bet · GN01SkU14 · 2000-02-22 00:00:00 — Utskottet avstyrker följaktligenmotionsyrkandet.Beskattningsmetod för aktievinsterMotionernaI motion Sk654 av () yrkas attreavinstbeskattning inte skall ske vid försäljningav aktier och fondandelar som sker genomförändringar i en registrerad värdepappersdepå.Marianne m.fl. (c, m, kd, fp) yrkar imotion Sk680 att en möjlighet till uppskov medreavinstbeskattningen vid återinvestering ionoterade aktier skall införas. I motion Sk723efterlyser och ()ett nytt, förenklat system för beskattning avrealisationsvinster på aktier och liknandefinansiella instrument. I motion Sk727 yrkarElizabeth och () attreavinstbeskattning inte skall ske om vinstenåterinvesteras i nya aktier. ()föreslår i motion Sk755 att reavinst-beskattninginte skall ske vid försäljning av aktier ochlikvärdiga värdepapper som motsvaras av en nyplacering. Enligt motionerna Sk769 yrkande 5 i dennadel och L713 yrkande 9 av m.fl. (fp)skall fondbyte kunna ske utan skattekonsekvenser.Utskottets ställningstagandeNuvarande regler bygger på principen att beskattningskall ske vid avyttringen av en aktie eller enfondandel. Aktiefonder och investmentbolag är i ochför sig befriade från reavinstbeskattningen, men denförmån som ett indirekt ägande genom fond ochinvestmentbolag därigenom får framför direkt ägandeär tänkt att elimineras genom att en schablonmässigtberäknad intäkt läggs till grund för beskattningen.Denna beräknas på aktieinnehavet och uppgår till 1,för aktiefonder och för investmentbolag.En möjlighet till uppskov med beskattningen av enkapitalvinst finns vid vissa aktiebyten för attomstruktureringar i näringslivet inte skall hindras.En generell uppskovsmöjlighet vid avyttringar avfinansiella instrument kan inte gärna prövasisolerat från frågan hur kapitalinkomstbeskattningeni övrigt bör vara utformad. Enligt utskottets meningfinns det inte tillräckliga skäl för att nu övervägaså stora omläggningar i beskattningen avkapitalvinster. När det gäller yrkandena i vissamotioner om skatteuppskov vid återinvesteringar ionoterade företag för att gynna dessa företagsriskkapitalanskaffning vill utskottet emellertidnämna att denna fråga har aktualiserats avSmåföretagsdelegationen i betänkandetKapitalförsörjning till småföretag (SOU 1998:93).Även den av kommissionen tillsatta BusinessEnvironment Simplificaton Task Force (BEST) harföreslagit liknande lättnader. Den s.k.Bättregruppen i , som haranalyserat Småföretagsdelegationens och BEST:s olikaidéer, har kommit till slutsatsen att en statligutredning bör få i uppgift att analysera om enuppskovsmodell i reavinstbeskattningen föråterinvestering i onoterade bolag är en effektivåtgärd och om en sådan möjlighet bör införas(Rapport från Bättregruppen, s. 63).Utskottet finner inte anledning till etttillkännagivande till regeringen ihithörande frågor och avstyrker motionerna.Anskaffningsvärdet på aktierMotionenI motion Sk609 yrkar och (båda m) att det skall införas enytterligare schablonregel för beräkning avreavinstskatt på marknadsnoterade aktier ochliknande finansiella instrument - möjligen attanskaffningsvärdet bestäms till av noteradevärdet vid utgången av tredje året föreavyttringsåret.Utskottets ställningstagandeEnligt huvudregeln är anskaffningsvärdet på ettfinansiellt instrument det genomsnittligaanskaffningsvärdet på samtliga finansiellainstrument av samma slag och sort som det avyttrade,beräknat på grundval av faktiskaanskaffningsutgifter och med hänsyn till inträffadeförändringar i innehavet (genomsnittsmetoden).Alternativt får anskaffningsvärdet för marknads-noterade instrument (utom optioner och terminer)bestämmas till av försäljningspriset efteravdrag för försäljningskostnaderna. Dennaschablonregel motsvarar i princip den som gälldeföre skattereform. Vid skattereformensattes dock procentsatsen ned från till 20 %.Procentsatsen bestämdes genom en avvägning avönskemålet om en effektiv reavinstbeskattning motönskemålet att underlätta i situationer när detfinns svårigheter att bevisa verkligaanskaffningsvärden, t.ex. när aktierna ärvts (prop.1989/90:110, s. 456).Utskottet har tidigare avstyrkt motsvarandemotionsyrkande (bet. 1998/99:SkU11).Utskottet finner nu i likhet med tidigareinte skäl att frångå den bedömning somgjordes vid skattereformen. Utskottetavstyrker motionen.Arvs- och gåvoskatt vid generationsskifteni företagMotionernaI motionerna Sk325 yrkande 7 och N384 yrkande 17 idenna del av m.fl. (kd), Sk627 yrkande1 av (), Sk685 av m.fl.