bet · GO01NU1 · 2000-11-30 00:00:00 — Utskottet efterfrågade också en avstämning motSmåföretagsdelegationens samtliga förslag och ett mål förregelförenklingsarbetet.Näringsdepartementet gjorde i en promemoria till utskottet enavstämning mot Småföretagsdelegationens förslag. Regeringens samladebedömning var, enligt denna, att åtgärder vidtagits för att undanröjamajoriteten av de hinder som Småföretagsdelegationen uppmärksammat.Regeringen ansåg att av förslagen är viktiga och bör genomföras inågon form. av förslagen var helt genomförda eller befann sig ien genomförandefas, och var under utredning ellerberedning. Det framhölls från att många av förslagenär av den karaktären att de aldrig kommer att kunna anses vara heltslutförda. Det gäller t.ex. myndigheternas arbete med information ochservice till företagen och flera av förenklingsförslagen, såsom lättnaderi uppgiftslämnande för företag och förenkling av tullprocedurer. Ungefären fjärdedel av förslagen föranleder inga åtgärder frånregeringens sida; det gäller förslag på områden där det redan förnärvarande förekommer statliga insatser, t.ex. kompetensområdet, liksomförslag på områden där det primära ansvaret inte ligger på staten utan påkommunerna.Utskottet, som ansåg att det var värdefullt att avstämningen motSmåföretagsdelegationens förslag hade gjorts, menade att utfallet av denvisade på den starka vilja som finns hos regeringen att åstadkommaresultat i regelförenklingsarbetet. Utskottet underströk att detta arbetealdrig kommer att kunna anses vara avslutat, utan det får ses som enständigt pågående process. Det ligger också i sakens natur att varken deberörda småföretagen eller den politiska oppositionen kan anse att devidtagna åtgärderna är tillräckliga, sade utskottet.Regelförenklingsarbetet måste ständigt inta en framskjuten roll inomnäringspolitiken, anförde utskotttet. När det gällde de administrativareglerna för startande av företag hänvisade utskottet till en rapport frånNäringsdepartementet om internationell jämförelse av näringspolitiken(Benchmarking av näringspolitiken, Ds 2000:12), av vilken framgår attSverige internationellt sett ligger förhållandevis bra till i dettahänseende - med kort tidsåtgång och ett fåtal procedurer. ochStorbritannien är de länder i i vilka registreringen går snabbast.I en reservation (m, kd, c, fp) anmodades regeringen att vidtaett antal åtgärder i syfte att åstadkomma regelförenklingar för företagen.Näringsminister besvarade eninterpellation (2000/01:61) av () om småföretagensförutsättningar, närmare bestämt vad han ämnar göra för att se till attgenomföra de förslag som lämnades av Småföretagsdelegationen och vad han iövrigt avser att göra för att förbättra småföretagarnas situation. I sittsvar hänvisade näringsministern till att regeringen vid flera tillfällenhar givit uttryck för sin uppskattning för det arbete somSmåföretagsdelegationen gjorde och också i flera väsentliga avseenden hartillstyrkt de förslag som delegationen lade fram. Det gäller t.ex. förslagom förbättrade möjligheter att göra avsättningar till periodiseringsfond,möjligheten till individuellt kompetenssparande, satsningar på förbättradinformation till småföretagare och det paket av åtgärder som delegationenföreslog för att förstärka arbetet med regelförenkling. Regeringenssamlade bedömning är att åtgärder vidtagits i syfte att undanröjamajoriteten av de hinder för tillväxt som Småföretagsdelegationenuppmärksammat, uppgav näringsministern. Flera av åtgärderna tar dock visstid innan de kan leda till förändrad lagstiftning eftersom förslagen intevar av den karaktären att de kan genomföras direkt. Ungefär en fjärdedelav förslagen föranleder av olika skäl inga åtgärder från regeringens sida,sade näringsministern. Han hänvisade också till det arbete som SimpLex-enheten och SimpLex-gruppen utför.Näringsminister har också besvarat en fråga(2000/01:149) av () om Småföretagsdelegationens förslag. Isitt svar