bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — För de som utjämningssystemet måste vara kvar föreslår utskot-tet att vissa temporära förändringar genomförs. Inom ramen för en i grundenoförändrad utjämningsgrad bör inkomstutjämningen ändras så att alla positi-va relativa förändringar i skattekraften får behållas till . Därmed ska-pas ett kraftigt incitament för alla kommuner att vidta åtgärder som ger eko-nomisk tillväxt genom lägre arbetslöshet och ökad förvärvsfrekvens. Ut-skottet har noterat att inte minst glesbygdskommuner och kommuner medvikande befolkning drabbats av den regel som konfiskerar växande relativskattekraft var den än förekommer.Vidare föreslår utskottet att en utredning tillsätts med uppdrag att skynd-samt presentera ett nytt bidragssystem för kommunsektorn. Utredningenskall utforma ett system som skall vara förenligt med grundlagen, stimuleralandets tillväxt och vara avsevärt enklare i sin uppbyggnad än dagens svår-överskådliga system.Vad utskottet anfört med bifall till motion Fi12 (m) yrkandena som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi13 (kd)yrkande 11 och Fi15 (fp) yrkandena 22 och 23 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande inkomst- och kostnadsutjämningssystemetatt med bifall till motion 1999/2000:Fi12 yrkandena 25, 26och 27 samt med avslag på motionerna 1999/2000:Fi13 yrkande 11och 1999/2000:Fi15 yrkandena 22 och 23 som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört,24. Inkomst- och kostnadsutjämningssystemet (mom. 17) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 6.2 Inkomst- och kost-nadsutjämningssystemet bort ha följande lydelse:Utskottet ställer sig bakom målet att utjämningssystemet skall ge alla kom-muner och landsting likvärdiga förutsättningar för sin verksamhet och ser-vice oberoende av skattekraft och opåverkbara strukturella kostnader. Lik-som motionärerna i Fi13 (kd) yrkande 11 anser dock utskottet att rimligaskillnader i servicenivå, servicestandard, effektivitet och skattesats hör tillden kommunala självstyrelsen och skall således inte kompenseras. Medbor-garna skall själva avgöra detta genom demokratiska val av partier som föror-dar olika lösningar eller genom den enskildes val av bostadsort.Utskottet anser att utjämningssystemet måste förena en långtgående ut-jämning med starka incitament för tillväxt och förnyelse. Systemet skallstödja och driva på en stark och solidarisk ekonomisk utveckling i hela lan-det. Utskottet ställer sig också bakom motionärernas krav att utjämningssy-stemet också måste vara tillgängligt, begripligt och demokratiskt förankrathos alla kommuner och landsting. Det skall vara möjligt för kommuner ochlandsting att kunna parera t.ex. befolkningsförändringar genom att styra ochförändra verksamhet och ekonomi utan att överraskas av det ekonomiskautfallet i utjämningssystemet. Liksom motionärerna är utskottet negativt tillatt inkomstutjämningen är inomkommunal, och utskottet anser att den förmed sig tillväxthämmande konsekvenser. Enligt utskottet står den nuvarandeordningen med inomkommunal utjämning i strid med grundlagens intentio-ner. Utskottet är också kritiskt till kostnadsutjämningens bristande träffsä-kerhet.Utskottet anser vidare att den av regeringen tillsatta Delegationen för fort-satt utveckling av utjämningssystemet för kommuner och landsting bordevara parlamentariskt sammansatt. En prioriterad uppgift för delegationen äratt avskaffa pomperipossaeffekten. Vidare bör träffsäkerheten i utjämnings-systemet radikalt förbättras. En övergång från inomkommunal till statliginkomstutjämning bör också övervägas.Vad utskottet anfört med bifall till motion Fi13 (kd) yrkande 11 bör riks-dagen som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi12 (m) yrkan-dena 25-27 och Fi15 (fp) yrkandena 22 och 23 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande inkomst- och kostnadsutjämningssystemetatt med bifall till motion 1999/2000:Fi13 yrkande 11 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena 25, 26 och 27samt 1999/2000:Fi15 yrkandena 22 och 23 som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört,25. Inkomst- och kostnadsutjämningssystemet (mom. 17) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 6.2 Inkomst- och kost-nadsutjämningssystemet bort ha följande lydelse:Riksdagen har i bred enighet slagit