bet · GO01KU4 · 2000-10-26 00:00:00 — Stödetskulle inriktas på att bekosta handläggarhjälp iform av politiska sekreterare i stället för dendittillsvarande administrativa hjälpen.Beredningsgruppen hade övervägt var de politiskasekreterarna skulle ha sitt tjänstgöringsställe - iriksdagen eller i valkretsen. Eftersom de politiskasekreterarna skulle fungera som ett kvalificeratstöd i ledamöternas parlamentariska arbete utgickberedningsgruppen från att arbetet i första handskulle bli förlagt till . I sinkostnadsbedömning ansåg förvaltningsstyrelsen attdet ökade antalet anställda inom partigruppernaborde kunna rymmas i nuvarande lokalbestånd.Konstitutionsutskottet tillstyrkte i saklagförslaget.Konstitutionsutskottet avstyrkte ettmotionsyrkande om att bärbara datorer i plenisalenborde tillåtas (bet. 1997/98:KU27 s. 50). mening borde inte alltfördetaljerat reglera vad som är tillåtet och intetillåtet att göra under överläggningarna i kammaren.Den fråga som aktualiserades i motionen och liknandeandra frågor borde avgöras av talmannen, eventuelltefter diskussion i talmanskonferensen, som kan tainitiativ i fråga om reglering av ordningsfrågor, omså är påkallat.Utskottets bedömningNär det gäller frågan om en översyn avjämställdheten för personal villutskottet hänvisa till att detta närmast är en frågaför riksdagsstyrelsen. Utskottet förutsätter vidareatt riksdagsstyrelsen och andra berörda organfortlöpande utvecklar förutsättningarna för kvinnorsoch mäns inflytande och delaktighet i riksdagensarbete. Motion 1999/2000:A806 yrkande 3 (c)avstyrks.Utskottet är inte heller berett att tillstyrka demotionsyrkanden som gäller ökat stöd i valkretsen.Det stöd som betalas till kostnader för politiskasekreterare åt riksdagsledamöter lämnas liksom ettbasstöd till partigrupperna i i enlighetmed bestämmelser som trädde i kraft vid årsskiftet.Enligt utskottets mening saknas anledning att nuändra denna ordning. Motionerna 1999/2000:K203 (m),2000/01:K289 yrkande 3 (m) och 2000/01:K367 (s)avstyrks.Enligt utskottets mening kan det förutsättas attutrymmet för att skapa rimligare arbetsförhållandenför riksdagsledamöter som är ordinarie ledamöter iett utskott och suppleanter i ett annat genom attförändra utskottens sammanträdestider är mycketbegränsat, särskilt som hänsyn måste tas tillkammarens sammanträden. Utskotten bestämmer självasina sammanträdestider, och utskottet är inte berettatt förändra denna ordning. Frågan om vilkaåtgärder som kan vidtas för att förbättrasituationen för dessa ledamöter kan dock komma upp iriksdagsstyrelsen och i utskottsordförandenasöverläggningar. Också när det gäller suppleantersdeltagande i utskottsresor vill utskottet hänvisatill riksdagsstyrelsen, som bestämmer vilka reglersom skall gälla. Utskottet avstyrker följaktligenmotion 1999/2000:K295 (c).När det gäller frågan om användningen av bärbaradatorer i kammaren anser utskottet fortfarande attdenna fråga liksom liknande andra bör avgöras avtalmannen, om det behövs efter diskussion iriksdagsstyrelsen och med de särskilda företrädarnaför partigrupperna, som kan ta initiativ i fråga omreglering av ordningsfrågor. Frågan om användningenav bärbara datorer under utskottssammanträden kantas upp i ordförandekonferensen med utskottensordförande. Något särskilt initiativ med anledningav motionerna 1999/2000:K212 yrkandena 1 och 2 (m)och 2000/01:K300 yrkandena 1 och 2 (m) är enligtutskottets mening inte nödvändigt. Motionsyrkandenaavstyrks.När det gäller frågan om en lista över hotell utanpornografi i TV vill utskottet hänvisa till attriksdagens administrativa kontor söker efterlämpliga lösningar och att det ankommer påriksdagsförvaltningen att vidta de åtgärder sombehövs. Något särskilt initiativ med anledning avmotion 1999/2000:K215 (v) är inte påkallat. Motionenavstyrks.Riksdagens öppnandeMotionenRigmor begär i motion 2000/01:K223 attriksdagsledamöternas gäster skall beredas plats påplenisalens läktare under högtidligaöppnande. Riksdagsledamöternas anhöriga spelar enmycket viktig