bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Den ökade arbetskraftsefterfrågan har medförtatt arbetslösheten minskat också bland de utländska medborgarna.I budgetpropositionen framhålls att det är av största vikt att de arbetsmark-nadspolitiska insatserna används på ett bra och effektivt sätt för att underlätintegreringen i arbetslivet. Regeringen har tagit initiativ till ett projekt soett tillväxtperspektiv skall studera bl.a. hur mångfald i arbetslivet kan ledaökad tillväxt. Enligt budgetpropositionen avser regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag och ett samlat program för att bättre utnyttja mångfal-den i arbetslivet.MotionerKristdemokraterna pekar i kommittémotion A804 (yrk. 14) på den lågasysselsättningsgraden bland kvinnor med utländskt medborgarskap. Särskildainsatser behövs för att inventera invandrarkvinnors kunnande, exempelvissådan kompetens som kan vara till nytta för exportindustrin. De berördakvinnorna bör utbildas om svenskt arbetsliv.I motion Sf637 (yrk. 18) förespråkar fler internationellaarbetsförmedlingar för ekonomer, jurister, tekniker m.fl. grupper. Fler orter ilandet bör få sådana förmedlingar.Folkpartiet anser i kommittémotion A230 (yrk. 5 och 6) att specialiseradearbetsförmedlingar liknande förmedlingen Internationella ingenjörer i Stock-holm kan bidra till att effektivisera förmedlingens verksamhet. Sådana speci-aliserade förmedlingar liksom privata förmedlingar kan hjälpa sökande medsärskilda behov. Konkurrens mellan arbetsförmedlingar ökar valmöjligheter-na för arbetssökande och arbetsgivare. Vidare behövs särskilda åtgärder förinvandrarkvinnor som har svårt att tillgodogöra sig dagens utbud av utbild-ning och arbetsmarknadsinsatser. För dessa behövs bl.a. aktiviteter där prak-tiskt arbete kombineras med undervisning.Också i kommittémotion A231 (yrk. 13) betonar vikten av åt-gärder för att förbättra invandrares situation på arbetsmarknaden i syfte attförhindra arbetslöshet och rundgång. Vad som krävs för att förbättra invand-rares situation på arbetsmarknaden är att det svenska samhället slutar attbetrakta invandrarna som ett problem och i stället ser dem som en tillgång.Ulla-Britt () och () vill enligt motion A228(yrk. 1 och 2) tillvarata invandrarkvinnors språkkunskaper inom IT-sektorn.För långtidsarbetslösa invandrare med yrkesutbildning som bedöms varagångbar på den svenska arbetsmarknaden bör referensakademier tillskapas.Där bör IT-utbildning ges som de berörda personerna får referen-ser.Utskottets ställningstagandeDe utomnordiska medborgarnas situation på arbetsmarknaden har förbättratssuccessivt . har utvecklingen fortlöpande blivit bättre.Den gynnsamma utveckling som ägt rum är enligt utskottetsuppfattning glädjande, inte minst efter att en kontinuerlig och mycket allvar-lig försämring ägt rum när det gäller arbetsmarknadssituationen för dessagrupper fram till 1997.Jämfört med har fler utomnordiska medborgare fått arbete i år.Samtidigt har antalet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiskaprogram i gruppen minskat med nästan 7 000 personer jämfört med förraåret. Av de personer som varit långtidsinskrivna på arbetsför-medlingen har andelen utomnordiska medborgare minskat.Enligt AMS är knappt 12 000 utomnordiska medborgare anmälda vid ar-betsförmedlingen utan att räknas som arbetslösa. Bland dessa personer somsaknar fotfäste på arbetsmarknaden deltar många i svenskundervisning.