olika påföljder gällandemot hyresvärden, vilket kan fungera sompåtryckningsmedel mot denne för att agera mot denför störningarna ansvariga hyresgästen. När enporrklubbsverksamhet beskrivs som problematiskbestår det egentliga problemet i vissa fall av atten mindre nogräknad hyresvärd inte önskar ingripamot verksamheten beroende på att det finns storapengar att tjäna på uthyrningen. Den av motionärernaönskade lagändringen löser, enligt utskottetsmening, inte denna typ av problem.Det nämnda utredningsförslaget torde delvis kommaatt tillgodose vad som förespråkas i motionen. Medhänvisning till den beredning som sker avutredningsförslaget och vad utskottet i övrigtanfört avstyrker utskottet förslaget i motion2000/01:A808 (mp) yrkande 41 om porrklubbsverksamhetm.m. som grund för uppsägning.Hyreslagstiftningen i stortI motion 2000/01:Bo411 (m) föreslås atthyresförhandlingslagen och hyreslagen skallavskaffas.Ett totalt avskaffande av hyreslagstiftningenframstår som så orealistiskt att det inte erfordrarnärmare överväganden. Motionen avstyrks.SjälvförvaltningI motion 2000/01:Bo233 (kd) yrkande 7 föreslås atthyresgästernas möjligheter till självförvaltning böröka bl.a. så att hyresförhandlingslagen ger mindregrupper i ett enstaka hus, eller t.o.m.hyresgästerna i någon enstaka trappuppgång,möjlighet att tillsammans med hyresvärden utformaett system för självförvaltning.Den 1 juli 1997 infördes i hyresförhandlingslagenbestämmelser avseende kollektiva avtal om öppnasystem för självförvaltning. gjordes vissmindre ersättning till hyresgästerna för derasdeltagande skattefri (prop. 1996/97:119, yttr.1996/97:BoU8y).I den utredning som ligger till grund förbetänkandet På de boendes villkor (SOU 1999:148)ingick att särskilt redovisa förslag till åtgärdersom stimulerar ökad självförvaltning. Utredarenkonstaterar att skattelagsändringarna i förhållandetill sitt syfte, bl.a. att främja självförvaltning,haft motsatt effekt. Trots att utredarens uppdraginte omfattade skattefrågorna uttalades att taketför skattefrihet bör höjas och schabloniseras samtatt förbudet mot olika ersättning för dem som deltari självförvaltningen tas bort. Utredaren föresloginte någon ändring i hyresförhandlingslagen. uppdrag (dir. 1999:110) ingår attarbeta vidare med frågor om självförvaltning ochannat boinflytande.Fastighetsbeskattningskommittén (SOU 2000:34) haruttalat att det faktum att den som äger sin bostadhar större möjligheter att förvalta den genom egetobeskattat arbete än en hyresgäst inte utgör någonskattemässig neutralitetsbrist och bör därför intehanteras genom kompensatoriska justeringar iinkomstbeskattningen. I stället bör lösningar sökasi åtgärder som ökar hyresgästernas möjligheter tillsjälvförvaltning på likartade villkor som föregnahemsägare. I vilken utsträckning en ökadanvändning av förvaltningsmodellen skall stimulerasgenom förändring av skattelagstiftningen låg utanförutredningens uppdrag. Utredningen betonade dock rentallmänt vikten av att stimulera till ökademöjligheter till självförvaltning för hyresgäster isyfte att sänka boendekostnaderna.Under /99 (bet. BoU2) gav riksdagenregeringen till känna att kooperativ hyresrätt börinföras som ny upplåtelseform. Hyresmodellen(tidigare kallad arrendemodellen) innebär attpraktiskt taget hela fastighetsförvaltningen kanföras över från fastighetsägaren till hyresgästerna.