hänvisade näringsministern till det redovisadeinterpellationssvaret. Han markerade i sitt frågesvar att han avser attmed fortsatt hög prioritet driva arbetet vidare med att förenkla reglernaför småföretagare.När det gäller handläggningstiderna vid ,som tas upp i motion 2000/01:N302 (c), redovisas i propositionen (s. 57)situationen för olika verksamhetsområden hos myndigheten. Verksamhetsmålenavseende området patent - ett första tekniskt föreläggande i nationellapatentansökningar samt beslut i nationella patentärendeninom - har inte fullt ut kunnat nås, på grund av denstora personalomsättningen bland verkets patentingenjörer. Läget har dockförbättrats jämfört . Verksamhetsmålet avseendevarumärkesansökningar är att beslut i nationella ansökningar skallmeddelas inom . Det är dock fortfarande storabalanser inom verksamheten vilket gör att den genomsnittligahandläggningstiden för nationella varumärkesansökningar var 25 månader ochför internationella varumärkesansökningar 18 månader i slutet av år1999. Balanssituationen har sin grund bl.a. i utflyttningen avvarumärkesavdelningen till , då ingen av dedåvarande handläggarna flyttade med. Genom öppnandet av i samt ikraftträdandet av det s.k.Madridprotokollet finns det numera tre möjligheter att få ettvarumärkesskydd i . Intresset för EG-varumärket samtvarumärkesregistrering enligt Madridprotokollet är betydligt större änförväntat. Verksamhetsmålet avseende mön-sterärenden är att beslut i dessaärenden skall fattas inom . Dengenomsnittliga handläggningstiden för mönsterärenden var emellertid 16månader och nådde således inte upp till målet.Inom verksamhetsgrenen bolag är målet att beslut i ärenden angåendenybildning av aktiebolag, handelsbolag och föreningar skall ske inom högsten vecka och att beslut i ärenden angående registerändringar föraktiebolag, handelsbolag och föreningar skall ske . Denhöga efterfrågan på registreringsärenden samt storakvarvarande ärendemängder har lett till stora balanser ochdärmed för kunderna oacceptabla väntetider under första delen av år 1999.Den negativa trenden vände . PRV:s internbudget för år2000 visar ett underskott på ca . Underskottet hänförsig till ökade kostnader i ett IT-projekt avseende bolagsavdelningen samtarbete med att minska balanser inom varumärkesavdelningen. PRV har pågrund av detta fått en kreditram för på 207 miljonerkronor. Den ekonomiska prognosen visar dock på ett ekonomiskt överskottför och de därpå följande åren.Regeringen bedömer att de största problemen i PRV:s verksamhet är dealltför långa handläggningstiderna och en ekonomi i obalans.Näringsdepartementet gav konsultföretaget iuppdrag att göra en översyn av PRV:s verksamhet. Uppdraget bestod i ennärmare kartläggning och analys av de förhållanden i PRV:s verksamhet somhar betydelse för att uppnå ekonomisk balans och rimligahandläggningstider ur ett kundperspektiv. Med utgångspunkt i analysenskulle förslag lämnas som skall leda till att de olika verksamheterna vidPRV kan bedrivas på ett effektivt sätt. Uppdraget har främst gälltverksamheterna vid bolags- och varumärkesavdelningarna. I uppdraget haräven ingått att se över myndighetens övergripande styrning, ledning ochekonomi samt uppföljningen av de olika verksamheterna. En förstudieredovisades till . Uppdragetredovisades i sin helhet . Förslagen bereds för närvarandei . Regeringen kommer även under attkräva återkommande, särskilda redovisningar avseende utvecklingen avhandläggningstiderna liksom täta avrapporteringar rörande utvecklingen ioch implementeringen av vid bolagsavdelningen. Regeringenkommer också att ställa krav på att PRV förbättrardet ekonomiska resultatet för att uppnå resultatmässig balans.I rapporten från föreslås att PRV skall delas i tvåmyndigheter - ett "" med säte i ochett "". Motivet är att en delning anses ge möjlighet till bättreöverblick och en effektivare, lokalt placerad, ledning. Detta anses skapastörre förutsättningar för PRV:s nuvarande