bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Datortek (mom. 20)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.2 Arbets-marknadspolitiska program som börjar med "Utskottet övergår nu" och slu-tar med "A278 yrkande 11 (kd)" bort ha följande lydelse:Eftersom kvaliteten och effektiviteten i datortekverksamheten har ifråga-satts på många håll anser utskottet att Statskontoret bör få i uppdragatt genomföra en studie av datortekens verksamhet för att ta fram under-lag för en bedömning av verksamhetens fortsatta inriktning. Utskottetanser vidare att alla arbetslösa utan dataerfarenhet bör erbjudas utbild-ning i grundläggande datakunskap som leder till att man tar ett datakör-kort eftersom detta ger ökade möjligheter på arbetsmarknaden.Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker utskottet motion A278yrkande 11 (kd). Det anförda bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande datortekatt med anledning av motion 2000/01:A278 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Utvärdering av arbetspraktik och aktivitetsgaranti (mom. 21, motive-ringen), , och (allam) anser att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.2 Ar-betsmarknadspolitiska program som börjar med "begär som" ochslutar med "yrkandena 14 och 15 (fp)" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att politiken måste skapa så gynnsamma förutsättningarsom möjligt för alla. Alla människor måste få en möjlighet att växa.Deras erfarenheter och kunskaper skall tas till vara. Tudelningen påarbetsmarknaden är smärtsamt tydlig liksom utanförskapet bland demsom inte får chansen till ett meningsfullt arbete. Vi har tidigare mot-satt oss införande av den arbetsmarknadspolitiska åtgärden aktivitetsga-ranti. Följaktligen anser vi inte att den behöver utvärderas. Vi anserinte att denna åtgärd ger några nya arbetstillfällen. I sammanhanget kande okonventionella metoder som prövats i danska utgöra en inspira-tionskälla. Utskottet avstyrker motion A263 yrkandena 14 och 15 (fp).15. Utvärdering av arbetspraktik och aktivitetsgaranti (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.2 Arbets-marknadspolitiska program som börjar med "begär som" ochslutar med "yrkandena 14 och 15 (fp)" bort ha följande lydelse:Utskottet, som stöder grundtanken bakom aktivitetsgarantin, ser dock attvissa problem är förknippade med denna. Innehållet i programmet förefal-ler oklart, förutom att det först och främst skall innefatta jobbsökarak-tiviteter. Vidare är det oklart vilket inflytande deltagarna har öververksamheten. Utskottet anser att programmet aktivitetsgaranti bör utvär-deras efter det att det varit i gång en tid.Utskottet har också en positiv grundinställning till programmet ar-betspraktik som har funnits . Enligt utskottets uppfattning bören utvärdering av programmet nu göras. Utskottet tillstyrker mot dennabakgrund motion A263 yrkandena 14 och 15 (fp). Det anförda bör ges rege-ringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande utvärdering av arbetspraktik och aktivitetsgarantiatt med anledning av motion 2000/01:A263 yrkandena 14 och 15som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Åtgärder för unga arbetslösa kvinnor (mom. 22)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.2 Arbets-marknadspolitiska program som börjar med "När det gäller" och slutar med"So457 yrkandena 3-4 (kd)" bort ha följande lydelse:I fråga om kravet på särskilda åtgärder för unga arbetslösa kvinnor villutskottet framhålla att många ensamföräldrar befinner sig utanför denordinarie arbetsmarknaden. För många skapar långa perioder av sjukskriv-ning respektive socialbidragsberoende och dålig utbildning en bristandesjälvkänsla, vilket i sin tur inte sällan leder till passivitet och ännusämre självförtroende. Utskottet anser det angeläget att underlätta en-samstående föräldrars situation och då särskilt förhållandena för yngrelågutbildade mödrar. Enligt utskottet bör utbildnings- och arbetsmark-nadspolitiska insatser riktas mot denna grupp. Också förebyggande insat-ser bör initieras i form av gruppverksamheter för unga, lågutbildade ocharbetslösa mödrar i syfte att återuppbygga självförtroendet och att utar-beta individuella framtidsplaner där studie- och yrkesinriktning framgår.Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker utskottet motion So457yrkandena 3 och 4 (kd). Det anförda bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande åtgärder för unga arbetslösa kvinnoratt med anledning av motion 2000/01:So457 yrkandena 3 och 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. m.m. (mom. 25)(), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.3 Anslaget22:1 förvaltningskostnader som börjar med"Identiska yrkanden som" och slutar med "3 delvis (kd)" bort ha följandelydelse:Den viktigaste uppgiften för arbetsförmedlingen är den s.k. matchningen,dvs. att förmedla arbete till arbetslösa och arbetskraft till arbetsgi-varna på ett snabbt och rationellt sätt. Utskottet anser därför att detär angeläget att det ljusare läge som råder på arbetsmark-naden utnyttjas till att få ut de mest svårförmedlade personerna på ar-betsmarknaden. För att denna uppgift skall kunna fullgöras av förmedling-arna krävs dock en tydlighet i ledningen på alla nivåer inom AMV:s orga-nisation, allt från AMS centralt till ledningen för de lokala kontoren.Ingen arbetslös skall kunna vara inskriven på arbetsförmedlingen utan atthålla en mycket nära kontakt med den förmedlare som handlägger den ar-betslöses ärende.AMV har haft möjlighet att använda medel för tillfälligapersonalförstärkningar - detta till följd av den höga arbetslösheten.Eftersom det i budgetpropositionen för inte fanns något besked omatt dessa pengar skulle stå till förfogande även , startade AMVett omfattande förändringsarbete som både syftade till att minska perso-nalstyrkan och till att förändra organisationen så att den bättre skullesvara mot de behov som finns på dagens arbetsmarknad. Det påbörjade för-ändringsarbetet var mycket långt framskridet när regeringen plötsligtbestämde sig för att de extra medlen skulle finnas kvar under ytterligareminst . Detta medförde att förändringsarbetet upphörde, även deåtgärder som måste anses som nödvändiga . Det är högst olyckligtoch kontraproduktivt när regeringen agerar så kortsiktigt.Utskottet anser därför att det är mycket viktigt att det redan nu gestydliga signaler till AMV om att de extra medel som erhållits under desenaste åren för tillfälliga personalförstärkningar kommer att avvecklas,vilket kommer att ställa nya krav på . AMV kommer attbli tvunget att krympa sin organisation och arbetet måste bli mer indivi-dinriktat. Det som i fortsättningen skall prioriteras är kontakterna meddem som söker arbete, vilket medför att de neddragningar som blir nödvän-diga inom AMV främst skall ske på central och regional nivå. MotionernaA263 yrkande 8 (fp) och A278 yrkande 3 delvis (kd) tillstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande m.m.att med anledning av motionerna 2000/01:A263 yrkande 8 och2000/01:A278 yrkande 3 i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,18. Privata arbetsförmedlingar m.m. (mom. 26)(), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.3 Anslaget22:1 förvaltningskostnader som börjar med "Även defrågor" och slutar med "3 delvis (kd)" bort ha följande lydelse:Det finns anledning att betona att även andra metoder än de traditionellabör användas i arbetsförmedlingsverksamheten. Mot bakgrund av att fleraprivata jobbcenter etablerats och uppnått lyckade resultat anser utskot-tet att AMV bör använda resurser för att stimulera egenföretagarverksam-het inom denna sektor samt i ökad utsträckning använda bemanningsföretag.Utskottet vill här särskilt uppmärksamma det avtal som AMV ingått mednågra av landets ledande bemanningsföretag. Bland annat skall bemannings-företaget , på uppdrag från AMS, fungerasom arbetsförmedling i för långtidsarbetslösa personer medutländsk bakgrund, där målet är att minst hälften av 100 utvalda arbets-lösa skall få ett arbete inom 6 månader.Utskottet anser också att ett utnyttjande av privata alternativ avlastarden statliga arbetsförmedlingen som ökad konkurrens kan innebä-ra förbättrad kvalitet och effektivitet samt utgöra ett intressant refe-rensobjekt. Privata förmedlingar skall kunna konkurrera med offentligaförmedlingar på likartade villkor. Utskottet anser också att det är nöd-vändigt att antalet privata specialistförmedlingar ökar.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motionerna A263 yrkande9 (fp) och A278 yrkande 3 delvis (kd).dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande privata arbetsförmedlingar m.m.att med anledning av motionerna 2000/01:A263 yrkande 9 och2000/01:A278 yrkande 3 i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,19. organisation (mom. 27)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.3 Anslaget22:1 förvaltningskostnader som börjar med"vill i" och slutar med "yrkande 7 (kd)" bort ha föl-jande lydelse:Arbetsmarknadsverket omsätter enorma summor och har en förvaltningsbudgetpå . har det kommit tydliga indika-tioner på problem med styrning, resultatuppföljning och kontroll av me-delsanvändning inom verket. Flera olika utvärderingar har indikerat bety-dande effektivitetsproblem, och det har inte varit möjligt