Även om en förbättring skett av de utomnordiska medborgarnas ställningpå arbetsmarknaden är situationen fortfarande allvarlig. Arbets-lösheten i gruppen är fyra gånger så hög som för svenska medborgare.Utskottet delar till fullo den uppfattning som förs fram i motioner om attinvandrares kunnande skall tas till vara och att invandrarna inte skall betrak-tas som ett problem utan i stället ses som en tillgång. Som regeringen ocksåbetonar i budgetpropositionen är det av avgörande betydelse att människorsresurser tas till vara om det skall vara möjligt att nå ökad och hållbar tillväoch sysselsättning. Ökad mångfald på arbetsmarknaden skulle innebära i betydligt större utsträckning än tog till vara människors resurser.I förlängningen bidrar detta till ekonomisk tillväxt och utveckling. Utskottetvälkomnar mot denna bakgrund det av regeringen aviserade programmet förmångfald i arbetslivet.I anslutning till detta vill utskottet påpeka att regeringen haruppdragit åt samtliga statliga myndigheter som lyder under rege-ringen att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland deanställda. Planerna skall även avse myndigheternas regionala organisation.Planerade och redovisade åtgärder skall redovisas varje år.I rapporten för invandrare (Ura 1999:5) från AMS försen sammanfattande diskussion om vilka åtgärder som behöver vidtas för attradikalt förbättra läget på arbetsmarknaden för utomnordiska medborgare.Utskottet instämmer i rapportens slutsats att det krävs ett brett samarbeteinom näringslivs-, utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken m.m. för att fåtill stånd avgörande förbättringar.AMS-rapporten pekar bl.a. på vikten av att åstadkomma en kvalitativt godsvenskundervisning och snabb kontakt med arbetslivet genom olika formerav arbetsplatsförlagd praktik. Vidare bör ytterligare åtgärder vidtas för att gsvensk behörighet till invandrare med utländsk utbildning inom vårdområdet.I rapporten konstateras också att de arbetsmarknadspolitiska program sominnebär arbetslivskontakt på en arbetsplats oftare leder till arbete för en in-vandrare än vad som är fallet med övriga program.Inte minst mot bakgrund av det sistnämnda konstaterandet finns det enligtutskottets uppfattning anledning att hysa förhoppningar om att det förstärktaanställningsstöd som behandlas närmare i avsnitt 3.2.2 skall underlätta förutomnordiska medborgare och andra invandrare att komma in på arbets-marknaden.När det gäller motionsförslag om kombinationer av praktiskt arbete ochundervisning kan utskottet konstatera att det av 9 § förordningen (1994:895)om svenskundervisning för invandrare framgår att utbildningsanordnaren isamarbete med arbetsförmedlingen skall verka för att undervisningen så snartsom möjligt kan kombineras med praktik som ger deltagaren möjlighet attträna sig i att tala svenska. Likaså betonar den nämnda AMS-rapportenatt grundläggande svenskundervisning bör kombineras med praktik. Närinvandraren sedan påbörjar en yrkesutbildning måste yrkesinriktad svensk-undervisning ingå i utbildningen, anser AMS.I budgetpropositionen betonas att arbetsförmedlingen har en mycket vik-tigt roll att fylla utifrån ett integrationsperspektiv. Arbetsförmedlingarnaskontaktnät med arbetsgivare måste användas fullt ut för att personer somsaknar erfarenhet av svenskt arbetsliv skall få möjlighet att etablera sig påarbetsmarknaden. Det kan, som påpekas i motioner från Kristdemokraternaoch , exempelvis ske genom specialiserade förmedlingar somförmedlingen Internationella ingenjörer i . Arbetsförmedlingenbör också utifrån sina arbetsgivarkontakter i samarbete med kommunernaoch arbetsmarknadens parter ta initiativ till att starta mentorprogram. Ut-skottet ser positivt på att regeringen i budgetpropositionen aviserar en för-söksverksamhet där nya metoder och aktörer skall prövas i syfte att få tillstånd effektiv förmedling av arbete till arbetslösa invandrare.Utskottet ställer sig i avsnitt 3.2.1 bakom regeringens förslag om medel tillextra personalförstärkningar vid arbetsförmedlingen . Somframhålls i budgetpropositionen möjliggör dessa medel att AMS i samarbetemed kommunerna förbättrar tillgången på praktikplatser i samband medsvenskundervisning. Detta bör kunna ske både i storstadsområden och iandra delar av landet.Utskottet vill i sammanhanget också peka på betydelsen av individuellahandlingsplaner som också tas upp i betänkandets avsnitt 3.2.1. Som rege-ringen framhåller kan det exempelvis i slutskedet av sfi-undervisningen varaönskvärt att upprätta handlingsplaner för personer som riskerar att bli lång-tidsarbetslösa. Här bör arbetsförmedling och kommun samarbeta.Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet att motionerna A228(yrk. 1 och 2), A230 (yrk. 5 och 6), A231 (yrk. 13), Sf637 (yrk. 18) ochA804 (yrk. 14) bör avslås.1.2.3 Arbetsmarknaden för kvinnorMotionerKristdemokraterna anser i motion A804 att rimliga priser på hushållsnäratjänster skulle betyda fler riktiga arbeten och större trygghet för kvinnor samskapa betydligt fler arbetstillfällen (yrk. 12).Ulla-Britt och () menar i motion A820 atteftersom svensk arbetsmarknad är starkt könssegregerad drabbar neddrag-ningar inom sjukvård, omvårdnad, skola etc. kvinnor hårdast. Motionärernaanser att en utvärdering bör göras av konsekvenserna för kvinnor av ned-dragningarna i den offentliga sektorn (yrk. Motionärerna anser vidare atten utvärdering bör göras av konsekvenserna av att kvinnors arbetsmarknad ärpräglad av politisk styrning och politiska mål (yrk. Viss konkurrensut-sättning av traditionellt kvinnliga yrkesområden skulle möjliggöra för kvin-nor att bättre kunna utveckla såväl omsorgen som vården. Konkurrensutsätt-ning av dessa yrkesområden bör därför enligt motionärerna påskyndas (yrk.3). Dessutom anser motionärerna att stimulansåtgärder bör sättas in för attgöra IT-sektorn till en jämställd arbetsmarknad (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeMellan de första kvartalen 1998 och 1999 har sysselsättningen ökat någotmer för män än för kvinnor enligt AMS rapport och 2000 (Ura 1999:6). Detta kan enligt rapporten delvis förklarasgenom den mycket starka utvecklingen inom IT-sektorn, en bransch därmännen är överrepresenterade. Även kvinnodominerade sektorer som utbild-ning och vård har expanderat påtagligt , och den utvecklingenväntas fortsätta. Vidare kan man för den närmaste framtiden, enligt rappor-ten, förutse en något bättre arbetsmarknadsutveckling för kvinnor än för mäneftersom betydande sysselsättningstillskott väntas inom andra kvinnodomi-nerade branscher såsom handel och restaurang.Fler män än kvinnor är arbetslösa. Det är också ett mindre antal kvinnor änmän som är långtidsarbetslösa. Antalet långtidsarbetslösa har dock ökat merbland kvinnor än bland män vid jämförelse mellan tredje kvartalen 1998 och1999 enligt AMS kvartalsrapport 1999:3. Av samma rapport framgår att denkönsuppdelade arbetsmarknaden avspeglar sig tydligt i vilka yrken kvinnoroch män som är inskrivna vid arbetsförmedlingen i första hand söker. Ande-len män är mycket hög bland dem som anvisas till arbete som tekniker, in-genjörer och inom datavetenskap, medan kvinnornas andel är mycket högbland anvisade till arbete inom vård och omsorg.I handlingsplan för sysselsättning, som utarbetats mot bakgrundav EU:s sysselsättningsriktlinjer, anser regeringen att AMV:s ansträngningarför att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden är betydande och att insat-serna i större utsträckning bör inriktas på vägledningsinsatserna, eftersomförmedlingen därigenom kommer i kontakt med flest arbetssökande. Det ärdå de arbetslösa har störst anledning att fundera över sitt yrkesval.Med denna bakgrund övergår utskottet till att behandla Kristdemokraternasförslag om rimliga priser på hushållsnära tjänster. Utskottet kan hänvisa tillskatteutskottets yttrande (SkU1y) till finansutskottet över likartade motions-yrkanden. var inte berett att tillstyrka förslagen med motive-ringen att det är kostsamt att genom stimulanser försöka skapa en tjänstepro-duktion som kan konkurrera med hushållens egen tjänsteproduktion. Riskenär menar skatteutskottet att effekterna på sysselsättningen blir mycket småeller inga alls som kostnaderna blir stora.Arbetsmarknadsutskottet delar skatteutskottets mening och avstyrker mo-tion A804 (yrk. 12).Med anledning av förslagen i motion A820 kan utskottet hänvisa till denredovisning som lämnades över framväxten av alternativa driftsformer iutskottets betänkande 1998/99:AU6 Vissa frågor om jämställdhet. Där kon-stateras att de alternativa driftsformerna väntas öka inom flertalet kommu-nala vård- och omsorgsområden. Till detta kommer