bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Den andra delen är beslut somomfattar kommande investeringar, och andra långsiktiga bindningar, sett i ettlängre tidsperspektiv.Kristdemokraterna framhåller i Fö32 (kd kommitté) att deras analys av deninternationella utvecklingen inte skiljer sig nämnvärt från regeringens. Krist-demokraterna drar emellertid helt andra slutsatser för den svenska försvars-politiken. För att inte risktagningen med vår försvarsförmåga skall bli förstor anser att de förhastade och drastiska nedskärningarsom förestår inte kan motiveras utifrån den nuvarande svårförutsägbarasäkerhetspolitiska situationen i Europa.Den hotbild som regeringen beskriver och de konsekvenser den kan få förSverige stämmer inte överens med de förslag regeringen lagt fram om ettnytt försvar och de krav på samverkan som ett sådant försvar kan komma attinnebära. är positiva till försvarets utökade internationellaengagemang. Men tyvärr undergrävs möjligheterna till ökade insatser dånedskärningarna leder till problem att bevara kompetens i utlandsstyrkansamt rekrytera tillräckligt med personal.Men det mest alarmerande med de internationella insatserna är att rege-ringen via sitt förslag inkräktar på förmågan att försvara vårt eget land. Detmåste finnas särskilt budgeterade och avdelade medel för de internationellainsatserna. anser sålunda (yrkande 1) att regeringensproposition bör avslås i sin helhet av riksdagen.Folkpartiet liberalerna anser i Fö28 yrkande 1 (fp parti) att propositionen böravslås. Förutom att den står och stampar i en förlegad syn på roll ieuropeisk säkerhetspolitik saknas? dels förutsättningar för den modernisering av det svenska försvaret sombehövs för att det skall kunna hantera olika väpnade aktioner som ärtänkbara mot vårt land,?? dels möjligheter för ett väsentligt utökat svenskt deltagande i internatio-nella fredsinsatser med militära resurser - menar att för-svaret redan i närtid bör kunna medverka i sådana aktioner i upp tilltre gånger så stor omfattning som . ?Folkpartiets politik har länge sammanfattats med orden "ett smalare menvassare försvar". Propositionen gör försvaret smalare men inte vassare. Folk-partiet är kritiskt mot vissa principer som präglar omstruktureringsförslaget.Genom ett omställningsbidrag som är 3 miljarder kronorhögre än det föreslagna, skulle den modernisering av försvaret som är nöd-vändig kunna möjliggöras.Folkpartiet önskar en bredare uppgörelse om det framtida svenska försva-ret, och ett syfte med avslagsyrkandet är just att ge regeringen möjlighet attsöka ett bredare parlamentariskt stöd.Härutöver har ett stort antal enskilda motionärer - från skilda utgångspunkter- yrkat avslag på propositionen. I motionerna Fö4 yrkande 1 av (), Fö5 av (), Fö11 yrkande 1 avMaud (), Fö12 av förste vice talman och (båda m), Fö13 av m.fl. (m), Fö14 av LennartHedquist m.fl (m, kd, fp), Fö15 yrkande 1 av (), Fö16av och (båda m), Fö17 yrkande 1 av KarinEnström (m), Fö18 yrkande 1 av m.fl (m), Fö19 av IngvarEriksson m.fl. (m), Fö21 yrkande 1 av (), Fö22 yrkande 1 avRoy (), Fö24 yrkande 1 av (), Fö25 yrkande 1av och (båda m), Fö27 yrkande1 av () och Fö37 av m.fl. (m) föreslås attriksdagen avslår propositionen i sin helhet.UtskottetI den försvarspolitiska kontrollstationen delade i be-tänkande 1998/99:FöU5 Försvarspolitiken regeringens bedömning att denför i grunden positiva säkerhetspolitiska utvecklingen fortsätter. En invasion syftande till en ockupation av ter sig inmöjlig , förutsatt att vi har en grundläggande för-svarsförmåga. Därmed kan anspråken på Försvarsmaktens förmåga att mötaett sådant hot sättas lägre än vad som bedömdes nödvändigt under mitten av1990-talet.Vidare beslutade om en sänkning av utgifterna för totalförsvar-sändamål . beslutade vidare att den s.k. teknikfak-torn för omräkning av utgifterna för materielanskaffning skall upphörafr.o.m. Det står således klart att det saknas ekonomiska förutsätt-ningar för att kunna