bet · GN01KrU8 · 2000-02-24 00:00:00 — )Utskottet är - med hänvisning till det anförda -inte berett att förorda en ändring av riksdagenstidigare beslut då det gäller frågan omprivatisering av programföretagen. Motion K276 (m)yrkandena 9 och 11 avstyrks.Det kan tilläggas att frågan om hur mångaprogramkanaler som public service-företagen skalldisponera - som nämnts - har närasamband med frågor som rör innehållet i publicservice-uppdraget. Det ankommer i första hand på densärskilde utredaren att nu överväga hurprogramföretagens uppdrag skall utformas.ProgramverksamhetFunktionshindrades tillgång till radio och TV, m.m.Ett antal motionsyrkanden tar upp frågor som rörfunktionshindrades tillgång till radio och TV.Tillståndsvillkoren för SVT, SR och UR innehålleren likalydande bestämmelse om att företagen ärskyldiga att beakta funktionshindrades behov. Genomatt utnyttja befintlig och ny teknik skall företagenunder tillståndsperioden öka möjligheterna förfunktionshindrade att ta del av programmen. I frågaom program om och för funktionshindrade skall de treföretagen sinsemellan fördela ansvaret för olikaslags insatser av detta slag (18, 20 resp. 13 §§).Vidare skall de tre företagen enligt bestämmelser ianslagsvillkoren för resp. företag - senastden - lämna en s.k. uppföljningsrapport tillKulturdepartementet och till förradio och TV. Syftet med uppföljningsrapporterna äratt skärpa företagens fokus på hur uppdragetuppfylls och att ge statsmakterna ett underlag införförnyade tillståndsvillkor. (Se prop. 1995/96:161 s.74. )Av anslagsvillkoren framgår även att SVT, SR och URsinsemellan skall fördela ansvaret för olika slagsinsatser för funktionshindrade. Eventuellaöverenskommelser i frågan skall tillställasKulturdepartementet och Granskningsnämnden.Utskottet behandlar först motioner som rörsynskadades tillgång till SVT:s program.I motion Kr313 (kd) sägs att det är viktigt att TV-programmen görs tillgängliga för synskadade, såsnart digitala TV-sändningar kommer i gång. Dettabör ske genom att textremsan, dvs.programtextningen, läses upp i en särskild ljudkanal(yrkande 30). Liknande krav ställs i motion Kr212(m).Även motionärerna bakom motion Kr230 (m) påtalaratt synskadade inte kan tillgodogöra sig textremsanoch föreslår att minst en av SVT:s tvåprogramkanaler skall tillhandahålla nyhetsprogramsom är möjliga för denna grupp att ta del av.Av SVT:s public service-uppföljningsrapport för år1998 framgår att ansträngningar gjorts av företagetför att programutbudet skall bli mer tillgängligtför synskadade och att ett utvecklingsarbete längehar bedrivits i detta syfte. Arbetet har varitinriktat på att upprätta en särskild ljudkanal medsyntetiskt tal. Metoden förutsätter attmottagningsutrustning finns hos TV-konsumenten. TV-apparatindustrin har inte någotintresse för utveckling av sådan utrustning för deanaloga sändningarna. Det förestående teknikskiftetfrån analoga till digitala sändningar bjuderemellertid enligt uppföljningsrapporten på nyamöjligheter i detta avseende. Resultatet beror dockalltjämt på i vad mån apparattillverkarna är bereddaatt tillverka nödvändiga komponenter imottagarutrustningen, något som SVT säger sig inteha möjlighet att styra. Utskottet har inhämtat attett utvecklingsbolag, som ägs av bl.a. , med stöd av SVT arbetar med attutveckla en apparattillsats för att göra textremsanhörbar oberoende av i vilken svenskspråkig TV-kanalden förekommer.I sammanhanget kan nämnas att textremsan kan görashörbar även med annan teknik och att vissförsöksverksamhet utanför SVT pågår med uppläsningav textremsan i realtid. Uppläsningen distribuerasmed hjälp av telefoni. har denna tjänststartat på försök även i Telias digitala kabelnät.Av direktiven för den särskilde utredaren framgåratt en utgångspunkt i hans arbete bör vara attradio- och TV-programmens tillgänglighet skall öka.Utredaren skall undersöka om det behöver ställasytterligare krav på programföretagen i dettahänseende och föreslå hur sådana krav i så fallskall