avdelningar att uppfylla dekrav som ställs i regleringsbrev och av kunder. En delning anses ocksåskapa möjlighet till effektivisering av administration och ledning iStockholm. Beträffande de nuvarande verksamhetsmålen i regleringsbrevet,som är baserade på ett enda genomsnittsvärde per område, sägs i rapportenatt dessa varken är tillräckliga som mål att styra en verksamhet eftereller som medel för att följa upp den. Det rekommenderas därför attsamtliga avdelningars mål skall ses över i samarbete med berörd personal.Inriktningen föreslås därvid vara att de nuvarande kvantitativa målen förhandläggningstider - som anses vara otydliga - skall ersättas med en serietydliga, både kvantitativa och kvalitativa, mål, relaterade till stödettill kundens ansökningsprocess. Rapporten bereds iNäringsdepartementet.Chefen för vid har informeratutskottet om enhetens arbete.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att frågan om regelförenkling för småföretagen är mycketviktig från tillväxtsynpunkt. Denna uppfattning låg, som redan beskrivits,bakom utskottets förslag till riksdagsuttalande om behovet avytterligare åtgärder för att intensifiera arbetet påregelförenklingsområdet. För att kontinuerligt följa utvecklingen i frågaom regelförenklingar anmodades regeringen att lämna en årlig redogörelsetill för regelförenklingsarbetet. Den nu aktuella redogörelsenär den andra i ordningen.Som tidigare nämnts efterfrågade utskottet också ett mål förregelförenklingsarbetet. Regeringen redovisar i skrivelsen att detövergripande målet för regelförenklingsarbetet gentemot små företag är attförbättra dessa företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga ochvillkor i övrigt för att åstadkomma en ökad sysselsättning och högretillväxt. Detta är ett allmänt formulerat mål som är förenat medsvårigheter att följa upp och utvärdera. Regeringen formulerar emellertidockså konkreta delmål. Ett sådant är att tydligtminska regelverkens administrativa börda för småföretag, varvid denadministrativa bördan främst bör mätas i termer av nedlagda timmar ochkostnader för småföretagen. Ett annat intressant delmått på regelverkenseffekt kan vara den uppgiftslämnarbörda som läggs på företag som enkonsekvens av befintliga regelverk, säger regeringen.Enligt utskottets mening är det bra att det konkreta delmålet formulerasså att den administrativa bördan skall minskas, snarare än att försökafixera en viss minskning av antal lagar eller regler. Det väsentliga fören småföretagare är att nedbringa den tid och den kostnad som behöverläggas på att uppfylla olika lagar och regler.Utskottet vill också understryka vikten av att småföretagens egnasynpunkter på regelförenklingsarbetet fångas upp. Genom SimpLex-gruppen,där företrädare för småföretagen och berörda näringslivsorganisationeringår, kan dessa synpunkter kanaliseras. Gruppen fungerar, enligt uppgift,som ett mellanting mellan en referensgrupp och en styrgrupp och harfunktion både som bollplank och inspiratör. Inom Näringsdepartementetbedrivs regelförenklingsarbetet, som nämnts, numera inom en särskildenhet. Detta är en ordning som utskottet finner ändamålsenlig. Det ärviktigt att frågor om regelförenkling kommer in på ett tidigt stadium iberedningsprocessen. Detta tillgodoses bäst om det organ som har ansvaretför arbetet finns integrerat i ordinarie verksamhet ochinte har ställning som externt organ.I några motioner föreslås att skall anmäla sitt intresse för attOECD skall genomföra en oberoende granskning av Sverigesregelförenklingsarbete. I skrivelsen redovisar regeringen sin avsikt attgöra detta . Enligt uppgift kan det bli aktuellt redanår 2002 - anses olämpligt, med hänsyn till ordförandeskapi EU. I vissa motioner framhålls några andra EU-länder som föredöme närdet gäller regelförenklingsarbete. Enligt information till utskottet harSimpLex-enheten kontakter med de länder som ligger långt framme påregelförenklingområdet, främst , men också