roll även för riksdagsarbetet. Utanstödet hemifrån fungerar inte riksdagsuppdraget väl.Det är därför värdefullt att möjligheten finns attbjuda med anhöriga till öppnande. Det ärdock enligt motionären märkligt att justriksdagsledamöternas gäster hänvisas till att följaöppnandet via en telebild i andrakammarsalen. Deborde få sitta på plenisalens läktare och vara blandde främsta inbjudna gästerna.BakgrundSedan ett tiotal år tillbaka har riksdagsledamöternahaft möjlighet att bjuda in anhöriga, främst makareller sambor, till högtidliga öppnande.Vid det första tillfälle som denna möjlighet gavsdeltog 133 sådana gäster. Till det högtidligaöppnandet kom 239 anhöriga.Plenisalens läktare rymmer knappt 500 åhörare.Plats på läktaren under högtidligaöppnande har reserverats för diplomater, anhörigatill partiledare och gruppledare samt gäster frånhovet, statsförvaltningen, organisationer ochnäringslivet och för vissa chefer inomriksdagsförvaltningen och myndigheter,bortsett från utskottens kanslichefer som harplatser i plenisalen. Kommunfullmäktiges ordförandei 68 kommuner var inbjudna gäster vid öppnandet år2000 och hade sina platser på plenisalens läktare.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen undersenare år behandlat frågor med anknytning tillriksdagens öppnande, (bet.1997/98:KU27 s. 48). Genomgående har utskottetdärvid hänvisat till ett utskottets uttalande vid1982/(bet. KU 1982/93:14) om att detenligt 1 kap. 6 § riksdagsordningen ankommer påtalmannen att efter samråd med vice talmännenfastställa ordningen för öppningssammanträde.Utskottets bedömningMed hänvisning till vad utskottet tidigare anförtbeträffande öppnande avstyrker utskottetmotion /01:K223 (c).Vissa riksdagsevenemang m.m.MotionernaI ett par motioner behandlas frågan om särskildariksdagsevenemang. () begär imotion 1999/2000:K296 att ser övermöjligheterna att genomföra dag i helaSverige. Det är enligt motionen angeläget att fåfler människor att engagera sig i samhällsfrågor.Detta måste göras på skilda sätt och ett sätt är attgenomföra en dag i skolor, påarbetsplatser, på gator och torg, i bygdegårdar ochandra samlingsplatser. Riksdagsledamöterna kanerbjuda sig att samtala med människor om riksdagenoch möjligheterna att som förtroendevalda påverkamorgondagens samhälle.Hans Hoff () begär i motion 2000/01:K329 attförutsättningarna för skolelever att besökariksdagen utreds. Enligt motionären varierar deekonomiska förutsättningarna för att besökariksdagen, mycket beroende på kostnaderna för enresa till S Järrel (m) begär i motion 1999/2000:K291och 2000/01:K357 att formerna för ett riksdagensutseende av "Årets entreprenör" närmare bereds. Detskulle enligt motionen ligga ett särskiltsymbolvärde i att just genom ettåterkommande evenemang bekräftade insikten om denstora betydelse ett gott entreprenörskap har, intebara för landets välståndsutveckling utan också somföredöme för nuvarande och blivande entreprenörer.Det är viktigt att det inte går inflation i den härtypen av manifestationer från sida, utanatt just entreprenörskapet lyfts fram som solitärbland andra funktioner och företeelser som i och försig också kan tänkas värda att premiera.BakgrundRiksdagen har en omfattande informationsverksamhet.Bland annat har 150 ledamöter besökt skolormed anledning av FN-dagen, och Öppet hus i riksdagenoch Ungdomens riksdag har arrangerats återkommande.Riksdagsledamöterna deltar också i de regelbundetåterkommande länsbesöken. Infocentrum påVästerlånggatan hade omkring 800 besök pervecka. Där hölls 24 politikercaféer och vid demdeltog sammanlagt omkring 60 ledamöter. Riksdagenhar besökts av upp emot 100 000 personer, det taksom satts för antalet besök. Ungefär hälften avbesökarna var elever som antingen deltog i ettfördjupat skolprogram eller i en rundvandringtillsammans med en ledamot eller guide. Sedan någraår kan gymnasieskolor på avstånd från Stockholmdelta i en tävling vars tre vinster är ersättningför resa till för att där bl.a. samtalamed talmannen och med riksdagsledamöter. För lärarei samhällskunskap och folkhögskolelärare från helalandet hålls kurser i Riksdagshuset.Riksdagen erbjuder också regionala endagskurser dåledamöter och tjänstemän från kommer uttill skolor eller kommuner. har vidaremedverkat i olika mässor, däribland Bok- ochbiblioteksmässan i och iPiteå.