bet · GO01SfU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Deträcker inte med det mer flexibla anslagsutnyttjandesom utskottet föreslår ett tillkännagivande om.Detta eftersom vi anser att asylsökanden måste få ensnabb och grundlig behandling för att inte fastna iväntan som leder till vanmakt och passivisering.Slutligen anser vi att anslaget för Ombudsmannen motetnisk diskriminering bör flyttas till utgiftsområde14 Arbetsliv och att DO bör slås samman med deövriga ombudsmännen mot diskriminering av olika slagi en myndighet.2. anslagförslag (mom.1)och (båda kd) anför:Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än regeringen och dessstödpartier föreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte påatt långsiktigt förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturella reformeroch strategiska skattesänkningar på arbete ochsparande. Därigenom skapas förutsättningar för attsysselsättningen skall kunna öka i en sådanutsträckning att välfärden tryggas för alla.Det handlar bland annat om arbetsmarknaden, sommåste göras mer flexibel. Det handlar om skatternapå arbete och företagande som måste sänkas och påsikt anpassas till omvärldens betydligt lägreskattetryck. Det handlar om det svenskakonkurrenstrycket som måste förbättras. Vidare måsteden offentliga sektorn förnyas för att bättre mötakonsumenternas/brukarnas behov och bättre tillvaratapersonalens kompetens och idéer. Dessutom måstevalfriheten inom familjepolitiken öka, rättsväsendetåterupprättas, pensionärernas ekonomiska situationstärkas, och infrastrukturen förbättras.Målet med våra reformer på dessa områden är attskapa förutsättningar för en uthålligt hög tillväxt,där sysselsättningen kan öka utan att inflationentar fart, där den enskildes valfrihet, personligaansvar och välfärd kan öka utan detaljstyrning, därden offentliga sektorn kan vitaliseras och mötaökande behov utan att jagas av krympandeskattebaser, och där statens finanser inte kollapsarvid nästa lågkonjunktur.Eftersom finansutskottets majoritet - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister - nu genom förslag till ramar för deolika utgiftsområdena ställt sig bakom en annaninriktning av politiken redovisar vi i dettasärskilda yttrande den del av vår politik som rörutgiftsområde 8.Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingarKristdemokraterna anser att utgiftsområde 8 börminskas med för budgetåret 2001.Statsbidrag har /96 lämnats tillvissa kommuner i framför allt storstadsregionernaför att stimulera till insatser i utsattabostadsområden. Vi ställde oss bakom anslaget för1999 och den föreslagna höjningen menavvisar den kraftiga höjningen av anslaget tillutvecklingsinsatser i storstadsregionerna med 305miljoner kronor för , och vimotsätter oss även projektets förlängning som skulleinnebära ett anslag om ,vilket regeringen föreslår i budgetpropositionen.Kristdemokraterna motsatte sig regeringens förslagatt inrätta en ny integrationsmyndighet. Trots ettkompakt motstånd från fem av partiergenomdrev Socialdemokraterna emellertid inrättandetav . Integrationspolitiken börbedrivas på samma sätt som jämställdhetspolitiken,genom s.k. main streaming. Vi anser attIntegrationsverket bör läggas ned den 1 juni 2001.Vissa av uppgifter bör i ställetövertas av , Ombudsmannen mot etniskdiskriminering samt . Blandannat bör ta överinformationsfrågorna till invandrare och flyktingar.För detta ändamål föreslår vi en höjning avMigrationsverkets anslag med förbudgetåret 2001.3. anslagförslag (mom. 1)() anför:Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingarCenterpartiet anser att utgiftsområde 8 sammanlagtbör minskas med för budgetåret2001.Vi anser att integrationspolitiken måste bli en delav tillväxtpolitiken. Regeringensstorstadssatsningar präglas av en kortsiktig politikmed enstaka insatser och den har karaktären av"gåvogivande" i stället för att använda människorskraft och möjligheter. Utvecklingen måste kommaunderifrån. Vi tror inte att regeringens centraltdirigerade projekt leder