bet · GN01BoU4 · 2000-02-10 00:00:00 — Statligt stöd till lokala investeringsprogram revisorer har genomfört en granskning avdet statliga stödet till lokala investeringsprogramför en ekologiskt hållbar utveckling. I en skrivelsetill lägger revisorerna fram förslag omstödverksamheten föranledda av granskningen.Fyra motioner har väckts med anledning avskrivelsen. Samtliga motioner innehåller förslag omen avveckling av det statliga stödet. Dessa förslagavstyrks.I sitt ställningstagande till skrivelsen frånRiksdagens revisorer framhåller utskottet att dengranskning som revisorerna genomfört utgör envärdefull del av den löpande uppföljning ochutvärdering av verksamheten som förutsattes kommatill stånd redan när stödet till de lokalainvesteringsprogrammen inrättades. De iakttagelseroch förslag som läggs fram i skrivelsen bör kunnabidra till att verksamheten utvecklas ytterligareunder den återstående programperioden.Utskottet konstaterar att förslagen från Riksdagensrevisorer i flera avgörande frågor sammanfaller medsynpunkter och förslag som ()redovisat för regeringen . Regeringen hari budgetpropositionen för framhållit sinavsikt att genomföra en analys av RRV:s rapport ochunder innevarande år redovisa resultatet av dennatillsammans med förslag till ändringar avregelsystemet. Utskottet förutsätter att även den nuaktuella skrivelsen kommer att beaktas i regeringensberedningsarbete. Den aviserade redovisningen samtförslag till ändringar bör föreläggas isamband med ekonomiska vårproposition.Till betänkandet har fogats tre reservationer (m,fp), (kd) och (c) .Riksdagens revisorers förslag tillriksdagenRiksdagens revisorer föreslår i skrivelse1999/2000:RR3, Statligt stöd till lokalainvesteringsprogram för en ekologiskt hållbarutveckling, att som sin mening gerregeringen till känna vad revisorerna anförtangående1. förstärkning av sektorsmyndigheternas roll,2. länsstyrelsernas roll,3. regeringens avslagsmotiveringar,4. hinder för kommungemensamma satsningar,5. kommunernas redovisning avinvesteringsprogrammens miljöeffekter,6. stöd till ny teknik och nya arbetsmetoder. I betänkandet behandlas de med anledning avRiksdagens revisorers förslag väckta motionerna1999/2000:Bo1 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stödet till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet.1999/2000:Bo2 av m.fl. (c) variyrkas1. att beslutar avsluta projektet medlokala investeringsprogram i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag tillhur de återstående pengarna kan användas på ett förmiljö och sysselsättning mer kostnadseffektivt sätt.1999/2000:Bo3 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en ny modellmåste utformas för beräkningsgrunderna förprojektens bidragande till positiva miljöeffekteroch nyskapande av arbetstillfällen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ochkommunernas möjlighet att själva bedöma vilkainsatser som skall göras när det gällerprojektåtgärder som bidrar till miljöförbättringaroch nya arbetstillfällen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att information omde bedömningar och motiv som görs vid avslag avbidrag skall vara tillgängliga för kommunerna så attde kan använda denna databas som hjälp i sittfortsatta miljöarbete,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheter attanvända bidrag till förbättrad inomhusmiljö,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de lokalainvesteringsprogrammen avvecklas år 2001.1999/2000:Bo4 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det statliga stödet till lokalainvesteringsprogram för en ekologiskt hållbarutveckling bör avskaffas.Inhämtade upplysningarInför utskottet har vid en intern utfrågningupplysningar lämnats i detta ärende av företrädareför () respektive Riksdagensrevisorers kansli.BakgrundBeslut om att införa ett statligt stöd till lokalainvesteringsprogram för ekologiskt hållbarutveckling fattades av (prop.1997/98:1, BoU1). Stödets totala omfattning