bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Utöver de invändningar som RRV redovisatbeträffande AV:s leasingavtal och som regeringen redovisar i budgetpropo-sitionen har utskottet noterat att RRV i den aktuella rapporten också upp-märksammat regeringen på att avgiftsfinansierad statlig verksamhet i flerafall "konkurrerar" med verksamhet som delvis finansieras genom statligaanslag.Utskottet, som konstaterar att det i regleringsbrevet för anslaget B 3Forskning, utveckling och utbildning m.m. för anslås högst8,till prenumerationskostnader för tidningen ,förutsätter att regeringen om så erfordras vidtar åtgärder med anledning avRRV:s påpekande.Anslaget B 2 ArbetslivsinstitutetPropositionenTusental kronor1998Utfall220 429Anslagssparande22 0121999Anslag145 733Utgiftsprognos127 0002000Förslag155 3962001Beräknat157 77412002Beräknat160 26921Motsvarar 155 396 tkr prisnivå.2Motsvarar 155 396 tkr prisnivå.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagmkdcfp155 396-7 000-7 000Arbetslivsinstitutet () är en forsknings- och utvecklingsmyndighet meduppgift att bedriva och främja forskning, utveckling och utbildning inomområdena arbetsmarknad, arbetsorganisation och arbetsmiljö/hälsa.Anslaget B 2 skall fr.o.m. täcka för-valtningskostnader.Den utveckling som sker inom arbetslivets område nödvändiggör en vissförskjutning av inriktning och angreppssätt inom den arbetslivsinriktadeforskningen. Arbetet med att skapa förutsättningar för mångvetenskaplig ochlångsiktig samverkan mellan olika discipliner bör fortsätta. Utveckling avformer och kontaktvägar för kunskapsspridning bör även i fortsättningen geshög prioritet.Vid beräkningen av anslaget har en teknisk justering gjorts på det sätt somredovisats under anslaget B 1.MotionerSom framgått anser i kommittémotion A277 (yrk. 10) att an-slaget B 2 stegvis bör trappas ned. För bör anslaget faststäl-las till , dvs. med ett lägre belopp ändet regeringen föreslagit.Kristdemokraterna pekar i kommittémotion A254 (yrk. 33 och 35, bådadelvis) på att regeringen beslutat om ett anslagssparande på anslaget B 2,som motionärerna betecknar som relativt högt, liksom att regeringen beslutatatt föra bort medel från anslaget enligt 8 § budgetlagen (1996:1059). Enbesparing bör enligt vad som sägs i motionen kunna ske med 7 miljonerkronor i förhållande till vad regeringen föreslagit.Som framgått anser att det bör göras engenomgripande analys av anslagen B 2 - B 5. Analysen bör utmynna i ef-fektiviseringar och besparingar fr.o.m. budgetåret 2001.Som framgått anser att anslaget B 4 Rådet för arbetslivsforsk-ning bör rymmas inom det av regeringen föreslagna anslaget B 2 Arbets-livsinstitutet.Utskottets ställningstagandeMed anledning av förslag om att en genomgripandeanalys bör göras av bl.a. anslaget B 2 vill utskottet peka på att Utredningenom vissa myndigheter (direktiv enligt beslut från Näringsdepartementet1999-04-23) överlämnat sina förslag som bl.a. innefattar verksamhet.I utredningen, som överlämnades till den 22 no-vember 1999, konstateras att () är ett huvudsakligenforskningsutförande institut, men att institutet även finansierar vissforskning hos andra utförare. Utredningen föreslår att ALI:s verksamhetfortsättningsvis renodlas till enbart utförande uppgifter. Av anslagen tillinstitutet (anslagen B 2 och B 3, utskottets anm.) bör framgå att dessa syftartill institutets egen forskning.De medel som används för att finansiera forskning bör överföras av utredningen föreslagen ny myndighet för forskningsfinansiering ochutvecklingsarbete, benämnd , dit bl.a. Rådet för arbetslivs-forskning () förs (se vidare under anslaget B 4). Utredningen föreslåräven att regeringen överväger om det finns förutsättningar för att finan-siera en större del av verksamheten genom ansökningar, exempelvis till FoU-myndigheten.Utredningens förslag övervägs nu inom . Enligt vad ut-skottet erfarit från skall utredningen ligga