fast att utjämningssystemet skall medver-ka till att kommuner och landsting skall ha likvärdiga ekonomiska förutsätt-ningar att bedriva sin kärnverksamhet. Det har också slagits fast att kost-nadsutjämningen inte skall kompensera för skillnader i servicenivå, kvalitet,avgiftssättning och effektivitet. Utskottet anser liksom motionärerna i Fi15(fp) yrkandena 22 och 23 att det nuvarande systemet har blivit alltför omfat-tande och komplicerat och det kompenserar inte bara för strukturella opå-verkbara skillnader vad avser kärnverksamheter. Liksom motionärerna anserutskottet att den långtgående inkomstutjämningen leder till negativa incita-ment för kommunerna.På grund av den förödande metodkritik som framförts mot det gällandesystemet anser utskottet att det är dags att reformera den kommunala utjäm-ningen. Utskottet förespråkar ett nytt system, där utjämningen grundas påstrukturella faktorer för både kostnader och inkomster, vilket kan medföra attkommuner med högre skattekraft men också höga strukturella kostnader istörre utsträckning kan klara dessa själva. Inriktningen för utjämningen kandå bli betydligt färre samt mer renodlade och strukturella faktorer. I avvaktanpå ett nytt system bör inkomstutjämningen sättas till av medelskatte-kraften.Vad utskottet anfört med bifall till motion Fi15 (fp) yrkandena 22 och 23bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi12 (m)yrkandena 25-27 och Fi13 (kd) yrkande 11 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande inkomst- och kostnadsutjämningssystemetatt med bifall till motion 1999/2000:Fi15 yrkandena 22 och23 och med avslag på motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena 25, 26och 27 samt 1999/2000:Fi13 yrkande 11 som sin mening ger regering-en till känna vad utskottet anfört,26. Finansiering av infrastrukturinvesteringar (mom. 19)(m, kd, fp)(), (), (), (), Per (), () och ()anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 7.1 Finansiering av in-frastrukturinvesteringar bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att de satsningar på väg- och järnvägsnätet som föreslåsi vårpropositionen är för begränsade. I likhet med Moderata samlingspartiet,och liberalerna menar utskottet att alternativfinansiering, exempelvis PPP (Public Private Partnership), skulle kunnamöjliggöra att angelägna vägsträckor påbörjas under perioden 2001-2003.Utskottet hävdar vidare att PPP-projekt även öppnar upp för lösningar påmindre vägsträckor och att man bör kunna prova att finansiera underhållsar-beten av vägar genom att tillskjuta medel genom PPP eller genom samfinan-siering med byggentreprenörer. Det främsta skälet att använda s.k. PPP-finansiering är dock att genom denna metod kan kostnaderna totalt minskas,kvaliteten förbättras och långsiktigt mest rationella metoder och materialanvändas. Detta är samhällsekonomiskt lönsamt. Alternativa finansierings-former skall inte användas som ett sätt att undgå utgiftstaken, utan fastmersom en metod att få största möjliga valuta för skattepengarna.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Fi18 (m) yrkande 2,Fi19 (m) yrkande 2, Fi32 (m) yrkande 2 och Fi36 (fp) bör som sinmening ge regeringen till känna. Motion Fi14 (c) yrkande 10 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande finansiering av infrastrukturinvesteringaratt med anledning av motionerna 1999/2000:Fi18 yrkande2, 1999/2000:Fi19 yrkande 2, 1999/2000:Fi32 yrkande 2 och1999/2000:Fi36 och med avslag på motion 1999/2000:Fi14 yrkande10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. Finansiering av infrastrukturinvesteringar (mom. 19) (c)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 7.1 Finansiering av in-frastrukturinvesteringar bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att ambitionen att IT skall vara tillgängligt för allaockså måste få praktiska konsekvenser vad gäller infrastruktur, utbildningoch lagstiftning. En huvuduppgift för staten är att garantera fungerande kon-kurrens. Detta förutsätter ett större offentligt engagemang i den digitalainfrastrukturen.Finansutskottet anser vidare att IT och datorisering har en högst på-taglig effekt på ekonomisk tillväxt. I likhet med anser utskottetatt den fortsatta utbyggnaden av ett finmaskigt nät bestående av optisk fiberbör genomföras. Detta bör ske i ett statligt bolag som uppbär avgifter