ärplanerad att uppgå till ca 6,5 miljarder kronorunder perioden 1998-2002.Stödet kan endast sökas av kommuner ochkommunalförbund. Beslut om stöd fattas av regeringenefter beredning av . Stödutbetalas till lokala investeringsprogram beståendeav åtgärder som främjar en ekologiskt hållbarutveckling.Fördelningen av medel till de lokalainvesteringsprogrammen regleras i förordningen(1998:23) om statliga bidrag till lokalainvesteringsprogram som ökar den ekologiskahållbarheten i samhället. En kommun kan enligt dennaförordning erhålla bidrag till åtgärder som syftartill att1. minska belastningen på miljön,2.3. öka effektiviteten i användningen av energi ochandra naturresurser,4.5. gynna användningen av förnybara råvaror,6.7. öka återbruk, återanvändning och återvinning,8.9. bidra till att bevara och förstärka denbiologiska mångfalden samt tillvaratakulturmiljövärden eller10.11. bidra till att förbättra cirkulationen avväxtnäringsämnen i ett kretslopp.12.Vidare anges i förordningen att bidrag kan lämnastill vissa näringslivsfrämjande insatser, åtgärdersom främjar arkitektoniska kvaliteter, åtgärder inombostadsbebyggelsen samt åtgärder som ökarjämställdheten mellan könen. En förutsättning är idessa fall att åtgärden är direkt knuten till eninvestering. En kommun kan också få bidrag tilllokala informations- och folkbildningsinsatser somsyftar till att sprida information om ett kommandeeller pågående lokalt investeringsprogram.Riksdagen har godkänt ytterligareregelförändringar samt delvis ändrad användning avstödmedlen (prop. 1999/2000:1, BoU1).Det statliga stödet till lokala investeringsprogramför en ekologiskt hållbar utveckling har under desenaste åren granskats ur olikasynvinklar. beslutade i maj 1998att initiera en uppföljning av vissa frågor avseendeföredelningen av det statliga stödet till lokalainvesteringsprogram. Resultatet av denna uppföljningfinns redovisat i rapportserien Utredningar frånriksdagen (1998/99:URD1). Utskottets uppföljningsyftade i första hand till att skapa ett bättreunderlag för budgetarbetet ochberedningen av eventuella motionsförslag i frågan.Riksdagens revisorer inledde påbostadsutskottets förslag en granskning av detstatliga stödet. Revisorernas granskning redovisadesi i revisorers rapport1998/99:8. Rapporten har därefter remissbehandlats.Mot bakgrund av övervägandena i granskningsrapportenoch remissvaren på den har revisorerna beslutatlägga fram den nu aktuella skrivelsen för (1999/2000:RR3).Riksrevisionsverket () har på regeringensuppdrag granskat de statliga bidragen till de lokalainvesteringsprogrammen. Granskningens första delredovisades i rapporten 1999:37.Regeringen anger i budgetpropositionen för år 2000att en analys av RRV:s rapport och förslag tilländringar av regelsystemet för de lokalainvesteringsprogrammen kommer att föreläggasriksdagen . revisorer tar i skrivelse 1999/2000:RR3främst upp frågor där revisorerna önskar attriksdagen skall ta ställning. Skrivelsen behandlaräven vissa frågor som tagits upp i rapport /99:8men där revisorerna inte längre finner ett sådantställningstagande nödvändigt. Bostadsutskottetbegränsar sina överväganden till de förslag somläggs fram i skrivelsen från revisorersamt i de motioner som väckts i ärendet.Riksdagens revisorer lämnar förslag i sex olikafrågor. Innebörden i förslagen är i korthetföljande.1. Förstärkning av sektorsmyndigheternas roll:Arbetsmarknadsverket () bör inkluderas blandde myndigheter som har till uppgift att biträdaMiljödepartementet och kommunerna med bedömningarav de lokala investeringsprogrammen.2.3. Länsstyrelsernas roll: Rollen bör förtydligasgenom att det av bidragsförordningen framgår attlänsstyrelserna bör bedöma investeringspro-grammens förenlighet med kommunernas olika planeroch nationella mål nedbrutna till regional nivåsamt med regionala strategier. Vidare bör avförordningen framgå att samrådet mellanlänsstyrelse och kommun även skall syfta till attutröna åtgärdernas förenlighet med