att kommunaltekniskaverksamheter i ökande utsträckning blir konkurrensutsatta. Inom kommuner-na sker således betydande strukturförändringar.Utskottet har också inhämtat att ett tjugotal nya forskningsrapporter omkonsekvenserna av 1990-talets personalnedskärningar i privat och offentligsektor har presenterats vid en konferens arrangerad av Rådet för arbetslivs-forskning. Där framkom bl.a. att kvinnor inom den offentliga sektorn drab-bats hårdast av nedskärningarna under 1990-talet.Utskottet kan här med tillfredsställelse notera att antalet arbetstillfälleninom de kommunala verksamheterna ökat kraftigt till följdav de resurser som tillförts denna sektor.Vad avser frågan om att göra IT-sektorn till en mera jämställd arbetsmark-nad behandlas denna fråga under avsnittet 3.2.2 nedan.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion A820 (yrk. 1-4).1.2.4 Arbetsmarknaden för ungdomarMotionerUngdomsarbetslösheten bör enligt i kommittémotionA254 (yrk. 7 delvis) bekämpas genom en rad insatser. Partiets målsättning äratt alla ungdomar mellan skall erbjudas arbete eller menings-fulla studier före år 2002.Först och främst bör utbildning uppmuntras och premieras. Utbildnings-systemet skall vara anpassat också till utpräglade praktiker. Kommunernabör ges förutsättningar att erbjuda så många ungdomar som möjligt utbild-ning. Vidare bör det fåtal ungdomar som inte går i gymnasiet få möjlighet tillkommunal praktiktjänst. Denna praktiktjänst bör ge reell arbetslivserfarenhetoch ersättning utgå med praktiklön, inte socialbidrag.Den kommunala utvecklingsgarantin för ungdomar i åldersgruppen 20-24år bör enligt finnas kvar tills vidare men successivt ersät-tas av en bättre fungerande arbetsmarknad för ungdomar. Detta kan skegenom satsningar på lärlingsutbildning, skattelättnader inom tjänstesektorn,flexiblare lönesättning och ny arbetsrättslagstiftning.Också betonar i kommittémotion A231 (yrk. 12) vikten av gene-rella åtgärder för att öka ungdomars möjligheter att få arbete. Det gäller t.exföretagsfrämjande insatser, reformerad arbetsrätt och bättre lönebildning.Vidare anser partiet att arbetsmarknadspolitiska åtgärder snabbt bör sättas inför att de unga skall ha kontakt med arbetslivet. Den kommunala utveck-lingsgarantin bör utvärderas.Agne () pläderar i motion Ub813 (yrk. 11) för försöksverksamhet iKalmar län för att skapa fasta och meningsfulla arbeten åt ungdomar. Verk-samheten bör ses som ett pilotprojekt i syfte att reformera arbetsmarknads-politiken.Utskottets ställningstagandeUnder året har den kraftiga minskningen av antalet långtidsarbetslösa ung-domar fortsatt. I genomsnitt fanns drygt 6 000 långtidsarbetslösa ungdomarunder tredje kvartalet 1998. Antalet har minskats till 4 400 under tredjekvartalet . har andelen långtidsarbetslösa bland de arbetslösaungdomarna i sjunkit från 10 till 9 %.Arbetsmarknadsutskottet har i yttrande 1999/2000:AU1y På ung-domars villkor tagit ställning till ett antal motionsförslag om ungdomarssituation på arbetsmarknaden. Utskottet poängterade därvid vikten av attunderlätta ungdomars förankring i arbetslivet. Unga människor måste harimliga förutsättningar att självständigt försörja sig. Likaså, ansåg utskottetär det väsentligt att väl fungerande insatser riktas mot de ungdomar sombehöver särskilt stöd för att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet beto-nade att en situation som innebär passiv väntan på en åtgärd i största möjligautsträckning måste undvikas.Det är enligt utskottet mycket positivt att ungdomsarbetslösheten gått nerkraftigt. finns det anledning att vara observant i fråga om de ung-domsgrupper som har stora problem på arbetsmarknaden. Generellt sett ärungdomar en eftertraktad grupp på arbetsmarknaden. Det gäller dockinte de som haft svårigheter och som inte fullföljt sin gymna-sieutbildning liksom de ungdomar som inte nått godkända betyg i grundsko-lan eller gymnasieskolan. Här måste kommunen och arbetsförmedlingensamarbeta för att ordna praktikarbeten liksom kombinationer av praktik