till grundför nästa forskningspolitiska proposition. Utskottet avstyrker mot bakgrundav det anförda förslag om översyn av anslaget.Arbetslivsinstitutet har i samarbete med regionala och lokala aktörer inomarbetslivsområdet påbörjat uppbyggnaden av långsiktigt inriktat forsknings-och utvecklingsarbete. Detta framgår av budgetpropositionen. Verksamhetbedrivs eller är under uppbyggnad i bl.a. , , ,och samt i . Utskottet ställer sig bakom dettasamarbete som syftar till att förstärka forsknings- och utvecklingsinsatsernaför arbetslivet i dessa regioner.Det är enligt utskottet positivt att institutet visar lyhördhet när det gälleranpassa verksamheten till den utveckling som sker på arbetslivets område.Förskjutningar av inriktning och angreppssätt inom den arbetslivsinriktadeforskningen måste fortlöpande övervägas. Utskottet anser att det är angelägetatt sådant samarbete kommer till stånd som kan ge bättre förutsättningar förmångvetenskaplighet och för att fånga in komplexa samband i ett snabbtföränderligt arbetsliv. I sammanhanget vill utskottet också betona vikten avanalys och utvärdering samt av kunskaps- och erfarenhetsspridning.Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning på anslaget B 2och avstyrker motionerna A277 (yrk. 10), A254 (yrk. 33 och 35, båda del-vis). I avsnittet 3.6 nedan finns en sammanställning av utskottets ställnings-tagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget B 3 Forskning, utveckling och utbildning m.m.PropositionenTusental kronor1998Utfall196 470Anslagssparande258 8861999Anslag295 780Utgiftsprognos425 0002000Förslag308 5852001Beräknat310 46612002Beräknat323 29621Motsvarar 304 438 tkr prisnivå.2Motsvarar 310 438 tkr prisnivå.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagmkdcfp308 585-17 000-90 000-4 629-100 000Anslaget disponeras av och avser medel för bidrag och uppdrag inomarbetslivsområdet samt viss forskning, utveckling och utbildning.Utvecklingen på arbetsmarknaden och i arbetslivet har blivit alltmer kom-plex. Arbetsmiljö- och arbetsorganisationsarbetet har fått en allt vidare inne-börd. Detta ställer ökade krav på helhetssyn och därmed på ett ökat samar-bete mellan olika forskningsdiscipliner och verksamhetsfält inom arbetslivs-forskningen. Erfarenhetsutbyte mellan arbetslivets aktörer samt kun-skapsöverföring mellan forskning och arbetsliv, och då särskilt på lokal ochregional nivå, är av väsentlig betydelse för både arbetslivets utveckling ochför relevansen i den forskning som utförs. Arbetet med samarbetsprogramoch samarbetsprojekt samt de regionala verksamheterna bör ges en fortsatthög prioritet.Med anledning av tidigare engångsvisa indragningar av anslaggörs en justering av anslaget B 3 för . Justeringen innebär en ökningav anslaget. minskas anslaget på grund av dels omprioriteringarinom utgiftsområde 14, dels överföringar till anslag inom utgiftsområdena 2och 24. Inom utgiftsområde 14 förs från anslaget B 3 tillanslaget B 14 Medlingsinstitutet.I budgetpropositionen föreslås att bemyndigar regeringen att un-der , i fråga om ramanslaget B 3 Forskning, utveckling och utbildningm.m., besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter påhögst (prop. 5).MotionerModeraterna anser, vilket framgått ovan, i kommittémotion A277 (yrk. 11)att anslaget B 3 successivt bör reduceras. Anslaget bör för budgetåret 2000bestämmas till , eller med ett lägrebelopp än det regeringen föreslagit.I kommittémotion A254 (yrk. 33 och 35, båda delvis) föreslår Kristdemo-kraterna att anslaget fastställs till ett lägre belopp än deregeringen föreslagit. Motionärerna betonar vikten av att forskningen inomarbetslivsområdet verkligen kommer de som berörs till del. Genomförandeav forskningsresultat måste därför prioriteras.Som redovisats ovan anser partiet att det bör genomföras enanalys av anslagen B 2-B 5 i syfte att effektivisera verksamheten och åstad-komma besparingar från år 