annanlagstiftning samt andra statliga stöd.4.5. Regeringens avslagsmotiveringar: Regeringen bör isina beslut om att inte bevilja stöd till lokalainvesteringsprogram informera om bedömningar ochmotiv för avslag.6.7. Hinder för kommungemensamma satsningar:Regeringen bör överväga en sådan tillämpning avbidragsförordningen att hindren förkommungemensamma initiativ elimineras.8.9. Kommunernas redovisning avinvesteringsprogrammens miljöeffekter:Miljödepartementet bör bearbeta tillgängligtdatabasmaterial så att beräkningar avmiljöeffekternas kostnadseffektivitet möjliggörs.Vidare bör ett informationsmaterial sammanställasdär det framgår vilka miljöeffekter som kanförväntas av olika åtgärdstyper och som därförbör beaktas och vilka beräkningsunderlag(exempelvis när det gäller emissionsfaktorer) somlämpligen bör användas.10.11. Stöd till ny teknik och nya arbetsmetoder:Regeringen bör för redovisa hur man harför avsikt att främja ny teknik och eller nyaarbetsmetoder under återstoden av satsningen pålokala investeringsprogram.12.Fyra motioner har väckts med anledning av skrivelsenfrån revisorer. Samtliga motionerinnehåller förslag om att stödet till de lokalainvesteringsprogrammen skall avvecklas före år 2002.I motion 1999/2000:Bo1 (m) anförs att Riksdagensrevisorers granskning visar att stödverksamhetenuppvisar påtagliga brister både vad gäller dethittills uppnådda resultatet och det sätt på vilketbidragen har administrerats. Motionärerna hänvisartill att Moderata samlingspartiet tidigare avvisatstödformen eftersom den kunde befaras leda till ökadbyråkrati, snedvriden konkurrens, dyrafelinvesteringar och allmänt slöseri medskattemedel. De granskningar av verksamheten somgenomförts av revisorer respektive av RRVanses ha bekräftat dessa farhågor. Revisorernasförslag till förändringar anses inte leda till attde grundläggande problemen med stödverksamhetenelimineras. Mot denna bakgrund föreslås att detstatliga stödet till lokala investeringsprogramavskaffas.Även i motion 1999/2000:Bo2 (c) hänvisas till såvälRiksdagens revisorers som RRV:s granskning avstödverksamheten och de brister som påtalats i dessarapporter. Motionärerna ifrågasätter inte att stödetbidragit till positiva miljöeffekter men anser attmiljöeffekterna är för små i förhållande till desatsade resurserna. Inte heller desysselsättningmässiga effekterna av de lokalainvesteringsprogrammen anses motivera satsningen. Istället förordas andra metoder, exempelviskombinationer av information och ekonomiskastyrmedel, för att nå miljömålen. Yrkande 1 innebäratt stödet till de lokala investeringsprogrammen böravvecklas men att redan ingångna avtal medkommunerna bör fullföljas. I motionens yrkande 2föreslås att hos regeringen begär förslagtill hur de återstående pengarna kan användas på ettför miljö och sysselsättning mer kostnadseffektivtsätt.I motion 1999/2000:Bo3 (kd) yrkande 5 föreslås attstödet till de lokala investeringsprogrammenavvecklas . De övriga fyra yrkandena imotionen avser åtgärder som enligt motionärerna börvidtas under den återstående stödtiden. Enligtyrkande 1 bör en ny modell utformas förberäkningsgrunderna för projektens bidragande tillpositiva miljöeffekter och nyskapande avarbetstillfällen. I yrkande 2 föreslås attkommunerna utifrån erfarenheterna av bl.a. detlokala Agenda 21-arbetet själva skall få bedöma ochfatta beslut om vilka insatser som skall göras närdet gäller projektåtgärder som bidrar tillmiljöförbättringar och nya arbetstillfällen. Vidareföreslås i yrkande 3 att regeringens bedömningar ochmotiv för avslag på ansökan om stöd bör görastillgängliga för kommunerna genom en databas somhjälp i kommunernas fortsatta miljöarbete. Slutligenföreslår motionärerna i yrkande 4 att så längestödet till de lokala investeringsprogrammen finnskvar bör dessa medel även kunna användas för stödtill förbättrad inomhusmiljö.Enligt motion 1999/2000:Bo4 (fp) utgör Riksdagensrevisorers granskning i praktiken en svidande kritikmot