bet · GN01UbU17 · 2000-05-30 00:00:00 — Rådet ges ansvar för de områden som handhas avSkogs- och jordbrukets forskningsråd () och () samt delar av uppgifter och anslag inom forsk-ningsområdet. Skogs- och jordbrukets forskningsråd och Byggforskningsrå-det avvecklas därmed.En inrättas för behovsstyrd forskning och utvecklingsar-bete till stöd för innovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxt.Den nya myndigheten övertar de ansvarsområden som handhas avKommunikationsforskningsberedningen, de FoU-finansierande delarna avNUTEK samt delar av ansvarsområdet för Rådet för arbetslivsforskning.Samtidigt avvecklas Kommunikationsforskningsberedningen och Rådet förarbetslivsforskning.Slutligen inrättas ett med uppgift att verka för dialog ochsamverkan mellan forskare, forskningsfinansiärer, allmänheten och andrasom direkt eller indirekt berörs av forskningen.För att förbereda och genomföra bildandet av de nya myndigheterna till-sätts en organisationskommitté.De nya myndigheterna bör enligt propositionen kunna påbörja sin verk-samhet den 1 januari 2001.Den föreslagna nya myndighetsorganisationen kommer enligt propositio-nen att innebära en omfördelning av medel på statsbudgeten mellan ett antalanslag och möjligen också mellan utgiftsområden. Regeringen aviserar motdenna bakgrund sin avsikt att återkomma i budgetpropositionen för med en närmare redovisning av förändringarna på anslagsnivå ocheventuella förändringar på utgiftsområden.Ett forskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplaneringForskningen om ett hållbart samhälle är ett enligt propositionen högt priorite-rat område där det ställs höga krav på att kunna kraftsamla kring särskiltviktiga frågor och därmed skapa möjlighet till omprioriteringar. Snabbaförändringar i omvärlden och nya uppkommande problemställningar skaparett ökat behov av flexibilitet. Enligt propositionen saknar emellertid dennuvarande myndighetsorganisationen en stark aktör som kan utgöra basen förlångsiktig forskning om ett hållbart samhälle. Ett områdesinriktat forsknings-råd för miljö, lantbruk och samhällsplanering bör enligt förslaget därförinrättas. Det nya forskningsrådet skall enligt förslaget överta ansvaret för deforskning som stöds av BFR och samt delar av den forskning som stöds av . Som en följd av detta avvecklas samt Skogs- och jordbrukets forskningsråd.Som skäl för att den forskning som stöds av BFR skall ingå i det nyaforskningsrådet för miljö, lantbruk och samhällsplanering anförs bl.a. attforskningen syftar till att främja den byggda miljöns långsiktiga hållbarhetoch kvalitet och till att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbartsamhälle. Enligt regeringsförslaget finns det inom alla forskningsprogramsom BFR finansierar forskning som rör de tekniska, ekonomiska och socialaförutsättningarna för en ekologiskt hållbart byggd miljö. Hållbarhetsaspek-terna berör t.ex. samhällsplaneringen, infrastrukturfrågorna och energisys-temen. anges det vara viktigt att forskningen ger bidrag till denbostadspolitiska utvecklingen.Forskningsrådet för miljö, lantbruk och samhällsplanering skall enligt för-slaget svara för grundläggande forskning på initiativ av forskare och förprogram där samhällsrelevansen står i centrum. Det innebär att det nyaforskningsrådet skall svara för stöd till forskning inom bl.a. följande forsk-ningsområden:? samhällets omställning till en ekologiskt hållbar utveckling,?? naturresursutnyttjande, materialflöden och kretslopp,?? samhällsplanering, bygg- och förvaltningsforskning,?? landsbygdsutveckling och?? arkitektur- och kulturmiljö. ?När det gäller forskningens inriktning m.m. uttalas i propositionen bl.a. föl-jande. Rådet skall ha ett särskilt ansvar för att främja forskning för en hållbutveckling, tillsammans med andra forskningsfinansiärer. Det skall vidaregenom forskningsinsatser främja en hållbar utveckling baserad på naturve-tenskaplig, teknisk och samhällsvetenskaplig forskning. Som