2001.Centerpartiet förordar i kommittémotion A275 (delvis) att anslaget B 3fastställs till ett ca lägre belopp än det regeringen före-slagit.Folkpartiet anser i motion Fi212 (yrk. 15 delvis) att anslaget bör fastställastill ett lägre belopp än det regeringen föreslagit. Motsva-rande yrkande framställs också i kommittémotion A231 (yrk. 23 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet har under anslaget B 2 berört inriktningen på den forskning sombedrivs vid liksom den regionala utbyggnad av verksam-heten som pågår.Under anslaget B 2 framgår också att det i Regeringskansli-et bereds ett utredningsförslag som innebär förändringar av Arbetslivsinsti-tutet och dess medelstilldelning, alltså anslagen B 2 och B 3. Utskottet anseratt beredningen av förslaget bör avvaktas och avstyrker därmed förslag frånKristdemokraterna om översyn av bl.a. anslaget B 3.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrkermotionerna A277 (yrk. 11), A254 (yrk. 33 och 35, båda delvis), A275 (del-vis), Fi212 (yrk. 15 delvis) samt A231 (yrk. 23 delvis). Vidare föreslår ut-skottet att bifaller regeringens hemställan om bemyndigande avse-ende anslaget B 3 (prop. I avsnittet 3.6 nedan finns en sammanställ-ning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget B 4 Rådet för arbetslivsforskningPropositionenTusental kronor1998Utfall23 937Anslagssparande4 3671999Anslag26 463Utgiftsprognos27 0002000Förslag28 3222001Beräknat28 75512002Beräknat29 21021Motsvarar 28 322 tkr prisnivå.2Motsvarar 28 322 tkr prisnivå.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagmkdcfp28 322-2 000-28 322Rådet för arbetslivsforskning () har till uppgift att initiera och finansiera forskning och utveckling samt anslutande kunskapsförmedling och däri-genom bidra till utvecklingen av en god arbetsmiljö, en effektiv arbetsorga-nisation samt till en arbetsmarknad tillgänglig för alla.Anslaget avser RALF:s förvaltningskostnader.RALF är en av de aktörer med forsknings- och utvecklingsverksamhet somgranskas i en pågående utredning om hur myndighe-ter bättre kan organiseras med hänsyn till deras bidrag till innovations-systemet och därmed till samhällsutveckling och tillväxt.Vid beräkningen av anslaget har en teknisk justering gjorts på det sätt somredovisats under anslaget B 1.MotionerI kommittémotion A277 (yrk. 12) anser att anslaget B 4 börbestämmas till , eller till ett lägrebelopp än det regeringen föreslår, detta som ett led i en successiv nedtrapp-ning av anslaget.Kristdemokraterna framhåller i kommittémotion A254 (yrk. 33 delvis),vilket framgått, att en genomgripande analys bör göras av anslagen B 2-B 5.Översynen bör kunna leda till effektiviseringar och besparingar.Centerpartiet föreslår i kommittémotion A275 (delvis) att anslaget B 4 fast-ställs till ett lägre belopp än det regeringen föreslagit.Förvaltningskostnaden för bör framgent beräknas under anslaget B 2Arbetslivsinstitutet, anser motionärerna vidare. Kostnaden bör rymmas inomden ökning av det senare anslaget som regeringen föreslår.Utskottets ställningstagandeSom framgår under anslaget B 2 bereds inom Regeringskans-liet ett framlagt utredningsförslag om att en ny myndighet förforskningsfinansiering och utvecklingsarbete, benämnd ,bör inrättas. Stommen till den nya myndigheten föreslås bestå av de nuva-rande myndigheterna () och Kommuni-kationsforskningsberedningen (KFB) samt verksamhetsområdet inomNärings- och teknikutvecklingsverket (). föreslåsäven ansvara för vissa projekt och program som bedrivs som samar-betsprojekt mellan flera myndigheter samt för vissa övergripande energifrå-gor.Ovan har redovisats att den nämnda utredningen utgör underlag för nästaforskningspolitiska proposition. Också ett annat utredningsförslag som berörverksamheten vid har lagts fram . Detär Arbetsgruppen för myndighetsorganisation och forskningsfinansieringsom överlämnat sin rapport till . Arbetsgruppenföreslår bl.a. att tre