bet · GO01KU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Enligt regeringens bedömning stämmer nämndensefterhandsgranskning av innehållet i radio- och TV-sändningar riktade tillallmänheten överens med målet om att motverka skadliga inslag i massmedierna.Regeringen föreslår att skall tillföras för år2001 för s.k. utbudsstudier. Däremot föreslås inte någon ökning av anslagetför när det gäller nämndens arbete avseende den kommersiellalokalradion, eftersom det förslaget enligt beslut skall vila räknat fr.o.m. . beräknas dock enökning av anslaget med för arbetsuppgifter i samband med dettaförslag.MotionenI motion 2000/01:K381 yrkande 4 av Per m.fl. (m) föreslås att anslagetminskas till för . Motionärerna anser inte attregeringens lagförslag avseende den kommersiella lokalradion är acceptabelt iett samhälle som värnar om yttrandefriheten och motsätter sig därför ökadeanslag till Granskningsnämnden.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget och TV skall uppgå till budgetåret2001.Regeringen har i budgetpropositionen gjort bedömningen att anslaget tillGranskningsnämnden behöver ökas med förarbetsuppgifter som har samband med det vilande lagförslaget om denkommersiella lokalradion. I motion K381 yrkande 4 (m) motsätter sigmotionärerna en sådan ökning av anslaget till budgetåret2002 med hänvisning till att de finner det vilande lagförslaget om denkommersiella lokalradion oacceptabelt. Eftersom ännu inte tagitställning till regeringens förslag om den kommersiella lokalradion, saknasdet enligt utskottets mening anledning att nu ta ställning till frågan omökat anslag för . Motion K381 yrkande 4 (m)avstyrks.SamepolitikSametinget redovisas inom utgiftsområde 1, men verksamheten ingår som en deli politikområdet Samepolitik som i övrigt redovisas inom utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar.Regeringen föreslår i budgetpropositionen (utgiftsområde 23, volym 11) attmålet för samepolitiken skall vara att verka för levande samisk kultur byggdpå en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar.För del regleras de övergripande målen för verksamheten isametingslagen (1992:1433). skall verka för en levande samiskkultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder somfrämjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringenoch bevaka att samiska behov beaktas.Ändringar i sametingslagen (1992:1433)PropositionenRegeringen föreslår att sametingslagen (1992:1433) ändras så att inslaget avpersonval vid val till i stort ansluter till vad som gäller enligtvallagen (1997:157) för val till , landstings- och kommunfullmäktigesamt . Vidare föreslås vissa språkliga ändringar ibestämmelserna om valkuverten, också det som en anpassning till vad somgäller enligt vallagen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den1 . Det innebär att de nya bestämmelserna kommer att gälla viddet val till som skall hållas i maj 2001.Regeringens förslag stämmer i huvudsak överens med förslagen i en inomJordbruksdepartementet upprättad promemoria som tillstyrkts eller lämnatsutan erinran av remissinstanserna, inbegripet Sametinget.Enligt regeringens mening bör den närmare utformningen av valsystemet förSametinget grundas på samma överväganden som varit bestämmande vidutformningen av valen till , landstings- och kommunfullmäktige samtEuropaparlamentet. En för del avvikande utformning avvalbestämmelserna i förhållande till vad som gäller för de allmänna valenenligt vallagen bör komma i fråga endast om särskilda skäl talar för detta.När det gäller frågan om ett ökat inslag av personröstning anser regeringenatt de överväganden som låg till grund för personvalsreformen för de allmännavalen har samma bärkraft för val till . Enligt regeringens meningfinns det inte några särskilda skäl som bör föranleda en annan ordning förval till Sametinget.I likhet med vad som gäller för val till föreslås en regel om attkandidaten måste få av partiets röstetal för att de särskildapersonrösterna skall räknas. För att förhindra