ett exempel pådetta nämns samhällsplanering sedd ur ett perspektiv av hållbar utveckling.Rådet skall verka för att genusperspektivet får ett stort genomslag i forsk-ningen och för jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskningen.Forskningsrådet skall stödja forskning för att tillgodose samhällets behov avkunskap för att främja den byggda miljöns kvalitet och långsiktiga hållbar-het.I fråga om rådets arbetsformer uttalas bl.a. att dessa måste underlätta ensamlad bedömning av vetenskaplig kvalitet och sektorsrelevans. Vidare skallett nära samarbete eftersträvas mellan olika discipliner med speciell upp-märksamhet riktad mot möjligheterna att öka mång- och tvärvetenskapligaforskningsinsatser. En dialog måste föras med olika forskningsråd, forsk-ningsfinansierande myndigheter och andra forskningsfinansiärer för att möj-liggöra kraftfulla gemensamma satsningar och undvika att forskningsinsatserhamnar i ett vakuum mellan olika finansiärer. Vissa delar av den problemori-enterade forskningen kan enligt propositionen med fördel organiseras i formav särskilda programområden. Ett exempel på nära samverkan mellan statli-ga forskningsfinansiärer och näringsliv samt andra aktörer är det samspel ifinansieringsfrågor som skett inom ramen för BFR:s arbete. Det anges därförvara angeläget att denna typ av samverkan kan fortsätta och utvecklas.Forskningsrådet skall ledas av en styrelse med 13 ledamöter. Av dessaskall ordföranden jämte fem ytterligare ledamöter utses av regeringen. Övri-ga sju utses av forskarsamhället genom ett förfarande med elektorsval. Det ärenligt propositionen angeläget att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen.Vid rådet skall finnas en av styrelsen, för högst , utsedd huvudsekrete-rare med hög vetenskaplig kompetens.Förslag om avslag på propositionen lämnas i fyra motioner. I flera av dessalämnas därtill alternativa förslag till ny myndighetsorganisation för forsk-ningsfinansieringen.Regeringens förslag avvisas i Moderata samlingspartiets partimotion1999/2000:Ub25 yrkande 1. Det sker bl.a. med hänvisning till att en kun-skapsmiljö i världsklass måste byggas nedifrån. En översiktlig strategi måstedärför skapas - en strategi som kan sammanfattas i fyra utmaningar. Enligtden fjärde av dessa utmaningar kräver den mest avancerade kunskapsutveck-lingen samlade insatser. För att stärka den avancerade forskningen föreslåsmot denna bakgrund att fem nya forskningsfinansierande institutioner inrät-tas. Enligt motionens yrkande 5 bör ett forskningsråd för jordbruk, skogs-bruk, trä och livsmedel inrättas. Det nya rådet skall enligt förslaget ta överdelar av den verksamhet som BFR svarar för. I yrkande 6 förordas atten myndighet för teknisk och industrirelaterad forskning tillskapas som bl.a.skall ha ansvar för huvuddelen av den verksamhet som BFR svarar för.Forskningens kvalitet beror enligt motion 1999/2000:Ub26 (fp) inte iförsta hand på organisatoriska förändringar. I stället måste intresset riktasmot vilka ekonomiska medel som ställs till förfogande och hur forskningensfrihet skall garanteras. Enligt motionen kan det ifrågasättas varför två forsk-ningsråd skall inrättas vid sidan av , när det är en kraftsam-ling som eftersträvas. När det gäller forskningsrådet för miljö, lantbruk ochsamhällsplanering får detta en enligt motionen tydligt politisk profil somleder till att det blir regeringens förlängda arm i fråga om vilken forskningsom skall bedrivas. Enligt motionens yrkande 1 bör propositionen avslås ochregeringen ges i uppdrag att återkomma med ett nytt förslag till organisationför forskningsfinansieringen.Enligt motion 1999/2000:Ub27 (c) yrkande 1 bör regeringens förslag avvi-sas främst med hänsyn till att finansieringen av verksamheten är oklar. Istället bör en ny beredning inledas där såväl de politiska partierna som forsk-ningsintressenterna deltar. En förutsättning för en ny organisation att den inte får leda till minskade resurser totalt sett. uttaladen organisation som regeringen föreslagit kan leda till en onödig maktkon-centration.