(m, kd, c, fp), Sk731 av () och N387yrkande 11 av m.fl. (c) förordas enöversyn av arvs- och gåvobe-skattningen i syfte attändra reglerna för att underlätta generationsskifteni familjeföretag.Utskottets ställningstagandeDen utredare som skall se över reglerna förbeskattning av ägare i fåmansföretag m.m. skallenligt direktiven även överväga olika ändringar iarvs- och gåvobeskattningen som kan underlättagenerationsskiften av företag (dir. 1999:72). Medhänvisning till det pågående utredningsarbetetavstyrker utskottet motionerna.YrkesfiskareMotionernaI motionerna Sk645 yrkande 1 av ochIngvar (), MJ257 yrkande 16 av AlfSvensson m.fl. (kd) och MJ406 yrkande 3 av ÅsaTorstensson och () hemställs attett yrkesfiskaravdrag skall införas.I de nämnda motionerna Sk645 yrkande 3 ochMJ257 yrkande 17 samt i motion Sk705 av HenrikWestman och () finns också förslag omatt införa en särskild resultatutjämningsmöjlighetför svenska yrkesfiskare.Utskottets ställningstagandeVid en tidigare behandling av motsvarande yrkandenförutsatte utskottet att regeringen efter enberedning av frågan om yrkesfiskarnas konkurrens-situation i förhållande till grannländerna skulleåterkomma till med förslag som tillgodosermotionärernas krav på konkurrensneutralitet (bet.1996/97:SkU13). Utskottet förordade enhälligt attriksdagen med anledning av samtliga de motioner sombehandlades som sin mening skulle ge regeringen tillkänna vad utskottet hade anfört. följdeutskottet.Utredningen (Jo 1998:05) om konkurrenssituationenför det svenska yrkesfisket lade frambetänkandet Yrketsfiskets konkurrens-situation (SOU1999:3). Utredningen föreslog ett yrkesfiskaravdragsom ersätter nuvarande avdrag och ett system förresultatutjämning. Utrednings-förslaget bereds förnärvarande i Regeringskansliet.Utskottet anser att motionsyrkandena bör ansestillgodosedda med det tidigare tillkännagivandettill regeringen och till den beredning som pågår.Utskottet avstyrker därför yrkandena i motionerna omatt skall begära förslag eller på nyttbesluta om ett tillkännagivande till regeringen.RörelsesmittaMotionenI motion Sk671 av () yrkas attreglerna om s.k. rörelse- smitta skall ses över.Reglerna måste enligt motionären på ett bättre sättskilja på privat egendom och tillgångar i företaget.Utskottets ställningstagandeNär en enskild näringsidkare avyttrar sinpersonligen ägda egendom kan detta aktualiserabeskattning av vinsten (eller förlusten) avförsäljningen i näringsverksamheten. Det kan gällavaror eller inventarier som har en nära anknytningtill näringsverksamheten. I några avgöranden frånRegeringsrätten finns viss vägledning.Ett särskilt fall av s.k. rörelsesmitta,handel med fastigheter och tomtrörelse, äringående reglerat. Dessa särregler utredsför närvarande (dir. 1998:55). Utredarenskall överväga om de särskilda reglernahelt eller delvis kan upphävas ochbeskattning i stället kan ske enligtallmänna regler. Även om direktiven intedirekt avser de allmänna reglerna kommeralltså utredningen att behöva analyseradessa. Utskottet finner mot den bakgrundeninte anledning till ett tillkännagivande ienlighet med motionen. Motionen avstyrksföljaktligen.Arbetslokal i bostadenMotionernaI motionerna Sk327 yrkande 14 och N386 yrkande 12föreslår och (båda fp)att det skall göras en översyn av reglerna förföretagare med hemmet som arbetsplats. I motionSk684 yrkar m.fl. (c, m, kd, fp) omförbättrade avdragsmöjligheter när fastighet ellerlägenhet används för både privat boende och somlokaler för näringsverksamhet.Utskottets ställningstagandeNär en privatbostad används i en