fullfölja försvarsbeslut.Det finns således varken försvarspolitiska motiv eller ekonomiska förut-sättningar att fullfölja försvarsbeslut. Det vore därför olämpligt attvänta med att besluta om en ny försvarspolitisk inriktning t.ex. i sambandmed nästa försvarsbeslut, som är avsett att fattas . Försvarspoliti-ken måste redan nu läggas om på en rad punkter när det gäller det militäraförsvarets framtid. Detta torde samtliga riksdagspartier vara överens om.Moderata samlingspartiet, och liberalernasamt ett stort antal enskilda motionärer föreslår emellertid att riksdagenavslår regeringens proposition i sin helhet.Om avslår propositionen 1999/2000:30 Det nya försvaret kandet nödvändiga reformarbetet inte påbörjas. försvarsbeslut skulledärmed fortsätta att gälla som utgångspunkt för försvarsplaneringen, vilketenligt utskottets mening vore en orimlig ordning. Utskottet konstaterar attregeringen och Försvarsmakten är överens om vilka åtgärder som behövervidtas för att förändra Försvarsmakten mot bakgrund av de försvarspolitiskabehoven och de ekonomiska förutsättningarna.Ett avslag på propositionen i sin helhet skulle således medföra att reforme-ringen av Försvarsmakten skjuts . Enligt utskottet bör därför denförsvarspolitiska förändringsprocessen drivas vidare med huvudsaklig ut-gångspunkt i de förslag som regeringen lagt fram. De motioner som föreslåravslag på propositionen i sin helhet avstyrks.Moderata samlingspartiet, samt ett antal enskilda motionärer, föreslår att enny försvarskommitté ges i uppgift att lämna ett heltäckande förslag till för-svarsbeslut för perioden 2002-2004.Det är regeringens ansvar att genom proposition till lämna för-slag till hur försvarspolitiken bör utvecklas . Utskottet serstora fördelar med att ett långsiktigt försvarsbeslut förbereds under medver-kan av riksdagspartierna. har detta skett i den s.k. Försvarsberedningen. Utskottet är emellertid inte främmande för att regeringen fortsättningsvisväljer andra former för att engagera riksdagspartierna i den fortsatta för-svarspolitiska beslutsprocessen. Det bör emellertid ytterst ankomma på rege-ringen att finna formerna för eftersträvad samverkan med riksdagspartierna iförberedelsearbetet. Något beslut om hur denna bör ordnas bör således intefattas av riksdagen.Moderata samlingspartiet föreslår i Fö20 yrkande 9 en ny modell för för-svarsplaneringen. Den tidigare femåriga processen övergick i praktiken i enettårig process, utan att den grundläggande planeringsmetoden förändrades.Det som skulle ge en stabilitet i utvecklingen har därför ryckts sönder avideligen återkommande omprövningar och anpassningar till statens finanser.Försvarsbeslut bör därför delas upp i en kortsiktig och en långsiktig del.Utskottet vill peka på att etappindelningen av det nu gällande försvarsbe-slutet () och systemet med kontrollstationer har gjort att stegredan tagits mot en flexiblare rytm i försvarsplaneringen än vad som tidigaregällt. Olika försvarspolitiska beslut får konsekvenser i olika tidsmässigaperspektiv. Ett system med kortare försvarsbeslutsperioder och återkomman-de säkerhets- och försvarspolitiska kontrollstationer bidrar till en fortlöpandpolitisk prövning av det säkerhetspolitiska läget och dess konsekvenser förtotalförsvarets beredskap, omfattning, utveckling och förnyelse. Därmedskapas det således förutsättningar för att med kortare tidsintervaller än tidigre besluta om ny inriktning av försvarspolitiken, om detta anses motiverat.Försvarsplaneringen utvecklas sålunda mot att inte vara bunden till fem-årsperioder, eftersom nästa försvarsbeslutsperiod avser . Därmed torde motionärernas önskemål om en flexiblare försvarsplane-ring med kortare perioder och beslut med konsekvenser i olika tidsperspektivi allt väsentligt komma att tillgodoses.Mot bakgrund av vad utskottet anfört beträffande den försvarspolitiska be-slutsprocessen avstyrker utskottet motionerna Fö4 (m) yrkande 1, Fö5 (m),Fö11 (m) yrkandena 1och 