Även i motion 1999/2000:Ub28 (kd) yrkas avslag på propositionen. Sam-tidigt begärs ett nytt förslag från regeringen i enlighet med de principer fören helhetslösning för finansieringen av forskningen som lagts fram i motio-nen. Enligt motionen bör förslaget avvisas bl.a. därför att det inte inkluderarlärosäten och det inte tydligare redovisar intentionerna med den nya struktu-ren. Utgångspunkt för en ny organisation bör enligt motionen i stället vara atti första hand via fakultetsanslagen garantera forskningsresurser. Samtidigtföreslås att ett nytt områdesinriktat forskningsråd för samhällsplanering,bygg- och bostadsforskning samt kommunikationsforskning inrättas. Det nyarådet bör bl.a. tillkomma för att stärka genusperspektivet i forskningen ochför att säkra näringslivets fortsatta ansvarstagande för forskningen.Med anledning av vad som i proposition och motioner föreslagits beträf-fande myndighetsstrukturen för finansieringen av forskningen kring sam-hällsplanering samt byggande och boende vill utskottet anföra följande.Såväl propositionen som motionerna ger uttryck för uppfattningen att detfinns skäl att omstrukturera den forskningsfinansierande myndighetsorgani-sationen. Utskottet delar denna uppfattning. Det frågan gäller är hur den nyamyndighetsstrukturen bör se ut för att bäst svara mot de nya krav som sam-hället ställer på forskningen.En ökad komplexitet i samhället och en stegrad förändringstakt ger delvisnya betingelser för forskningen. Det framstår därför som naturligt att sökatillskapa en myndighetsstruktur som ger förutsättningar för en ökad breddoch flexibilitet i samhällets stöd till forskningen. Ett uttalat mål med denföreslagna nya myndighetsorganisationen är också att den skall ge möjlighettill omprioriteringar och till ett ökat samarbete över ämnes- och sektorsgrän-ser. är det naturligtvis viktigt att den forskningsfinansiering somredan i dag har en tvärvetenskaplig inriktning med en god förmåga till an-passning även fortsättningsvis hålls samman. Det ligger enligt utskottetsmening mot denna bakgrund ett värde i att verksamheti sin helhet förs till ett forskningsråd tillsammans med andra angränsandeforskningsområden. Även om det i och för sig kan diskuteras vilka närlig-gande forskningsområden som bör föras samman har utskottet inte funnitanledning till annan bedömning än att den av regeringen föreslagna nyaorganisationen för forskningsfinansiering i allt väsentligt bör kunna svaramot de uppsatta målen.När det gäller det föreslagna områdesinriktade forskningsrådet för miljö,lantbruk och samhällsplanering finns det enligt utskottets mening anledningatt något beröra inriktningen av dess verksamhet.Forskningsrådet för miljö, lantbruk och samhällsplanering kommer attöverta ansvaret för de uppgifter som har. Verk-samheten vid BFR kan enkelt uttryckas som att den har sin inriktning motproblemorienterad forskning där vetenskaplig kvalitet och nyttokvalitet ärvägledande. Det är enligt utskottets mening viktigt att den framtida forsk-ningen kring planering, byggande och förvaltning också får denna inriktning.Inte minst viktig är en bred tillämpning av kvalitetskraven med hänsyn tillden omfattande samfinansiering av forskningsprojekt som kommer tillstånd där också bygg- och bostadssektorn tar ett betydande ekonomiskt an-svar. Även i regeringsförslaget framhålls att det är angeläget att denna typ avsamverkan kan fortsätta och dessutom utvecklas. Det får mot denna bak-grund förutsättas att också det nya forskningsrådet kommer att sträva efter attinte bara bibehålla utan även öka den samfinansierade forskningen. En förut-sättning för att så skall bli fallet är bl.a. att en fortlöpande dialog förs meandra forskningsfinansiärer och att bygg- och bostadssektorn i vid meningfår ett berättigat inflytande över forskningens inriktning. Målet bör sålundavara att genom en nära samverkan