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening är sådanainformationsinsatser och utmärkelser som motionernatar upp närmast frågor för riksdagsförvaltningen.Utskottet är inte berett förorda något särskiltinitiativ med anledning av motionsyrkandena.Motionerna 1999/2000:K291 (m), 1999/2000:K296 (c),2000/01:K329 (s) och 2000/01:K357 (m) avstyrks.Regionalt riksdagskontor i (fp, s, v, kd mp) begär i motion2000/01:K249 att det inrättas ett regionaltriksdagskontor i . Motionären framhåller attavståndet mellan väljare och valda måste blikortare, särskilt för den överväldigande majoritetsom bor utanför . Finns möjligheten attinhämta information om riksdagsarbetet kännermänniskor det lättare att även själva delta idebatten och den politiska beslutsprocessen, utanatt vara partipolitiskt anknutna. Därför behöverriksdagen inrätta ett antal regionala riksdagskontori landet med början i . Vid ett sådantkontor kan kammardebatter, frågestunder,interpellationer m.m. vara uppkopplade påstorbilds-TV. Förslagsvis kan även de lokalariksdagsledamöterna bemanna kontoret enligt ettrullande schema. Kostnaderna för kontoret bör kunnafinansieras inom givna budgetramar.BakgrundSom en jämförelse kan nämnas att utgifterna förriksdagens Infocentrum i kan beräknasha uppgått till ca medaninkomsterna uppgick till ca 775 000 kr.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning om detangelägna i att göra informationen omriksdagsarbetet lättillgänglig framför allt för demsom bor utanför . Utskottet är dock inteberett förorda en sådan lösning som föreslås imotionen. Närmare till hands ligger enligtutskottets mening att bygga på verksamhet som redanfinns, som medborgarkontor och bibliotek. I sådanalokaler kan bl.a. informationsmaterial ställas utgenom försorg och ges möjligheter att nåriksdagsinformationen genom Internet. Detta äremellertid en fråga för riksdagsförvaltningen.Enligt utskottets mening är således något särskiltinitiativ med anledning av motionen inte nödvändigt.Motion 2000/01:K249 (fp, s, v, kd, mp) avstyrksföljaktligen.TV-sändningar från kammare ochandra politiska forumMotionenI motion 1999/2000:K305 av () begärsett tillkännagivande till regeringen om behovet avutredning om ökad tillgänglighet av politiken genomTV-utsändningar. Motionären hänvisar till C-Span iUSA som ger publiken tillgång tilldirektöverföringar från representanthuset ochsenaten och andra forum där politik diskuteras ochbeslut fattas. Verksamheten finansieras avkabelföretagen genom de avgifter de betalar för atterbjuda programmen till sina kunder. I Kanadaarbetar CPAC efter samma koncept. Det är av allmäntintresse att det i kommer till stånd flersändningar från fler sammanhang. Det är angelägetatt frågan om att göra politiken mer tillgänglig viaTV utreds. Utvecklingen inom Internet och deutsändningar som sker den vägen är ett komplementmen kan inte ses som ersättning för TV-sändningar.Den tekniska utvecklingen bör följas föratt anpassa utsändningar till olikatekniska distributionssätt.BakgrundC-span är ett privat, icke-kommersiellt publicservice-företag bildat och finansierat avkabelbolagen i . C-span skapades 1979 för atttäcka verksamheten i representanthuset frånklubbslag till klubbslag. har C-Spanvuxit till en varierad informationstjänst som sörjerför 24 timmars sändningar från offentlig verksamhet.C-span har 260 anställda och dygnet runt-program somkan nås av 77 miljoner hushåll via 6 500kabelsystem. 