bet · GN01UU11 · 2000-03-09 00:00:00 — förslag attsända FN-trupper stoppades i säkerhetsrådet av bl.a.Frankrike. Det tycks som att även detta hinder nuundanröjts och att skulle välkomna ettsvenskt initiativ. Motionärerna menar i yrkande 2att bör kunna erbjuda en mötesplats ochorganisera ramarna kring ett fredsmöte mellan destridande parterna i Republiken övervägandenSedan i juni 1997 har ett inbördeskrig pågått iRepubliken . Regeringen har ännu inte kontrollöver hela landets territorium. Respekten för demänskliga rättigheterna är mycket bristfällig ochövergrepp har begåtts från alla sidor. Situationenföranledde attfördöma de kränkningar av de mänskliga rättigheternasom regeringsstyrkorna och de väpnadeoppositionsgrupperna gjort sig skyldiga till.Utskottet har inhämtat att den politiskasituationen i Republiken förändrats . Det viktigaste är att tvåeldupphör-avtal mellan regeringstrupperna och destridande milisgrupperna undertecknats i Pointe-Noire och Brazzaville respektive 29december 1999. Dessa två avtal har hittillsrespekterats av parterna. Avtalen har fått tillföljd att säkerhetssituationen i de krigsdrabbadeområdena förbättrats och att den humanitära hjälpenfått ökade möjligheter att nå fram till det storaantalet flyktingar som återvänder till sinahemorter. Trots att avtalen kritiserats av ledandeoppositionella synes förutsättningarna för politiskdialog ha ökat. Detta understryks av tillkomsten aven uppföljningskommitté, som har stöd av medlaren ikonflikten, president.Sverige initierade endiskussion inom EU om situationen i RepublikenKongo. välkomnade EU i endeklaration de två avtal som undertecknats. Vidareuppmanas alla parter i konflikten att avstå frånvåldsanvändande och att engagera sig i enallomfattande nationell dialog i syfte attåterupprätta demokrati och respekten för demänskliga rättigheterna i Republiken . Omverkliga framsteg görs i denna riktning kan EUöverväga stöd för återuppbyggnaden av landet.Utskottet ser positivt på möjligheten till enutveckling i landet.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U628 (kd)yrkande 1 besvarad.Diskussioner har förts mellan svenska företrädareoch EU:s representant i Stora Sjöregionen, AldoAjello, om läget i regionen, med särskild tonvikt påkonflikten i Demokratiska Republiken har förts om hur den akuta konfliktenkan lösas och vilka åtgärder som måste vidtas föratt på lång sikt främja fred, stabilitet, demokratioch ekonomisk utveckling i hela regionen.Sverige stöder det medlingsarbete som genomförs avafrikanska ledare, särskilt president.Därutöver stöder regeringen och Sida det fredsarbetesom bedrivs av SMF och . Inomramen för detta arbete har ett antal konferenser ochmöten ägt rum . Ett antal avutskottets ledamöter har haft tillfälle attbesöka Kongo-Brazzaville och Demokratiska RepublikenKongo () för att på plats skapa sig enuppfattning om situationen. Utskottet har inhämtatatt UD under innevarande år ämnar placera enambassadör i . Detta förstärkermöjligheterna att vidga insatser även iKongo-Brazzaville, vilket utskottet välkomnar.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U628 (kd)yrkande 2 besvarad.15. BurmaI motion 1999/2000:U647 (fp) framhålls att Burmastyrs av en militärjunta som är en av mestbrutala diktaturer. Av landets ca 50 miljonerinvånare utgör burmeserna ungefär två tredjedelarmedan de övriga utgörs av ett antal regionalaminoritetsgrupper. Militärjuntan i har iupprepade omgångar varit invecklad i militäraaktioner mot olika minoritetsfolk, vilket lett tillomfattande flyktingströmmar inom liksom överlandets gränser till grannländerna, främst ,och Indien.I maj 1997 blev medlem av Asean tillsammansmed och . Därmed omfattar Aseansamtliga Sydostasiatiska stater. Både och EUuttryckte kraftiga invändningar mot Burmasmedlemskap. Asean:s beslut styrdes dock i hög gradav Aseanländernas önskan att reducera Burmasberoende av . Den finansiella krisen iSydostasien kom att drabba den redantidigare svaga burmesiska ekonomin mycket hårt.Motionärerna menar att inom