Ägarmodellen innebär att också äganderätten försöver. Den utredning som blivit resultatet avriksdagens tillkännagivande kommer attöverlämna sitt betänkande till regeringen.Utskottet ser gärna att självförvaltning somförvaltningsform utvecklas. Ett stort ansvar fördetta ankommer på hyresmarknadens parter. Dessa kangenom överenskommelser anpassasjälvförvaltningsverksamheten så att den tillgodoserönskemålen hos de boende i olika bostadsområdeneller hus. Utskottet är inte berett att nu förordaytterligare utredningsinsatser i fråga omsjälvförvaltning utan anser att det finns skäl attavvakta vad de avslutade och pågående utredningarnakan leda till. Utskottet avstyrker med hänvisningtill det sagda motion 2000/01:Bo233 (kd) yrkande 7om självförvaltning.LokalhyraI motion 2000/01:Bo409 (s) lämnas förslag om attlokalhyresgästernas besittningsskydd som huvudregelskall göras direkt på liknande sätt som gäller förbostadshyresgäster. Undantag skall göras, om det ärrimligt med hänsyn till skillnaderna mellanbostadshyresavtal och lokalhyresavtal. Motionärenpåpekar att det vanligen är fråga om småföretagaresom behöver ett stärkt skydd och att de skadeståndsom upprätthåller det indirekta besittningsskyddetär för små.En lokalhyresgäst har endast ett indirekt verkandebesittningsskydd. Hyresgästen får lämna lokalen vidhyrestidens utgång om parterna inte kommer överensom en förlängning av hyresavtalet. Har hyresvärdenför en förlängning krävt villkor som inte är skäligablir hyresvärden skyldig att ersätta hyresgästen förden förlust som följer av att hyresavtalet upphört.Detsamma gäller om hyresvärden utan befogadanledning vägrar att förlänga hyresavtalet.Motsvarande gäller om hyresgästen säger upp avtaletför villkorsändring och parterna inte kan enas om defortsatta villkoren.En av hyresvärden begärd hyra är inte att anse somskälig om den ligger över marknadshyra. Hyresnämndenkan i samband med medling avge yttrande ommarknadshyran. Ett sådant yttrande har s.k.presumtionsverkan i en efterföljande tvist omersättning på grund av hyresförhållandetsupplösning. När marknadshyra bestäms skall manfrämst beakta hyran för närmast jämförliga lokalerpå orten. I första hand görs en jämförelseprövning,i andra hand en skälighetsbedömning. Ett skadeståndskall enligt en schablonregel bestämmas till enårshyra för lokalen, maximalt fyra basbelopp.Hyresgästen skall med vissa undantag i skäligomfattning ersättas för en förlust som överstigernämnda belopp.1997 års hyreslagstiftningsutredning (SOU 2000:76)har övervägt vissa mer begränsade frågor omlokalhyresreglerna. För att besittningsskyddet vidobefogad uppsägning inte i så hög grad skall varaberoende av hyresgästens verksamhet och lönsamhetsamt hyrans storlek, föreslår utredningen attminimiskadeståndet vid obefogad förlängningsvägranutan begränsning skall uppgå till en årshyra. kommer förslaget att leda till attsmåföretagare, nystartade företag som inte harhunnit ge någon vinst och ideella föreningar, somhyr dyra lokaler, kommer att få ett starkarebesittningsskydd. Enligt utredningen ger förslagetockså vissa andra positiva effekter, bl.a. kommerdet att verka återhållande på hyreskrav. Vidareföreslås bl.a. att hyresnämnden när den yttrar sigom marknadshyra skall kunna pröva om de övrigavillkor som hyresvärden kräver för förlängning ärskäliga och bortse från oskäliga villkor när denbestämmer vad som är skälig hyra. Förslaget äravsett att motverka oskäliga villkor på överhettademarknader. Utredningen har också haft i uppdrag attundersöka hur jämförelseprövningen går till.Utredningen föreslår en mindre förändring av hurdenna prövning skall gå till. När det gälldebestämmelsen om att marknadshyra utgör norm vidbestämning av om en krävd hyra skall anses skälig,saknas enligt utredningen anledning att föreslåändring.Lokalhyresreglerna gäller lika för en hyresgästoavsett om denne är en ensamföretagare eller ettstort företag. Dessa företagare har väsentligt olikaförutsättningar att ta till vara sina intressen iförhållande till i vart fall de stora ochprofessionella fastighetsägarna. Utskottet delar denomtanke motionären ger uttryck för beträffande demindre näringsidkarnas situation. En viktig frågasom tas upp i motionen gäller den ersättninghyresgästen har rätt till. Kritik har framförts motatt ersättningarna ofta inte täcker all den skadasom hyresgästen drabbas av vid enförlängningsvägran. bereds inomRegeringskansliet det nämnda utredningsbetänkandetvilket bl.a. avser