till en långsiktigförbättring. Och som regeringen påpekar i sin analysså riskerar projekten att bli en del avprojektverksamheten vid sidan av kommunernasordinarie verksamhet. Mot bakgrund av detta anser viatt anslaget till utvecklingsinsatser istorstadsregionerna bör minskas med 265 miljonerkronor.Vidare anser vi att förkortade handläggningstidervid flyktingmottagandet och ökade insatser för attfå människor i arbete möjliggör stora besparingarinom utgiftsområdet. Vi föreslår därför minskningarav anslagen 10:2, 12:1 och 12:2.Vidare menar vi att asylprocessen måste förbättrasoch rättssäkerheten ökas. bör avvecklas ochasylärendena bör överföras tillförvaltningsdomstolarna. Vi föreslår därför att ingamedel anvisas till . anslagsförslag (mom. 1)() anför:Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingarFolkpartiet anser att utgiftsområde 8 bör minskasmed för budgetåret 2001.Segregation gräver allt djupare diken mellanmänniskor. Utanförskap och vanmakt växer. Det är högtid att bryta denna utveckling och vändautanförskapet till makt över det egna livet. Vianser att grundbulten för integrationen är maktenöver vardagen genom jobb och egen försörjning. Föratt nå dit krävs en i grunden förändrad politik förjobb och företagande. Utbildning är avgörande. Desom behöver skolan mest skall också ha den bästaskolan. har presenterat ett alternativtill regeringens politik när det gällerföretagandets villkor och arbetsmarknaden. Dessaförändringar är i grunden generella men kan hastörst betydelse för dem som står längst ifråndagens arbetsmarknad. Den liberalautbildningspolitiken som sätter eleverna och deraskunskaper i centrum är bland det viktigaste för attskapa jämlika villkor för ungdomar oavsett socialbakgrund.Regeringen har alltmer fokuserat påolika typer av projektbidrag till kommunalaverksamheter och på att genom olika typer avförhandlingslösningar ge stöd till specifikaverksamheter och aktiviteter. Som exempel kan nämnasde lokala investeringsprogrammen ochstorstadspengarna. Vi anser att en dominerande delav de projekt som finansieras inom anslagetUtvecklingsinsatser i storstadsregionerna inte harhaft en tillfredsställande effektivitet ochförankring bland de berörda. Vi föreslår därför atten minskning av anslaget med 400 miljoner kronorskall ske. Vi anser även att integration inte är enprocess som kan styras genom byråkratiska beslut ochatt därför kan läggas ned.5. Målen för politikområdetmigrationspolitik (mom. 1)() anför:Regeringen föreslår i budgetpropositionen för 2001ett delvis nytt mål för migrationspolitiken. Vi hari en motion (Sf6) med anledning av skrivelsenMigration och asylpolitik 2000/01:4 tidigarereagerat på den inbördes ordningen av målen imigrationspolitiken. Vi menar att först iuppräknandet av migrationspolitikens mål bör kommaatt migrationspolitiken skall präglas avrättssäkerhet, humanitet och respekt för individensmänskliga rättigheter. Detta finns emellertid intemedtaget som ett mål i regeringens förslag ibudgetpropositionen. I stället har attharmoniseringen av flykting- och invandrarpolitikeni EU skall öka skrivits in som ett mål. Vi finnerdetta mycket olyckligt.6. Stimulansbidrag till kommunerna (mom. 1)(), () ochKalle () anför:Under anslaget 10:3 kommer under2001 att kunna ge kommunerna visst stimulansbidragför att ta emot flyktingar som ursprungligen togsemot i storstäderna. I budgetpropositionen anges sombakgrund till detta att situationen i en delstorstadsområden är sådan att man i många fall intekan erbjuda vare sig enskilda eller familjer ettrimligt boende och därmed rimliga förutsättningartill en introduktion till det svenska samhället.Vidare anges att det finns många kommuner som hartillgång till goda bostadslösningar och som kanerbjuda bra introduktionsprogram.Vi är självfallet medvetna om de regionalaobalanser som råder i landet, och fullt införståddamed att flyktingar, när de väljer bostadsort, skallfå god information om vilka fördelar som finns attbosätta sig på olika orter i . Satsningar påförbättrad