ramen för EUbör verka för att det internationella samfundetfortsätter att utöva starka påtryckningar på regimeni för att erkänna resultatet från det friaparlamentsvalet (yrkande 1) och att iolika sammanhang, både bilateralt och multilateralt,verkar för att flyktingarna, oavsett status, ges etttillfredsställande skydd där de vistas (yrkande 2).Flera FN-organ, liksom olika internationellafrivilligorganisationer, verkar helt öppet inne iBurma. Det sker på juntans villkor vilket, enligtvissa kritiker, utgör en internationell legitimeringav juntan. Motionärerna menar i yrkande 3 att det ärangeläget att som stor bidragsgivare tillFN-systemet följer verksamheten och noga utvärderareffekterna av de villkor under vilka FN-organenverkar i Burma.Sverige bör söka kanaler för att stödja denburmesiska oppositionen och främja de krafter somverkar för en demokratisk utveckling. Inte minst kansvenska frivilligorganisationer göra värdefullainsatser inom detta område (yrkande 4).Utskottets övervägandenOmfattande och allvarliga kränkningar av demänskliga rättigheterna förekommer i Burma.Politiska arresteringar, tvångsarbete ochtvångsförflyttningar är exempel på de övergrepp somäger rum. Mellan centralmakten i och landetsetniska minoriteter föreligger en djup konflikt.Till följd av politiskt förtryck och den svårahumanitära situationen finns ett stort antalburmesiska flyktingar. Omkring 120 000 flyktingaruppehåller sig i läger längs den thailändskagränsen. Därtill kommer ca 500 000 burmeser somuppehåller sig illegalt i . Ungefär 20 000flyktingar har sökt sig till . Enligtuppgift kan antalet internflyktingar uppgå tillnästan en miljon.Sverige har tillsammans med EU intagit en mycketkritisk hållning till . I en s.k. gemensamståndpunkt har EU beslutat om vapenembargo,utvisning av burmesisk militär personal, avbrytandeav allt bistånd med undantag för humanitärt bistånd,visumförbud för militärregeringens medlemmar ochpersoner som står regimen nära samt ett stopp förbesöksutbyte på politisk nivå. görsansträngningar för att få till stånd en dialog medregimen i syfte att definiera en väg tillbaka tillett demokratiskt styre.EU:s politik gentemot styrs av en gemensamståndpunkt som förlängs varje halvår. För närvarandeinnehåller den gemensamma ståndpunkten vapenembargo,utvisning av burmesisk militär personal, stopp förbistånd med undantag av humanitärt bistånd,viseringsförbud för företrädare för regeringen samtmoratorium för besöksutbyte på politisk nivå.Beredskap finns att vidta ytterligare åtgärder omsådana bedöms som verkningsfulla. EU för sedan 1999även en politisk dialog med regeringen ochföreträdare för oppositionen i . Syftet äratt klargöra EU-ländernas syn, men även att bidratill en positiv förändring i Burma.Sverige för regelbundet samtal med oppositionenbåde inne i och i exil. Den har hittillsuttalat sitt stöd för den kombination av sanktioneroch dialog som EU:s politik består av.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U647 (fp)yrkande 1 besvarad.Sverige är en av de största bidragsgivarna till FN:shögkommissariat för flyktingfrågor, UNHCR, som harprogram för flyktingarna i , repatriering avflyktingar från samt program föråtervändande flyktingar i . verkar föratt UNHCR:s ställning och mandat i skallstärkas och att organisationen skall få fullttillträde till de burmesiska flyktingarna. En annanviktig fråga som UNHCR:s driver är att de flyktingarsom återvänder från skall garanterasfullvärdiga medborgerliga fri- och rättigheter iBurma.Svenska representanter gör regelbundna besök iflyktinglägren i för att informera sig omsituationen. har också tillsammans medföreträdare för den thailändska regeringen markeratvikten av att repatriering inte sker mot deburmesiska flyktingarnas vilja och att derasmänskliga rättigheter respekteras.Sverige ger dessutom humanitärt stöd tillflyktingarna, främst genom som via () förser flyktingarna medbostäder och förnödenheter. är en av destörsta givarna till BBC.