2, Fö12 (m), Fö13 (m), Fö14 (m, kd, fp) yrkande1, Fö15 (m) yrkandena 1 och 2, Fö16 (m) yrkande 1, Fö17 (m) yrkande 1,Fö18 (m) yrkande 1, Fö19 (m) yrkande 1, Fö20 ( m parti) yrkandena 1, 2 och9, Fö21 (m) yrkande 1, Fö22 (m) yrkande 1, Fö24 (m) yrkande 1, Fö25 (m)yrkandena 1 och 2, Fö27 (m) yrkandena 1 och 2, Fö28 (fp parti) yrkande 1,Fö32 (kd kommitté) yrkande 1 och Fö37 (m).Vissa försvarsekonomiska frågorMotionernaModerata samlingspartiet fäster i Fö20 yrkande 16 (m parti) riksdagensuppmärksamhet på regeringens inriktning att finansieringen av internationella uppgifter helt riktigt sker över utgiftsområdena 5 och7 samt av andra uppdragsgivare t.ex. FN. Enligt partiets mening föreliggeringa sakskäl varför Försvarsmaktens insatser inte skall finansieras på sammasätt. Enligt Moderata samlingspartiet bör ge regeringen detta tillkänna.Folkpartiet liberalerna framhåller i Fö28 yrkande 9 (fp parti) att det kangodta den långsiktiga budgetram som regeringen föreslagit. Det låga om-ställningsbidraget skapar inte erforderligt utrymme vare sig för nödvändigmateriell förnyelse i närtid eller för anskaffning av materiel från svenskförsvarsindustri, vilket är en förutsättning för att den skall vara en intressapartner i det europeiska försvarsindustriella samarbetet.Vidare sägs nedskärningarna inom artilleriet och luftvärnet bli alltförlångtgående i regeringens förslag.Mot den bakgrunden vill , utöver de av regeringen föreslagna 4miljarderna i omställningsbidrag, föreslå ytterligare 3 miljarder under perio-den 2002-2003.Miljöpartiet de gröna pekar i U417 (mp parti) på att det saknas institutionersom kan samla och analysera fakta och föreslå olika åtgärdsprogram förkonfliktlösning. Det måste skapas institutioner som kan föreslå och genom-föra konkreta civila konfliktförebyggande åtgärder. Det bör i , som endel av vår försvarsbudget, skapas ett konfliktföre-byggande verksamhet i kris- och konfliktområden. Detta institut bör finansie-ras inom utgiftsområde 6 (yrkande 3).Miljöpartiet noterar med tillfredsställelse att skall minska sina mi-litärutgifter, vilket riksdagsmajoriteten accepterat . Eftersom Center-partiet och Socialdemokraterna inte är förmögna att bryta sitt femåriga för-svarsbeslut så fortsätter det tyvärr att gälla. är krititill de blygsamma neddragningarna om blott som beslutats för perioden2002-2004. vill se långt kraftigare neddragningar av inköp avvapen som därför inte längre behövs (yrkande 4).UtskottetUtskottet erinrar om att genom ekonomiska vårproposi-tion och den säkerhetspolitiska kontrollstationen beslutat om inriktningen förde ekonomiska ramarna för utgiftsområde 6 Totalförsvar . Besluten innebär att ramen för utgiftsområdet skall vara mindre än den ram för år2001 som godkände , exklusive denmaterielförskjutning beslutade om våren 1996.Vidare beslutades ett omställningsbidrag på och1 miljard kronor . Detta skall användas för de kostnader som hängersamman med de strukturförändringar inom Försvarsmaktens krigs- ochgrundorganisation som presenteras i denna proposition samt för de förskjut-ningar av materielleveranser som genomförs. Beslutet innebär vidare attutrymme för teknisk förnyelse skall rymmas inom fastställda ekonomiskaramar.Utskottet anser det inte försvarspolitiskt motiverat att höja utgifterna tilltotalförsvaret. anser att de beslutade sänkningarna av utgifternaär för blygsamma och vill se en långt kraftigare neddragning av inköp avvapen. En ytterligare sänkning svarar inte mot det försvars- och säkerhetspo-litiska läget och skulle enligt utskottets bedömning försvåra möjligheternaför Försvarsmakten att bl.a. medverka i internationella fredsfrämjande insat-ser av den omfattning och karaktär som är motiverat. beslut omtotalförsvarsutgifterna fram t.o.m. bör därför ligga fast.Utskottet vill i likhet med regeringen poängtera att fördelningen av denekonomiska ramen för utgiftsområdet mellan militära och civila verksamhe-ter inte är fastställd . Till detta får