utformas. Utredaren bör i detta sammanhangbeakta erfarenheter från andra länder ochmöjligheterna att använda ny teknik (dir. s. 5-6).Utskottet vill för sin del understryka att en avförutsättningarna för ett förnyat sändningstillståndför SVT bör vara att kraven på företaget i dettahänseende ökas ytterligare i jämförelse med kraven inu gällande tillstånd. Den digitala tekniken gör detmöjligt att införa nya tjänster, något som bordekunna förbättra situationen för den synskadadegruppen. Som redovisats ovan prövas på annat hålläven andra tekniska lösningar för att göratextremsan i TV hörbar, lösningar som avses vändasig även till andra grupper av läshandikappade.Utskottet förutsätter således att utredaren läggerfram ett sådant underlag som gör det möjligt för denparlamentariska beredningsgruppen att ange vilkakrav som skall kunna ställas på SVT för att såvälsynskadade som andra läshandikappade skall få bättremöjligheter att ta del av SVT:s programutbud underden kommande tillståndsperioden. Motionerna Kr212(m), Kr230 (m) och Kr313 (kd) yrkande 30 bör dockinte påkalla någon åtgärd från sida. Deavstyrks.Frågor som rör hörselskadades och dövas tillgångtill SVT:s program behandlas i två motioner.Yrkandet i motion Kr213 (m) syftar till attförbättra dövas och hörselskadades möjligheter attta del av SVT:s program genom ökad doldprogramtextning (yrkande 1).I motion So202 (fp) föreslås att programmen i SVT ihögre grad än nu skall textas redan vid förstasändningstillfället och att textningen skall vara enprioriterad uppgift för SVT (yrkande 4).Som redovisats i det föregående ingår det i densärskilde utredarens uppgifter att undersöka vilkakrav som skall ställas på programföretagen för attöka tillgängligheten för funktionshindrade.Av SVT:s public service-uppföljningsrapport för år1998 framgår att programtextningen ökade mellan åren1996 (dvs. i föregående tillståndsperiod)och 1998 (dvs. andra året i innevarandetillståndsperiod) både i förstasändningar ochreprissändningar enligt följande.------------------------------------------------| |1996 (antal |1998 (antal || |timmar) |timmar) |------------------------------------------------|Dold |1 240 |1 868 ||textning | | |------------------------------------------------|Öppen | 914 | 828 ||textning | | |------------------------------------------------|Totalt |2 154 (varav 961 |2 696 (varav 1|| |timmar i |147 i|| |förstasändningar) |förstasändningar) |------------------------------------------------Vidare kan nämnas att teckentolkade program förbarndomsdöva ökade från totalt tilltotalt . Utskottet erinrar i dettasammanhang om att verksamheten Dövas TV som producerarprogram på teckenspråk för och med döva inom områdenanyheter, information och kultur den 1 januari 2000överfördes från till SVT.Enligt utskottets uppfattning är det av största vikt attäven frågan om hörselskadades och dövas förbättradetillgång till public service-TV beaktas i kommande publicservice-beredning. De möjligheter som följer medövergången till digitaliserade sändningar att gehörselskadade bättre service bör diskuteras iberedningsarbetet. På samma sätt som när det gällersynskadades och andra handikappgruppers tillgång tillSVT:s program bör en förutsättning för ett förnyatsändningstillstånd för SVT vara att tillgängligheten förhörselskadade och döva förbättras ytterligare.Utskottet förutsätter att den nu pågående utredningenskall ge den parlamentariska beredningen ett sådantunderlag att beredningen skall kunna ange krav för attdöva och hörselskadade skall få bättre möjligheter att tadel av SVT:s programutbud under nästa tillståndsperiod.Motionerna Kr213 (m) yrkande 1 och So202 (fp) yrkande 4avstyrks därmed.I motion Kr213 (m) yrkas att regeringen skall ta initiativtill att filmer på video och dvd skall förses med doldtextning (yrkande 2).Dvd eller (digital versatile disc) är det nya bildmediumsom tycks vara på väg att efterträdavideon. Dvd:n, som ser ut som en CD (compact disc), kanrymma ca 9 timmars film. En