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U647 (fp)yrkande 2 besvarad.Sverige följer noga den verksamhet som FN-organenbedriver i . Vissa av FN:s program harkritiserats av oppositionen för att de involveratregeringen på ett sätt som skulle kunna gelegitimitet åt den. UNDP driver ettutvecklingsprogram vilket hålls under särskild uppsikt av UNDP:sstyrelse på grund av den politiskt känsligasituationen i landet. Vid det senastestyrelsebeslutet (1998) om programmet underströkskravet på att insatserna skulle göras pågräsrotsnivå och med stark fattigdomsinriktning. VidUNDP:s årsmöte presenterades en oberoendeutvärdering av programmet. Det konstaterades då attinsatserna var i full överensstämmelse medstyrelsens beslut.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U647 (fp)yrkande 3 besvarad.Utskottet ser positivt på att ger stöd tillde krafter som verkar för en demokratisk utvecklingi , bl.a. genom bidrag till enskildaorganisationer, t.ex. . Som exempel kan nämnas detforskarseminarium om demokratirörelsen i somägde rum i . Den regionalaorganisationen , som bedriver kampanjerriktade mot bl.a. regimen i , tar emot svensktstöd för sin verksamhet. Även den internationellaorganisationen och svenska Diakoniaarbetar för att hitta alternativa möjligheter att gestöd till den burmesiska demokratirörelsen.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U647 (fp)yrkande 4 besvarad.16. m.m.I motion 1999/2000:U644 (fp) konstateras attIndonesien med sina 210 miljoner invånare ärvärldens fjärde folkrikaste stat. Mer än 400 olikaetniska grupper är bosatta i den mer än 18 000 öaromfattande sydostasiatiska övärlden.Den sydostasiatiska ekonomiska krisen hösten 1997slog kanske hårdare mot än mot någotannat land i . Efter att ha kämpat sigupp till en mellannivå av länder som uppnått en vissekonomisk utveckling rasade på kort tidtillbaka till gruppen minst utvecklade länder.Religiösa, regionala och etniska motsättningarligger latenta och har lett tillokontrollerade utbrott med stora mänskliga ochekonomiska förluster.Motionärerna menar i yrkande 1 att en utvecklingmot demokrati i skulle vara av avgörandebetydelse för utvecklingen i , därIndonesien varit den ledande kraften blandAseanländerna. I yrkande 2 krävs att Indonesienförmås lösa frågan om Papua framtidunder folkrättsligt acceptabla former. Fortsattamilitära övergrepp i t.ex. kan komma attytterligare underminera hela Indonesienssammanhållning och därmed destabilisera helaregionen.Utskottets övervägandenUtskottet menar att den utveckling mot demokrati iIndonesien som ägt rum varitmycket positiv. Ur MR-synpunkt var dock 1999 ettogynnsamt år som det väckte förhoppningar.Vid sammandrabbningar förekom en radöverträdelser av de mänskliga rättigheterna, bl.a.bortföranden och mord på politiskt oppositionellasamt organiserade våldtäkter på främst kvinnor avkinesiskt ursprung i samband med oroligheter iJakarta.Efter maktskiftet har betydandeförbättringar skett. Viljan att utveckla detpolitiska systemet i demokratisk riktning har varittydlig och valet till parlamentet var ettviktigt steg i den riktningen. Pressen är numerafri, flertalet av landets ca 200 politiska fångarhar frisläppts och fackföreningar är tillåtna.Presidenten och militären har erkänt övergrepp ibl.a. Acehprovinsen.Indonesien har undertecknat alla centrala , och regeringen har skapat en nationellhandlingsplan för MR som signalerar genomgripandeåtgärder för förbättrandet av MR-situationenUtskottet menar att när Abudrrahman blev denförste demokratiskt valde presidenten på över fyradecennier så togs ett viktigt steg på vägen motinförandet av ett demokratiskt styre i landet.Indonesien har ett folkvalt parlament, valt ifria val, och en demokratisk, legitim regering.Wahid har efter sitt tillträde bildat en nationellsamlingsregering i vilken företrädare för ett brettspektrum av det indonesiska samhället finnsföreträdda. Den nya regeringen har deklarerat attden ser som sina huvuduppgifter att stärkademokratin, värna om de mänskliga rättigheterna ochatt lösa landets regionala konflikter med