ochNederländerna.I flera av de här aktuella motionerna efterfrågas ett genomförande avSmåföretagsdelegationens samtliga förslag. redovisadevåren 2000, som tidigare nämnts, en avstämning av vidtagna åtgärder motSmåföretagsdelegationens förslag. av förslagen angavs som heltgenomförda eller i en genomförandefas, medan av förslagenutreddes eller bereddes. Bland de övriga förslagen återfinns förslag påområden där det förekommer statliga insatser eller där detprimära ansvaret ligger på kommunerna. Utskottet vill i detta sammanhangpåpeka att regelförenklingsarbete är av en sådan karaktär att det aldrigkommer att kunna sägas vara avslutat, utan det får ses som en ständigtpågående process. Det ligger också i sakens natur att varken de berördasmåföretagen eller den politiska oppositionen kan anse att de vidtagnaåtgärderna är tillräckliga. Regelförenklingsarbetet måste ständigt inta enframskjuten roll inom näringspolitiken.I flera av de här aktuella motionerna berörs de administrativa reglernaför startande av företag. Av olika rapporter, t.ex. en rapport våren 2000från om internationell jämförelse av näringspolitiken(Benchmarking av näringspolitiken, Ds 2000:12) och en , framgårdock att internationellt sett ligger bra till i detta hänseende,med kort tidsåtgång och ett fåtal procedurer.Utskottet anser avslutningsvis att regeringen även framöver bör lämna enårlig redogörelse till för regelförenklingsarbetet.Med det anförda föreslår utskottet att skall lägga regeringensskrivelse med redogörelse för regelförenklingsarbetet till handlingarnaoch avslå här behandlade motioner i berörda delar.NäringspolitikMyndigheten för företagsutveckling: Förvaltningskostnader (38:1)PropositionenAnslaget är nytt. Syftet med den omorganisation av myndigheterna på detnäringspolitiska området som beslutade om (prop.1999/2000:71, bet. 1999/2000:NU17) är bl.a. att skapa en myndighet medstark näringslivsförankring som utgör ett förföretagsutveckling, entreprenörskap och finansiering med fokus pånäringslivets och företagarnas behov utifrån förutsättningarna i landetsolika regioner. Myndigheten skall ha en tydlig beställarroll. Resultatetav de insatta resurserna skall värderas utifrån den avkastning i form avföretagsutveckling och tillväxt som skapas. Insatserna skall komplettera,inte konkurrera med andra aktörer. En ökad samordning av insatser inomföretagsutveckling eftersträvas. Beträffande den framtida regionalaorganisationen för statliga åtgärder för företagsutveckling m.m. avserregeringen att återkomma.Myndigheten skall tillhandahålla företagsfinansiering samt medverka ökad samordning med övriga statliga aktörer inom detta område, t.ex.Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . Den skallansvara för samordning av ett informationssystem för företagsrelevantmyndighetsinformation. Myndigheten skall som initiativtagare ochkatalysator medverka i olika nätverksprojekt för bl.a. samordning ocherfarenhetsutbyte, i syfte att främja kunskapsutbyte till blivande ochbefintliga företagare.Teknopolverksamheten är ett exempel på projekt som myndigheten förföretagsutveckling bör driva, sägs det i propositionen. Teknopolunderlättar utveckling av forskningsidéer till färdiga produkter,processer och företag. Teknopol främjar också kunskapsutbyte så att denkunskap som produceras i universitet och högskolor kan komma till nytta ismå och medelstora företag. Myndigheten för företagsutveckling övertaransvaret för att beställa tjänster inom ramen för det s.k. UPA-uppdraget(uppsökande verksamhet, produktutveckling och avknoppning) från IUC-nätverken (Industriella utvecklingscentrum). Det bör vara en uppgift ocksåför Verket för innovationssystem att inom ramen för sina resurser ochprioriteringar medverka i finansieringen av UPA-uppdraget.Regeringen kommer att ge myndigheten för företagsutveckling i uppdrag atttillsammans med IUC-nätverken, i samråd med andra aktörer, lämna förslagtill hur verksamheten skall