mellan statliga forskningsfinansiärer ochnäringsliv samt andra aktörer möjliggöra kraftfulla gemensamma satsningaroch undvika att forskningsinsatser hamnar i ett vakuum mellan olika finansi-ärer.Ett uttalat mål för det nya forskningsrådet är att det skall stödja forskningsom uppfyller höga krav på kvalitet och har relevans för de berördasamhällssektorerna. delar självfallet denna uppfattning. Detinnebär att forskningen kring samhällsbyggnadsfrågor måste syfta till enlångsiktigt hållbar utveckling och ha sin utgångspunkt i hela samhälletsbehov. Den forskning som rådet finansierar bör sålunda röra de tekniska,ekonomiska och sociala förutsättningarna för en hållbar samhällsutveckling.Utan att i detalj beröra de forskningsområden som med denna utgångspunktblir aktuella vill utskottet peka på vikten av att stödja forskning som avsersamhällsbyggandet i vid mening. Det innebär att rådets ansvarsområde förut-om planerings-, bygg- och bostadsfrågor också bör omfatta frågor om stads-,tätorts- och landsbygdsutveckling liksom näraliggande infrastrukturfrågor.På ett övergripande plan skall rådet verka för att genusperspektivet får ettstort genomslag i forskningen. Som framhålls i propositionen är det dess-utom viktigt att forskningen ger bidrag till den bostadspolitiska utvecklingen.I sitt förslag till ny myndighetsorganisation framhåller regeringen den närakoppling som nuvarande ansvarsområde har till deforskningsområden som den nya kommer att ansvara för.Framför allt anges detta gälla delar av Kommunikationsforskningsberedning-ens nuvarande forskning. Ett nära samarbete mellan forskningsrådet ochFoU-myndigheten i dessa frågor är enligt regeringen därför av största vikt.Utskottet delar denna uppfattning. Inte minst gäller det mot bakgrund av denbreda definition av det nya forskningsrådets ansvarsområde i fråga om sam-hällsbyggandet som utskottet nu uttalat sig för. Även det ansvar kommer att få för finansieringen av forsknings-, utvecklings-och demonstrationsverksamhet som svarar mot bl.a. näringslivets behovmotiverar enligt utskottets mening en kontinuerlig och fortlöpande samver-kan.En förutsättning för att forskningen skall få den samhällsnytta som efter-strävas är naturligtvis att den är av hög vetenskaplig kvalitet och att resultaav forskningen snabbt kan komma till praktisk användning. Även regeringenpekar i sitt förslag på vikten av att forskningsresultat skyndsamt måste spri-das för att de skall kunna påverka samhällsutvecklingen. En förutsättning föratt så skall bli fallet är att effektiva informationsvägar finns tillgängliga.Byggforskningsrådet verkar på olika sätt för att relevanta forskningsre-sultat skall nå ut till bygg- och bostadssektorn. Det får enligt utskottets me-ning förutsättas att också det nya forskningsrådet tar ett ansvar såväl förredan upparbetade informationskanaler som för att nya vägar för informa-tionsspridning kan tillkomma. Målet bör sålunda vara att genom en effektivoch snabb spridning av relevanta forskningsresultat uppnå förbättringar i denbyggda miljön i dess helhet.Utifrån de aspekter bostadsutskottet har att beakta tillstyrks sålunda rege-ringens förslag till en ny myndighetsstruktur för forskningsfinansieringen.Samtliga motstående motionsyrkanden avstyrks.Stockholm den 4 maj 2000På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), LennartNilsson (s), (), (),(), (), AndersYgeman (s), (), (), (), (), (), RigmorStenmark (c), (), CarinaAdolfsson (s), () och AnnelieEnochson (kd).Avvikande meningar1. Den forskningsfinansierande myndighetsorganisationenKnut (), (), () och EwaThalén Finné (m) anser att den del av bostadsutskottets yttrande som underrubriken för miljö, lantbruk och samhällsplanering börjarmed "Såväl propositionen" och slutar med "motionsyrkanden avstyrks" bortha följande lydelse:Om skall bli det kunskapsland som regeringen säger sig vilja ska-pa måste kunskapsutvecklingen sättas i centrum. Så är inte fallet . Enkunskapsmiljö i