fredligamedel.Den nya regeringen betonar också den indonesiskastatens sammanhållning som en av sina viktigasteuppgifter. Arbetet fortsätter med att decentraliseralandet och ge regionerna ökat inflytande. Dennareformprocess är på väg att bryta upp den hårdacentralstyrning från som tidigare präglatIndonesien.President besökte PapuaNya , där han bl.a. erkände tidigaremaktövergrepp från regeringens sida och bad omursäkt för dessa. Han deklarerade att det ärregeringens vilja att genom försoning finna vägaratt få ett slut på existerande konflikter som den iAcehprovinsen mellan den indonesiska staten ochlokala grupper.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U644 (fp)yrkandena 1 och 2 besvarad.17. ÖsttimorI flerpartimotion 1999/2000:U632 (mp, s, m, v, kd,c, fp) konstateras att det höllsen folkomröstning under FN:s överinseende och att78,röstade för ett självständigt Östtimor.Samtidigt inledde den pro-indonesiska milisen sinahärjningar. Enligt brittiska människorättsaktivisterkan över 20 000 människor ha dödats i konflikten.Personer som arbetade med att försvara de mänskligarättigheterna, journalister och även FN-personaltvingades ut ur landet.Motionärerna menar i yrkande 1 att på allasätt måste agera för att de östtimorianskaflyktingarna skall få återvända till sina hemtrakteroch att deras säkerhet skall kunna garanteras iÖsttimor ( yrkande 2).Sverige bör också på alla möjliga sätt sätta presspå den indonesiska regeringen för att resultatet avfolkomröstningen för ett självständigt Östtimorskall erkännas fullt ut av den indonesiska regimen(yrkande 3) och att dess militär skall samarbeta medInterfet genom att avväpna milisen och att hindradem från att angripa Interfet (yrkande 4). Sverigebör vidare, enligt yrkande 5, verka för att Östtimorfår internationellt stöd för att bygga upp ettdemokratiskt, fredligt och självständigt samhälle.Sverige bör även verka för att vapenembargot motIndonesien förlängs (yrkande 7).I motion 1999/2000:U644 (fp) konstateras att denrådgivande folkförsamlingen i enligtöverenskommelsen skall godkänna resultatet avfolkomröstningen. Motionärerna menar att Sverigemåste använda sitt inflytande för att så skall blifallet (yrkande 3) och att i EU och FN påalla sätt verkar för att gör slut på den24 år långa ockupationsperioden och godkännerÖsttimors självständighet (yrkande 4). Vidare krävsi yrkande 6 att verkar för att i FN-regiinleda en undersökning om övergreppen i såatt de ansvariga kan ställas inför rätta.Utskottets övervägandenUnder 1999 bar FN:s ansträngningar att nå en lösningpå konflikten om frukt. Indonesienaccepterade internationellapåtryckningar och en internationell fredsstyrka iÖsttimor och antog en resolutionsom gav mandat för en intervention med eninternationell fredsstyrka på 7 000 man.Säkerhetsrådet hänvisade till kapitel 7 i FN-stadgansom reglerar rätten att använda våld mot ett enskiltmedlemsland.I oktober 1999 upphävde det nyvalda indonesiskaparlamentet det beslut som fattats 1976 varigenomÖsttimor införlivades med . När allindonesisk civil och militär personal lämnadeÖsttimor övergick ansvaret för områdets förvaltningoch utveckling till FN. Man uppskattar att detkommer att ta ett till innan uppnårformell självständighet.Den internationella, av ledda,Interfetstyrkan kan "använda alla nödvändiga medel"för att återupprätta fred och säkerhet och för attse till att humanitär hjälp når fram. Interfet harplacerat ett tusental soldater längs gränsen mellanÖsttimor och västra i syfte att skapasäkerhet. övertogsadministrationen av av FN:s civilafredsbevarande förvaltning, Unataet.Utskottet har inhämtat att genom personellaoch ekonomiska insatser stött FN:s, främst UNHCR:s,ansträngningar att återbörda alla östtimoreser somså önskar till . Från svensk sida har dettastöd också uttryckts genom direkta besök iflyktingläger i västra av företrädare för UDoch av i Jakarta.Sverige har tillsammans med övriga EU-stater tillIndonesien framfört betydelsen av en snabbrepatriering av flyktingarna i västra ochuttryckt