att utvärderaviktiga försöksverksamheter. Parallellt med dessa problem medför utveck-lingen på arbetsmarknaden nya utmaningar för den traditionella arbets-marknadspolitiken. Exempel på detta är möjligheterna att samverka medprivata bemanningsföretag och att lägga ut verksamhet på entreprenad.Till detta kommer att organisatoriska förändringar måste genomföras närmedlen för personalförstärkningar vid arbetsförmedlingen trappas av.Kristdemokraterna anser att det är fältarbetet på arbetsförmedlingarnasom skall prioriteras framöver.Sammantaget anser utskottet att problemen kring ledning och styrning avArbetsmarknadsverket har en sådan omfattning att det är motiverat med engenomgripande översyn av verkets organisation. En parlamentarisk utred-ning bör därför skyndsamt tillsättas med uppgift att göra en grundligöversyn av arbetsmarknadspolitiken och AMV samt att forma en arbetsmark-nadspolitik och en organisation för verket som svarar mot behoven på2000-talets arbetsmarknad. Motion A278 yrkande7 (kd) tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande organisationatt med anledning av motion 2000/01:A278 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. Kvalitetskrav på arbetsmarknadsutbildningen m.m. (mom. 34)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.3 Anslaget22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader som börjar med"Av AMS kvartalsrapport" och slutar med "bör därför avstyrkas" bort haföljande lydelse:Arbetsmarknadsutbildningen har visat sig vara en av de åtgärder som harde största möjligheterna att leda till ett riktigt arbete. Utskottetanser därför att arbetsmarknadsutbildningen skall vara en prioriteradverksamhet.Arbetsmarknadsutbildningen utmärktes av utbildningar som ialltför stor omfattning riktade in sig på gårdagens arbetsmarknad. Ut-skottet kan dock notera att har det skett en strä-van mot att arbetsmarknadsutbildningen skall anpassas till den enskildesbehov och till de förutsättningar som gäller på den aktuella arbetsmark-naden. Det är en klar förbättring. Det är dock viktigt att arbetsmark-nadsutbildningen får fortsätta att utvecklas i takt med att arbetsmarkna-den förändras. Parallellt med att arbetsmarknadsutbildningen anpassastill de rådande förhållandena på arbetsmarknaden bör dessutom åtgärdervidtas för att höja kvaliteten på insatserna och minska voly-men. Därutöver är det viktigt att den enskilde får ett större inflytandeöver utbildningen. Ett led i denna strävan kan också vara att ge andrahuvudmän än vissa möjligheter att anordna arbetsmarknadsutbild-ningar.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motion A263 yrkande 13(fp).dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse:34. beträffande kvalitetskrav på arbetsmarknadsutbildningen m.m.att med anledning av motion 2000/01:A263 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Lärlingsutbildning (mom. 36, motiveringen), , och (allam) anser att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.3 Ansla-get 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader som börjarmed "Som nämnts anser " och slutar med "yrkande 2 (kd)" bort ha följandelydelse:Bristen på kvalificerad arbetskraft är uppenbar inom många yrken ochbranscher, och behovet av fler eftergymnasiala kvalificerade yrkesutbild-ningar är därför stort. Det går tyvärr lätt att konstatera att de sats-ningar som görs på yrkesutbildning inte är tillräckliga. För attkomma till rätta med dessa problem anser utskottet att det bl.a. börgöras större satsningar på en modern lärlingsutbildning av hög kvalitet.Redan i dag finns ett försöksprojekt med lärlingsutbildning. Utskottetkan emellertid konstatera att denna verksamhet inte fungerar tillfreds-ställande. Den brister bl.a. genom en alltför dålig kontakt mellan skoloroch företag, oklara regler och svårigheter att få företagen intresseradeav att ta emot lärlingar. Utbildningen är inte heller i tillräcklig ut-sträckning förlagd till arbetslivet. Utskottet anser därför att en för-längning av den nuvarande lärlingsutbildningen inte kommer att leda tillnågra förbättringar. Tiden får i stället anses mogen för att utforma enny modell för lärlingsutbildning, där de beskrivna problemen bemöts ochlöses och där olika aktörer ges möjlighet att kreativt bidraga till nyautbildningsformer.Utgångspunkten för en ny lärlingsutbildning måste vara en mer likvärdigställning såväl mellan skola och företag som mellan teori och praktik.Inte förrän dessa villkor är uppfyllda kan den nödvändiga samverkan ochintegrationen mellan skola och företag utvecklas.Kristdemokraterna föreslår i motion Ub323 att det bör införas en