världsklass måste byggas nedifrån. Det innebär att vi måstebörja med att reformera alltifrån till forskarutbildningen. Pådenna grund kan sedan en hållbar struktur för den statliga forskningsfinansie-ringen skapas.Den strategi som måste tillämpas för att nå de uppsatta målen kan sam-manfattas i fyra utmaningar.1. måste utveckla en grundläggande utbildning av högsta kvalitet.2.3. Den högre utbildningen och forskningen måste erbjudas i varierandeformer.4.5. Utbildningen och forskningen måste anpassas till att utnyttja ny infor-mationsteknologi.6.7. Den mest avancerade kunskapsutvecklingen kräver samlade insatser.8.För att svara mot den fjärde av dessa utmaningar - samlade insatser för denmest avancerade kunskapsutvecklingen - bör en helt ny struktur skapas medfem nya forskningsfinansierande institutioner. Två av dessa nya institutionerbör få uppgifter som avser frågor om samhällsbyggandet i vid mening. Detgäller för det första det forskningsråd för jordbruk, skogsbruk, trä och livs-medel som bör inrättas för att stärka forskningen för några av mestgrundläggande basnäringar. Detta nya forskningsråd bör ta över delar av denverksamhet inom bl.a. bygg- och träteknisk forskning som BFR svararför. För det andra gäller det den nya myndighet för teknisk och industrirelate-rad forskning som bör tillskapas för stöd till nya teknologier inom bl.a. in-formations- och materialteknik. Den nya myndigheten bör överta ansvaretför huvuddelen av den verksamhet som BFR svarar för. Myndighetensinsatser bör syfta till att grundforskningens resultat snabbt skall kunna förasut i praktisk tillämpning.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1999/2000:Ub25 (m) yrkande-na 1, 5 och 6 anfört om en ny struktur för forskningsfinansieringen bör riks-dagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande idenna del innebär att regeringens förslag avstyrks.2. Den forskningsfinansierande myndighetsorganisationenUlla-Britt () och () anser att den del avbostadsutskottets yttrande som under rubriken för miljö,lantbruk och samhällsplanering börjar med "Såväl propositionen" och slutarmed "motionsyrkanden avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den principiella uppfattningen att dagens forskningsfinansi-erande organisation måste reformeras. är ansvarsförhållandena för olikaforskningsområden oklara, vilket innebär att helhet och överblickbarhetsaknas. Däremot tvingas utskottet konstatera att det förslag som regeringennu lagt fram inte löser dessa problem. Vad som erfordras är i stället en nymyndighetsstruktur som baseras på bl.a. följande förutsättningar:- landets lärosäten skall inkluderas,-- trygghet och konkurrens skall säkras när det gäller forskarnas finansiering,-- forskningens kvalitet och effektivitet skall gynnas.-För att en ny struktur skall svara mot dessa mål måste de forskningsorgansom tillskapas ha som utgångspunkt att stödet skall avse forskning som utgårfrån människans behov. Det innebär att de olika organen skall vara tvärve-tenskapliga till sin karaktär som det ömsesidiga samarbetet mellanolika forskare uppmuntras.Forskningen om samhällsplanering och om våra bostäder täcker ett brettområde som är grundläggande för hur vår vardag kommer att gestalta sig.Det finns därför anledning att lyfta fram denna forskning Forskningen kringvår byggda miljö bör sålunda hållas samman i en egen myndighet samtidigtsom den knyts närmare till angränsande forskningsområden. I enlighet medförslaget i motion 1999/2000:Ub28 (kd) bör ett nytt områdesinriktat forsk-ningsråd för samhällsplanering, bygg- och bostadsforskning samt kommuni-kationsforskning inrättas. Det nya rådet bör bl.a. få till uppgift att stärkagenusperspektivet i forskningen och att säkra näringslivets fortsatta an-svarstagande för forskningen.