kritik över att milisen tillåts fortsättahota flyktingarna. Från svensk sida har stöd utgåtttill Interfet och till Unataet. Två svenskastabsofficerare arbetar i FN:s militärakomponent. FN har genom militära insatser, liksom desom görs av FN:s civilpoliser där tio svenskapoliser medverkar, bidragit till att återställasäkerheten i Östtimor.Indonesisk militär finns kvar i den indonesiskadelen av ön . Den samarbetar formellt medInterfet och med FN men skärmytslingar harförekommit mellan FN-soldater och milis som trängerin i , av allt att döma utan att blihindrade av myndigheterna i västra detta anser utskottet motion 1999/2000:U632 (mp,s, m, v, kd, c, fp) yrkandena 1, 2 och 4 besvarad.Såväl president som den östtimoresiske ledarenoch ordföranden i CRNT (nationellamotståndsrådet/), , har betonat sin viljatill försoning och normalisering av förbindelserna.Gusmão har besökt som presidentens gäst.Han har, senast i samband med ett internationelltgivarmöte om i ,bekräftat sin egen och president önskan omnära relationer i framtiden.Med detta anser utskottet motionerna 1999/2000:U632(mp, s, m, v, kd, c, fp) yrkande 3 samt1999/2000:U644 ( fp) yrkande 3 besvarade.Utskottet konstaterar att , mot bakgrund avde senaste månadernas utveckling och det våld sompräglar flera regioner i , i EU föreslagitatt vapenembargots slutdatum borde senareläggas.Detta förslag röstades ned av EU:s ordförandeskap.Sedan vapenembargot hävdes har emellertid EU:smedlemsstater sagt sig strikt vilja följa EU:s s.k.uppförandekod för vapenexport.Samtidigt kan utskottet konstatera att det ocksåvarit en positiv utveckling i sedanseptemberembargots införande. är intelängre en del av och området är på vägmot sin fulla självständighet. har fåttsin första demokratiskt legitima regering på överfyra årtionden, och den nya regeringen har markeratsin vilja att befästa demokratin och lösa landetskonflikter med fredliga medel. Militärens agerandepräglas emellertid av våldsamhet, och detta geranledning till oro och motiverar fortsattrestriktivitet på vapenexportområdet.I enlighet med de riktlinjer som gäller försvensk krigsmaterielexport görs inga nya åtagandenavseende svensk export av krigsmateriel tillIndonesien.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U632 (mp,s, v, kd, c, fp) yrkande 7 besvarad.På grund av att i stort sett förlorat denbegränsade infrastruktur som behövs för oberoende(författning, parlament, civil administration,lagstiftning m.m.) är det osäkert när den reellasjälvständigheten kan uppnås. Då lämnadeÖsttimor övergick ansvaret för områdets förvaltningtill FN, som har satt upp en egen förvaltning,Unataet. och övriga EU-länder ger stöd tillUnataets verksamhet. bidrogSverige med bortåt tillhumanitära aktioner, samt med personal till bl.a.FN:s civilpolisstyrka, till till Unataets militära stab.Sverige bidrar också på östtimoresisk begäran vidUppsala universitet till det försoningsarbete sominletts.Med detta anser utskottet motionerna 1999/2000:632(mp, s, m, v, kd, c, fp) yrkande 5 och1999/2000:U644 (fp) yrkande 4 besvarade.Utskottet har inhämtat att genom för de mänskliga rättigheterna givit stödtill en internationell kommission för att utredaövergreppen mot östtimoreserna efterfolkomröstningen.Från svensk sida ses det som positivt att denindonesiska regeringen också tillsatt en egenutredning, som till en del arbetar ihop med deninternationella undersökningen. Också från högstaindonesiska sida har det framhållits att deansvariga skall ställas inför rätta. Ännu har intenågon av utredningarna kommit så långt i sitt arbeteatt man kan se vilka de juridiska konsekvenserna kanbli. Från svensk sida finns det anledning att följautvecklingen.