stödsystemet som sådant. Det finns enligtmotionen anledning att ifrågasätta såväl miljönyttansom sysselsättningseffekterna av stödet till lokalainvesteringsprogram. Motionärerna anser att myckettalar för att styrmedel i form av skatter ochavgifter är effektivare för att nå miljöresultat ochatt sänkt skatt på arbete och en reformeradarbetsrätt är effektivare för att ökasysselsättningen mer än tillfälligt. Yrkandet imotionen innebär att det statliga stödet till delokala investeringsprogrammen bör avskaffas.Bostadsutskottet inleder sina överväganden med attta ställning till de motionsförslag som avser enförtida avveckling av det statliga stödet tilllokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbarutveckling.I samband med beslutet att inrätta ett anslag fördet statliga stödet till lokala investeringsprogramför en ekologiskt hållbar utveckling gav utskottet ihuvudsak uttryck för en positiv syn på stödetsinriktning (1997/98:BoU1). Stödet bedömdes kunnapåskynda det lokala arbetet med ekologiskomställning och utveckling inom ett brett område ochbidra till att sektorsövergripande lösningar meddenna inriktning kommer till stånd. Utskottetframhöll bl.a. att stödet skulle kunna bidra tillatt åtgärder i bostadsbeståndet kan kombineras medinfrastrukturella satsningar så att godahelhetslösningar uppnås. Vidare framhölls attstödverksamheten kunde förväntas ge nyaförutsättningar för en bred kunskapsspridning ifrågor om ekologiska satsningar. Utskottetuppmärksammade även att fördelningen av stödetavsågs ske enligt andra principer än vad som normaltgäller för statlig stödgivning och framhöll attdetta borde föranleda en kontinuerlig uppföljning avsåväl användningen av medlen som av den tillämpadeberedningsmodellen. Utskottet ser mot denna bakgrundpositivt på de granskningar av stödverksamheten somgenomförts av revisorer respektive RRV.Utskottet kan inledningsvis konstatera att flera avde motionsförslag som lagts fram om en förtidaavveckling av stödverksamheten i princip är enupprepning av förslag års allmännamotionstid. Motionärerna anser att den granskningsom revisorer har genomfört avstödverksamheten styrker uppfattningen att detstatliga stödet bör avvecklas. Utskottetdelar inte denna uppfattning. Revisorernas skrivelsetill får anses syfta till attrikta uppmärksamheten mot vissa problem som gälltunder inledningen av stödverksamheten och lämnaförslag om hur dessa problem skall kunna undvikas ifortsättningen. Skrivelsen kan däremot inte anses genågot stöd för uppfattningen att stödverksamhetenbör avbrytas i förtid.Bostadsutskottet har sedan regeringen år 1997föreslog att ett stöd skulle införas till lokalainvesteringsprogram vid ett flertal tillfällen haftanledning att diskutera denna verksamhet. I sambandmed beredningen av detta ärende har utskottetförutom skrivelsen och motionerna även tagit del aven redovisning av den granskning som RRV genomfört.Som framgått ovan har utskottet tidigare även låtitgenomföra en egen uppföljning av stödverksamheten.Det sammantagna intrycket av de redovisningar ochförslag som utskottet tagit del av är att stödet ihuvudsak fyllt sitt syfte att öka det lokalaengagemanget i frågor om en ekologiskt hållbarsamhällsutveckling. Vidare är intrycket att formernaför stödverksamheten successivt förbättrats och attdenna fungerar på ett i allt väsentligtändamålsenligt sätt. Det bör i detta sammanhangbeaktas att verksamheten till stor del bedrivits inya former såväl vad avser fördelningsmodellen somde krav som ställts på de deltagande kommunerna.Bostadsutskottet avstyrker mot denna bakgrundsamtliga de motionsförslag som innebär att detstatliga stödet till lokala investeringsprogram fören ekologiskt hållbar utveckling skall avvecklas iförtid. Utskottet övergår nu till att kortfattatkommentera de sex förslag som läggs fram iskrivelsen från revisorer.Förstärkning av sektorsmyndigheternas roll:Bostadsutskottet anser liksom revisoreratt sektorsmyndigheternas kompetens bör