bet · GO01JuU1 · 2000-11-23 00:00:00 — I motion Ju933(fp) efterfrågas tydliga mål för verksamheten.Regeringen anför att det är avgörande för hela polisväsendet attnärpolis-områdena nu får de resurser och den kompetens som behövs föratt den verkligen skall bli basen i polisverksamheten, något som kräverinsatser för kompetensutveckling och personaltillskott. De resurser somnu tillförs gör det enligt regeringen möjligt att åter öka antaletpoliser så att svårigheter som beror på personalbrist skall kunnaundanröjas. bör enligt regeringens mening polisen inärpolisområdena ansvara för all polisverksamhet som inte kräverspeciell kompetens eller av andra skäl bör bedrivas centralt.Regeringen framhåller att en ökad integrering av ingripandeverksamheteni närpolisen främjar utvecklingen av det problemorienterade arbetet ochskapar bättre förutsättningar för att personalgrupper skall fåtillräcklig storlek för en effektiv planering.Vidare är det enligt regeringen viktigt att det klarläggs vilkenpolisverksamhet som närpolisen skall ansvara för och hurgränsdragningarna skall göras mot andra delar i organisationen.Utgångspunkten bör vara att närpolisen har ett helhetsansvar förpolisverksamheten i det egna geografiska området varifrån vissaundantag kan göras. Verksamhetsmål skall enligt regeringen utgå från enprobleminventering i lokalområdet. Målformuleringarna bör fastställas ien process som också säkerställer att målen accepteras ipolisorganisationen.Varje polismyndighet ansvarar för att polisverksamheten inom dessområde bedrivs effektivt och fungerar väl. Det ankommer också påmyndigheterna att anpassa polisverksamheten i närpolisområdena efter delokala förhållandena. Med den utgångspunkten är det enligt regeringensuppfattning naturligt att polismyndigheterna själva väljer olikalösningar för utformningen av verksamheten i närpolisområdena så längeinte syftet med närpolisreformen äventyras.Utskottet delar uppfattningen i motionerna Ju213, Ju218, Ju911 ochN225 att det behövs en del åtgärder för att närpolisreformen skallkunna fullföljas. Det är därför glädjande att regeringen ibudgetpropositionen bedömt denna fråga som en prioriterad uppgift förpolisen, en prioritering som utskottet alltså ställer sig bakom.När det sedan gäller motionsönskemålen om olika åtgärder villutskottet framhålla att de resurser som tillförs polisen syftar tillatt antalet poliser skall öka.Såvitt gäller önskemålet i motion Ju921 om mindre utryckningstjänstkan utskottet i och för sig ha en viss förståelse för tanken att dettaskulle vara ett sätt att främja närpolisreformen. Utskottet villemellertid i likhet med regeringen framhålla att närpolisen böransvara för all polisverksamhet som inte av olika skäl bör bedrivascentralt. Tyngdpunkten bör alltså ligga i närpolisområdena som därmedkommer att utgöra basen i polisorganisationen. Man bör alltså inte sommotionärerna utgå från att det finns ett motsatsförhållande mellan åena sidan närpolisverksamhet och å andra sidan utryckningsverksamhet.Tvärtom bör både den planerade verksamheten och ingripandeverksamhetenbedrivas på ett problemorienterat sätt. För det ändamålet är det oftagynnsamt om verksamheterna bedrivs under gemensam ledning.Avslutningsvis vill utskottet påpeka att resursfördelningen inompolismyndigheterna är en fråga för respektive myndighet. Här bör, somregeringen anför, olika lösningar kunna komma i fråga så länge intesyftet med närpolisreformen äventyras.Som framhålls i motion Ju211 är det viktigt att närpoliserna har engod utbildning. Emellertid är även detta en fråga förpolismyndigheterna att avgöra lokalt.Vad slutligen gäller önskemålet i motion Ju933 om målen förverksamheten delar utskottet regeringens uppfattning attverksamhetsmålen skall utgå från en probleminventering i lokalområdet.Att målen skall vara tydliga förefaller självklart. Ett bifall tillmotionsönskemålet skulle inte ha någon praktisk betydelse.Sammantaget innebär det nu anförda