regelförändringar som syftar tillatt besittningsskyddet stärks i viss utsträckning.Utskottet anser att resultatet av denna beredningbör avvaktas innan närmare tar ställningtill de olika frågor som motionen väcker. Medhänvisning till detta avstyrker utskottet motion2000/01:Bo409 (s) om lokalhyresgästernasbesittningsskydd.I partimotion 2000/01:Sf611 yrkande18 lämnas förslag om att lokalhyreslagstiftningenbör ses över så att mindre serviceföretag intedrabbas av oskäliga hyreshöjningar för att intetillgången till service i ett bostadsområde skall gåförlorad.Den ovan nämnda utredningens övervägandeninnefattar olika ställningstaganden till hurbesittningsskyddet kan stärkas och också i vissutsträckning till hyressättningsfrågor. Utskottetanser att beredningen av utredningsbetänkandet böravvaktas innan närmare tar ställning tillden i motionen aktualiserade frågeställningen.Motion 2000/01:Sf611 (c) yrkande 18 om hyran förmindre serviceföretag avstyrks därför.Ombildning av hyresrätt till bostadsrättMajoritetsreglernaI bostadsrättslagen (1991:614) reglerasförutsättningarna för en bostadsrättsföreningsbeslut om att förvärva ett hus för ombildning avhyresrätt till bostadsrätt. Beslutet är giltigt omhyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrdalägenheterna som omfattas av förvärvet har gått medpå beslutet. Dessa hyresgäster skall vara medlemmari föreningen. Innan beslutet fattas skall enekonomisk plan upprättas och hållas tillgänglig förmedlemmarna. Ett beslut som fattats i strid medlagens bestämmelser är ogiltigt (9 kap. 19-21 §§bostadsrättslagen). skallbeakta ogiltighetspåföljden vid prövningen avföreningens ansökan om lagfart. En ansökan skallavslås om det är uppenbart att förvärvet är ogiltigt(20 kap. 6 § 10 jordabalken).Hyresgästerna har före andra köpare rätt attförvärva den fastighet de bebor för ombildning tillbostadsrätt. En förutsättning för att hyresgästernaskall kunna utnyttja sin rätt är att de har bildaten bostadsrättsförening och att föreningen har gjorten intresseanmälan till inskrivningsmyndigheten föranteckning i fastighetsregistrets inskrivningsdel.En sådan intresseanmälan kan göras om hyresgästernai minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheternaskriftligen har förklarat sig intresserade av enombildning. Så länge en sådan anmälan gäller fårfastighetsägaren normalt inte överlåta fastighetentill någon annan köpare, om inte föreningen genomett hembud först har erbjudits att förvärvafastigheten (lagen, 1982:352, om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt -den s.k. ombildningslagen).Genomförs en ombildning skyddas den hyresgäst sominte vill delta i denna på olika sätt. Hyresgästenfår bo kvar i lägenheten med bostadsrättsföreningensom ny hyresvärd. Föreningen kan inte upplåtabostadsrätt till lägenheten så längehyresförhållandet består (förbudet motdubbelupplåtelse). Hyresgästens besittningsskyddbestår liksom dennes rätt att använda lägenheten föratt genom byte få en annan bostad. Också i övrigthar hyresgästen samma rättigheter gentemotbostadsrättsföreningen som vilken hyresgäst somhelst.De regler som föreskriver ett krav på enkvalificerad majoritet för ombildning har gälltsedan den 1 juli 1999. hade under någraår gällt ett mindre långtgående majoritetskrav sominnebar att mer än hälften av hyresgästerna i deuthyrda lägenheterna måste stå bakom ombildningen(oftast omnämnt som ett krav på enkel majoritet).I flera motioner lämnas förslag som går ut på attde före gällande reglerna, sominnebar krav på enkel majoritet, skall återinföras.Det gäller Moderata samlingspartiets partimotion2000/01:Bo414 yrkande 8, motionerna 2000/01:Bo415(m) yrkande 1, 2000/01:Bo233 (kd) yrkande 11 (somdetta yrkande får förstås), 2000/01:Bo230 (c)yrkandena 4 och 5 samt 2000/01:Bo235 (fp) yrkande 4.M- och c-motionernas förslag innebär att riksdagenomedelbart skall anta de lagregler som föreslås.Vid riksdagsbehandlingen