särskild dvd-spelare krävs föruppspelning av dvd.Motionsyrkandet torde främst avse produktioner medsvenskt tal.Utskottet erinrar om att filmavtal innehåller enbestämmelse om att avsätta medel för att göra film merlättillgänglig för funktionshindrade (32 §). Med dettasyfte skall stöd lämnas till textning på svenska av filmoch video och till syntolkning på videogram. Det kantilläggas att det av 3 § i filmavtalet framgår att medvideogram i avtalet menas en informationsbärare medupptagning av rörliga bilder, med eller utan ljud, som äravsedd att användas tillsammans med en anordning förelektronisk återgivning.Utskottet konstaterar att det ankommer på Filminstitutetatt fördela sådant stöd som motionärerna torde åsyfta.Motionsyrkandet är således redan tillgodosett och avstyrksdärför.I sammanhanget vill utskottet uppmärksamma att SVTlanserade en första helsvensk produktion med dold textningi slutet av år 1999.Mediets genomslagskraftI fyra motioner behandlas frågor med anknytning tillmediets genomslagskraft.Utskottet har vid tidigare tillfällen lämnat utförligaredogörelser dels för gällande lagreglering då det gällerprogram med våldsskildringar, dels för de sändningsvillkorsom gäller för SVT och de interna regler som företaget harfastställt för skildringar av våld. Även dentillsynsverksamhet som bedrivs av förradio och TV har redovisats liksom de uppgifter som åvilarVåldsskildringsrådet och Nordiskt informationscentrum förmedie- och kommunikationsforskning (Nordicom) vidGöteborgs universitet. (Se bet. 1998/99:KrU3 s. 11-15 ochbet. 1999/2000:KrU5 s. I arbetet med att bereda nuaktuella motionsyrkanden har utskottet inhämtatinformation om den verksamhet som bedrivs avVåldsskildringsrådet och vid Nordicom.Utskottet behandlar först två motionsyrkanden omvåldsinslagen i SVT:s program.Motionärerna bakom motion Kr313 (kd) anför att SVT i sinaårliga uppföljningsrapporter följer utvecklingen avprogram som innehåller våldsinslag särskilt noga. Vidarehar motionärerna noterat att SVT:s kanaler innehållerfärre våldsinslag än övriga programkanaler, något sommotionärerna anser är bra men inte tillräckligt. Yrkandetsynes syfta till att våldsinslagen i SVT:s program skallminska ytterligare (yrkande 29).Yrkande 5 i motion Kr232 (mp) syftar till att SVT skallinföra tydligare regler som anger tider när våldsinslaginte bör visas i TV.Enligt utskottets uppfattning behandlar motionärernaallvarliga och angelägna frågor i de nu aktuellamotionsyrkandena. Utskottets allmänna utgångspunkt är attstor restriktivitet skall gälla vid visning av våld i SVToch att största hänsyn skall tas till de tidpunkter dåbarn kan antas titta på SVT:s programkanaler. Generelltvill utskottet emellertid hävda att de våldsskildringarsom kommer in i hemmen via TV-mediet främst härrör frånandra programkanaler än SVT:s och således ligger utanförkulturutskottets beredningsområde. Även genom andra mediersåsom Internet och video sprids våldsskildringar dygnetrunt. I en rapport som publicerade år1999 visas att av de stora programföretagen i ärdet SVT som sänder minst tid med våldssekvenser(nr 21). I rapportenredovisas även att SVT har minskat tiden medvåldssekvenser, jämfört med ett tidigareundersökningstillfälle som avsåg en veckas sändningarunder . Vidare framgår det att det råder tydligaskillnader mellan public service-kanalerna och de övrigakanalerna när det gäller skildringar av grovt våld,sändningstider för våldssekvenser och våldsskildringar itrailrar.- Av SVT:s public service-rapport för år 1998framgår att företaget tillämpar följande policy förskildringar av våld.-- SVT skall allmänt visa återhållsamhet med grovavåldsskildringar.