myndigheter skapas för att ansvara för stöd till forsknisom är inriktad på samhällets och näringslivets behov. En av dessa tre myn-digheter, för sociala frågor och arbetsliv, föreslås övertauppgifter från och (). skall enligt förslaget svara för forskningsstöd när detgäller bl.a. arbetsliv och arbetsmiljö, etniska frågor, rehabilitering, socialutveckling och omsorg, hälsa, vård, handikapp, åldrande samt missbruk.De båda redovisade utredningsförslagen övervägs nu inom Regerings-kansliet. Regeringens ställningstagande bör avvaktas och utskottet avstyrkersåledes förslag om översyn av anslaget.Utskottet, som anser att regeringens anslagsberäkning är väl avvägd, avvi-sar förslagen om neddragningar respektive översyn av anslaget som lagtsfram av i motion A277 (yrk. 12), i A254(yrk. 33 delvis) och i motion A275 (delvis). I avsnittet 3.6nedan finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga omanslagen på utgiftsområde 14.Anslaget B 5 Finansiering av forskning och utveckling inomarbetslivsområdetPropositionenTusental kronor1998Utfall217 407Anslagssparande44 7931999Anslag216 831Utgiftsprognos235 0002000Förslag218 8542001Beräknat222 91912002Beräknat227 28021Motsvarar 218 854 tkr prisnivå.2Motsvarar 218 854 tkr prisnivå.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagmkdcfp218 854-13 000-3 283-75 000Anslaget avser medel för forskning och utveckling inom arbetslivsområdet.Anslaget disponeras av den medelsbeviljande myndigheten propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ramanslaget B 5 Finansiering av forskning och utvecklinginom arbetslivsområdet, besluta om bidrag som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst (prop. 6).MotionerModeraterna yrkar i kommittémotion A277 (yrk. 13) att anslaget B 5 be-stäms till , eller med ett belopp som understiger rege-ringens förslag med . Som framgått anser motionärerna attanslaget successivt bör trappas ned.Som redovisats förordar i motion A254 (yrk. 33 delvis)att en genomgripande analys görs av anslagen B 2-B 5 för att effektivise-ringar och besparingar skall vara möjliga från år 2001.Centerpartiet föreslår i kommittémotion A275 (delvis) att anslaget beräknastill ett ca lägre belopp än det regeringen föreslagit.Folkpartiet föreslår i motion Fi212 (yrk. 15 delvis) att anslaget bestäms tillett lägre belopp än det regeringen föreslagit. Motsvarandeyrkande framställs i kommittémotion A231 (yrk. 23 delvis).Utskottets ställningstagandeSom framgått under anslagen B 2-B 4 har utredningsförslag lagtsfram som berör bl.a. de medel under anslaget B 5 som disponeras av RALFoch avser finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet.Utskottet anser att beredningen inom av utredningsförsla-gen bör avvaktas och avstyrker förslag om översyn avanslaget B 5 m.fl. anslag.Utskottet ser positivt på att en ökad andel av medlen under anslaget an-vänds inom områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad vilket utskottetuttalade redan i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 1998/99:AU1). Utskottet biträder såväl regeringens förslag i fråga ombemyndigande på anslaget (prop. 6) som förslaget till medelsanvisning.Motionerna A277 (yrk. 13), A254 (yrk. 33 delvis), A275 (delvis), Fi212 (yrk.15 delvis) och A231 (yrk. 23 delvis) avstyrks. I avsnitt 3.6 nedan finns ensammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen påutgiftsområde 14.Anslaget B 6 Bidrag till Samhall ABPropositionenTusental kronor1998Utfall4 456 419Anslagssparande01999Anslag4 262 419Utgiftsprognos4 262 4192000Förslag4 262 4192001Beräknat4 262 4192002Beräknat4 262 419Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagmkdcfp4 262 419+50 000Uppgiften för är att anordna, leda och samordna koncernensverksamhet för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt personer medarbetshandikapp där behoven finns. Staten ersätter för de merkost-nader som bolaget har i förhållande till