av de nu gällande reglernamed krav på en kvalificerad majoritet ställde sigutskottet bakom propositionens lagförslag i frågan.Regeringsförslaget antogs slutligen av ienlighet med vad utskottet föreslagit (bet.1998/99:BoU10 och 1998/99:KU27).Eftersom utformningen av ombildningsreglerna vilarpå överväganden av bl.a. boendedemokratisk natur böri detta sammanhang uppmärksammas att uppdrag (dir. 1999:110) omfattar frågorom nya former för ägande och inflytande förhyresgästerna. En särskild utredare kommer inom kortatt lägga fram ett förslag om en permanentning avden kooperativa hyresrätten som upplåtelseformomfattande både den s.k. ägarmodellen ochhyresmodellen (tidigare kallad arrendemodellen).Utskottet har utförligt redovisat sina skäl för atttillstyrka de nu gällande lagbestämmelserna i sittbetänkande 1998/99:BoU10. Det saknas anledning förutskottet att nu inta en annan ställning. Utskottetavstyrker därför motionerna 2000/01:Bo414 (m)yrkande 8, 2000/01:Bo415 (m) yrkande 1,2000/01:Bo233 (kd) yrkande 11, 2000/01:Bo230 (c)yrkandena 4 och 5 samt 2000/01:Bo235 (fp) yrkande 4om majoritetskravet vid ombildning till bostadsrätt.Förbudet mot dubbelupplåtelseI motion 2000/01:Bo415 (m) yrkande 3 föreslås attförbudet mot dubbelupplåtelse bör slopas i de fallett kommunalt bolag äger ett hus som ombildas tillbostadsrätt så att till kommunen eller bolaget kanupplåtas bostadsrätt oavsett ett pågåendehyresförhållande. Förslaget syftar främst till attombildning skall underlättas. Enligt motionärerna ären ökad ombildning till bostadsrätt särskiltangelägen i ensidigt sammansatta bostadsområden,vilka ofta är dominerade av kommunalt ägda hyreshus.Förbudet mot dubbelupplåtelse innebär attbostadsrätt inte får upplåtas till en lägenhet somär upplåten med hyresrätt (4 kap. 3 §bostadsrättslagen). Bostadsrätt kan dock upplåtastill en hyresgäst som önskar få sin hyresrättomvandlad till bostadsrätt. Förbudet kan i vissafall försvåra ombildningen till bostadsrätt.Förbudet har behandlats vid många olika tillfällen.Bl.a. skedde det i en departementspromemoria om s.k.bostadsrättsoptioner m.m. (Ds 1993:54). Ipromemorian bedömdes att förbudet inte skulle tasbort eftersom detta skulle kunna innebära oklarheteroch missförstånd som i sin tur skulle kunna ledatill rättsförluster för hyresgäster ibostadsrättslägenheter. Bakgrunden till denbedömningen är att hyreslagen i vissa avseendensärreglerar uthyrning av bostadsrättslägenheter,bl.a. vad gäller hyresgästens besittningsskydd.Utskottet har tidigare avstyrktmotsvarande motionsyrkande (senast i bet.1999/2000:BoU3). Utskottet har då ansett - liksomredovisats i promemorian - att negativa effekterskulle uppstå om förbudet togs bort helt ellerdelvis. Ett partiellt förbud skulle dessutom, föratt skydda hyresgästerna, behöva medföra ett förbudför kommunen eller dess bolag att överlåtabostadsrätten.Utskottet finner inte anledning att ändrauppfattning i frågan. Utskottet avstyrker motion2000/01:Bo415 (m) yrkande 3 om ett partielltupphävande av förbudet mot dubbelupplåtelse.BostadsrättInformation vid köpFörslaget i motion 2000/01:Bo416 (s) avser attsäkerställa att adekvat information lämnas inför ettköp av en bostadsrätt. Informationen skallobligatoriskt vid all försäljning omfatta säljarensredovisning bl.a. av följande. En uppställning överföreningens lån omfattande skuldbelopp, bindetid,omsättningstidpunkt, räntesats och årlig amortering.Uppgift om föreningens räntebidrag, föreningens egnamedel både vad gäller kontanter och inlånat kapital,taxeringsvärde, andelstalet redovisat i procent,föreningens totala ytor fördelade på bostäderrespektive lokaler samt en tioårig kalkyl förföreningens ekonomi där även den långsiktigaunderhållsplanen vägts in.Fastighetsmäklarlagen (1995:400) avser atttillgodose att en bostadsrätts-köpare skalltillhandahållas relevanta upplysningar beträffandeen bostadsrätt som förmedlas genom mäklare. Detfinns