- Fiktiva grova våldsskildringar utan konstnärligt ellersocialt värde och som riskerar att endast verkaförråande, skall inte visas i SVT:s kanaler. Om grova våldsskildringar förekommer i fiktionsprogramskall sändningen förläggas till tidpunkter dåbarnpubliken allmänt sett inte tittar på TV. SVTplacerar därför inte fiktionsprogram innehållande grovavåldsskildringar . Samma principgäller trailrar som innehåller våld, vilket i praktikeninnebär att våldsbilder inte bör användas i trailrar. SVT är skyldigt att spegla det existerande våldet isamhället i nyhets-, samhälls- och dokumentärprogram.Det kan ibland innebära att SVT måste visa bilder somkan verka upprörande på publiken. Det finns docktillfällen då sådan upprördhet är ofrånkomlig för denfulla förståelsen av vad som skildras. Onödigtnärgången och detaljerad bildjournalistik skall dockinte förekomma. SVT undviker så långt möjligt att placera nyhetsprogrami anslutning till barnprogram. Om nyheter ändå måstesändas i anslutning till barnprogram, t.ex.extrasändning, skall nyhetsredaktionen visa särskildhänsyn. I både nyhetsprogram och fiktionsprogram skall, oavsettsändningstidpunkt, förvarnas i påannons ochprogrampresentation om det följande programmet/inslagetinnehåller våldsscener som kan verka uppskakande påtittarna. infördes en bestämmelse i radio- ochTV-lagen som innebär att programföretagen är skyldigaatt varna tittarna genom "en varning i ljud eller envarning som anges löpande i bild". SVT:s direktion harbeslutat att den form av muntlig varning i påannons ochmotsvarande som programföretaget tillämparmotsvarar alternativet "varning i ljud". Alternativetvarning som "anges löpande i bild" tillämpar inte SVT.Vidare har SVT förbundit sig att följa de riktlinjer förvåldsskildringar som EBU antagit.Utskottet anser att SVT:s här redovisade policy visar attföretaget har en ansvarsfull och genomtänkt hållning idenna fråga. Som exempel kan nämnas att SVT - redan innankrav härpå ställdes i radio- och TV-lagen - förvarnade ipåannonser eller programpresentation om det följandeprogrammet innehöll våldsscener. Ett annat exempel är attAktuellts sändning placerats i för attundvika att de barn som skall se på barnprogram i SVT 1skall behöva uppleva sådant verklighetsvåld som av olikaskäl ändå anses nödvändigt att visa före kl. 21.00.Utskottet konstaterar att SVT i sinauppföljningsrapporter lämnar en redovisning av vadprogramföretaget gjort för att motsvara kraven isändningstillståndet då det gäller medietsgenomslagskraft. Den första uppföljningsrapporten, somavsåg verksamheten , lämnades . En rapportavseende har också avlämnats. Enligt utskottetsuppfattning är det naturligt om rapporterna ännu inte tillalla delar hunnit utvecklas i tillräcklig utsträckning.Det är därför angeläget att det i beredningsarbetet införett nytt sändningstillstånd för SVT övervägs vilkaytterligare krav som skall ställas på företaget i arbetetmed att utveckla uppföljningsrapporten när det gällermediets genomslagskraft.Utskottet har vid sina överväganden kommit fram till attdet skulle vara lämpligt om SVT även redovisar om - och iså fall vilka - åtgärder som vidtagits för att fortlöpandemedvetandegöra de anställda om de risker för skadligpåverkan som kan följa av att våld visas i TV. Vidareskulle rapporten - med utgångspunkt i konkreta exempel -kunna innehålla ett resonerande avsnitt om vilkaavvägningar som gjorts inför en sändning som innehållervåldsinslag mellan kraven på hänsyn till medietsgenomslagskraft i enlighet med 7 § i sändningstillståndetoch andra krav. Utskottet tänker då främst på de krav somställs i 10 § på SVT att meddela nyheter, stimulera tilldebatt, kommentera och belysa händelser och skeenden ochdärvid ge den allsidiga information som medborgarnabehöver för att vara orienterade och kunna ta ställning isamhälls- och kulturfrågor. En utveckling av rapportenskulle också kunna innebära att uppföljningen även får enframåtsyftande inriktning. Det skulle således varavärdefullt om SVT - exempelvis genom analys av det våldsom visats, både verkligt våld och fiktivt våld, och av deresonemang som föregått sådana visningar - kunde redovisavilka slutsatser företaget dragit för att i kommandesändningar på bästa sätt efterfölja de krav som statenställer, krav som ibland kan vara svåra att förena.Då det gäller kravet i