näringsverksamhetär avdragsrätten begränsad till skälig del avkostnader för hyra o.d., värme, vatten och avloppsamt elektrisk ström. Avdrag medges även förkostnader i övrigt som är betingade avnäringsverksamheten. En förutsättning är att ensärskild del har inrättats i bostaden förnäringsverksamheten. Om så ej är fallet kan avdragmedges med högst om arbete utförtsminst i den egna privatbostaden.Stoppregelutredningen har i betänkandetStoppreglerna (SOU 1998:116) gjort en översyn avreglerna. Enligt utredningen har inget framkommitsom ger anledning att ompröva de valda schablonerna.Regeringen har tidigare redovisat utredningensslutsatser (prop. 1999/2000:15, s. 78) och harinstämt i utredningens bedömning.Utskottet finner mot bakgrund av detanförda inte någon anledning till ändringari gällande regler. Utskottet avstyrkermotionerna.Egenföretagares avdrag för vissaresekostnaderMotionenI motion Sk691 yrkar m.fl. (c, m,kd, fp) att enskilda näringsidkare skall kunna görasamma schablonmässiga avdrag för ökadelevnadskostnader i samband med tjänsteresa somgäller för anställda. Motionärerna hänvisar tillbl.a. förenklingsskäl.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet erfarit har den fråga sommotionärerna tar upp aktualiserats iFinansdepartementet. En promemoria kommer inom kortatt sändas ut på remiss. Utskottet anser attresultatet av den pågående beredningen bör avvaktasoch avstyrker yrkandet i motion Sk691 om etttillkännagivande till regeringen i frågan.SponsringMotionenI motion Kr313 yrkande 2 föreslår . (kd) att skattereglerna vid kultursponsringskall göras tydligare.Utskottets ställningstagandeUtskottet har framhållit, senast i betänkandet1998/99:SkU11, att utgifter för sponsring i vissafall kan vara avdragsgilla som driftskostnader medhänsyn till det reklamvärde och goodwillvärde somsponsorverksamheten kan innebära för ett företag. Engrundläggande förutsättning är då att sponsorn fåren motprestation som står i rimlig proportion tillinsatsen. Utan motprestation torde bidraget blibetraktat som gåva för vilken avdragsrätt inteföreligger. Utskottet har avstyrkt liknandemotionsyrkanden med hänvisning till bl.a. attavdragsrätt för sponsorverksamhet bör följa degrundläggande principerna för avdragsrätt fördriftskostnader i näringsverksamhet och attskattemyndigheterna får avgöra från fall till fallom en avdragsrätt är förenlig med dessa principer.Utskottet har inte funnit skäl att frångå sitttidigare ställningstagande och avstyrker motionen.Lex AseaMotionenI motion Sk326 yrkande 15 av m.fl.(m) föreslås att kravet på marknadsnotering tas borti den s.k. lex Asea. Enligt motionen innebärgällande regler en diskriminering av de onoteradebolagen.Utskottets ställningstagandeEtt dotterföretag kan enligt de s.k. lex Asea-reglerna avskiljas från sitt moderföretag genom attsamtliga aktier i dotterbolaget delas ut tillaktieägarna utan att dessa beskattas förutdelningen. Flera villkor skall vara uppfyllda,bl.a. att åtminstone någon del av aktierna imoderföretaget är marknadsnoterade.I samband med att hösten 1998antog nya skatteregler för omstruktureringi näringslivet (prop. 1998/99:15, bet.1998/99:SkU5) gjordes en uppmjukning avvillkoren i lex Asea, dock släpptes intekravet på marknadsnotering. Utskottetframhöll att anskaffningsvärdet på aktiernai det utdelande bolaget måste kunnafördelas mellan moderbolagets och detutdelade bolagets aktier i förhållande tillförändringen av marknadsvärdet på aktiernai moderbolaget. Skulle ett marknadsvärdesaknas måste fördelningen göras på andragrunder. Detta skulle sannolikt medförapraktiska problem vid tillämpningen avreglerna. Utskottet ville med hänsynhärtill inte slopa noteringsvillkoret.Utskottet har inte funnit skäl för attändra det tidigare ställningstagandet ochavstyrker därför motion Sk326 yrkande 15.RepresentationsavdragetMotionenI motion Sk325 yrkande 17 föreslår . (kd) att avdragsrätten för vin och sprit isamband med representation skall slopas.Utskottets ställningstagandeAvdragsreglerna för