inte i övrigt någon särskild lagre-glering medinriktning på den information som skall lämnas införett köp av en bostadsrätt. Däremot ställerbostadsrättslagen krav på att information i olikaavseenden skall finnas att tillgå när en upplåtelseav bostadsrätt sker. De regler som då gäller harvarit föremål för överväganden avBostadsrättsutredningen (SOU 2000:2). Utredningenhar inte ansett mer information till den enskildespekulanten som en framkomlig väg för att reelltförbättra dennes skydd. Däremot har utredningen lagtfram förslag som syftar till att på annat sättförbättra detta skydd. I utredningsbetänkandet, somnu är föremål för remissbehandling, uppmärksammasKonsumentverkets roll bl.a. vad gäller kontroll avmarknadsföring och information till bostadssökandekonsumenter. Verket har utarbetat riktlinjer förtillhandahållande, utförande och marknadsföring avmäklartjänster i konsumentförhållanden (KOVFS1996:4). Det bör i sammanhanget nämnas attKonsumentverket givit ut bl.a. en handledning förbostadsrättsköpare, råd till Dig som skall köpabostadsrätt. Den finns att tillgå i tryckt form menär även tillgänglig på verkets hemsida.Konsumentverket har haft regeringens uppdrag att isamråd med undersöka möjligheterna attinrätta en byrå för boenderådgivning tillkonsumenter. anser att det finns ettstort behov av en samlad rådgivningsinstans påboendeområdet men är med hänsyn tillfinansieringsproblematiken inte berett att nuföreslå ett införande av en sådan rådgivning.En bostadsrättsaffär är den viktigaste och störstaekonomiska affären i många människors liv. När enbostadsrättsförening varit verksam framgårbostadsföretagets ekonomiska stabilitet bl.a. av deårsredovisningar som finns. Föreningens ekonomiskaförhållanden torde också tydligt ha avspeglats istorleken på årsavgiften. För många människorframstår emellertid en för en förening upprättadkalkyl, ekonomisk plan och årsredovisning somsvårgenomträngliga dokument. Konsumentverketshandledning eller annan litteratur kan då vara tillnytta. Det som är viktigast för en spekulant tordevara uppgifter om överlåtelsepris och de avgiftersom skall betalas till föreningen och hur dessautgifter påverkar den egna ekonomin. eller en mäklare upprättarregelmässigt en boendekostnadskalkyl, vilken tordeutgöra en för köparen bra och tydlig grund att ståpå när han skall besluta sig. Lämnas bostadsrättensom pant torde kreditinstitutets bedömning av desspantvärde också omfatta en bedömning av föreningensekonomiska stabilitet.Den av motionärerna väckta frågeställningenförtjänar uppmärksamhet. Enligt utskottets mening ärdet dock tveksamt om det finns tillräckligt starkaskäl för att nu föreslå utredningsinsatser i syfteatt generellt lagreglera den information som skalltillhandahållas en bostadsrättsspekulant. Utskottetvill erinra om att tagit uppfrågor om mer och bättre information till denenskilde bostadsrättsspekulanten, även om dehuvudsakligen endast avser förhållandena inför enupplåtelse av bostadsrätt, och att denna utredningnu är föremål för beredning inom Regeringskansliet.Frågan om en generell reglering av den informationsom skall tillhandahållas bostadsrättsspekulanterkan i ljuset av beredningsresultatet komma i en nybelysning.På angivna skäl avstyrker utskottet motion2000/01:Bo416 (s) om information vidbostadsrättsköp.PantvärdeI motion 2000/01:Bo415 (m) yrkande 2 föreslås enutrednings överväganden angående en förstärkning avbostadsrättens pantvärde. Utredningens direktivföreslås omfatta att en bostadsrättshavaresmöjligheter att avsäga sig sin bostadsrätt skallavskaffas. Enligt motionärerna leder en avsägelsetill att de kvarvarande bostadsrättshavarna får enännu större avgift att bära, vilket medför orimligaeffekter för en förening i en situation avlågkonjunktur på bostadsmarknaden. I samma motion,yrkandena 4 och 5, föreslås ytterligare konkretaåtgärder för att bostadsrättens pantvärde skallförbättras.