1986 inleddes sändningar från senatengenom C-span2. C-Span Extra tillkom 1997 och gerpubliken tillgång till direktsända reportage frånaktuella tilldragelser . (Uppgifterna har hämtatsfrån . )För att underlätta massmediernas bevakning avriksdagens arbete överförs ljud- ochbildupptagningar från alla sammanträden i riksdagenskammare till . Massmedieföretag kansedan direkt, eller genom markbunden förlängning,"tappa" och sända debatter.Sveriges Television har direktsänt allastörre debatter och samtliga frågestunder. Totalttittade 2 miljoner personer på debatternafrån kammaren, som sändes under 65 timmar.Riksdagssändningar via Öppna kanalerna nåddetidigare 740 000 hushåll i , ochStockholm. Öppna kanalerna sände cirka 20tim/vecka från i syfte att stödja ochuppmuntra den demokratiska dialogen mellanmedborgarna. Direktsändningarna i dittillsvarandeform upphörde . Sändningarfortsätter dock tills vidare genom iGöteborg som sänder direkt iveckan från plenisal och når ca 210 000hushåll. (Uppgifterna hämtade från Öppna kanalens iGöteborg webbplats. )I detta sammanhang kan också nämnas att det bedrivsen försöksverksamhet där ljud och bild frånkammarens sammanträden kan nås via riksdagenswebbsida.Tidigare riksdagsbehandlingVid 1992/avstyrkte utskottet (bet.1992/93:KU9 s. 18) motioner om ökade TV-sändningarav riksdagsarbetet. Utskottet ansåg att av denredovisning som då lämnats av förvaltningskontoretframgick att mycket omfattande insatser gjorts ochvar under övervägande inom informationsområdet.Enligt utskottet hade förvaltningsstyrelsen detövergripande ansvaret för informationsfrågorna, ochstyrelsen kunde genom sin parlamentariskasammansättning under talmannens ledning på lämpligtsätt initiera de förändringar och den utveckling somändrade förhållanden kan motivera. Frågor om ökaderesurser fick aktualiseras i sedvanligabudgetsammanhang. Några initiativ från utskottetssida med anledning av motionerna ansåg utskottetinte då påkallade.Frågan om radiosändningar från riksdagsdebatterbehandlades vid 1993/(bet.1993/94:KU35 s. 8). Utskottet hade inhämtatupplysningar från , somerinrat om sina övergripande mål att aktivtinformera allmänheten om arbete ocharbetsformer och framhållit följande. Vissariksdagsdebatter och öppna utskottsutfrågningar m.m.direktsändes ibland i radio och/eller TV. Beslutetatt sända var helt och hållet massmediernas egetmedan svarade för att det rent praktisktm.m. ordnades på bästa sätt för massmedierna.Fr.o.m. 1993/fanns en länk mellanriksdagen och . Genom parabolerdirektöverfördes ljud och bild från kammaren tillKaknästornet. Massmediebolag kunde sedan direkt,eller genom markbunden förlängning, "tappa" ochsända debatter. Länken hade t.ex. gjort det möjligtför redaktion att ständigt vara uppkoppladtill via Kaknästornet.Förvaltningskontoret ansåg, bl.a. av kostnadsskäl,att det då inte var realistiskt med egnaradiosändningar från . En kontinuerligutveckling av informationsverksamhet vardock av stor vikt.Utskottet ansåg att det är av stor vikt attriksdagens informationsverksamhet kontinuerligtutvecklas. I likhet med föregående år villeutskottet framhålla att förvaltningsstyrelsen hardet övergripande ansvaret för informationsfrågornaoch att styrelsen genom sin parlamentariskasammansättning, under ledning av talmannen, på ettlämpligt sätt kan initiera de förändringar och denutveckling som kan motiveras av ändradeförhållanden. Motionen avstyrktes.Våren 1999 behandlade kulturutskottet ett parmotioner som gällde införandet av en TV-kanal meddirektsändning från politiska församlingar med C-span som förebild (bet. 1998/99:KrU3).Kulturutskottet hänvisade till att Sverigesutbildningsradio (UR) hade ansökthos regeringen om att få starta en politisk kanal,UR-Arena. (U 1995:07)hade yttrat sig i ärendet och avstyrkt UR:s begäran.Regeringen beslutade därefter att inte vidta någonåtgärd med anledning av förslaget. (Se prop.1996/97:67 Digitala TV-sändningar s. )har vid olika tillfällen, senastvåren 1998, avstyrkt motionsförslag om en politiskkanal med hänvisning till att det inte fanns någotskäl att ompröva regeringens beslut (bet.1997/98:KrU11 s. 18). erinrade omatt hade beslutat att förlängaUR:s sändningstillstånd till utgången av år 2001.Enligt kulturutskottets uppfattning var det förtidigt att ha