att utskottet inte ser något behovav att uttalar sig för att närpolisreformen skall kunnafullföljas. Utskottet föreslår att avslår motionerna Ju211,Ju213, Ju218, Ju911, Ju921, Ju933 och N225 i här behandlade delar.UtredningsverksamhetenI flera motioner tas upp olika frågor med anknytning till polisensbrottsutredande verksamhet. I motion Ju212 (kd) efterfrågas sålunda engranskning av polisens tillämpning av reglerna om avskrivning avärenden. I motion Ju911 (m) understryks vikten av att fler ärendenredovisas till åklagare, och motionärerna vill se en förstärkning avutredningsverksamheten med civila utredningsmän. I motion Ju921 (c)efterlyses en kvalitetssäkring av utredningarna och kortarehandläggningstider. Motionärerna bakom Ju933 (fp) anser att tillgångenpå specialistkompetens måste öka.Utskottet avstyrkte liknande yrkanden (bet. 1999/2000:JuU1s. 35).Som framgår ovan är utredningsverksamheten ett prioriterat område.Den skall förstärkas så att fler brott kan upp. Verksamhetenskall bedrivas snabbt och säkert och präglas av hänsyn tillbrottsoffren och vittnen. Polis och åklagare skall i nära samverkanfinna optimala former för samarbete och ansvarsfördelning.Riksåklagaren har i sitt budgetunderlag uttalat oro över utvecklingenav polisens brottsutredande verksamhet och pekat på att möjligheternaatt klara upp brott minskat väsentligt . EnligtRiksåklagaren är situationen helt oacceptabel.I budgetpropositionen (utg.omr. 4 avsnitt 4.6.1) aviserar regeringenen kommande översyn av brottsutredningsverksamheten. beslut om att regeringen borde låta utredafrågan om ett oberoende organ för tillsyn av polisens och åklagarnasförundersöknings-arbete. Ett annat tillkännagivande i samma ärendeinnebar dessutom att regeringen skulle se över frågan om enspecialisering av utredningsverksamheten inom närpolisen (bet.1999/2000:JuU11 s. 3 f).Vidare är det enligt regeringen viktigt att ochRiksåklagaren fortsätter att tillsammans analysera utredningsprocessenoch utifrån ett helhetsperspektiv se över kompetensförsörjning,organisation och utredningsrutiner. Myndigheternas iakttagelser ochslutsatser inom ramen för den samordnade inspektionsverksamheten är enviktig kunskapskälla (utg.omr. 4 avsnitt 4.4.3).Metoder för kvalitetsuppföljning har utvecklats i bl.a. Östergötland.I bl.a. pågår försöksverksamheter som syftar till attåstadkomma kortare genomströmningstider för vissa ärenden.Utskottet har inhämtat att utbildat totalt120 personer som inte är poliser till kvalificerade brottsutredare.Under nästa år planerar man att utbilda ytterligare 50-60 sådana civilautredare.Utskottet har i avsnittet ovan om resultatuppföljning gett uttryckför en viss oro när det gäller utredningsverksamheten. Mot denbakgrunden anser utskottet att regeringens initiativ till en översynbör välkomnas. Utskottet utgår från att sådana frågor som aktualiserasgenom motionerna kommer att belysas i det sammanhanget och att åtgärdervidtas om det behövs. noterar utskottet, som framgått,att vissa åtgärder redan vidtagits.Det anförda innebär att utskottet inte ser något behov av ettingripande från sida med anledning av de motioner som äraktuella. Utskottet föreslår att avslår motionerna Ju212,Ju911, Ju921 och Ju933 i här aktuella delar.Polisförsörjningen m.m.Flera motioner berör frågor om möjligheterna att bemannapolis-organisationen så att den kan svara mot de krav som ställs påden. I motionerna Ju229 (m) och Ju911 (m) understryks behovet av flerpoliser och fler civilanställda. Motion Ju213 (kd) tar upp behovet avcivilanställda med inriktning på personalvård. I samma motion liksom imotionerna Ju228 (m) och Ju933 (fp) efterfrågas inrättandet avpolisutbildning på ytterligare en ort. I motion Ju243 (s) begärsåtgärder för att säkerställa att polismyndigheterna i fårtillräckligt med utbildad personal. Vidare begärs i ett antal motioneratt skall uttala sig till förmån för olika orter när detgäller frågan var en ny polisutbildning skall