utvecklas och samordnas.Myndigheten bör också få i uppdrag att utarbeta ett program för samordningoch genomförande av kompetensutvecklande åtgärder riktade motunderleverantörsföretag inom globalt konkurrensutsatta branscher, såsomfordons- och elektronikindustrierna samt övrig verkstadsindustri.Programmet bör genomföras , med möjlighet till tvåårs förlängning efter utvärdering.Vidare övertar myndigheten nuvarande uppgifter inomregionalpolitiken, inklusive . Den skall också stödjaoch bidra till utvecklingen av den regionala näringspolitiken och deregionala tillväxt-avtalen. Myndigheten skall främja ökad samordning mellan aktörer medanknytning till företagsutveckling. Den nya myndigheten förutsättssamverka med bl.a. exportråd avseende dess åtgärder för attfrämja små och medelstora företags export inom ramen för s.k.exportcentrum, som är en organiserad samarbetsform mellan ,och lokala handelskammare m.fl. Samverkan förutses även ske medInvest in () avseende stöd till potentiella utländskainvesterare samt utlandsägda företag i beräknar anslaget för till 183,5 miljoner kronor.MotionernaI motion 2000/01:N324 (kd) föreslås en besparing med 5 miljoner kronor.När moderbolag försvinner in i en ny myndighet och upphör att varamoderbolag i en koncern bör de regionala ALMI-bolagen säljas ut, anförsdet i motion 2000/01:N203 (kd). Staten äger via moderbolag avaktierna i de regionala ALMI-bolagen, och de övriga av aktierna ägsav landstingen, konstaterar motionären. Hon anser att staten bör erbjudasitt aktieinnehav på till den berörda regionens näringsliv. I deregioner där näringslivet anser att det berörda ALMI-bolaget har ettreellt värde och är värt att driva vidare skulle bolaget i så fall kommaatt finnas kvar och förmodligen bli starkare än , sägermotionären, medan det berörda ALMI-bolaget skulle komma att likvideras ide regioner där näringslivet redan har etablerat andra kanaler, t.ex. IUC-bolag. Statens uppdrag i aktuellt hänseende bör sedan utföras av den aktörsom har näringslivets förtroende, anser motionären.Vissa kompletterande uppgifterEn organisationskommitté, med generaldirektör somordförande, har haft i uppdrag att lämna förslag till ansvarsområde,organisation, finansiering och arbetsformer för den nya myndigheten förföretagsutveckling. Kommittén lämnade sitt slutbetänkande för näringslivsutveckling (SOU 2000:93) i oktober 2000.Kommittén redovisade följande förslag att genomföras i ett första steg:samgående mellan och en del av ; samverkan i genomförandetmellan den nya organisationen, Industrifonden och Innovationscentrum;samordning genom ansvar för anslagen till företagsutveckling till IUC,Svensk Industridesign, Forum för småföretagsforskning,starta-eget-bidrag, teknopoler, m.m.; samordninggenom att den nya myndigheten ges uppgiften att utse styrelseledamöter it.ex. Innovationscentrum och Industrifonden. I ett andra steg föreslås attmyndigheten skall få ett uppdrag att arbeta med en fortsattstrukturomvandling mot en effektivare statlig medverkan iföretagsutvecklingsinsatser centralt, regionalt och lokalt, vilket bl.a.omfattar länsstyrelsernas företagsfinansiering och stiftelser medföretagsutvecklande verksamhet.Förslagen bereds i . Regeringen fattari dagarna beslut om instruktion för myndigheten. Ställning i frågan om hursamordning med andra aktörer på området för statens insatser förföretagsutveckling, t.ex. Industrifonden och Innovationscentrum, skallutformas kommer att tas i det sammanhanget. Enligt uppgift är det inteaktuellt att låta myndigheten utse styrelseledamöter i andranäringspolitiska organ, t.ex. Innovationscentrum och Industrifonden.Näringsminister besvarade eninterpellation (2000/01:31) av () om IUC:s fortsattaverksamhet. I sitt svar uppgav näringsministern att IUC, som är ettkoncept som utvecklats på initiativ av den socialdemokratiska regeringen,har visat sig vara ett efterfrågat och kostnadseffektivt instrument föratt stödja småföretagsutveckling. fanns