representation har ändrats vidflera tillfällen . Hösten 1995beslutade att avdragsramen för måltids-utgifter i samband med representation skulle vara180 kr exkl. moms fr.o.m. , vilketinnebar ungefär en halvering av avdragsramen. Hösten1996 minskades avdragsramen ytterligare till 90 kr.Samtidigt ändrades reglerna så att vin och spritskulle få räknas med inom avdragsramen , någotsom innebär förenklingar för skattemyndigheterna ochföretagen. Utskottet finner inte skäl att gå ifråndet tidigare ställningstagandet och avstyrker motionSk325 yrkande 17.Beskattning av royaltyMotionenI motion Sk692 yrkande 6 av m.fl. (m)föreslås att royaltyinkomster från patent skallbeskattas som inkomst av kapital.Utskottets ställningstagandeMotionsförslag om skattelättnader förroyalty och patenterade uppfinningar upprepade tillfällen avslagits avriksdagen. Senast avslogs - vid riksdagensbehandling av utgiftsramar och beräkning avstatsinkomsterna för (bet.1999/2000:FiU1) - nu återaktuella förslag om att royalty skallbeskattas som kapitalinkomst och ett annatförslag från omskattefrihet . Utskottet fårmed hänvisning till tidigare behandling avdenna fråga avstyrka motion Sk692 yrkande6.Kommunal företagsbeskattningMotionenI motion Sk630 yrkar () att det skallutredas om inte beskattning av näringsverksamhetinom skogsbruket skall ske i den kommun därfastigheten är belägen. Syftet är att stärkaskatteunderlaget i berörda bygder och att geunderlag för mera jämlika levnadsvillkor.Utskottets ställningstagandeDen kommunala beskattningen av juridiskapersoner upphörde fr.o.m. inkomståret 1985.Enligt utskottets mening är det inteaktuellt att på nytt införa en sådanbeskattningsrätt eller att införa reglersom innebär att fysiska personersnäringsverksamhet skall beskattas i annankommun än hemorts-kommunen. Detta skullekomplicera taxeringsarbetet, inte minst förde skattskyldiga. Utskottet avstyrkermotionen.Skattelättnader för viss kooperativverksamhetMotionenI motion N212 yrkande 3 föreslår () att får bli ett försökslän för att geskattelättnader, under t.ex. , för nystartadekooperativ i länet.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har vid tidigare behandling av ettannat förslag om regional differentiering iinkomstskattesystemet - snabbare avskrivning istödom-råden av byggnader, markanläggningar,maskinell utrustning och inventarier - avvisatsärregler för vissa regioner (se t.ex. bet.1993/94:SkU25).Ett yrkande motsvarande det i motion N212 hartidigare avslagits av i samband med attfinansieringsformer och konkurrensneutralitet förkooperativa företag behandlades (bet. 1998/99:NU6).Näringsutskottet hänvisade därvid till bl.a.vidtagna åtgärder för ökade informationsinsatser ochför att underlätta riskkapitalförsörjningen förkooperativa företag. kan inte hellerfrån sina utgångspunkter se förslaget i motionen somen lämplig lösning för att ytterligare underlättariskkapitalförsörjningen i kooperativa företag.Utskottet avstyrker följaktligen motion N212 yrkande3. beträffande skattenivå i företaget,resultatutjämningatt avslår motionerna 1999/2000:Sk675,1999/2000:Sk724, 1999/2000:Sk739, 1999/2000:T210yrkandena 29 och 32 och 1999/2000:T616 yrkande9,res. 1 (m, kd)2. beträffande ägarbeskattning, m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Sk324 yrkandena 13och 14, 1999/2000:Sk325 yrkande 4,1999/2000:Sk326 yrkande 8, 1999/2000:Sk678yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Sk679,1999/2000:Sk681, 1999/2000:Sk692 yrkande 11,1999/2000:Sk696 yrkandena 1 och 4,1999/2000:Sk737 yrkandena 1 och 2,1999/2000:Sk769 yrkande 5 i denna del,1999/2000:T717 yrkandena 11 och 12,1999/2000:N239 yrkande 2, 1999/2000:N273yrkandena 35 och 36 och 1999/2000:N384 yrkande17 i denna del,res. 2 (m, kd, c, fp)3. beträffande skatteuppskov förnystartade företagatt avslår motionerna 1999/2000:Sk327 yrkande 9,1999/2000:Sk662 och 1999/2000:N386 yrkande 8,res. 3 (m, fp)4. beträffande enklare beskattningsmodellför småföretagatt avslår motion 1999/2000:Sk670 yrkande 2,res. 4 (kd)5. beträffande