förläggas. Här rör detsig om i motion Ju217 (kd, c) samt i motionerna Ju235 (m),Ju238 (kd) och Ju239 (c). I motion Ju210 (m) hävdas att det behövs flerutbildningsplatser vid i hösten behandlade utskottet en motion om antaletutbildningsplatser i . Utskottet pekade då bl.a. på att det ären uppgift för att sköta personalförsörjningen inompolisväsendet (bet. 1999/2000:JuU1 s. 33 f).I budgetpropositionen föreslås att anslaget till polisorganisationenskall höjas. Detta syftar bl.a. till göra det möjligt att öka antaletpoliser och höja kompetensen. En ökning av antalet poliser är somframgår av avsnittet Prioriteringar inför enprioriterad uppgift för polisen.Med de resurser som tillförs polisen kan utbildningskapacitetenökas så att det blir möjligt att öka antalet polisstuderande.Regeringens beräkningar (utg.omr. 4 avsnitt 4.4.3) innebär att det vidutgången av kommer att finnas ca 16 800 poliser.För att ytterligare poliser skall kunna rekryteras krävs enligtregeringen att polisutbildning bedrivs vid fler orter än ochUmeå. överväger att förlägga ettantal utbildningsplatser till ytterligare någon ort, vilket kommer attmöjliggöra att fler studerande kan antas till polisprogrammet.Regeringen anför vidare att det är viktigt att rekryteringen avpoliser till glesbygdsområdena förstärks. Etableringen av en polisiärgrundutbildning i kommer att främja rekryteringen av nya polisertill Norrlandsmyndigheterna.När det gäller etableringen av polisutbildning till en tredje ort harutskottet inhämtat följande i frågan.Ett antal kommuner, högskolor m.m. runt om i landet har anmält sittintresse av att bedriva polisutbildning. Inom harman berett dessa intresseanmälningar och ställt upp ett antal kriterieratt beakta vid arbetet. Det skall vara fråga om en ort i en del avlandet där det saknas poliser. Det skall finnas ett universitet elleren högskola med lämplig profil på orten. Den polisiära infrastrukturenpå orten och i regionen skall vara bra. Lämpliga lokaler för teori ochpraktik skall finnas på orten. Det skall inte röra sig omStockholmsområdet eller . Det skall finnas godakommunikationer, en professionell infrastruktur och god studentmiljö påorten.Härefter har i en skrivelse den 17 maj 2000uppmanat dem som är intresserade att bekräfta detta, alltså även demsom redan tidigare anmält intresse. Svarsfristen gick ut vid midsommar2000. Då hade nio svar inkommit. Därefter har Rikspolisstyrelsenbeslutat att fyra orter skall beredas vidare, nämligen ,, och Jönköping.Inom räknar man med att fatta beslut i saken föreårsskiftet.När det gäller fördelningen mellan de olika personalkategorierna ärdet enligt regeringen av stor vikt att polisväsendet analyserar resurs-och arbetsfördelningen mellan poliser och annan personal för attsäkerställa en ändamålsenlig personalsammansättning. Antaletspecialister och annan icke polisutbildad personal behöver enligtregeringens bedömning öka, framför allt för att höja exempelviskvaliteten i brottsutredningarna.Utskottet vill återigen understryka att syftet med deresursförstärkningar som föreslås för polisen är att åstadkomma enökning av antalet poliser. Som utskottet framhållit tidigare är det enuppgift för att sköta personalförsörjningen inompolisväsendet. Här vill utskottet också peka på att åtgärder vidtagitsför att säkerställa att resursökningen används till att öka antaletpoliser. Som framhålls i några av motionerna är det av vikt att flerutbildningsplatser inrättas. Den uppfattningen delas också avregeringen. Här vill utskottet erinra om att regeringen ibudgetpropositionen understrukit vikten av att rekryteringen av polisertill glesbygdsområdena förstärks. Utskottet konstaterar att det intebehövs några åtgärder av med anledning av motionerna Ju213,Ju228, Ju229, Ju243, Ju911 och Ju933 i här aktuella delar. Dessamotioner bör avslås av riksdagen.När det sedan gäller frågorna om var den nya polisutbildningen skallinrättas eller på vilken ort det kan tänkas finnas