någon bestämd uppfattning om UR:suppdrag och om lämpligheten att i UR:sregi inrätta en sådan särskild kanal som nämnts iden aktuella motionen. Det var naturligt att utgåfrån att frågan skulle komma att aktualiseras iberedningsarbetet inför public service-företagenskommande tillståndsperiod.Kulturutskottet erinrade vidare om att sändningarfrån politiska arenor förekommer redan i dag.Kulturutskottet hade i sitt betänkande 1998/99:KrU1redovisat den verksamhet som bedrivs på vissa störreorter i landet av den allmännyttiga ideellaföreningen kanaler i och som bl.a.innebär ett samarbete med om attdirektsända riksdagsdebatter. I sammanhanget nämndesatt även public service-kanalerna och närradionsänder vissa debatter från och andrapolitiska församlingar. Vidare nämndes att den somönskar inrätta en marksänd kanal av det slag somangavs i motionen har möjlighet att ansöka omsändningstillstånd hos regeringen. Kulturutskottetfann att det inte var påkallat med någon riksdagensåtgärd med anledning av motionsyrkandena ochavstyrkte dem.Frågan om UR-Arena behandlades avkonstitutionsutskottet med anledning aven följdmotion till regeringens proposition DigitalaTV-sändningar. I likhet med kulturutskottet ansågkonstitutionsutskottet att Utbildningsradionsbegäran att få starta UR-Arena inte borde föranledanågot uttalande från sida.Motionsyrkandet avstyrktes (bet. 1996/97: KU17 s.25).Utskottets bedömningUtskottet gör samma bedömning som kulturutskottetgjorde i fråga om införandet av en TV-kanal med C-span som förebild.Som utskottet tidigare framhållit ligger ansvaretför informationsverksamhet hos ledningenför . De massmedieföretag somså vill kan via överföringar tillKaknästornet sända de debatter de väljer. Det kan isammanhanget inte heller bortses från att dentekniska utvecklingen på IT-området kan leda tillatt den som så vill kommer att kunna följa alltarbete i kammaren genom webbplats. Idetta sammanhang kan nämnas att det nu införsmöjligheter att göra och lagra upptagningar i ljudoch bild från evenemang i första- ochandrakammarsalarna och i Skandiasalen. Någotsärskilt initiativ med anledning av det aktuellamotionsyrkandet är enligt utskottets mening intepåkallat. Motion 1999/2000:K305 (s) avstyrksföljaktligen.020-nummer till riksdagenMotionenCarina () framhåller i motion 1999/2000:K307att det är en demokratifråga att lätt kunna nå denhögsta beslutande församlingen och detta till en lågoch enhetlig kostnad över hela . Motionärenanser därför att det är angeläget att införa ett020-nummer till riksdagen.BakgrundDen infördes ett 020-nummer tillriksdagens press- och informationskansli, dit bl.a.allmänheten kan ringa och få frågor besvarade.Även till EU-upplysningen kan allmänheten ringa på020-nummer för bl.a. information om EU och EU-frågornas behandling i . Ett 020-nummertill den automatiska telefoninformationen viaRiksdagen Direkt har också införts.Tidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet har vid flera tillfällenunder behandlat och avstyrkt motioner ominrättande av 020-nummer för samtal till riksdagen.Vid sin senaste behandling - - hänvisadeutskottet till att det finns 020-nummer tillriksdagens press- och informationskansli och tillEU-upplysningen samt till att sökning i Rixlex ärkostnadsfritt (bet. 1997/98: KU1 s. 15). Utskottetframhöll att användningen av 020-nummer ökat ochändrade inte sin tidigare inställning i frågan ominförande av ytterligare 020-nummer.