ochutbildning.När det gäller motionsförslag om mer generella insatser för att förbättraförutsättningarna på arbetsmarknaden för ungdomar eller för andra grupperföreslår utskottet med hänvisning till sina ställningstaganden i avsnitt 1.1rörande lönebildning, arbetsrätt, förutsättningar för företagande m.fl. områ-den att motionerna A231 (yrk. 12), A254 (yrk. 7 delvis) och Ub813 (yrk. 11)avslås av riksdagen.1.2.5 Arbetsmarknaden för äldreUtskottet behandlar i avsnitt 3.2.2 förslag som berör äldre arbetslösa. I dettaavsnitt behandlas övriga motioner som rör äldre på arbetsmarknaden.MotionerFolkpartiet pekar i motion A231 på de äldres situation på arbetsmarknaden.Partiet är motståndare till alla förslag som innebär att äldre arbetskraft skalpensioneras eller generationsväxlas från arbetsmarknaden (yrk. 11).I motion So323 pläderar för en flexibel pensionsålder och anseratt först med en lagändring blir det möjligt, för de löntagare som så vill, attstanna kvar i arbete till (yrk. 2).Inger m.fl. (s) pekar i motion A281 på behovet av arbetsmarknads-politiska åtgärder för den äldre arbetskraften. Motionärerna menar att det ärnödvändigt att den framtida arbetsmarknadspolitiken väger in behovet avsärskilda åtgärder av typen OTA.Birgitta och () anser i motion A717 att den ge-nomsnittliga åldern för utträde från arbetsmarknaden måste höjas och enstrategi tas fram för att stärka de äldres rätt till arbete. Motionärerna anseren lag mot åldersdiskriminering bör utredas.Barbro () anser i motion So262 att regeringen bör initiera enkonkret plan för hur äldres kompetens och livserfarenhet bättre bör tas tillvara i arbetslivet (yrk. 1).Barbro Feltzing (mp) anser i motion A238 att en snabb utredning behövergöras för att få fram förslag som specifikt hjälper äldre arbetssökande (yrk.2).Utskottets ställningstagandeEnligt AMS återrapport med anledning av uppdrag i regeringens reglerings-brev var ca 109 500 äldre personer i genomsnitt inskrivna vid arbetsförmed-lingen , en ökning med ca 9 500 personer jäm-fört med . Även andelen äldre av samtliga inskrivna harökat från . I AMS rapport för (Ura 1999:15) pekas på att antalet äldre i arbetslivet kommer att öka drama-tiskt . Befolkningen i kommerunder att ha ökat med 90 000 personer. Störstaökningen sker i . Vidare framhålls att medelåldern imånga branscher redan är hög bl.a. beroende på tidigare uppsägningar avfrämst yngre personal. Arbetskraftsdeltagandet bland 60-64-åringar är lågt,, beroende på förtidspensioneringar. Även utbildningsnivån ärförhållandevis låg bland de äldre arbetssökande. saknade av de inskrivna vid arbetsförmedlingarna i åldern någon form avgymnasieutbildning.Antalet långtidsarbetslösa i åldrarna har ökat väsentligt undertredje kvartalet 1999 enligt AMS kvartalsrapport (1999:3). En registerföränd-ring innebar att ca 20 000 personer räknades in som arbetslösaoch som tidigare ej räknats i denna grupp. Det gällde främst personer somvar på väg ut från arbetsmarknaden men som uppbar arbetslöshetsersättning.Detta är huvudförklaringen till ökningen av antalet långtidsarbetslösa underhösten. Nästan hela ökningen faller på personer som är äldre än 55 år.Utskottet kan konstatera att arbetsmarknadssituationen för de äldre ar-betslösa är bekymmersam och delar motionärernas inställning att det finnsbehov av ytterligare insatser för denna grupp. Utskottet förutsätter att detnyligen införda förstärkta anställningsstödet skall kunna ha en positiv inver-kan även för de äldre. Utskottet ser också positivt på att regeringen den 28oktober 1999 uppdragit åt AMS att redovisa ett för-slag om hur de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan användas för särskil-da insatser för arbetslösa som stått utanför den reguljä-ra arbetsmarknaden, exempelvis äldre arbetslösa som bor på orter med svagarbetsmarknad. Syftet skall vara att insatserna för de mest utsatta gruppernaskall effektiviseras så att de arbetssökande genom egna insatser, kompe-tensutveckling och praktik kan öka sina möjligheter att komma tillbaka påden