tas tillvara i beredningen av stödansökningar. Behovet av ensakkunnig granskning kan givetvis variera bl.a.beroende av svårigheten i sig att bedöma olikaåtgärders miljönytta och den kompetens som finns påMiljödepartementet inom olika områden. Inormalfallet torde emellertid en rimligkvalitetssäkring förutsätta attsektorsmyndigheternas kompetens utnyttjas. Avrevisorernas skrivelse framgår också attMiljödepartementet har för avsikt att remittera fleråtgärder till sektorsmyndigheterna. Departementetinstämmer även i revisorernas förslag attArbetsmarknadsverket (AMV) bör involveras mer iberedningsarbetet. I skrivelsen förordar revisorernaatt AMV bör inkluderas bland de myndigheter som hartill uppgift att biträda ochkommunerna med bedömningar av de lokalainvesteringsprogrammen. Utskottet kan inte finna attnågon avgörande skillnad föreligger mellandepartementets och revisorernas syn på AMV:smedverkan i beredningsarbetet. Det får mot dennabakgrund förutsättas att AMV:s kompetens ifortsättningen utnyttjas i den utsträckning det ärmotiverat i varje enskilt projektärende.Länsstyrelsens roll: Enligt bidragsförordningenskall en kommun som söker bidrag för ett lokaltinvesteringsprogram samråda med länsstyrelsen.Vidare framgår att skall lämna ettsamrådsyttrande till regeringen. Revisorernaföreslår att förordningen skall förtydligas vadgäller syftet med samrådet mellan kommunerna ochlänsstyrelsen. Förslaget grundar sig på iakttagelserav att länsstyrelserna under samrådet haft svårt attfinna sin roll. Iakttagelsen gäller framför alltbeträffande det första fördelningsåret. Revisorernakonstaterar att samrådet därefter fått en klarareutformning och att riktlinjerna frånMiljödepartementet förtydligats.Utskottet instämmer i revisorernas syn på vikten aven tydlig förordning. Det är angeläget att strävaefter såväl tydlighet som entydighet vid utformningav författningar. Även Statsrådsberedningensriktlinjer för författningsskrivning ger uttryck fördetta. Mot denna bakgrund kan det givetvis hävdasatt stödförordningen bort utformats på ett klararesätt vad gäller roll liksom i vissaandra avseenden. I det aktuella fallet hardepartementet valt att förtydliga syftet medsamrådet genom information till länsstyrelserna ochkommunerna. Det får förutsättas att de berördaparterna därigenom fått den vägledning förinnehållet i och formerna för samrådet somrevisorerna efterlyst. Utskottet anser därför inteatt tillräckliga skäl föreligger för att idagsläget föreslå en förändring av förordningen idetta avseende. Erfarenheterna av behovet avpreciseringar avseende beredningsprocessen böremellertid fortsättningsvis beaktas av regeringenvid utformningen av förordningar inom motsvarandeområden.Regeringens avslagsmotiveringar: Riksdagensrevisorer föreslår att regeringen i sina beslut omatt inte bevilja stöd till lokalainvesteringsprogram informerar om bedömningar ochmotiv för avslag. Revisorerna menar att de problemsom förknippas med bristande avslagsmotiveringar ochsvårigheter att redovisa rådande bedömningsgrunderär av betydande omfattning. har isitt remissvar på revisorernas granskningsrapportframhållit sin strävan att tydligare motiverabesluten. Departementet anser att den viktigasteinformationskanalen är de dialoger som genomförs medkommunerna.Utskottet delar revisorernas bedömning attregeringsbesluten, oavsett om de innebär avslageller att stöd beviljas, utgör en viktiginformationskanal som i möjligaste mån börutnyttjas. Information om de motiv och övervägandensom föranlett ett avslag kan ha betydelse inte baraför den sökande kommunen utan även för övrigaintressenter. Det kan mot denna bakgrund finnas skälatt som revisorerna förordar underlättainformationsspridningen om regeringensavslagsmotiveringar.Utskottet har erfarit att formerna för kontakternaoch dialogerna mellan kommunerna ochMiljödepartementet ytterligare utvecklats under detsenaste året. Tillsammans med andrainformationskanaler som successivt vuxit fram