information av sådan karaktär beskrivs påandra ställen i budgetpropositionen. Vi ser detockså som självklart att de kommuner som tar emotflyktingar skall erhålla statsbidrag för detta. Mennär en kvinna eller man som flytt till valtatt bosätta sig på en ort är det samhällets uppgiftatt där sörja för att hon eller han kan skaffa sigen rimlig bostad och få förutsättningar till en godintroduktion till det svenska samhället. Hon ellerhan är med avseende på möjligheterna att skapa ettvärdigt liv för sig och eventuellt för sin familjfullt likvärdig med den infödda svensk som bor isamma område. Vi vill därför markera att vi anserriktade insatser för att få flyktingar som valt attbosätta sig i storstadsområdena att flytta tillandra kommuner som inte riktar sig tillandra kommuninvånare är att betrakta somdiskriminerande. Vi ser här ingen principiellanledning att skilja ut flyktingar som grupp. Likalite som kommuner bör få särskilda stimulansbidragför att ta emot flyktingar bör man få det för att taemot statstjänstemän, socialbidragstagare ellerblåögda. Flyktingar äger samma frihet som alla andrabosatta i att utan särskild påverkan frånstatsmakten välja var man vill bo. Det hade därförvarit mer rimligt att i betänkandet föreslå ensatsning från på att få fler attflytta till avflyttningsorter, än att ange attIntegrationsverket särskilt skall uppmuntraflyktingar att flytta från storstadsområden. Vianser att pengarna hade gjort större nytta om desatsats på förbättrad sfi-undervisning ochintroduktionsverksamhet i kommunerna.7. (mom. 1)(), (), (), (), ()och () anför:Representanter för samtliga sju riksdagspartier iKommittén om ny instans- och processordning iutlänningsärenden var eniga om att större öppenhetoch rättssäkerhet i handläggningen avutlänningsärendena bäst främjades omförvaltningsdomstolarna ersatte Utlänningsnämndensom överklagandeinstans. ,, gå ett steg längre och låta Migrationsverketfatta enbart bifallsbeslut, i övriga ärenden bordeverket - sedan ärendet färdigutretts - ansöka omavvisning hos länsrätt.Regeringen ansåg dock att kommittén intetillräckligt utrett och belyst alternativet med enspecialdomstol som överinstans och gav därför enarbetsgrupp i i uppdrag attgenomföra en komplettering i detta avseende.Förslaget från regeringens arbetsgrupp innebär ipraktiken att blir kvar under nyttnamn, Utlänningsdomstolen, och att det muntligainslaget ökas.Det har framhållits som ett viktigt argument föratt välja specialdomstolslösningen att den besitterexpertkunskaper om förhållanden i främmande ländersom kan ges betydelse i det enskilda ärendet. Mendet är ju just detta förhållande som utgjort ett avde allra svåraste rättssäkerhetsproblemen hosUtlänningsnämnden och , att mangrundat besluten på kunskap som enbart varit kändför nämnden eller verket och inte delgivits denenskilde.Den mest angelägna reform som just nu kangenomföras på flyktingrättens område är att flyttaöver prövningen till förvaltningsdomstolarna. Därmedskulle den sökande och myndigheten ställas somparter mot varandra i en rättegång enligt normalaprocessprinciper. Detta skulle betyda att densökande får del av allt material som beslutetgrundas på, att det kan ske en tillämpbarpraxisbildning på området och att likformigheten,förutsebarheten och därmed rättssäkerheten ökar.8. Flexiblare anslagsutnyttjande (mom. 6)och (båda v) anför:Vänsterpartiet anser att den typ av flexibeltutnyttjande av anslagen 12:1 och 12:2 som utskottetförespråkar inte löser problemen imottagningssystemet i det långa loppet. Det innebärbara att medel flyttas mellan två redan ansträngdaanslag. Om t.ex. medel från anslaget 12:2 utnyttjasvid handläggningen kan detta medföra attverksamheten vid förläggningarna blir lidande. Dettakan t.ex. innebära att undervisning, organiseradverksamhet och terapeutisk vård försämras. Detflexibla anslagsutnyttjandet är därför, enligt vårmening, att betrakta främst som en nödåtgärd. Föratt problemen skall lösas på ett hållbart sätt menarvi att ytterligare medel måste tillförasanslagen 