att mycket små grupper avgörnamnordningen föreslås det, i enlighet med önskemål, en spärr iabsoluta tal på 25 särskilda personröster. Vidare föreslår regeringen att detskall införas en generell bestämmelse om att ett tillskrivet namn på envalsedel inte skall beaktas. De föreslagna ändringarna medför att behovet avatt göra strykningar på valsedlarna bortfaller. Regeringen föreslår därför, ilikhet med vad som gäller i de allmänna valen, att strykningar inte längreskall beaktas.Regeringen föreslår att beteckningen innerkuvert ersätts med beteckningenvalkuvert och att vissa fel och brister som uppstod i samband med 1997 årsföljdändringar i sametingslagen rättas till.Regeringen förutser inte några ökade kostnader för information om de nyabestämmelserna, eftersom ändringarna ansluter till vad som gäller för övrigaval i landet.I propositionen (utgiftsområde 23, volym 11) upplyser regeringen om att enutredare kommer att tillsättas för att göra en översyn avSametingets organisation och dess rättsliga status. Utredaren skall därvidbeakta behovet av en tydligare åtskillnad mellan myndighet och folkvaltorgan.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag till ändringar i sametingslagen.Sametinget (anslaget)PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 45:1 skall uppgå till 14,703 mkrbudgetåret 2001.Sametinget fick en invändning i revisionsberättelse,eftersom årsredovisningen inte hade beslutats av i enlighet medvad som föreskrivs i tingets instruktion. Regeringen har numera ändratinstruktionen så att det ansvar för verksamhet och de uppgiftersom tidigare låg på plenum, bl.a. undertecknande av årsredovisningen, nuöverförts till tingets styrelse.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 45:1 Sametingetskall uppgå till budgetåret 2001.Anslag som inte ingår i något politikområde m.m.Utgiftsområde 1 omfattar anslag för vilka regeringen inte fastställer mål.Dessa ingår inte i den nya politikområdesindelningen. För flera av dessaverksamheter råder särskilda förutsättningar där mål- och resultatstyrninginte går att applicera. Det gäller anslagen Kungliga hov- och slottsstaten,ledamöter och partier m.m., förvaltningskostnader,ombudsmän, justitieombudsmännen, m.m. samt Stödtill politiska partier.Riksdagens ledamöter och partier m.m.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att anslaget 90:2 ledamöter ochpartier m.m. skall uppgå till budgetåret 2001.Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningar och traktamententill ledamöter, arvoden till EU-parlamentariker,arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d.riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras reseersättningar vid resor inomSverige, sjukvårdskostnader och utbildning för ledamöter. Ävenkostnader för ledamöters deltagande i internationellt parlamentarisktsamarbete, såsom och Interparlamentariska unionen (IPU), liksombidragen till ledamöternas enskilda studieresor finansieras från anslaget. Ianslaget ingår även stödet till partigrupperna i riksdagen.I syfte att fortsätta reformen att förbättra ledamöternas arbetssituationföreslås att ramen ökas med , vilket medför att stödetuppgår till . Ökningen fördelas jämnt mellan basstödet tillpartigrupperna och stödet till ledamöterna. Basstödet till partigruppernaökas med ca . Grundstödet blir då och tilläggsstödet 57 000 kr.Även för stödet till ledamöter tillskjuts ca tillberäkningsunderlaget för politiska sekreterare. Det innebär attberäkningsunderlaget för en politisk sekreterare räknas upp från 32 200 krtill . Beloppen för basstödet och stödet till ledamöternafastställs numera i lag. föreslår därför attriksdagen antar förvaltningsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen(1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete iriksdagen.Det föreslås också en ramökning på för att täcka behovet av extramedel för särskilda åtaganden m.m. i samband med ordförandeskap iEuropeiska unionens råd . Därutöver föreslås attkostnader för ledamöters datakommunikation (ISDN), , skallfinansieras över anslaget fr.o.m. år 2001.För att erforderliga utgifter inom anslaget skall rymmas inom den totalasumman av beräknad utgiftsnivå enligt proposition 1999/2000:1 för anslaget90:2 ledamöter och partier m.m. och anslaget 90:3 Riksdagensförvaltningskostnader måste läggas över utgiftsnivån för anslaget90:2 ledamöter och partier m.m. och anslaget 90:3 Riksdagensförvaltningskostnader läggas under utgiftsnivån med 32 mkr.Riksdagens arvodesnämndRiksdagens arvodesnämnd beslutade attriksdagsledamöternas arvoden fr.o.m. skall utgöra40 . Arvodesnivån bör enligt förarbetena bestämmas bl.a. medhänsyn till löneutvecklingen för statsråden och för vissa statstjänstemän(främst domare i den s.k. rådsklassen). konstaterade i sittbeslut att nämnda grupper fått löneförhöjningar med respektive2 och fann mot bakgrund härav att riksdagsledamöternasarvode skulle höjas. Beslutet innebär att arvodet för riksdagsledamöterna ochEU-parlamentarikerna höjdes med 5 %.Enligt uppgift från uppgår de sammanlagdakostnaderna för arvodeshöjningen till och till14,för . I budgetförslaget för har det räknats med enarvodeshöjning på . De ökade kostnader som beslut medförför ryms enligt förvaltningskontoret inom anslaget. Enpermanent finansiering kommer att ordnas fr.o.m. budgetåret 2002.MotionernaI motion 2000/01:K294 av Carlinge Wisberg m.fl. (v) föreslås attriksdagsledamöternas läkemedelsförmån skall avskaffas. Riksdagsledamöternajämställs med personal när det gäller läkemedelsersättning.Motionärerna anser att det inte finns ett naturligt samband mellanledamöterna och tjänstemännen i detta avseende. Genom läkemedelsförmånernaundgår riksdagsledamöterna att vidkännas effekterna av de egna besluten inomdetta område. Det är inte heller sannolikt att riksdagsledamöterna avståttnågot löneutrymme för läkemedelsförmånen. Motionärerna anser därför attförmånen bör avskaffas. Om det trots allt finns ett behov av kollektivlösning av ledamöternas läkemedelskostnader, kan en medicinfond bildas.I motion 2000/01:K376 av m.fl. (mp) föreslås att ersättningenför riksdagsledamöternas sjukvårds- och läkemedelskostnader avskaffas. Enligtmotionärerna är det besvärande för riksdagsledamöterna, som själva har frialäkemedel och subventionerad läkarvård, att fatta beslut om kostnadsökningarför ekonomiskt svaga grupper. Av rättviseskäl och med tanke på de märkbaralöneökningar som riksdagsledamöterna har fått bör dessaförmåner avskaffas, anser motionärerna.SjukvårdsförmånerEnligt 15 kap. 2 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagensledamöter har en riksdagsledamot rätt till sjukvårdsförmåner motsvarande demsom tillkommer arbetstagare hos . Sjukvårdsförmåner för anställdahos och dess myndigheter är reglerade i 7 kap. kollektiv-avtal RALFoch stämmer i allt väsentligt överens med vad som gäller för det statligaområdet i övrigt enligt kollektivavtal ALFA (Allmänt löne- och förmånsavtal).Enligt är en förutsättning för att kostnader skall kunna ersättas attregistrering i förekommande fall har skett i ett apotekskort ellerhögkostnadskort (2 §). Ersättning kan, enligt uppgifter från Riksdagensförvaltningskontor, betalas enligt följande och med angivna belopp.Ersättning med kan lämnas för läkarvård, tandvård i form avoralkirurgisk behandling samt psykologbehandling. För sjukgymnastik kanersättning utbetalas med per besök. Sjukhusvård ersätts med högst 70 krper vårddag. Receptbelagda läkemedel, som omfattas av högkostnadsskydd,ersätts med hela kostnaden. Vid insjuknande vid tjänsteresa och förrättningutomlands ersätts skäliga och om möjligt styrkta kostnader för sjukvård,tandvård och läkemedel. Utbetald ersättning för läkarbesök etc. ärskattepliktig om vården har givits inom offentligt finansierad sjukvård.Utbetald ersättning för läkemedel är också skattepliktig. Reglerna ger ocksåarbetsgivaren möjlighet att om det finns särskilda skäl lämna ersättningutöver de ovan angivna beloppen. Det innebär också stöd för attrehabiliteringsinsatser utöver vad som angivits