lär-lingsutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen. Utskottet delar intedenna ståndpunkt utan anser i stället att lärlingsutbildningen skallrymmas inom skolans verksamhet. Huvudman för lärlingsutbildningen kant.ex. vara en eller fristående skola, en branschorganisationeller ett utbildningsföretag. Utbildningen bör utformas lokalt, och varjeskola skall ges möjlighet att skapa sin egen profil i samverkan med detlokala näringslivet. Utbildningen bör ge grundläggande gymnasiekompetensi kärnämnen. För att lösa finansieringen av dessa utbildningar bör engodkänd lärlingsutbildning ges offentligt stöd som följer eleven tillutbildningens huvudman.Med hänsyn till det anförda avstyrks motion A278 yrkande 9 (kd) och Ub323yrkande 2 (kd).22. Lärlingsutbildning (mom. 36)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.3 Anslaget22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader som börjar med"Som nämnts anser" och slutar med "yrkande 2 (kd)" bort ha följande ly-delse:Utskottet delar uppfattning i bl.a. motion A278 attåtgärder måste vidtas för att sänka de trösklar som finns för fram-för allt ungdomar och som hindrar deras inträde på arbetsmarknaden. Gym-nasieskolan har blivit alltmer anpassad för elever med teoretiska färdig-heter. Detta har i sin tur lett till att många elever inte trivs i dennuvarande gymnasieskolan. För att öka möjligheterna för den sistnämndagruppen att komma in på arbetsmarknaden behövs ett modernt och väl funge-rande lärlingssystem såväl inom gymnasieskolan som inom arbetsmarknadspo-litiken.En fungerande lärlingsutbildning erbjuder ungdomar en mer praktisk ut-bildningsväg och tidig kontakt med den lokala arbetsmarknaden. Det bördärför inrättas ett nytt lärlingsprogram inom ramen för gymnasieskolan,men i nära anslutning till det lokala näringslivet. Redan från förstautbildningsåret bör en stor del av utbildningen vara förlagd till ettföretag. För att på bästa sätt kunna matcha respektive individs önskemålmed vad som efterfrågas på marknaden bör individuella handlings- ochutvecklingsplaner utarbetas för den enskilde. Detta är ett viktigt in-strument för att kunna möta den moderna arbetsmarknaden. Eftersom varjeinsats skall utgå från individen bör det utformas ett flexibelt regelsys-tem med få centrala regler. Beroende på yrkets karaktär och lärotid samtandra önskemål om studier kan lärlingstiden variera i längd. Ett tak bördock sättas för utbildningstiden, förslagsvis . Undantag bör emel-lertid kunna göras när utbildningen utformas för att kvalificera tillhögre studier. För de individer som inte kan delta inom ramen för denverksamhet som bedrivs inom gymnasieskolan skall ett motsvarande lär-lingsprogram finnas inom arbetsmarknadspolitiken. Även kommuner som sak-nar egen gymnasieskola skall kunna arrangera lärlingsprogram genom attköpa de teoretiska delarna av utbildningen av en annan kommun.För både lärlingsutbildningen inom gymnasieskolan och arbetsmarknadspoli-tiken bör en kvalitetssäkring göras. Ett lämpligt sätt är att avslutautbildningen med ett gesällprov/yrkesprov som utformas efter respektivebransch önskemål.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motionerna A278 yrkande9 (kd) och Ub323 yrkande 2 (kd).dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande lärlingsutbildningatt med anledning av motionerna 2000/01:A278 yrkande 9 och2000/01:Ub323 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,23. Bemötande av arbetshandikappade (mom. 42), , och (allam) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i 2.3 Anslaget 22:4Särskilda insatser för arbetshandikappade som börjar med "Utskottet anserliksom" och slutar med "2 avstyrks (m)" bort ha följande lydelse:Utskottet vill liksom i motion A304 framhålla att individermed olika handikapp skall ges rimliga möjligheter till ett värdigt liv.Alla människor skall också ha möjlighet att få uppleva arbetsgemenskapoch tillhörighet. Det är självklart att individer med olika funktionshin-der har speciella behov och önskemål. Det ankommer därför på samhälletatt skapa förutsättningar som ser till den enskildes behov i stället föratt utforma kollektiva system.Utskottet ställer sig också bakom vad som i motionen anförs om att ävenarbetshandikappade måste får rimliga möjligheter till valfrihet. Det ären självklarhet att personer med funktionshinder skall ha rätt till ettliv i värdighet och att de skall respekteras av staten. Det är av avgö-rande betydelse att de funktionshindrades integritet inte kränks i sam-band med att frågor om stöd till dem behandlas. Utskottet tvingas tyvärrkonstatera att nuvarande system inte uppfyller dessa grundläggande krav.Motion A304 yrkandena 1 och 2 (m) tillstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 42 bort ha följande lydelse:42. beträffande bemötande av arbetshandikappadeatt med anledning av motion 2000/01:A304 yrkandena 1 och 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,24. målgrupper m.m. (mom. 47)(), (), (), MariaLarsson (kd), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i 2.3 Anslaget 22:10Bidrag till som börjar med "Som regeringen konstaterar" ochslutar med "och 2 (kd)" bort ha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis påminna om att samhället har det ytterstaansvaret för att alla människor behandlas lika oberoende av eventuellafunktionshinder. Bland annat startades en gång för att ge männi-skor med olika grad av funktionshinder en verklig möjlighet att delta iarbetslivet. Det bör även här framhållas att det vid sidan av Samhallfinns en rad andra insatser för arbetshandikappade som bör bibehållas ochutvecklas så att fler funktionshindrade får möjlighet att komma in i detordinarie arbetslivet.Samhall, som är ett av staten helägt aktiebolag, har till uppgiftatt skapa meningsfullt och utvecklande arbete för personer med arbetshan-dikapp.För verksamhet har staten därför ställt upp fyra likvärdiga mål:antalet arbetstillfällen för personer med arbetshandikappandelen rekryteringar från grupper med svårare handikappantalet arbetshandikappade som lämnar för andra arbetsgivare,ekonomiskt resultat mätt i behovet av statlig ersättning för Samhallsmerkostnader jämfört med andra företag.Ersättningen för merkostnader avser kostnader som har jämfört medandra företag för t.ex. anpassning av arbetsplatserna, lägre arbetstaktoch även geografisk spridning av verksamhet.De olika målen skall vara likvärdiga, dvs. inget av dem skall ha företrä-de framför något av de andra. Utskottet finner det emellertid ogenomför-bart att, som motionärerna i motion A247 pekar på, uppfylla målen om enhög volym arbetstimmar, en hög andel rekrytering av arbetshandikappadeoch att förmå så många som möjligt av dem med förbättrad arbetskapacitetatt lämna som företagsekonomiska resultatskall maximeras.Utskottet vill här särskilt framhålla betydelsen av att intebedriver sin verksamhet så att den på ett otillbörligt sätt konkurrerarmed privata, vinstdrivande företag. Ett sådant uppträdande ger bara upp-hov till onödiga konflikter. Att undvika snedvridningar av konkurrensenär särskilt viktigt i samband med lågkonjunkturer och då går in inya branscher och verksamhetsområden. Som exempel på ett sådant agerandeär de etableringar som har gjort på redan befint-liga marknader inom tjänstesektorn.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motion A247 yrkande 1(m, kd, c, fp). Motion A248 yrkandena 1 och 2 (kd) avstyrks i den mån deninte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört. Motionerna A228 (s)och A247 yrkande 2 avstyrks (m, kd, c, fp).dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följande lydelse:47. beträffande målgrupper m.m.att med anledning av motion 2000/01:A247 yrkande 1 och medavslag på motionerna 2000/01:A228, 2000/01:A247 yrkande 2 samt2000/01:A248 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,25. regionala ansvar (mom. 48)och (båda v) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.3 Anslaget22:10 Bidrag till som börjar med "tar i" ochslutar med "2 (v) avstyrks" bort ha följande lydelse:En av samhällets viktigaste uppgifter är att ge alla människor oavsetthandikapp en möjlighet att delta i arbetslivet. Att ha ett arbete handlarinte bara om försörjning utan i minst lika hög grad om människovärde ochsjälvkänsla. Arbete hjälper också till att göra människor delaktiga iarbetslivets gemenskap. Som anför i motion A220 har i det sammanhanget en viktig uppgift att fylla genom att erbjudaarbetshandikappade män och kvinnor arbete.Om skall kunna ge de arbetshandikappade som är i behov av stödmöjligheter till arbete är det viktigt att strukturer intestänger ute grupper av arbetssökande. skall därför vara verksamti olika branscher över hela landet. skall också följa med nä-ringslivets omvandling så att dess verksamhet och yrken finns i samhälleti övrigt. Det sistnämnda är nödvändigt om målet om s.k. övergångar skallkunna uppnås, dvs. att anställda skall kunna få arbeten utanför Samhall.För att övergångar skall vara möjliga och underlättas är det också vik-tigt att är modernt och effektivt så att steget därifrån och tillannan verksamhet inte blir för stort.Samhall har till uppgift att erbjuda arbetshandikappade arbete över helalandet. Olika delar av har emellertid olika näringsstrukturer. Enförändring av branschinriktningen kan därför få regionalpolitiska konsek-venser.