återkomma.Utgifterna för de konfliktförebyggande verksam-het - som föreslår i U417 yrkandena 3 och 4 - bör enligt ut-skottets mening inte finansieras inom utgiftsområde 6 Totalförsvar.Moderata samlingspartiet aktualiserar på nytt frågan om att finansiera utgif-terna för Försvarsmaktens internationella fredsfrämjande insatser över ut-giftsområdena 5 och 7.Utrikesutskottet som yttrat sig över denna motion (1999/2000:UU4y)framhåller att det tidigare, senast i yttrande 1999/2000:UU1y, behandlatförslag om att finansieringen av Försvarsmaktens internationella insatser börske över andra utgiftsområden än över utgiftsområde 6 Totalförsvar. har därvid kommit fram till att nuvarande ordning är ändamåls-enlig och att någon förändring i den av motionärerna förespråkade riktningeninte bör genomföras. bedömning i denna fråga kvarstår.Försvarsutskottet gör ingen annan bedömning än utrikesutskottet. Någotannat uttalande från sida i denna fråga bör således inte göras nu.Mot bakgrund av vad utskottet anfört avstyrks motionerna Fö20 (m) yrkande16, Fö28 (fp) yrkande 9 och U417 (mp) yrkandena 3 och 4.Operativ förmåga, m.m.Försvarsmaktens operativa förmågaUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 36-52) anfört ombehovet av operativ förmåga. Utskottet behandlar vidare tillhörande motionernämligen Fö7 (v) yrkande 1, Fö20 (m) yrkande 4, Fö28 (fp) yrkande 8, Fö29(kd) yrkandena 1 och 2, Fö212 (kd) yrkandena 2, 6, 8 och 9, Fö311 (mp),Fö323 (s), Fö328 (mp, m, v, kd, fp, c) samt 331 (c) yrkandena 1, 3 och 4.RegeringenRegeringens förslag angående operativ förmågaRegeringen föreslår att godkänner regeringens förslag (hemställannr 1) i fråga om Försvarsmaktens operativa förmåga.BakgrundRegeringen erinrar om att försvarsutskottet begärt en redovisning av sam-banden mellan Försvarsmaktens uppgifter och den organisation som föreslås.Regeringen erinrar vidare om att i propositionen Förändrad styrning av För-svarsmakten m.m. (prop. 1997/98:83) betonades betydelsen av att den ope-rativa förmågan kunde relateras till Försvarsmaktens huvuduppgifter ochkrigsorganisationens utformning. Försvarsberedningen utvecklade sedan enplaneringsmodell för detta ändamål (Ds 1999:2). Enligt regeringen speladedenna modell en viktig roll i det s.k. kontrollstationsarbetet vintern-våren1999.Modellen innebär i korthet att utformningen av det militära försvaret skallgrundas på en metodmässigt genomarbetad planering där sammanhangetmellan omvärldsutvecklingen, säkerhetspolitiska mål, inriktningenav försvarspolitiken, kraven på operativ förmåga och stridskrafternas ut-formning framgår tydligt. Den framtida organisationen skall utformas så attganska omfattande variationer kan hanteras utan krav på alltför stora organi-sationsförändringar.I den s.k kontrollstationspropositionen (prop. 1998/99:74) redovisade rege-ringen fyra tänkta omvärldsutvecklingar (målbilder). Dessa målbilder beskri-ver de uppgifter och krav som utifrån en möjlig omvärldsutveckling bedömskunna bli relevanta för Försvarsmakten om . Med målbildernasom grund skall de operativa idéerna kunna följas i ett helhetsresonemangfrån omvärldsbeskrivning till behov av olika förband inom det militära för-svaret. Utvecklingen av krigsförband utgår sedan från detta resonemang.Det är regeringens uppfattning att Försvarsmaktens redovisning av förslagtill framtida struktur i allt väsentligt uppfyller de krav som ställs på ett samanhang i planeringen och på möjligheterna att följa sambandet mellan kravpå operativ förmåga och utformningen av Försvarsmakten.De förslag som Försvarsmakten lämnat omfattar perioden t.o.m. år 2004samt, mer övergripande, den långsiktiga inriktningen.Som framgått av det föregående anser regeringen att det inte finns anled-ning att ompröva de fyra huvuduppgifterna för det militära försvaret. Där-emot finns det enligt regeringen skäl att se över hur de fyra huvuduppgifternapåverkar kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga och beredskap.Den operativa förmågan och beredskapen skall kunna upprätthållas inomramen för den beslutade resurstilldelningen. Prioriteringar som kräver ökaderesurser för någon uppgift eller förmåga måste således balanseras mot redu-ceringar i andra delar.Förmågan att kunna delta i internationella insatser kommer att vara högtprioriterad. Enligt regeringen skall Försvarsmakten pröva möjligheterna ochberäkna kostnaderna för att snabbare öka förmågan till internationella insat-ser än vad Försvarsmakten planerat för. Erfarenheter av internationella insat-ser skall utnyttjas för att stärka vår nationella försvarsförmåga.Försvarsmaktens internationalisering innefattar två element. Det ena är attlångsiktigt skapa och upprätthålla förmåga att genomföra internationellainsatser. Det andra är, beroende på behov, att delta i internationell verksam-het. Den tidigare inriktningen mot att utnyttja i huvudsak gemensammaresurser för såväl nationella som internationella uppgifter bör enligt rege-ringen ligga fast.Förmågan att kunna möta mer omfattande angrepp bör säkerställas genomanpassningsförmåga, förnyelse och flexibilitet. De närtida kraven på förmågaatt möta ett väpnat angrepp anser regeringen kunna inrymmas i den s.k.insatsorganisationen.När det gäller uppgiften att kunna hävda vår territoriella integritet ochmöta väpnat angrepp i rådande omvärldsläge, konstaterar regeringen attnärområdets militära resurser inte har förändrats nämnvärt i förhållande tillresursläget enligt tidigare bedömningar.Enligt regeringen behöver landets resurser samordnas bättre för att kunnamöta det bredare spektrum av hot som kan komma att riktas mot våra natio-nella intressen. Försvarsmaktens resurser bör sålunda kunna utnyttjas för attstärka samhället i övrigt. Det är härvid viktigt att effektivt samutnyttja resuser med andra myndigheter.Behov av operativ förmåga hos FörsvarsmaktenRegeringen föreslår i propositionen ändringar av de operativa förmågor somriksdagen beslutade (prop. 1998/99:74, bet. 1988/99:FöU5, rskr.224). Förändringarna syftar bl.a. till att öka tydligheten.Därutöver föreslår regeringen även andra förändringar som innebär attkraven på förmåga att bidra till fred och säkerhet i omvärlden preciseras vadgäller bl.a. lednings- och samverkansförmåga. De uttrycker även en öppenhetför att efter hand vidga förmågan att delta i internationell verksamhet tillflera typer av förband.Regeringen anser vidare att de föreslagna förändringarna bättre speglarFörsvarsmaktens uppgifter och också förbättrar uppföljningsmöjligheterna.Regeringen understryker betydelsen av att Försvarsmakten utformas somen gemensam resurs för alla operativa uppgifter. Organisationen skall ha storflexibilitet och vara förberedd för anpassning till framtida nya uppgifter ochvillkor.De operativa insatsförbanden skall enligt regeringens uppfattning succes-sivt vidareutvecklas för att kunna delta i internationell verksamhet. Rege-ringen anser att alla operativa insatsförband i princip skall kunna användasför internationell verksamhet men att åtgärder för att utveckla den operativaförmågan till sådana insatser måste vidtas efter hand.För att uppnå erforderlig handlingsfrihet skall, enligt regeringen, led-ningsfunktionen utformas för att kunna hantera ett brett spektrum av händel-ser, såväl nationellt som internationellt. Det är härvid viktigare att ledningsfunktionen har mycket hög kompetens än att den görs stor. Det är vidareväsentligt att ledningsorganisationen kan utvecklas för att kunna möta för-ändrade krav på ledning.Regeringen anför att det är ett grundläggande krav att Försvarsmaktenslednings- och underrättelsesystem har förmåga att följa utvecklingen i om-världen och föreslå beredskapshöjningar och andra åtgärder för att möta hotsom kan uppstå genom förändringar i den säkerhetspolitiska situationen.Ledningsfunktionen skall ha förmåga att leda behovssammansatta styrkoroch att integrerat utnyttja olika slags stridskrafter. Snabb