i lagen om allmän försäkringkan genomföras för att uppfylla de stränga krav som ställs på enarbetsgivare.Vid utformningen av ersättningslagen 1994 var en bärande princip att, därdet fanns likheter i förutsättningar, riksdagsledamöterna skulle behandlas påsamma sätt som arbetstagare hos . Det gav fördelen att man inteskulle behöva utforma särskilda regler för ledamöterna, varigenomtolkningsproblemen skulle minskas. Genom att undvika särregler slipper manockså förklara varför särregler utformats för riksdagsledamöterna och vilkaskillnaderna är visavi reglerna för arbetstagare. Bestämmelserna omsjukavdrag och sjukvårdsförmåner bedömdes utgöra sådana frågor där det fannsfog för samma behandling som tjänstemän.I samband med utskottets behandling av budgetpropositionen för år 2000avstyrkte utskottet två motioner om avskaffande av ersättningen förledamöternas sjukvårds- och läkemedelskostnader. Utskottet konstaterade dåatt strävan vid införandet av de aktuella reglerna var attriksdagsledamöterna i detta hänseende skulle behandlas på samma sätt somarbetstagare hos . Enligt utskottets mening talade allmännarättvisehänsyn och praktiska omständigheter mot att ersättningssystemetändrades på det sätt som föreslogs i motionerna (bet. 1999/2000:KU1 s. 10).Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 90:2 Riksdagensledamöter och partier m.m. skall uppgå till budgetåret 2001.Utskottet tillstyrker förvaltningsstyrelsens förslag till lag om ändring ilagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernasarbete i riksdagen.Två motioner, K294 (v) och K376 (mp), tar upp frågan om avskaffande aversättningen för riksdagsledamöternas sjukvårds- och läkemedelskostnader.Utskottet har förståelse för de tankegångar som förs fram i motionerna. Denexakta utformningen av ett beslut om ändringar i ersättningssystemet bör avpraktiska skäl övervägas närmare. Enligt utskottets mening bör en sådanutredning skyndsamt genomföras. Detta bör riksdagsstyrelsen med anledning avmotionerna K376 (mp) och K294 (v) ges till känna.Riksdagens förvaltningskostnaderPropositionenI budgetpropositionen föreslås att anslaget 90:3 Riksdagensförvaltningskostnader skall uppgå till 440, budgetåret 2001.Utgifterna inom anslaget avser bl.a. löner, administration,fastighetsförvaltning, internservice,säkerhet,datateknik,förlagsverksamhet, bibliotek och informationsverksamhet. Medel för bl.a.riksdagsledamöternas datakommunikation (ISDN) föreslås föras över tillanslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. med 5,8 mkr.Investeringarna beräknas uppgå till , vilket är en minskning jämförtmed då de beräknade investeringarna uppgår till . Avde totala investeringarna föreslås finansieras genom anslagoch återstoden, , genom upptagande av lån i Riksgäldskontoret.Förvaltningsstyrelsen föreslår i propositionen att bemyndigarriksdagsstyrelsen att för besluta om lån i Riksgäldskontorettill investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar till ettsammanlagt belopp av , varav byggnadsinvesteringar ochanläggningstillgångar 17,9 mkr.Enligt förvaltningsstyrelsen kommer att kännetecknas av ökadeinsatser för att förbättra ledamöternas arbetssituation. Detta innebär bl.a.att antalet politiska sekreterare kommer att öka med ca 25 personer 2001.Dessutom avsätts medel för att förbereda EU-ordförandeskapet 2001. Dessaprioriteringar har krävt vissa neddragningar inom andra verksamheter inomförvaltningen samt lånefinansiering av vissa nya investeringar. Vidaregenomförs ersättningsinvesteringar i långsammare takt än tidigare.Budgetförslaget innebär enligt förvaltningsstyrelsen att föregående årsrestriktiva hållning till anspråk på ökade personalresurser fortsätter.Fortfarande förutsätts att en utökning inom viss verksamhet normalt skalllösas genom omfördelning eller neddragning inom annan verksamhet. Denhyreshöjning på som aviserats till ombudsmän,justitieombudsmännen, och de ökade kostnaderna för en tjänst avseendejustitieombudsmännens internationella verksamhet på föreslåsfinansieras genom neddragning av motsvarande belopp på anslaget 90:3Riksdagens förvaltningskostnader. Till följd av ökad lånefinansiering minskarförvaltningskostnaderna väsentligt de år stora investeringar skall göras. Detkommer också att medföra att förvaltningskontorets budget blir en merrenodlad driftsbudget med en åtskillnad mellan driftskostnader ochinvesteringar.