det 22 IUC, med engeografisk spridning från till . Statens insatser förförsöksverksamheten med IUC har uppgått tilltotalt . Regeringens stöd har i huvudsak utgjorts avbeställda tjänster för uppsökande, produktutveckling och avknoppning, s.k.UPA-uppdrag. Näringsministern hänvisade till att det 2001 anges bl.a. att den nya myndigheten för företagsutvecklingskall överta ansvaret för att beställa tjänster inom ramen för UPA-uppdraget från IUC-nätverken. Det blir en viktig uppgift för den nyamyndigheten att vidareutveckla IUC-verksamheten på de sätt och villkor somregeringen banat väg för, sade näringsministern. Regeringen kommer att gemyndigheten för företagsutveckling i uppgift att tillsammans med IUC-nätverken, i samråd med andra aktörer, lämna förslag om hur verksamhetenskall utvecklas och samordnas, sade näringsministern vidare.Företrädare för och Företagarna samt IUC harinformerat utskottet om sina synpunkter på de nya näringspolitiskamyndigheterna och den verksamhet de skall bedriva. Statssekreterare , , har informerat utskottet om regeringensavsikter. Vidare har generaldirektör lämnat uppgifter iärendet.Direktiv för myndighetens verksamhet kommer att lämnas 2001 efter beslut . Myndighetensförvaltningsanslag, som regeringen nu föreslår till ,planeras enligt uppgift från komma att tillförasytterligare genom förslag i tilläggsbudget våren 2001.Beträffande lokalisering gäller att myndigheten skall ligga , iNUTEK:s befintliga lokaler i . Namnet på myndigheten blir,enligt uppgift från , Verket förnäringslivsutveckling.När det gäller de regionala ALMI-bolagen, som är föremål för yrkande imotion 2000/01:N203 (kd), kan noteras att det nu gällande avtalet mellanstaten och landstingen (i förekommande fall de regionalasjälvstyrelseorganen) löper ut den 31 december 2002.Näringslivsutveckling (38:2)PropositionenFrån anslaget, som är nytt, täcks kostnader för dels verksamhet som skallbedrivas av den nya myndigheten för företagsutveckling, dels vissacentrala insatser på småföretagsområdet och för statsbidrag tillkooperativ utveckling. Statsbidraget kan enligt den aktuella förordningen(1998:1633) ges till kostnadsfri information och rådgivning om kooperativtföretagande. Regeringen föreslog ekonomiska vårproposition(prop. 1998/99:100) att stödet till kooperativ utveckling skulle öka med3,till totalt 20miljoner kronor. När det gäller beräkningen av anslaget för villregeringen avvakta utvärderingen av resultatet av kampanjen och av kompetensutvecklingsinsatser-na bland rådgivarna hosde lokala kooperativa utvecklingscentrumen (LKU). Regeringen anser attstatsbidraget till kooperativ utveckling liksom tidigare bör koncentrerastill kostnadsfri information och rådgivning. En viss del av medlen kanäven användas till särskilda insatser som kan främja bl.a. utvecklingen avsociala kooperativ och andra insatser inom den sociala ekonomin.Regeringen beräknar anslaget för till 195,1 miljoner kronor.MotionenAnslaget Näringslivsutveckling är till viss del inriktat på subventionersamt bl.a. informationsinsatser angående kooperativ utveckling, sägs det imotion 2000/01:N361 (m). Då detta inte anses komma de svenskakonsumenterna och företagarna till godo på ett nöjaktigt sätt föreslås attanslaget minskas med 23 miljoner kronor.Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar:Förvaltningskostnader (38:3)PropositionenAnslaget är nytt. Myndigheten för analyser, omvärldsbevakningar ochutvärderingar börjar sin verksamhet . I myndighetenintegreras verksamheten vid (),delar av analysverksamheten vid samt delar av den omvärldsbevakningsom har bedrivits av Stiftelsen (). Myndigheten får också ansvaret för att tillsvidare ansvara för den utlandsstruktur som har byggts upp avSTATT. Syftet är att ta vara på de investeringar som har gjorts i form avnätverk, kontaktytor etc. Regeringen överväger den framtida inriktningen,omfattningen och organisationen för den utlandsbaseradeomvärldsbevakningen.