12:1 och 12:2.9. Skolgång m.m. för asylsökande barn (mom.9)och (båda v) anför:Den 1 juli 1994 trädde lagen om mottagande avasylsökande m.fl. i kraft. Lagen innehåller bl.a.föreskrifter om sysselsättning för och bistånd tillasylsökande och utgör den rättsliga grunden förMigrationsverkets organiserade verksamhet påförläggningarna. Det finns ingen annanförfattningsreglering som ålägger Migrationsverketett ansvar för att organisera verksamhet för barn.Migrationsverket har inte heller något särskiltanslag för sådan verksamhet.Av utredning Förskola,skola och skolbarnomsorg för asylsökande barnframgår bl.a. följande: "För barn t.o.m. fem årsålder har ansvaret för att anordnabarnverksamhet." Av de sexåringar som fanns påMigrationsverkets förläggningar i januari 2000deltog cirka hälften i verksamhet iMigrationsverkets regi och hälften i kommunalverksamhet. I några fall där ingen verksamhet allserbjudits har förläggningarna svarat att man intehar råd med sådan. Fritidsverksamhet erbjuds vissabarn i skolpliktig ålder som bor på förläggningar.Vänsterpartiet anser att det är av största vikt attförutsättningar ges så att den omsorg som erbjudsasylsökande barn inte håller lägre kvalitet än förbarn födda i . Det är enligt vår uppfattningett steg framåt att utskottet i betänkandet uttalaratt det är dess uppfattning att Migrationsverketsorganiserade verksamhet för asylsökande barn iförskoleåldern skall hålla samma standard som denallmänna förskolan. anser vidare attbarnomsorgen skall omfatta alla barn och inte barabarn till "i första hand de förvärvsarbetande ochstuderande föräldrar bland de asylsökande", som detheter i förslaget från Utbildningsdepartementetsarbetsgrupp.Förslag till beslut om anslag inomutgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingarBelopp i 1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringensförslag till anslagsfördelning.--------------------------------------------------------Politikområde Utskottets--------------------------------------------------------Anslagförslag----------------------------------------------------------------------------------------------------------------10 Integrationspolitik--------------------------------------------------------1 (ram) 83 731--------------------------------------------------------2 Integrationsåtgärder (ram) 50 242--------------------------------------------------------3 Kommunersättningar vid 2 238 565flyktingmottagande (ram)--------------------------------------------------------4 Hemutrustningslån (ram) 21 227--------------------------------------------------------5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 12 474(ram)----------------------------------------------------------------------------------------------------------------11 Storstadspolitik--------------------------------------------------------1 Utvecklingsinsatser i 565 000storstadsregionerna (ram)----------------------------------------------------------------------------------------------------------------12 Migrationspolitik--------------------------------------------------------1 (ram) 446 031--------------------------------------------------------2 Mottagande av asylsökande (ram) 1 039 335--------------------------------------------------------3 Migrationspolitiska åtgärder (ram) 285 221--------------------------------------------------------4 (ram) 70 483--------------------------------------------------------5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 57 913(ram)--------------------------------------------------------6 Utresor för avvisade och utvisade (ram) 63 656----------------------------------------------------------------------------------------------------------------47 Minoritetspolitik--------------------------------------------------------1 Åtgärder för nationella minoriteter 8 000(ram)----------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 4 941 878----------------------------------------------------------------------------------------------------------------