underprogramverksamheten bör därför förutsättningarfinnas för att motiven för regeringensställningstaganden i fortsättningen ges en bredarespridning. Det kan emellertid finnas skäl attöverväga om tillgängligheten ytterligare kanförbättras genom en mer formell redovisning avavslagsmotiveringarna i regeringsbesluten i enlighetmed revisorernas förslag i frågan. Dettaöverensstämmer även med de slutsatser som RRV redanförelagt regeringen efter sin uppföljning avinvesteringsprogrammen. Regeringen har ocksåredovisat sin avsikt att till återkommamed ställningstaganden i de frågor som RRVaktualiserat.Hinder för kommungemensamma satsningar: Riksdagensrevisorer har i sin granskningsrapport konstateratatt andelen kommungemensamma satsningar i de lokalainvesteringsprogrammen är liten. Revisorerna menaratt kraven på ansökningarnas utformning kan hamedverkat till detta förhållande. Regeringenföreslås därför överväga en tillämpning avbidragsförordningen så att hindren förkommungemensamma initiativ elimineras. Riksdagensrevisorer anser emellertid att den praxis sominnebär att effekter och kostnader för ett projektmåste fördelas på varje berörd kommun inte främjartillkomsten av kommunövergripande projekt.Utskottet delar revisorernas uppfattning attkommungemensamma projekt bör underlättas. Mångaprojekt med ekologisk inriktning bör med fördelkunna bedrivas i samarbete mellan flera kommuner.Enligt vad som framhållits av ärdet enda formella hindret för kommungemensammainitiativ att en kommun inte kan söka bidrag för enannan kommuns räkning. Det bör således vara möjligtatt inom gällande regelverk kunna hantera dessainitiativ på ett sätt som inte försvårarkommungemensamma projekt. Det får förutsättas att desynpunkter som revisorerna fört fram gör attMiljödepartementet uppmärksammar denna fråga isamband med beredningen av kommande ansökningar omstatligt stöd.Kommunernas redovisning av investeringsprogrammensmiljöeffekter: Mot bakgrund av vad som framkommitunder granskningen lämnar revisorerna två förslagsom gäller redovisningen av investeringsprogrammenskostnadseffektivitet och miljöeffekter.Miljödepartementet föreslås sammanställa ettinformationsmaterial där det framgår vilkamiljöeffekter som kan förväntas av olikaåtgärdstyper och som därför bör beaktas samt vilkaberäkningsunderlag som lämpligen bör användas.Vidare föreslås att departementet bearbetartillgängligt databasmaterial så att beräkningar avmiljöeffekternas kostnadseffektivitet möjliggörs.Redan i samband med beslutet att inrätta detstatliga stödet till lokala investeringsprogramunderströks vikten av uppföljning, utvärdering ochkunskapsspridning. Uppföljning och utvärdering avsåväl enskilda projekt som av statsbidraget somhelhet ansågs vara en nödvändig och angelägen del avden statliga satsningen. Vidare framhölls vikten avatt erfarenheterna av projekten gavs en vidspridning i samhället. De frågor om kraven påredovisning som tas upp av revisorerna bör såledestillmätas stor betydelse. Som revisorerna framhållerär ett i möjligaste mån korrekt och enhetligtbeslutsunderlag en förutsättning för en meningsfullutvärdering av projektverksamheten. Utskottet harinte anledning att ifrågasätta att detta också harvarit och regeringens strävan idet hittillsvarande arbetet.Samtidigt som såväl revisorerna som RRV anser sigha konstaterat vissa brister i de aktuellaavseendena bör det beaktas att betydande svårigheterkan föreligga att finna enhetliga och tydliga måttpå miljöeffekter och kostnadseffektivitet för skilda åtgärder som har givits stöd inomprogramverksamhetens ram. Utskottet förutsätteremellertid att successivt sökerutveckla såväl redovisningen av det tillgängligadatabasmaterialet som formerna för en effektivspridning av information om bl.a. miljöeffekter ochlämpliga beräkningsunderlag. Vad gäller frågan omkunskapsspridning och erfarenhetsutbyte har även detcentrum för kunskap om ekologisk hållbarhet somförra året inrättades i givits en viktiguppgift.