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 90:3 Riksdagensförvaltningskostnader skall uppgå till budgetåret 2001.Vidare tillstyrker utskottet att bemyndigar riksdagsstyrelsen attför besluta om lån i till investeringar ifastigheter och tekniska anläggningar till ett sammanlagt belopp av 92,8 mkri enlighet med vad förvaltningsstyrelsen föreslår i yrkande 2.Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännenPropositionenFörvaltningsstyrelsen föreslår att anslaget 90:4 ombudsmän,justitieombudsmännen skall uppgå till budgetåret 2001.I budgetunderlaget yrkar ombudsmän () på kompensation för ökadelönekostnader. JO framhåller behovet av följsamhet mot avtal inomrättsväsendet och . Enligt JO kommer utebliven kompensationatt ge konsekvenser i form av personalinskränkningar. Förvaltningsstyrelsenförordar emellertid inte någon kompensation för ökade lönekostnader utövervad som följer av den generella pris- och löneuppräkningen. Däremot föreslårförvaltningsstyrelsen att JO:s anslag skall ökas för att bekosta enresursförstärkning avseende internationell verksamhet och en aviseradhyreshöjning. Den ökade ramen finansieras genom en sänkning av anslaget 90:3Riksdagens förvaltningskostnader.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 90:4 Riksdagensombudsmän, justitieombudsmännen skall uppgå till budgetåret 2001.Kungliga hov- och slottsstatenPropositionenRegeringen föreslår att anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten skalluppgå till budgetåret 2001.Genom anslaget finansieras kostnaderna för statschefens officiellafunktioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjens resor. Frånanslaget betalas också driftskostnader för de kungliga slotten utom rentfastighetsunderhåll, som finansieras av . Vidarebetalas Husgerådskammarens underhåll och vård av de konstsamlingar och andrainventarier i de kungliga slotten som tillhör staten, men som disponeras avkonungen, från anslaget.Av Hov- och slottsstatens verksamhetsberättelse för framgår bl.a.att kungaparet har genomfört ett mycket omfattande program med statsbesök,audienser, invigningar, kommunbesök m.m. Tillströmningen av besökare till dekungliga slotten har varit fortsatt hög , även om antalet besökarehar varit något lägre än under . har ettnytt museum, Museum , tillkommit inom och mötts avett mycket stort intresse från allmänheten.Genom ekonomiska vårproposition höjdes anslagsramen med frånår 2001 och med ytterligare . Mot bakgrund av de ökadekostnader som kan förutses till följd av kronprinsessan officiellafunktioner och för en förbättring av underhållet i parkerna samt enförstärkning av vård och konservering av de museiföremål som förvaltas avHusgerådskammaren föreslår regeringen att anslaget skall räknas upp med ettengångsbelopp om . Utgiftsökningen har finansierats genomomprioriteringar inom utgiftsområde 1.MotionenI motion 2000/01:K369 delvis av m.fl. (c) föreslås attanslaget minskas med för jämfört med regeringens förslag.Motionärerna anser att nuvarande anslagsnivå är fullt tillräcklig.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 90:1 Kungliga hov-och slottsstaten skall uppgå till . Motion K369delvis (c), i vilken det föreslås att anslaget minskas med för år2001, avstyrks.Regeringskansliet m.m.