motion Kr232 (mp) på tydligaretidsregler för visning av våldsinslag, anser utskottet attdet av SVT:s ovan citerade policy klart framgår vilkaregler som tillämpas. Det kan tilläggas att den särskildeutredaren - om han så finner lämpligt - har möjlighet atti sitt beredningsarbete överväga om andra krav skallställas på SVT då det gäller tidsregler än de somföretaget nu tillämpar.Utskottet förutsätter att den särskilde utredaren och denparlamentariska grupp som skall bereda utredningsförslagenom de nya sändningstillstånden beaktar vad utskottet häranfört. Utskottet anser att förslagen i motionerna Kr232(mp) yrkande 5 och Kr313 (kd) yrkande 29 inte börföranleda någon åtgärd. De avstyrks.I motion Kr263 (kd) anförs att utbudet av våldsskildringarhar ökat sedan allt fler har fått tillgång till kabel- ochsatellitsändningar i sina hem. Vidare sägs att det är lättför minderåriga att komma över videofilmer med 15- eller18-årsgräns. I motionen begärs mot denna bakgrund att enöversyn skall göras av verksamhet. Isamband med översynen bör det övervägas hur organisationoch sammansättning på bästa sätt kan medverka till att gerådet större möjligheter att påverka utvecklingen i rättriktning.Våldsskildringsrådet har i en skrivelse till regeringenaktualiserat frågor om rådets direktiv ochorganisationsform. Rådet, som sedan starten är enkommitté ursprungligen under ochnumera under , har ansett att det ärangeläget med en översyn av kommittéformens lämplighet förde arbetsuppgifter som har kommit attbli rådets primära. Rådet anser även att desssammansättning bör ingå som en del i översynen. Vidareanser rådet att direktivens innehåll bör ses över. Vissadelar framstår - menar rådet - som problematiska ochföråldrade medan andra växt i omfattning ochangelägenhetsgrad.Inom pågår en översyn avmyndighetsstrukturen på medieområdet. Utskottet anser attdet, mot bakgrund av den snabba utbredningen avvåldsskildringar i olika medieformer, är angeläget attregeringen i den pågående myndighetsöversynen gör eningående prövning av vilken organisationsform ochinriktning som bäst främjar det fortsatta arbetet medfrågor om våldsskildringar.Utskottet är emellertid inte berett att föregriparesultatet av regeringens behandling avVåldsskildringsrådets skrivelse och den pågåendemyndighetsöversynen. Motion Kr263 (kd) avstyrks därför.I motion Kr232 (mp) sägs att barn i allt störreutsträckning utövar sexualiserat våld mot varandra och attdet saknas forskning om hur små barn påverkas avsexualiserat våld i olika medieformer. Yrkandet synessyfta till att sådan forskning skall initieras ochuppmuntras från statens sida (yrkande 4).Utskottet anser , liksom vid tidigare tillfällen, attden fråga som motionärerna tar upp är värd storuppmärksamhet av forskarsamhället. (Jfr bet. 1998/99:KrU3s. 13 och bet. 1999/2000:KrU5 s. Det är såledesangeläget att få klarhet i vilka effekterunderhållningsvåldet i medierna har på tittarna. Här börnämnas att Nordicom på uppdrag av regeringen och Unescooch med medel från regeringen och från Unescohar etablerat ett internationellt informationscentrumrörande barn och medievåld, The InternationalClearinghouse on Children and Violence on the Screen. FrånNordicom har utskottet inhämtat att det under de senastedecennierna genomförts många undersökningar ommedievåldets påverkan på barn. ,vetenskaplig koordinator vid Nordicoms Clearinghouse,visar i en redogörelse att "vi alla" tar intryckav eller är påverkade av medievåldet men på olika sätt.Hon ger exempel på oönskade typer av inflytande -imitation, aggression, rädsla, felaktiga föreställningaroch tillvänjning - och drar slutsatsen att alla på det enaeller andra sättet är negativt påverkade av medievåldet. (Uppgifterna har hämtats från skriften Vad sägerforskningen om medievåldets påverkan? )Som utskottet i sitt betänkande 1999/2000:KrU5 Ny svenskfilmpolitik redovisade har det skett en viss kvantitativnedgång i forskningen i rörande barn och mediersedan publik- och programforskning ladesner . Utskottet har från Nordicom inhämtat attdetta beror på bristande intresse från den yngreforskargenerationen. Detta är oroande. Även om det finnsforskningsresultat att tillgå från andra länder är detnödvändigt att också kunna bygga beslut om åtgärder avolika slag inom t.ex. lärarutbildning, föräldrainformationm.m. på väl dokumenterade och analyserade kunskaper omförhållandena inom det egna samhället. Det bör dockankomma på de ansvariga inom berörda discipliner ochforskningsfinansierande organ att stimulera intresset förforskning inom eventuellt försummade ämnesområden.Med hänvisning till forskningens frihet anser utskottetatt det inte är påkallat med något uttalandemed anledning av motion Kr232 (mp) yrkande 4, som såledesavstyrks.Kulturell mångfaldI motion Kr216 (mp) föreslås att begreppen "mångfald" och"det mångkulturella " i kommande sändningsvillkorför public service-företagen skall breddas till attinkludera homosexuella.Utskottet som behandlade ett liknande yrkande underföregående anförde då bl.a. att begreppen"mångfald" och "mångkulturell" är centrala begrepp i nugällande sändningsvillkor för public service-företagen.Vidare anförde utskottet följande (bet. 1998/99:KrU3 s.16-17).Av proposition 1995/96:161 En radio och TV i allmänhetenstjänst 1997 - 2001 framgår bl.a. att programföretagenskall sända program av många olika slag och tillgodoseskiftande behov och intressen hos landets befolkning. Ävenmindre gruppers intressen skall i görlig mån tillgodosesvid tidpunkter då en stor del av befolkningen harmöjlighet att se programmen. Det skall finnas en mångfaldi opinionsbildningen så att yttrandefriheten ochmöjligheten att uttrycka sig konstnärligt på olika sättges vida ramar inom public service-företagen. Vidare skallprogramföretagen tillhandahålla program som speglar detmångkulturella . Public service-verksamheten bört.ex. tjäna en process som gör att nya etniska grupperinlemmas i det svenska samhället och ökar derasförutsättningar att delta i samhälls- och kulturdebatten(prop. 1995/96:161, s. 46, 56 och 57).Utskottet konstaterar att det ankommer påprogramföretagen att själva besluta om programmensutformning och innehåll. Det finns emellertid - enligtutskottets uppfattning - inte något som hindrar företagenatt sända program med och för homosexuella. uppfattning bör man i kommande parlamentariskaberedning vara oförhindrad att ta upp till diskussionfrågan om särskilda program för olika grupper i samhälletsom t.ex. de homosexuella. Utskottet är emellertid inteberett att föreslå att skall göra något särskiltuttalande med anledning av motionsförslaget. Motionenavstyrks därmed.Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt. Motion Kr216(mp) avstyrks.Sjörapporten i radioFörslaget i motion Kr204 (m) innebär att sjörapporten iradio skall förbättras, helst redan innan nuvarandetillståndsperiod löper ut.Utskottet anser i likhet med motionärerna attsjövädersrapporteringen har stor betydelse föryrkesfiskarna. Även för s.k. fritidsskeppare ärrapporteringen en angelägen tjänst. I sändningsvillkorenför finns allmänt hållna bestämmelser för företagetsprogramverksamhet. Några detaljerade föreskrifterförekommer således inte beträffande väderleksrapportering.Det är enligt utskottets uppfattning inte motiverat attregeringen ändrar eller kompletterar gällande villkor ienlighet med motionsyrkandet. Det kan tilläggas att frågorsom gäller nyheter, väder etc. givetvis kan bli föremålför överväganden i anslutning till beredningen av ett nyttsändningstillstånd för . Utskottet är emellertid inteberett att föreslå att ta något sådant initiativmed anledning av motionsförslaget. Motion Kr204 (m)avstyrks.SpråkfrågaI motion Kr215 (s) sägs att det är oklart omnyhetsprogrammen i radio och TV förstås av olika grupper isamhället. Motionärerna bakom motionen föreslår att enundersökning och kartläggning skall göras av hurnyhetsinformationen tas emot.Utskottet konstaterar att nyhetsprogrammen i radio och TVhar en mycket stor publik.