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1999/2000:Ub28 (kd) anförtom principerna för myndighetsorganisationen för finansieringen av forsk-ningen bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottetsställningstagande i denna del innebär att regeringsförslaget avstyrks i sinhelhet.3. Den forskningsfinansierande myndighetsorganisationenRigmor () anser att den del av bostadsutskottets yttrande somunder rubriken för miljö, lantbruk och samhällsplaneringbörjar med "Såväl propositionen" och slutar med "motionsyrkanden av-styrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion 1999/2000:Ub27 (c) uttryckta uppfattningenatt regeringens förslag bör avvisas. Som framhålls i motionen talar inte minstoklarheter kring finansieringen av verksamheten för att förslaget inte kangenomföras. I stället bör en ny beredning inledas där såväl de politiska parti-erna som forskningsintressenterna deltar.Den nu förordade beredningen bör ha som utgångspunkt att reformeraforskningspolitiken som sådan. Det innebär bl.a. att forskningens inriktningoch organisation liksom sättet att stödja den måste sättas i relation till vilkmedel som kan och bör ställas till förfogande. Det är alltså inte tillräckligtsom regeringen föreslår bara genomföra organisatoriska förändringar blandde forskningsfinansierande myndigheterna. Dessutom kan invändningar motden föreslagna strukturen som sådan resas. Den av regeringen föreslagnamyndighetsorganisationen skulle leda till en maktkoncentration som riskeraratt minska den framtida forskningens bredd och fortsatta utveckling. Enabsolut förutsättning för en ny organisation är sålunda att bidra till en pluralism i forskningsfinansieringen som garanterar att forskningen får en till-räcklig bredd och djup. En ytterligare förutsättning bör dessutom vara att enny organisation inte får leda till minskade forskningsresurser totalt sett.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1999/2000:Ub27 (c) yrkande 1anfört om principerna för myndighetsorganisationen för finansieringen avforskningen bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskot-tets ställningstagande i denna del innebär att regeringsförslaget avstyrks i sihelhet.4. Den forskningsfinansierande myndighetsorganisationenYvonne () anser att den del av bostadsutskottets yttrande somunder rubriken för miljö, lantbruk och samhällsplaneringbörjar med "Såväl propositionen" och slutar med "motionsyrkanden av-styrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion 1999/2000:Ub26 (fp) om att forsk-ningens kvalitet inte i första hand beror på organisatoriska förändringar förde finansierande myndigheterna. En fri och obunden forskning förutsätterförst och främst en utbildning och ett utbildningsväsen som på olika sättstimulerar framväxten av en forskning med både bredd och djup. Avgörandeför forskningens framtid är därför i första hand vilka ekonomiska medel somkan ställas till förfogande och hur forskningens frihet kan garanteras. Förstnär dessa två frågor har besvarats kan frågan om myndighetsorganisationenför forskningsfinansieringen lösas.Det nu anförda leder utskottet till uppfattningen att regeringens förslag böravvisas. I stället bör en ny beredning inledas där utgångspunkten är att denforskningsfinansierande strukturen skall ses i ett större forskningspolitisktsammanhang. En grund bör sålunda läggas där självständiga och stimuleran-de forskningsmiljöer skapas. Först därefter bör frågan om hur den forsk-ningsfinansierande myndighetsorganisationen skall se ut tas upp till pröv-ning. Denna struktur kan alltså inte ses isolerad från forskningen som sådan.Det innebär bl.a. att också myndighetsorganisationen skall garantera attforskningens frihet inte sätts i fara och att den inte leder till en politisk sning av vilka forskningsinsatser som bör åtnjuta samhällets stöd.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1999/2000:Ub26 (fp) yrkande 1anfört om principerna för myndighetsorganisationen för finansieringen avforskningen bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskot-tets ställningstagande i denna del innebär att regeringsförslaget avstyrks i sihelhet.