andra affärsdrivande bolag i sammabranscher t.ex. för den anpassade arbetstakten, arbetet med övergångar, ex-tra/särskilda stödinsatser samt för att arbetshandikappade anställda inte sägsupp liksom för den geografiska spridningen.Utgifterna på anslaget styrs främst av antalet anställda med arbetshandi-kapp.Samhall har varit föremål för översyn av Lybrand ABsamt av RRV. RRV presenterade rapporten - en effek-tiv åtgärd? (1999:18). En slutrapport från RRV om samt anställ-ning med lönebidrag har aviserats till hösten 1999.Enligt regeringen vidtar AMS och åtgärder på de punkter där dehar kritiserats i den nämnda . har vidare påbörjat enstörre organisationsöversyn. Regeringen kommer noga att följa utvecklingenoch vid behov vidta ytterligare åtgärder efter det att RRV presenterat slutrap-port om och lönebidrag.För år 2000 anser regeringen att sysselsättningsmål bör varaoförändrat. Det innebär att Samhallkoncernen skall erbjuda en minsta syssel-sättningsvolym för arbetshandikappade om minst 31,9 miljoner arbetstim-mar. Övriga mål för verksamhet bör fastställas i det avtal somskrivs mellan regeringen och och som avserbudgetåret 2000.I propositionen föreslås att godkänner att regeringen får ge till-stånd till ändringar av Samhall AB:s bolagsordning utan medgi-vande (ramanslaget B 6 Bidrag till ) (prop. 10).Bakgrunden till gällande ordning redovisas i budgetpropositionen. Avdenna framgår att i samband med ombildning till aktie-bolag (prop. 1991/92:91, bet. AU16, rskr. 249) beslutade att regeringen intebör ge tillstånd att ändra i 3 och 4 §§ i Samhall AB:s bolagsordning utanriksdagens medgivande.Av 3 § i bolagsordning framgår att aktierna i inte gerrätt till utdelning. Denna reglering bör enligt budgetpropositionen ändrasmed motiveringen dels att ökat sin konkurrensutsatta verksamhetsedan ombildningen till aktiebolag 1992, dels att en sådan reglering intefinns i övriga statliga bolags bolagsordningar. Fortsättningsvis bör det enligtregeringens förslag finnas möjlighet till utdelning på Samhall AB:s aktier,varför 3 § i bolagsordningen bör ändras.Av 4 § i samma bolagsordning framgår enligt vad regeringen redovisar ibudgetpropositionen att direkt eller genom dotterbolag skallbedriva produktion och försäljning av varor och tjänster inom ett flertalbranscher som räknas upp. Med hänvisning till bolagets utveckling sedanbörjan av bör denna paragraf revideras för att bli mer ändamåls-enlig. Verksamhetsinriktningen enligt 4 § i bolagsordningen föreslås i fort-sättningen få ändras av bolagsstämman. Därigenom kommer den aktuellaparagrafen enligt regeringen att få en mer ändamålsenlig och tidsenlig ut-formning.MotionerFolkpartiet poängterar i motion Fi212 (yrk. 15 delvis) att det är viktigt attåtgärder för de särskilt utsatta värnas och föreslår att ytterligare 50 miljonekronor avsätts till anslaget B 6. Motsvarande yrkande framförs i motionA231 (yrk. 23 delvis).Barbro m.fl. (s) anser i motion A212 att utveck-ling inger oro vad gäller möjligheten att uppfylla de sociala mål för verk-samheten som beslutat om.Agneta m.fl. (s) föreslår i motion A264 att roll som ar-betsmarknadspolitisk åtgärd skall utredas.Ingvar och () pläderar i motion A259 för attförsök genomförs när det gäller verksamhet som bedrivs av . I för-sökskommuner bör nära samarbete etableras med lokala företag som är be-redda att ta emot fler arbetshandikappade. Staten bör finansiera verksamhe-ten medan kommunen svarar för huvudmannaskapet.Ragnwi Marcelind (kd) förespråkar i motion A206 (yrk. 1 och 2) en utred-ning av vinstsyftet med , vilket inte får leda till minskad rekryte-ring från egentliga målgrupp. Vidare minskar enligt motionärensuppfattning anslagen till som satsningar skallgöras på bl.a. kompetens- och personalutveckling.Vissa kompletterande upplysningarInnan utskottet övergår till att redovisa sitt ställningstagande till regeringeförslag kan det finnas anledning att lämna vissa