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U644 (fp)yrkande 6 besvarad.18. FilippinernaI motion 1999/2000:U652 (v) konstateras attFilippinerna är ett höglöneland om man jämför medländer i som , ochIndonesien. Även om efter diktatornMarcos fall på mycket formella grunder betraktas somen demokrati är demokratiska och fackligarättigheter ytterst begränsade.Brotten mot mänskliga rättigheter i ärbåde grova och omfattande. Rättssäkerheten i landetär dålig. Motionärerna kräver att en delegation medföreträdare för olika oberoende organisationerbesöker och undersöker förhållandenavad gäller de mänskliga rättigheter i landet(yrkande 1).Det är välkänt att filippinska kvinnor oftautnyttjas som billig arbetskraft i andra länder. Detförekommer även en utbredd handel med filippinskakvinnor till bl.a. . Det finns ett system meds.k. mail-order brides som går ut på att mänbeställer kvinnor för giftermål. Inte sällan hamnardessa kvinnor i dåliga äktenskap som slutar medmisshandel och andra övergrepp, och det är därför avvikt att kartlägga hur utbredd handeln medfilippinska kvinnor är (yrkande 3).Utskottets övervägandenDe demokratiutveckling i Asienhar beskrivits som långsammare än i resten avvärlden. Störst utbredning har demokratin i Sydasiensamtidigt som situationen för jämställdhet ochförverkligande av sociala och ekonomiska rättigheterär svagast där. Från och med mitten av 1980-talethar demokratin gjort framsteg och respekten för demänskliga rättigheterna påtagligt förbättrats bl.a.i . Den ekonomiska krisen har påskyndatekonomiska och politiska reformer med effekter pådemokratin. MR-organisationer tillåts verka fritt ilandet. Detta till trots är läget långt ifråntillfredsställande på flera områden. börjadedödsstraffet åter tillämpas. De MR-problem som förnärvarande uppmärksammas mest är konflikter ommarkanvändning, vilka beror på en kraftig ökning avantalet människor som tvingas flytta för att beredaväg för utbyggnad av infrastruktur och kommersiellaaktiviteter. Regeringen söker lösa dessa konfliktergenom s.k. relokaliseringsprogram, som dock utsattsför kritik. Det svaga rättsväsendet förblir ettkroniskt problem.Utskottet kan konstatera att det förekommerett brett utbyte mellan svenska och filippinskafrivilligorganisationer på en rad områden. 1998erhöll ett tjugotal svenska organisationer stöduppgående till församarbete med filippinska motparter. Bland svenskaorganisationer med aktiviteter i finnsbl.a. företrädare för kyrkan ochfackföreningsrörelsen. Från officiell filippinsksida finns en öppenhet gentemot dessafrivilligorganisationer, och inga restriktionerfinns för utländska eller inhemskafrivilligorganisationer att verka i Filippinerna.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U652 (v)yrkande 1 besvarad.Utskottet konstaterar att äraktivt i arbetet på att motverka alla former avmänniskohandel. Regeringens proposition omuppehållstillstånd på grund av anknytning (prop.1999/2000:43), syftar bl.a. till att förhindramänniskohandel och att stärka utländska kvinnorsskydd mot kränkningar, genom grundligare utredningarinför beslut om uppehållstillstånd.Rikspolisstyrelsen gavs 1997 i uppdrag att varas.k. nationell rapportör till EU om frågor rörandehandel med kvinnor, s.k. trafficking. I detta arbetesamarbetar RPS med berörda frivilligorganisationer.I RPS rapport () förekommer inga uppgiftersom tyder på att handel med kvinnor frånFilippinerna förekommer i någon större omfattning.Rapporten berör dock inte den mer svårkontrolleradeförekomsten av s.k. mail-order-brides.Handeln i vid mening med filippinska kvinnor tillandra länder är ett problem som uppmärksammas såvälav som av EU-länderna. Från filippinsksida görs ansträngningar för att motverkakvinnohandel (trafficking). Landet har en lag mot"mail-order-brides", och det filippinska parlamentetbehandlar ett lagförslag som syftartill att täppa till tidigare luckor i lagstiftningenom kvinnohandel. kvinnoutskottgenomförde en hearing om kvinnohandel ochkommer att lägga fram ett betänkande ifrågan.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U652 (v)yrkande 3 besvarad.19. KinaMR-situationenI motion 1999/2000:U639 (kd) konstaterarmotionärerna att det är djupt beklagligt att deflesta länder inte kunnat enas om att fördöma Kinatrots att övertrampen mot de mänskliga rättigheternavarit flagranta årtionde efter årtionde.