behov av flerutbildningsplatser ser utskottet ingen anledning för attingripa i det arbete som pågår inom . Utskottetföreslår att avslår motionerna Ju210, Ju217, Ju235, Ju238 ochJu239 i dessa delar.I några motioner tas upp olika frågor om organisationen avpolisutbildningen. Sålunda begärs i motion Ju921 (c) attantagningssystemet skall ses över. Motionärerna menar att såvälPolishögskolan som andra yrkesgrupper än poliser bör bli mer delaktigai förfarandet. I motion Ju927 (m) hävdas att polisutbildningen börutredas. I motion Ju227 (m) begärs att utbildningen av personal inompolisen, tullen och organiseras så att den i vissutsträckning sker gemensamt.Den nuvarande grundutbildningen för poliser påbörjades i januari1998.Frågan om att utreda polisutbildningen har utskottet behandlat fleragånger tidigare. Senast skedde det . Utskottet var inte berettatt förorda en ny utredning av polisutbildningen (bet. 1999/2000:JuU6s. 12 f).Den 30 maj presenterades en utvärdering av polisutbildningen somgenomförts av en arbetsgrupp inom . I rapporten pekaspå vissa brister. Det anförs bl.a. att polisaspiranterna tillägnat sigbåde adekvata och tillräckliga kunskaper för att verka som poliser, menatt deras förmåga är något sämre i vissa färdighetsämnen än inom detteoretiska området. Vidare anges det nuvarande examinationsförfarandetvara bristfälligt. Den nya pedagogiken med verklighetsbaseradepraktikfall har enligt arbetsgruppen mött övervägande positivareaktioner.Arbetsgruppens rapport har remissbehandlats inom polisväsendet.Polishögskolan har dessutom redovisat en rad genomförda eller planeradeåtgärder. Här handlar det bl.a. om ett ökat antal utbildningstimmarsåvitt gäller data och radio, en ny inriktning på polisbilskörningenoch fler undervisningstillfällen i fråga om konflikthantering ochsjälvskydd. Vidare planeras vissa åtgärder beträffandeexaminationsförfarandet.Statskontoret har i rapporten (Statskontoret 2000:1) föreslagit en utredning av frågan om en delvisgemensam grundutbildning för dem som skall arbeta inom tullen, polisenoch . Förslaget bereds i Försvarsdepartementet.Utskottet vill framhålla att den relativt nya polisutbildningenutvärderats och att en rad åtgärder vidtagits eller planeras. Utskottetär inte berett att förorda att ett nytt utredningsarbete sätts i gång.Såvitt gäller motion Ju921 vill utskottet tillägga att Polishögskolanär en enhet inom . I linje med vad utskottetframhållit tidigare bör det inte ankomma på att uttala sig omvilken enhet inom polisen som skall sköta antagningen. Detsamma gällerdet i samma motion framställda önskemålet om vilka som skall varanärvarande under den intervju som avslutar antagningsproceduren.Vad slutligen gäller frågan om en gemensam utbildning för personalinom tullen, och polisen - vilket förespråkas i motionJu227 - konstaterar utskottet att ett sådant förslag redan bereds iRegeringskansliet. Resultatet av det arbetet bör inte föregripas.Utskottet föreslår att avslår motionerna Ju227, Ju921 ochJu927 i här aktuella delar.Polisens arbetstiderI motionerna Ju921 (c) och Ju927 (m) kritiseras polisväsendetsförläggning av arbetstiden.Motionsyrkandena i denna del har samma inriktning som den kritik somRRV riktat mot polisväsendet. Kritiken går bl.a. ut på att denperiodplanerade arbetstiden inte införts i tillräcklig omfattning. Ävendär den tillämpas anser RRV att den är för svagt verksamhetsorienterad.Andra brister är den otillräckliga styrningen av den genomsnittligaveckoarbetstiden och dimensioneringen av utryckningsresurserna.Företrädare för har vid en utfrågning införutskottets uppföljningsgrupp närmare redovisat sin kritik mot hurarbetstiden förläggs i polisorganisationen. Svårigheterna synes enligtRRV bero på att närpolischeferna inte förmått att driva arbetsgivarensintresse i fråga om hur arbetstiden skall förläggas.Flera polismyndigheter har påpekat att polisens arbetstidsavtal harhaft en konstruktion som har bidragit till att