beskattningsmetod föraktieratt avslår motionerna 1999/2000:Sk654,1999/2000:Sk680, 1999/2000:Sk723,1999/2000:Sk727, 1999/2000:Sk755, 1999/2000:Sk769 yrkande 5 i denna del och 1999/2000:L713yrkande 9,res. 5 (m, kd, fp)6. beträffande anskaffningsvärdet påaktieratt avslår motion 1999/2000:Sk609,7. beträffande arvs- och gåvoskatt vidgenerationsskiften i företagatt avslår motionerna 1999/2000:Sk325 yrkande 7,1999/2000:Sk627 yrkande 1, 1999/2000:Sk685,1999/2000:Sk731, 1999/2000:N384 yrkande 17 idenna del och 1999/2000:N387 yrkande 11,res. 6 (m, kd, c, fp)8. beträffande yrkesfiskareatt avslår motionerna 1999/2000:Sk645 yrkandena 1och 3, 1999/2000:MJ257 yrkandena 16 och 17,1999/2000:MJ406 yrkande 3 och 1999/2000:Sk705,res. 7 (m, kd, c, fp)9. beträffande rörelsesmittaatt avslår motion 1999/2000:Sk671,10. beträffande arbetslokal i bostadenatt avslår motionerna 1999/2000:Sk327 yrkande 14,1999/2000:Sk684 och 1999/2000:N386 yrkande 12,res. 8 (m, kd, fp)11. beträffande egenföretagares avdrag förvissa resekostnaderatt avslår motion 1999/2000:Sk691,res. 9 (m, kd)12. beträffande sponsringatt avslår motion 1999/2000:Kr313 yrkande 2,res. 10 (m, kd)13. beträffande lex Aseaatt avslår motion 1999/2000:Sk326 yrkande 15,res. 11 (m)14. beträffande representationsavdragetatt avslår motion 1999/2000:Sk325 yrkande 17,res. 12 (kd)15. beträffande royaltyatt avslår motion 1999/2000:Sk692 yrkande 6,res. 13 (m)16. beträffande kommunalföretagsbeskattningatt avslår motion 1999/2000:Sk630,17. beträffande skattelättnader för visskooperativ verksamhetatt avslår motion 1999/2000:N212 yrkande 3.Stockholm den 22 februari 2000På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), CarlFredrik (), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), de (), (), (), (), (), (), (), ClaesStockhaus (v), () och (). Skattenivå i företaget,resultatutjämning (mom. 1) - m, kdCarl (), (), (), de (),() och () hardels anfört följande:Ett grundläggande krav på skattesystemet är attnäringsverksamhet som drivs här i landet får sammavillkor som gäller för näringsverksamhet i de ländersom våra företag konkurrerar med. Utredningen omsjöfartens struktur- och kapitalsituation anger ibetänkandet Svensk sjöfartsnäring, hot ochmöjligheter (SOU 1998:129), med hänvisning tilluppgifter från kommissionen, bl.a att flera EU-länder medger fonderingsmöjligheter för rederiernaoch reducerad bolagsskatt eller tonnageskatt.Utredningen har inte haft i uppdrag att lämnaförslag på skatteområdet, men har uttalat attfartygsfonder bör utredas vidare. Enligt våruppfattning måste rederiernas företagsbeskattningses över mot bakgrund av den utveckling som äger rumi vår omvärld. Detta bör ges regeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande skattenivå i företaget,resultatutjämningatt med anledning av motionerna 1999/2000:T210yrkandena 29 och 32 och 1999/2000:T616 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts om utredning av rederinäringensskattevillkor och avslår motionerna1999/2000:Sk675, 1999/2000:Sk724 och1999/2000:Sk739.2. Ägarbeskattning, m.m. (mom. 2) m, kd,c, fpCarl (), (), (), de (),(), (),() och () hardels anfört följande:Den lättnad i dubbelbeskattningen av bolagsinkomstersom införts i är begränsad till onoteradeföretag. Enligt vår mening finns det skäl att gåvidare och införa regler som avskaffardubbelbeskattningen i alla företag. De nya reglernaskall utformas i enlighet med de regler som gälldeunder och som infördes på initiativ av dendåvarande borgerliga regeringen. Det får ankomma påregeringen att lägga fram ett förslag om beskattningav ägarkapital i enlighet med vad som här anförts. Idet sammanhanget måste också tas upp sådana frågorom småföretagens riskkapitalförsörjning ochbeskattning av fåmansföretag m.m. som haraktualiserats i flera motioner. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna medanledning av samtliga de motioner som behandlasunder detta moment.