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 90:5 m.m. skall uppgå till3 budgetåret 2001.Från anslaget finansieras förvaltningskostnader,kommittéväsendet, andra utredningar m.m. utom Utrikesdepartementetsverksamhet som finansieras under utgiftsområde 5. Utgifter förspecialattachéer vid utlandsmyndigheterna som har ett annat departement änUtrikesdepartementet som huvudman ingår dock i hade vid utgången av ca 4 100 personer anställdainklusive UD och dess utlandsmyndigheter samt kommittéer. AvRegeringskansliets anställda är ca 125 personer () politiskt rekryterade.I en rapport om långsiktiga dimensionering (Ds 2000:27)drar en oberoende forskare slutsatsen att , med nuvarandearbetsuppgifter, är underfinansierat. Enligt utredarens grova beräkning ärresursgapet ca 300 till 400 årsarbetskrafter. Regeringen avser att analyserarapporten och återkomma med en samlad bedömning och ettpreciserat förslag om dimensionering i den ekonomiskavårpropositionen år 2001.Det fortlöpande förändrings- och förnyelsearbete som bedrivs inomRegeringskansliet fokuseras fram t.o.m. på utveckling av den internastyrningen och ledningen, utveckling av arbetsformer, utveckling avmedarbetarnas kompetens och utveckling av informations- ochkommunikationsverksamheten samt på långsiktigadimensionering.Den viktigaste uppgiften för regeringen blirordförandeskapet i . För förberedelser och genomförande avordförandeskapet beräknas extra resurser på för åren 2000 och 2001.Tidigare har anvisat för detta ändamål för de båda åren. Ienlighet med den ekonomiska vårpropositionen föreslås nu attytterligare tillförs anslaget för för ett extra toppmöteunder ordförandeskap i . Genom den ekonomiskavårpropositionen har engångsvis tillförts iavvaktan på regeringens samlade bedömning avseende utredningen omRegeringskansliets dimensionering.Regeringen anför vidare att anslaget skall tillföras engångsvis ienlighet med tidigare beslut för ordförandeskap i tillförs från utgiftsområde 5 Utrikesförvaltningoch internationell samverkan . Skälet är attcentralmyndighetsfunktionen i fråga om internationell rättslig hjälp harflyttats från till . Slutligentillförs anslaget genom en teknisk justering.MotionernaI motion 2000/01:K369 delvis av m.fl. (c) föreslås attanslaget minskas med för jämfört med regeringens förslag.Enligt motionärerna är den föreslagna ökningen på förordförandeskapet i EU inte nödvändig. Motionärerna anser därtill att tidigaresammanslagningar av departement borde ge minskade kostnader genomeffektiviseringar . Vidare menarmotionärerna att det är nödvändigt och fullt genomförbart med allmännabesparingar inom Regeringskansliet.I motion 2000/01:K271 av m.fl. (kd) föreslås att anslagetminskas med för jämfört med regeringens förslag (yrkande 2delvis). Motionärerna menar att utvecklingen och anpassningen avRegeringskanslietkan ske genom organisationsförändringar ochrationaliseringar. Förändringsarbetet bör ha kostnadseffektivitet som mål.Ramhöjningen på för bör återtas, likaså det ytterligareanslaget på för . Det extra tillskottet på somföreslogs i vårpropositionen bör enligt motionärerna heller inte fullföljas.I motion 2000/01:Fi211 av m.fl. (fp) föreslås att anslagetminskas med för jämfört med regeringens förslag (yrkande 9delvis). Motionärerna anser det viktigt att standarden i ärhög och lönerna konkurrenskraftiga, men att den nuvarande regeringenspolitiserande ambitioner har varit för stora. Genom en mera begränsad ökningän den regeringen planerar kan, enligt motionärerna, de krav somordförandeskapet i EU ställer väl tillgodoses.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 90:5Regeringskansliet m.m. skall uppgå till 3 budgetåret 2001.Utskottet avstyrker motionerna K369 delvis (c), K271 yrkande 2 delvis (kd)och Fi211 yrkande 9 delvis (fp), i vilka föreslås att anslaget skall minskasmed , respektive för år 2001.Stöd till politiska partierPropositionenRegeringen föreslår att anslaget 90:6 Stöd till politiska partier skall uppgåtill . Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd tillpolitiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd för ettår i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas sommandatbidrag. Kanslistödet, som i princip är avsett endast för partier som ärföreträdda i , lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. gällandebelopp fastställdes till sin nuvarande nivå .