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning. Motion1999/2000:K307 (s) avstyrks.Det interna miljöarbetetMotionernaEva och (båda v)begär i motion 2000/01:K290 att beslutarpåskynda och förstärka det interna miljöarbetetbl.a. genom att införa ett miljöledningssystem. Detär enligt motionen angeläget att är ettföredöme på miljöområdet. harett ansvar för att göra riksdagsorganisationen del av det framtida kretsloppssamhället. En radåtgärder har vidtagits genom att numera ihuvudsak förbrukar grön el, återvinningenförbättrats, städrutinerna förändrats och villkorenför rökning ändrats. En del återstår dock att görabl.a. i fråga om energislösande fönster, ickeenergioptimerad belysningsarmatur och uppvärmning,fordonsdriften och papperskonsumtionen. En metod fördet fortsatta arbetet är att det införs ett moderntmiljöledningssystem som effektiviserar och tydliggörmiljöarbetet. Systemet innebär att miljökonsekvenserundersöks systematiskt samt att mål ställs upp ochkopplas till ett åtgärdsprogram. Andra element ärtydlig ansvarsfördelning och regelbunden utvärderingoch uppföljning. I ett sådant ledningssystem kanockså ingå en mer strikt resepolicy för ledamöteroch anställda.I motion 2000/01:MJ711 (yrkande 39) av LennartDaléus m.fl. (c) begärs att det tillsätts en gruppsom kan se över rutiner i syfte attminimera påverkan på miljön. Enligt motionen är detmycket viktigt för miljöpolitikens trovärdighet attriksdag och regering föregår med gott exempel.Motionärerna hänvisar till pågåendemiljöcertifiering av statliga myndigheter och tillatt beslutat införande av ettmiljöledningssystem.BakgrundAv regeringens skrivelse 1999/2000:13 framgår attnäringslivet varit föregångare i fråga om att införamiljöledningssystem. Sådana system är redan i storutsträckning uppbyggda i större och medelstoraföretag inom industrin. har även den offentligasektorn - kommuner, landsting och statligamyndigheter - påbörjat ett miljöledningsarbete.Miljöledningssystem innebär ett systematiseratmiljöarbete med tydliga riktlinjer och mål i bl.a.centrala styrdokument, integrering av miljöhänsyn iden ordinarie verksamheten, klargjordaansvarsförhållanden, rutiner för uppföljning samtredovisning av resultat. Kommuner och landstingsiktar i de flesta fall på certifiering enligt ISO-standard eller registrering enligt EU:s system förmiljöstyrning och miljörevision EMAS (& Audit Scheme). I är EMAS sedan augusti1988 öppet för samtliga sektorer och inte bara förindustrisektorn. Kommuner och lansting har legatföre staten i miljöledningsarbetet. I oktober 1999var 99 statliga myndigheter på uppdrag av regeringeni färd med att införa miljöledningssystem, baseratpå ISO-standarden och EMAS.Riksdagen har en fortlöpande miljöanpassning somårligen följs upp och revideras. Vid ombyggnad ochreparation eftersträvas att material är såmiljövänliga som möjligt. Vid upphandlingar ställslångtgående miljökrav. Ombyggnaden av kylcentralenblev klar och därmed kan Stallkanalensvatten ersätta el för att hållatemperaturen tillräckligt låg i datorhallar ochandra liknande utrymmen. Efter en upphandlingövergick till att använda miljömärkt elfrån vattenkraft. För att hålla elförbrukningen nerebyts äldre glödlampor och lysrör ut mot miljövänligalågenergilampor. I större lokaler har sensorerinstallerats som ser till att lamporna är släcktanär ingen person uppehåller sig där. Nästan alladatorer och kontorsmaskiner har energisparläge. Debärbara datorer ledamöterna fick efter valet 1998var alla TCO99-märkta. Arkitektoniska ochkulturhistoriska skäl gör att riksdagsbyggnadernasfönster inte går att byta. Utredningar pågår om valav armatur för utbyte av allmänbelysningen i flerabyggnader varvid hänsyn tas bl.a. tillenergiförbrukningen. Lokaluppvärmningen ärenergioptimerad i flertalet fastigheter.Utvecklingen av städmaterial, bl.a. kemikalier,följs kontinuerligt, och material och utrustningförbättras kontinuerligt. Miljöstationer föråtervinning av papper, glas, metall, lampor m.m.införs i huvuddelen av byggnaderna.Utskottets bedömningUtformningen av organisationen för riksdagensinterna miljöarbete ankommer påriksdagsförvaltningen och dess ledning.Förvaltningen bedriver ett aktivt interntmiljöarbete och miljöhänsyn är en integrerad del avverksamheten. Det finns inte anledning attförutsätta annat än att förvaltningsledningen följerutvecklingen av system för miljöarbetet, gör deöversyner som behövs i lämplig form och anammar detsärskilda miljöledningssystem som kan behövas. Någotsärskilt initiativ med anledning av motionerna ommiljöledningssystem är enligt utskottets mening intepåkallat.