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande ägarbeskattning, m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:Sk324yrkandena 13 och 14, 1999/2000:Sk325 yrkande 4,1999/2000:Sk326 yrkande 8, 1999/2000:Sk678yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Sk679,1999/2000:Sk681, 1999/2000:Sk692 yrkande 11,1999/2000:Sk696 yrkandena 1 och 4,1999/2000:Sk737 yrkandena 1 och 2,1999/2000:Sk769 yrkande 5 i denna del,1999/2000:T717 yrkandena 11 och 12,1999/2000:N239 yrkande 2, 1999/2000:N273yrkandena 35 och 36 och 1999/2000:N384 yrkande17 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i reservationen.3. Skatteuppskov för nystartade företag(mom. 3) - m, fpCarl (), (),de (), ()och () hardels anfört följande:Nya snabbväxande företag avstår ofta frånutdelningar och styrelsearvoden för att kunna satsaallt på snabb tillväxt. Dessvärre bromsas dennaibland av stora skattebetalningar. För att motverkadetta bör det prövas att för nystartade företaginföra någon form av uppskov med skattebetalningar.Bolag skulle t.ex. kunna få ett uppskov medskattebetalningar så länge utdelningar inte sker. Enuppskovsmöjlighet skulle underlätta situationen försådana mindre företag som behöver få mångaav . Vi tillstyrker följaktligenförslagen i motionerna om att uppskovs-möjligheternaskall utredas.dels vid moment 3 hemställt:3. beträffande skatteuppskov för nystartadeföretagatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk327yrkande 9, 1999/2000:Sk662 och 1999/2000:N386yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts om utredning avmöjligheterna till skatteuppskov för nystartadeföretag.4. Enklare beskattningsmodell försmåföretag (mom. 4) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:Det är allmänt känt att restaurangbranschen dras medstora problem i form av svartjobb, skattesmitningoch andra oönskade företeelser. En förenkladbeskattning på matservering skulle enligt våruppfattning med stor säkerhet gynna såvälstatskassan som hederliga krögare genom ökad volymoch sysselsättning i denna bransch samt minskadarbetslöshetsersättning och minskadearbetsmarknadsåtgärder. Motionärernas förslag om attinföra en beskattningsmodell på restauranger sominte skulle behöva vara baserad på antal kronor somkommer in i kassan bör prövas närmare. Vitillstyrker motion Sk670 yrkande 2.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande enklare beskattningsmodell försmåföretagatt med bifall till motion 1999/2000:Sk670 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om utredning avschablonbeskattning av restauranger.5. Beskattningsmetod för aktier (mom. 5) -m, kd, fpCarl (), (), (), de (),(), ()och () hardels anfört följande:Det finns flera inslag i skattesystemet som har enogynnsam inverkan på sparandet i aktier ochaktiefonder, bl.a. dubbelbeskattningen avbolagsinkomster. Emellertid medför också valet avbeskattningsmetod för kapitalvinster, dvs.beskattning vid avyttring, en inlåsningseffekt somhämmar intresset att omplacera innehav av aktier ochfondandelar, något som påverkar riskkapitalflödetnegativt. Enligt vår mening bör ta fastapå de tankar kring dessa problem som harpresenterats i flera motioner och ta initiativ tillatt det görs en analys av hur kapitalvinster börbeskattas för att uppnå det för spararna ochnäringslivet mest gynnsamma resultatet. Inte minstär det viktigt att nu understödja det starkt ökadeintresset från småspararnas sida att spara iaktiefonder, och skattereglernas utformning är hären viktig del. Vi föreslår att medanledning av samtliga här aktuella motioner beslutarom ett tillkännagivande till regeringen om enutredning av en ny beskattningsmetod för aktier ochaktiefonder som tillåter återinvesteringar utan attdetta skall utlösa beskattning.dels vid moment 5 hemställt:5. beträffande beskattningsmetod för aktieratt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk654,1999/2000:Sk680, 1999/2000:Sk723,1999/2000:Sk727, 1999/2000:Sk755, 1999/2000:Sk769 yrkande 5 i denna del och1999/2000:L713 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om enutredning av en ny beskattningsmetod för aktieroch aktiefonder.6.