från deoperatörer som tillhandahåller själva transporttjänsten (transmissionen).Utbyggnaden av nätet bör bekostas genom att hela säljs ut och medelfrån försäljningssumman anvisas till ett helägt statligt bolag med uppdrag attupphandla det finmaskiga fibernätet. Tekniskt skulle detta t.e.x. kunna görasgenom att delar av Nät bryts ut vid en försäljning och att detta bolagförfogar över en del av försäljningssumman. Anvisningen av medel skullemed ett sådant förfarande ske utanför statsbudgeten men resultera i en inbe-talning av räntemedel till dess att hela beloppet är förbrukat. Vidare anserutskottet att bolaget bör åläggas att även framgent betala in vinstmedel mot-svarande avkastningen på det egna kapitalet.Vad utskottet anfört med bifall till motion Fi14 (c) yrkande 10 bör riksda-gen som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi18 (m) yrkande2, Fi19 (m) yrkande 2, Fi32 (m) yrkande 2 och Fi36 (fp) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande finansiering av infrastrukturinvesteringaratt med bifall till motion 1999/2000:Fi14 yrkande 10 samtmed avslag på motionerna 1999/2000:Fi18 yrkande 2, 1999/2000:Fi19yrkande 2, 1999/2000:Fi32 yrkande 2 och Fi36 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Regeringens lagförslag6 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)7 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande avinkomstskattelagen (1999:1229)8 Förslag till lag om allmän fastighetstaxering avsmåhusenheter år 20039 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generelltstatsbidrag till kommuner och landstingBudgetförslag redovisade eller aviserade i2000 års vårpropositionKatalog över regeringens samt och de grönasförslag till budgetåtgärder för åren 2001-2003redovisade i proposition 100 samt övriga riksdagspartiers syn på förslagenInledningDen ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellanden socialdemokratiska regeringen, och de gröna.Dessa partier står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budget-politiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten samt de nu föreslagnaskatteförändringarna.Samarbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jäm-ställdhet och miljö - och innefattar både konkreta förslag och åtagandeninför framtiden. Genom detta samarbete bekräftas enligt propositionen att detfinns en politisk majoritet för en ekonomisk politik som är inriktad på fullsysselsättning, prisstabilitet och på ett offentligt överskott om av BNP igenomsnitt över en konjunkturcykel. Denna politik är också inriktad påjämlikhet och ekologisk hållbarhet.Målet för budgetpolitiken är dels att långsiktigt etablera ett överskott i deoffentliga finanserna, vilket i genomsnitt skall motsvara av BNP settöver en konjunkturcykel, dels att hålla utgifterna inom de utgiftstak somlagts fast för de tre efterföljande åren.Full sysselsättning är ett övergripande mål för den ekonomiska politiken.Som delmål gäller dels att den öppna arbetslösheten skall ha reducerats till4 % , dels att andelen reguljärt sysselsatta mellan 20 och 64 årskall ha ökat till 2004. Målet om högst arbetslöshet 2000räknar regeringen med att kunna nå . Sysselsättningsgradenvar 1999 och beräknas i den s.k. baskalkylen stiga till 2003.På efterföljande sidor redovisas de förslag som förs fram i vårpropositionen.I sammanställningen återges översiktligt också några förslag i tre propositio-ner vilka påverkar statsbudgetens inkomster eller utgiftsramar . Förslagen återfinns i propositionerna 81 om ny organisation förforskningsfinansiering, 98 om förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighetoch tillväxt samt 105 om vissa punktskattefrågorRedovisningen följer statsbudgetens uppställning. Först återges in-komstförslag, därefter utgiftsförslag grupperade utgiftsområdesvis. Varjeutgiftsområde inleds med en översikt som visar hur stora utgifter regeringenoch oppositionspartierna preliminärt vill avdela för utgiftsområdet under dekommande tre åren. Oppositionspartiernas syn på dessa nivåer återges i formav avvikelser från regeringens förslag respektive år.I anslutning till varje förslag i vårpropositionen görs en hänvisning till aktuell sida i propositionen liksom i förekommande fall till aktuellt yrkande.Sammanställningen omfattar inte de förslag som framförs på tilläggsbudgetför 2000 såvida inte