verksamhetsintressetinte slagit igenom tillräckligt vid arbetstidsförläggningen. Deförändringar i avtalet som parterna numera kommit överens om bör enligtsåväl som kunna leda till bättrelösningar. Det nya avtalet innehåller en ny förhandlingsordning som gerarbetsgivaren större befogenheter vid oenighet mellan parterna ochförbättrar möjligheterna att sluta myndighetsanpassade arbetstidsavtalsom beaktar lokala variationer.Regeringen gör i denna del bedömningen (utg.omr. 4 avsnitt 4.6.1) attändringarna har skapat förutsättningar för en bättre anpassning avarbetstiden till verksamhetens krav. Det nya avtalet ger ökademöjligheter att sprida den periodplanerade arbetstiden till störredelar av verksamheten och att utveckla periodplaneringen till etteffektivare instrument än . Det krävs nu att arbetsgivare ocharbetstagare på ett konstruktivt sätt tar till vara de verktyg som detnya avtalet ger och använder dem för att åstadkomma en effektivarepolisverksamhet.Också frågan om chefsutveckling tas upp i budgetpropositionen(utg.omr. 4 avsnitt 4.6.1). Regeringen anför att polismyndigheternasbehov av rekrytering och utveckling av chefer har inventerats. Samtligamyndigheter har chefsförsörjningsprogram och alla har prioriteratutvecklingen av chefer. Flera myndigheter har öppnat möjlighet förkompetensutveckling genom universitets- eller högskolestudier.Det ledarskapscentrum som startats vid arbetar på ettövergripande plan med att utveckla ledarskapet inom polisväsendetfrämst genom att öka kunskaperna och utveckla metoder förmyndigheternas egna insatser.Utskottet har tidigare tagit ställning till motionsyrkanden rörandepolisens arbetstider. Senast skedde det (bet. 1999/2000:JuU6 s.15 f). Utskottet noterade då bl.a. att det ovan nämndaarbetstidsavtalet slutits och att det syntes innebära ett steg i rättriktning.Utskottet delar regeringens uppfattning att det nya avtalet skapatförutsättningar för en bättre anpassning av arbetstiden tillverksamhetens krav. Detta ligger också väl i linje med vad utskottettidigare uttalat i frågan. Som regeringen påpekar är det viktigt att demöjligheter som det nya avtalet ger tas till vara på ett konstruktivtsätt. Mot bakgrund av den kritik som redovisat ärdet också glädjande att frågor om chefsutveckling uppmärksammats inompolisen.Utskottet - som inte ser något behov av åtgärder från sida- föreslår att motionerna Ju921 och Ju927 avslås i här behandladedelar.Nationella insatsstyrkanAv 2 kap. 17 § polisförordningen framgår att det vid iStockholms län skall finnas en beredskapsstyrka med uppgift att bekämpaterroraktioner i landet. Styrkan får användas i annan polisverksamhet,om det kan ske med hänsyn till huvuduppgiften.I motion Ju214 (kd) begärs att Nationella insatsstyrkanorganisatoriskt skall tillhöra . Motivet till dettaär att styrkan skall vara en nationell resurs. Motionärerna ser en riskför att polismyndigheterna kommer att avstå från att använda styrkan avekonomiska skäl, om den får ligga kvar hos . Imotionen föreslås dessutom att styrkan skall få användas mot denorganiserade brottsligheten och att den skall få bättre utrustning.Frågan om organisatoriska hemvistbehandlades utförligt i samband med behandlingen av budgetpropositionenför innevarande år (bet. 1999/2000:JuU1 s. 31 f). Utskottet anförde attdet i och för sig kunde hålla med om att det faktum att enpolismyndighet ute i landet som vill nyttja resurser som finns vidPolismyndigheten i då måste betala för det, inbjudertill misstanken att myndighetscheferna avhåller sig från att nyttjastyrkans kompetens. Utskottet kunde emellertid inte finna fog förnågon sådan misstanke. Utskottet hade nämligen svårt att tänkasig att myndighetscheferna - av ekonomiska skäl - skulleavstå från att kallain den kompetens som krävs för att lösa en svår polisiäruppgift.I sammanhanget erinrade utskottet om att det kan vara fråga omsituationer där liv står på spel. Utskottet utgick från attmyndighetscheferna upprätthåller