och effektiv ledniskall kunna genomföras med ett minskat antal ledningsnivåer. Förmåga skallfinnas att tillgodogöra sig framsteg inom den snabba tekniska utvecklingen.Underrättelsefunktionen skall ha förmåga att understödja moderna operati-va insatsstyrkor. Förmåga skall finnas att verka från strategisk nivå till striteknisk nivå.Beredskapssystemet skall anpassas till behovet att kunna organisera insats-beredda förband i olika tidsperspektiv med en efter omvärldsläget anpassadförmåga.Ledningsorganisationen för Försvarsmaktens fredsmässiga verksamhetskall vad avser planering, utveckling, vidmakthållande och avveckling avförband ha förmåga att genomföra anpassning med hänsyn till förändradeförutsättningar , ökade och minskade krav, liksom krav på andratyper av operativ förmåga.Regeringen anför vidare att det för att uppnå handlingsfrihet också behövsoperativa insatsstyrkor med hög operativ rörlighet, som är internationelltinteroperabla och kan anpassas efter aktuellt behov. Insatsstyrkorna skallkunna agera integrerat och innehålla tillräcklig personell kompetens ochmateriell kvalitet för att framgångsrikt kunna genomföra väpnad strid och föratt kunna bekämpa en eventuell framtida angripare. Osäkerheter beträffandenär, var och hur förband kan komma att utnyttjas ställer krav på flexibilitetavseende verkan, rörlighet och skydd.För markstrid erfordras enheter för mekaniserad strid i ett antal som gördet möjligt att upprätthålla förmågan att uppträda i operativa enheter. Demekaniserade förbandens styrka är att kunna ta och behärska terräng. Demekaniserade förbanden behöver kompletteras med andra stridande förbandoch med stödförband, t.ex. stadsskytte- och jägarförband, artilleri, luftvärn,fältarbetsresurser, ledning och underhåll.Enligt regeringen är det även angeläget att bygga upp förmåga att snabbtkunna verka med en luftburen stridsgrupp.Till modern markstrid hör också att kunna bekämpa en motståndare medattackflyg och helikoptrar. Attackflygets och helikoptrarnas styrka är derasöverlägsna rörlighet som ger möjligheter att möta angripande markstrids-krafter över stora ytor.Ett inslag i den militära hotbilden som bör ägnas större uppmärksamhet ärspecialstyrkor som verkar genom sabotage och terror. Mot denna bakgrundskall säkerhetsförband ingå i våra markstridsstyrkor.Enligt regeringen är det vidare väsentligt att upprätthålla kompetensen föratt förbanden skall kunna uppträda samordnat under brigadledningar och enhögre taktisk ledning.För strid mot sjömål behövs ytstridsförband, ubåtar, minröjningsförbandoch amfibieförband. Dessa stridskrafters styrka är förmågan till uthålligkontroll av havs- och kustområden, förmåga till varierande vapeninsats ioklara krissituationer, deras goda operativa rörlighet, förmåga till kontinuer-lig närvaro i våra omgivande farvatten och kustområden samt förmåga attuppträda från tillfällig basering.Vidare behövs enligt regeringens mening system med mycket god operativrörlighet i form av attackflyg och helikoptrar.Systemen skall utvecklas så att en balanserad förmåga finns att hävda ter-ritoriell integritet och att möta begränsade operationer. Därutöverskall finnas stödförband avpassade till uppgifterna. De förbandenskall kunna uppträda samordnat med andra styrkor. Samarbete i fredstid medKustbevakningen skall utvecklas så att resurserna kan samutnyttjas.För att möta insatser med fjärrstridsmedel behövs ett väl utformat luftför-svar. Detta skall utvecklas att ha förmåga att möta de luftburna resurser somskulle kunna sättas in mot Sverige.Bland de fjärrstridsmedel som en eventuell angripare kan utnyttja i framti-den ingår kryssningsrobotar och ballistiska robotar. Försvar mot sådanavapensystem ställer särskilda krav. Regeringen avser ge Försvarsmakten iuppdrag att utreda denna fråga.Jaktflyg och luftvärn i samverkan behövs i luftförsvaret. Jaktflygets styrkaär dess förmåga att möta ett kraftsamlat hot som snabbt koncentrerats tillutvalda områden.