förslagen har mer bestående effekt och påverkar ävenefterföljande års budgetar.I anslutning till respektive förslag återges kortfattat oppositionspartiernasuppfattning som den kommit till uttryck i de motioner som väckts med an-ledning av vårpropositionen eller i angränsande propositioner. Huvudregelnhar varit att samtliga förslag som förts upp i hemställan har beaktats. Haremellertid motionärerna kommenterat regeringens förslag i vårpropositionenär även sådana kommentarer återgivna i anslutning till propositionens för-slag. Likaså redovisas översiktligt sådana från propositionen fristående för-slag som förklarar de större avvikelser som respektive parti har från rege-ringens preliminärt föreslagna ramar för de 27 utgiftsområdena. Förslaguppförda som yrkanden i en motion utan direkt anknytning till förslagen ipropositionen redovisas partivis sist i katalogen.Ett Ja eller Nej i sammanställningen markerar att partiet tagit ställning tillförslaget antingen i motivtexten till motionen eller i motionens hemställan.Ett streck (---) markerar att partiet inte kommenterat frågan, vilket i allmän-het innebär att förslaget godtagits.Redovisningen av oppositionspartiernas uppfattning grundas på de parti-eller kommittémotioner som väckts i ärendet. De motioner som därvid beak-tats i denna katalog ärför Moderata samlingspartiets del följande 16 motionerFi12 av m.fl.Fi22 av m.fl.Fi23 av m.fl.Fi25 av m.fl.Fi28 av m.fl.Fi29 av m.fl.Fi30 av m.fl.Fi33 av m.fl.Fi34 av m.fl.Fi38 av m.fl.Fi39 av m.fl.Fi40 av Per m.fl.Fi43 av m.fl.Fi49 av m.fl.A15 av m.fl.Sk24 av m.fl.för del de fyra motionernaFi13 av m.fl.Fi42 av m.fl.A20 av m.fl.Sk25 av m.fl.för del motionernaFi14 av m.fl.A21 av m.fl.Sk23 av m.fl.för liberalernas del motionFi15 av m.fl.De sidhänvisningar som görs till motionerna avser de tryckta motionernaspaginering. Sammanställningen har granskats av och avrespektive parti.Utgiftstak och utgiftsramarför åren 2001-2003föreslagna av regeringen ochövriga riksdagspartierInnehållDel 2 av betänkandetTill utskottet inkomna yttranden (bilagorna 4-16) samt protokoll från offent-liga utfrågningar (bilagorna 17 och 18) återfinns i del 2 av betänkandet.Tabeller1. Tillväxt, inflation och arbetslöshet i världsekonomin 342. Bidrag till tillväxten 403. Nyckeltal 2000-2003 435. Försörjningsbalansen 2000-2003 446. Nyckeltal för arbetsmarknaden 477. Den branschfördelade sysselsättningen 488. Den beräkningstekniska överföringens fördelning på nyautgifter och skattesänkningar 2001-2003 799. Statsbudgetens underliggande saldo efter överföring till hushål-len samt efter justering för större engångseffekter 1999-2003 8010. Fördelningen av finansiellt sparande i den offentliga sektorn1999-2003 8311. Finansiellt sparande i den offentliga sektorn 1999-2003 8412. Föreslagen nettoredovisning av offentligrättsliga avgifter 8713. Regeringens förslag till utgifts- och inkomständringar2001-2003 9114. Lånebehov enligt regeringens budgetförslag för 2000-2003 9215. Utgiftstak för 2001-2003 enligt regeringens budgetförslag 9216. Finansiella effekter av Moderata samlingspartiets budget-förslag 2001-2003 9417. Moderata samlingspartiets förslag till utgiftstak förstaten 9418. Moderata samlingspartiets förslag till utgiftstak för denoffentliga sektorn 2001-2003 9419. Finansiella effekter av budgetförslag2001-2003 9720. förslag till utgiftstak för staten 2001-2003 9721. Finansiella effekter av budgetförslag 2001-2003 9922. förslag till utgiftstak för staten 2001-2003 9923. Finansiella effekter av liberalernas budgetförslag2001-2003 10124. liberalernas förslag till utgiftstak 10125. viktigaste besparingar i budgetförslaget för2001-2003 10726. Förslag till utgiftstak för staten 2001-2003 11427. Regeringens förslag till beräkning av utgiftstaket för denoffentliga sektorn 2001-2003 11528. Oppositionspartiernas förslag till beräkning av utgiftstaket förden offentliga sektorn 2001-2003 116Diagram1. Hushållens och företagens framtidstro i euroområdet 362. Arbetslösheten i euroområdet, EU och 373. De svenska hushållens och företagens framtidstro 394. Bidrag till tillväxten av varuexporten (procentenheter) 455. Sysselsättningen 1995 -466. Den öppna arbetslösheten 1995 -477. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstakför staten 2001-2003 103Prop. 1995/96:220, yttr. 1995/96:FiU8y, bet. 1996/97:KU3.