reguljära arbetsmarknaden eller utveckla egen verksamhet. Särskilt på-pekas att förtidspensionering eller utförsäkring måste förhindras.Utskottet lägger också i avsnitt 3.2.2 fram förslag om ett tillkännagivandefrån om vikten av lösningar för personer med en särskilt svår situ-ation på arbetsmarknaden. Utskottet anser det angeläget att de lösningar somväljs får en utformning som medger flexibilitet och hänsynstagande till indi-viduella behov.Mot bakgrund av dessa åtgärder avstyrks motionerna A231, A281, So262(yrk. 1) samt A238 (yrk. 2).I två motioner tas frågan om höjd pensionsålder upp. Utskottet vill här pe-ka på att en promemoria, Höjd ålder för avgångsskyldighet till (Ds1999:39), har utarbetats inom . I promemorian förordasatt det i anställningsskyddslagen införs en bestämmelse om att avtal somföreskriver en avgångsskyldighet skall sakna verkan iden delen. I stället skall avgångsskyldighet gälla när arbetstagaren fyller 67år. I avvaktan på beredningen av denna promemoria avstyrker utskottet mo-tionerna So323 (yrk. 2) och A717.1.2.6 Arbetsmarknaden för långtidsarbetslösa/långtidsinskrivnaMotionerKristdemokraterna anser i motion A254 att åtgärder och utbildning för attförhindra långtidsarbetslöshet måste inriktas mot kompetenshöjning som kanunderlätta att få arbete i framtidsbranscher. Partiet anser vidare att en särskdelegation bör tillsättas för att stärka den enskilde arbetslöse i dennes sociasituation (yrk. 5).Ana () anser i motion Sf615 att aktivitetscentrum som drivs avlångtidsarbetslösa t.ex. på basis av entreprenadkontrakt skall få tillstånd attbildas. Motionären anser att utrymme måste skapas för initiativ och an-svarstagande för att direkt mobilisera dessa personers energi (yrk. 6).Utskottets ställningstagandeI avsnitten ovan har utskottet behandlat frågor kring arbetshandikappade ochäldre, två grupper som är särskilt utsatta vad gäller långtidsarbetslöshet ochlångtidsinskrivning vid arbetsförmedlingarna. Antalet långtidsinskrivna totaltuppgick till 77 200 enligt AMS kvartalsrapport1999:3. En kontinuerlig minskning av antalet har skett . Andelenlångtidsinskrivna av samtliga sökande som var arbetslösa eller i arbetsmark-nadsprogram var . Antalet långtidsarbetslösa har däremot ökat undertredje kvartalet 1999 då i genomsnitt 57 000 personer var långtidsarbetslösa.Som redovisats i avsnittet ovan stod äldre långtidsarbetslösa för ökningenmedan antalet långtidsarbetslösa ungdomar och medelålders personer mins-kade vid jämförelse med året innan.Riksdagen godkände ett förslag i vårpropositionen attåtgärden anställningsstöd fr.o.m. skulle förlängas ochförstärkas för svaga grupper. Stödet innebär att den arbetsgivare som anstäl-ler en person som före anställningen var öppet arbetslös eller i arbetsmark-nadspolitisk åtgärd och varit anmäld vid arbetsförmedlingen under minst 36månader kan få anställningsstöd under sammanlagt 24 månader. En ytterliga-re förstärkning av detta stöd föreslås i årets budgetproposition och behandlasnedan i avsnitt 3.2.2. fick 2 500 personer del av det för-stärkta anställningsstödet, nära nog en fördubbling jämfört med vecka 43.I regeringens förslag till samlat programdokument för mål 3 , som redovisas utförligare i avsnitt 3.2.3 nedan, föreslås insatser förbl.a. personer som riskerar att förlora sina arbeten på grund av att de harotillräcklig kompetens eller personer som på grund av låg kompetens ellerandra orsaker står långt från arbetsmarknaden. Här föreslås bl.a. åtgärdenjobbrotation som innebär att långtidsarbetslösa, särskilt personer medutländsk bakgrund och funktionshindrade, som behöver bättra på sinkompetens för att komma in på arbetsmarknaden skall delta i jobbrotation påarbetsplatser.Utskottet vill här också nämna att regeringen i årets budgetproposition fö-reslår att avsätts i form av reducerad skatt föratt stimulera kompetensutveckling i arbetslivet. Syftet är att stimulera tillkontinuerlig individuell kompetensutveckling i arbetslivet, vilket kan ökaindividens möjligheter att välja och byta arbete.