översiktliga kompletterandeupplysningar när det gäller ägarstyrningen i statliga bolag och då särskiltsådana bolag vilkas verksamhet kan sägas innefatta vissa slag av samhälls-åtaganden. I anslutning till detta lämnas också viss kompletterande informa-tion i fråga om ägarstyrningen i och förslag till förändringar avdenna.Staten äger av aktierna i . Enligt vad utskottet har erfa-rit utgörs de främsta skriftliga dokumenten i ägarstyrningen av dels av bolagsordningen, dels av ett avtal mellan staten och Samhall ABsom anger villkoren för statens medelsanvisning till bolaget. gällandeavtal mellan staten och tecknades och avsertiden 1999. En ny avtalsperiod avses löpa frånden 1 januari 2000.Av redogörelse för företag med statligt ägande (regeringens skri-velse 1999/2000:20) framgår att i centrum för statens ägarpolicy står kravetpå värdetillväxt, dvs. acceptabel avkastning på statens kapital, och effektivtskötta företag. För de företag som ålagts att sköta vissa speciella uppgifterkan dock kraven vara annorlunda utformade. Enligt den nämnda skrivelsenkommer avkastningen i dessa företag dessutom att mätas på andra sätt, t.ex.för genom bättre trafiksäkerhet och miljö, eller genom social-politiska effekter.Samhall AB och vissa andra statliga företag kan sägas vara ålagda att utfö-ra samhällsåtaganden av sådant slag som inte skulle ha utförts på en vanligmarknad med enbart privata företag. revisorer har i rapportenStatens roll som ägare av bolag (1997/98:2) redovisat uppgifter om i vilketeller vilka styrdokument som sådana samhällsåtaganden har formulerats.Uppgifterna bygger på enkätsvar från berörda företag. Av revisorernas sam-manställning framgår att en rad styrdokument används: bolagsordning, ägar-direktiv, avtal mellan staten och företaget, propositioner/riksdagsbeslut,lagar, förordningar samt styrelsebeslut etc. Enkätsvaren har lämnats av 17företag med samhällsåtaganden. Dessa har haft möjlighet att ange fler än ettsvarsalternativ.Som framgått utgör bolagsordningen och avtalet mellan staten och SamhallAB de främsta skriftliga dokumenten i ägarstyrningen av Samhall AB.Avtalet träffas sedan regeringen beslutat bemyndiga det statsråd som i re-geringen är föredragande när det gäller bolaget att själv eller genom ombudpå statens vägnar träffa avtal med om särskilda åtaganden ochom villkor för statens bidrag till bolaget och för dess verksamhet.I nu gällande avtal anges som nämnts de villkor som skall gälla för statensmedelsanvisning till . I avtalet finns verksam-hetsmål fastslagna för bolaget. Till målen finns knutna krav på återrapporte-ring. Av avtalet framgår vidare att Kammarkollegiet disponerar ramanslagetB 6 för utbetalning med en tolftedel , till vilka ändamål somanslagsmedlen får användas samt vissa andra villkor.Avtalet för anger fyra verksamhetsmål enligt följande.1. Samhallkoncernen erbjuder en minsta sysselsättningsvolym för arbets-handikappade anställda om 31,9 miljoner arbetstimmar.2.3. Rekryteringen av arbetshandikappade till Samhallkoncernen skall tillminst ske från de prioriterade grupperna, dvs. utvecklingsstörda,psykiskt sjuka och flerhandikappade enligt de definitioner som AMSoch har enats om.4.5. Andelen övergångar för arbetshandikappade anställda från Samhallkon-cernen till den reguljära arbetsmarknaden skall uppgå till (brutto) av det totala antalet anställda med arbetshandikapp. Samhallverkar för att andelen kvinnor bland dem som övergår från tillannat arbete ökar under jämfört med budgetåret 1998.6.7. Verksamheten skall bedrivas med affärsmässig effektivitet och ett högtresursutnyttjande inom koncernen, bl.a. genom fortsatta strukturella för-ändringar i syfte att minska kostnaderna för produktion samt genom in-satser för en god beläggning.8.Upplysningsvis kan nämnas att regeringen i budgetpropositionen för år 1998bedömde att staten som ägare av på ett tydligare sätt borde angeekonomiska mål och verksamhetsmål.