en professionell ambitionsnivå och vidbehov anlitar styrkan eller delar av den. Vidare underströk utskottetatt verksamheten vid styrkan knappast blir kostnadsfri bara för att denges ett organisatoriskt hemvist någon annanstans inom polisväsendet.För att tillgodose önskemålet om att flytta styrkan tillRikspolisstyrelsen måste ju rimligen anslaget till de olika länen drasned för att finansiera en ökad verksamhet vid Rikspolisstyrelsen.Utskottet var alltså inte berett att ställa sig bakom det synsätt sommotionärerna byggde sitt yrkande på.Utskottet noterade också att samtliga länspolismästare ställt sigbakom förslaget att låta styrkan vara kvar vid iStockholms län.Det fanns dessutom, anförde utskottet, flera avsevärda nackdelar medatt låta styrkan tillhöra . Här tänkte utskottetfrämst på de begränsade möjligheterna att nyttja styrkan operativt,vilket i sin tur skulle innebära att styrkan blev dåligt tränad förrealistiska uppgifter. Det symbolvärde som möjligen kunde ligga i attstyrkan sorterade under vägde lätt mot detta.Det även framställda yrkandet om en utvidgning avNationella insatsstyrkans arbetsuppgifter avstyrktes med hänvisningtill en då beslutad ändring i polisförordningen som innebär attstyrkan kan användas till annat än att bekämpa terroraktioner, om detkan ske med hänsyn till huvuduppgiften. Bakgrunden var att den tidigarebegränsningen till enbart terroraktioner hade medfört betydandetillämpningsproblem. I en rapport till regeringen föreslogRikspolisstyrelsen därför att styrkan skulle kunna sättas in i sådanafall där en polisoperativ bedömning visar att det är lämpligt på grundav de särskilda kunskaper som styrkans personal har.Frågan om organisatoriska hemvist hardärefter tagits upp av /. I betänkandet Dencentrala polisen (SOU 2000:25 s. 238 f) föreslås att kostnaden förförstärkning som lämnar inte skall belasta denpolismyndighet som begär hjälp.Rikspolisstyrelsen har inspekterat verksamheten vid Nationellainsatsstyrkan. I inspektionsprotokollet av anförssammanfattningsvis att insatsstyrkans numerär har minskats, att dessutrustning delvis är föråldrad och försliten och att förutsättningarnaför att vidmakthålla och utveckla styrkans kompetens inte kan ansestillräckliga. Enligt inspektionsgruppens uppfattning kan den ekonomiskasituationen vid i innebära en risk föratt insatsstyrkans behov inte i tillräcklig grad tillgodoses. Gruppenanser också att dess iakttagelser ger underlag för bedömningen att detär tveksamt om i kan anses ha deekonomiska, organisatoriska och personella förutsättningar som behövsför att den fortlöpande skall kunna anpassasoch utvecklas på det sätt som är nödvändigt för att den skall kunnafullgöra sin huvuduppgift. Inspektionsgruppen anser därför att finnsstarka skäl att överväga att inordna den iRikspolisstyrelsens organisation eller i vart fall vidta andra åtgärdersom säkerställer styrkans funktion.Utskottet har inhämtat att protokollet har remissbehandlats inompolisväsendet. Ett beslut om eventuella åtgärder väntas inom kort.Utskottet konstaterar att insatsstyrkans organisatoriska hemvist haruppmärksammats inom och att det vid den ovan nämndainspektionen framkommit nya skäl som talar mot den nuvarandeorganisatoriska lösningen. I avvaktan på resultatet av det pågåendearbetet är utskottet emellertid inte berett att frångå den uppfattningsom utskottet redovisade . Av samma skäl ser utskottetingen anledning för att uttala sig om insatsstyrkansutrustning.När det sedan gäller frågan om vilka arbetsuppgifter styrkan börkunna ha kan utskottet konstatera att den ändring som gjordes ipolisförordningen syftade till att möjliggöra just det sommotionärerna efterfrågar, även om det inte var den organiseradebrottsligheten som åberopades som skäl för ändringen. I sammanhangetvill utskottet påpeka att bekämpningen av den organiseradebrottsligheten i huvudsak fordrar andra polisiära metoder än de sominsatsstyrkans särskilda kompetens omfattar.