bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Förutsättningarna för ett växandekvinnligt företagande ökar också med en reformpolitik av denna inriktning.KonkurrensAvregleringar för ökat välstånd och större konkurrensEn viktig orsak till att placerar sig dåligt i den s.k. välfärdsligan ädet höga prisläget, till följd av bristande konkurrens och delvis omfattanderegleringar. Vi får enkelt uttryckt ut förhållandevis lite för våra pengar. Idebatten om vår ekonomiska utveckling fokuseras oftast helt och hållet in-tresset till ökningstakten i BNP. Men minst lika viktigt är vad vi kan få ut avde pengar vi använder för privat och offentlig konsumtion.I nedanstående diagram framgår den stora betydelse som detallmännaprisläget, inklusive skatter, i ett land har. Om man studerarstatistiken för ser man att ligger överOECD-genomsnittet räknat i gemensam valuta, medan Kanadaligger under genomsnittet.Men när BNP korrigeras för vilken faktisk köpkraft respektive lands BNPmotsvarar, blir bilden en helt annan. hamnar strax över OECD-genomsnittet på 15:e plats, medan ligger över genomsnittet påen 7:e plats i den s.k. välfärdsligan.VarugruppPrisnivåindex, EU15=100Sjuk- och hälsovård143Transporttjänster142Böcker och tidningar137Restauranger och café135Källa: SCB 1999Ovanstående tabell visar hur de svenska priserna förhåller sig till EU-genomsnittet. Den genomsnittliga prisnivån i ligger för många vikti-ga hushållsprodukter över genomsnittet för EU-länderna. Från ett konsumentperspektiv finns det uppenbarligen mycket meratt önska av den svenska konkurrens- och skattepolitiken.En bättre konkurrenspolitik i kombination med avregleringar och ökadupphandling inom offentlig sektor kan leda till avsevärda kostnads-minskningar för de offentliga budgetarna.? Kommunallagen bör ändras så att det blir lättare att få prövat i domstolom näringsverksamhet strider mot lagen.?? Se över kommunallagen i syfte att göra det lättare för företag att över-klaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten börockså kunna prövas i domstol.?? Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn böridentifieras och avvecklas. Småföretagsdelegationens lista över åtgärderborde genomföras.?? bör få ökade resurser och en mer fristående ochframträdande roll än . Nya regeringsförslag bör granskas, inte barautifrån ett småföretagsperspektiv, utan också utifrån ett konkurrensper-spektiv.?? bör i samarbete med fåförstärkta uppgifter i syfte att uppmärksamma sektorer eller branschermed bristande konkurrens, och sedan komma med förslag till hur kon-kurrensen kan förbättras.?? De offentliga resurserna bör i större utsträckning än följa indivi-dernas fria val. ?Stora upphandlingar bör delas i fler order så att även mindre företag har enchans att vara med i budgivningen. När fler företag kan vara med och tävlaökar konkurrenstrycket och priserna kan pressas.Den enkla slutsats man kan dra av detta är att ett led i en strategi för att ökdet ekonomiska välståndet i i jämförelse med andra länder, mednödvändighet måste innehålla ett antal reformer för att öka den inhemskakonkurrensen och sänka vårt allmänna prisläge.Bättre konkurrens på produkt- och tjänstemarknadenEn hel del viktiga avregleringar har redan gjorts i . Kredit- och valu-tamarknaderna avreglerades . Utländskabankers rätt att etablera sig i kom 1990, den nya telelagen 1993öppnade många nya möjligheter, liksom förändringarna inom järnvägstrafi-ken 1994. Elmarknaden avreglerades i en första etapp 1996. hardet även blivit uppenbart vad den fria telemarknaden betyder för konsumen-terna i form av ett ökat utbud av tjänster och möjligheter att t.ex. sänka sinatelefon- och datakommunikationskostnader. Men inom en del sektorer ärkonkurrensen fortfarande bristfällig. Det gäller framför allt de marknader därhushållen är köpare, exempelvis varudistribution, detaljhandel och tjänste-produktion, inte minst offentlig sektor.Byggsektorn är fortfarande reglerad och importkonkurrensen är liten. An-talet producenter är begränsat både i entreprenadledet och i byggmaterielin-dustrin. Situationen med omfattande regleringar och höga skatter som gör attden svarta marknaden är kraftigt utbredd inom bygg- och bostadssektornmåste förändras. I storstäderna pågår en omfattande handel med svarta hy-reskontrakt. Fler och fler uppfattar också svartarbete som ett normalt inslag imarknaden. Denna inställning sprider sig lätt till andra områden, vilket ytter-ligare undergräver skattemoralen.En rad åtgärder behöver vidtas för att förändra byggbranschen, vilken kän-netecknas av höga produktionskostnader, liten importkonkurrens och av attdet endast finns få och stora aktörer på byggmarknaden.De långa planprocesserna i kombination med konkurrenshämmande om-fattande statliga och kommunala regleringar gör att det bara är mycket kapi-talstarka företag som klarar av att genomföra nybyggnationer från början tillslut.Inom ett betydande antal områden behövs mot denna bakgrund en störreöppenhet och avregleringar.Mångfald i välfärdenFör många av de tjänster som i ligger inom den offentliga sektorn -främst inom kommuner och landsting - ökar behov och efterfrågan i indust-rivärlden. Andelen sysselsatta har ökat och dessa områdens bidrag till BNPhar också vuxit. Det finns flera förklaringar till detta. En är att efterfråganefter välfärdstjänster ökar när människors inkomster ökar. En annan är attåldersstrukturen påverkar intresset för fler välfärdstjänster.Det finns en bred enighet om att vården och skolan skall finansieras kol-lektivt. Det är viktigt att de resurser som avsätts för dessa ändamål användsså bra som möjligt, dvs. att användarna får ut så mycket nytta som möjligtför varje använd krona. Det är dock ingen självklarhet att detta innebär attverksamheten skall bedrivas av kommunerna själva. Erfarenheten visar attnär möjligheten öppnas för andra än kommunen att producera välfärdstjäns-ter ökar mångfalden och välfärden ökar. Välfärd handlar inte om att en visstyp av standardiserade tjänster skall tillhandahållas utan om att den enskildesefterfrågan skall tillgodoses.Av samma skäl som försörjningen av välfärdstjänster inte kan rationalise-ras på samma sätt som industriproduktion bör de inte heller produceras i enenda enhetlig form. Valet mellan olika producenter av välfärdstjänster bördärför även med en kollektiv finansiering så långt möjligt överlämnas till denenskilde.Ett tydligt exempel är skolområdet där anslaget kan följa eleven, t.ex. frånen skola till en friskola eller mellan olika kommunala skolor.Denna princip bör kunna användas på flera områden även om den politiskaprocessen att avgöra vem som skall vara kvalificerad att få del av den, t.ex.inom äldre- eller handikappomsorg, kan vara svårare än inom skolområdet.Detta är dock inget skäl mot sådana möjligheter. Det är rimligare att denpolitiska dagordningen domineras av frågor om vem som skall ha rätt tillt.ex. hemtjänst än exakt hur denna tjänst skall produceras.Dessa områden kommer i allt högre grad att kännetecknas av integrationmellan ny teknik och nya tjänsteformer. För att få en väl fungerande utveck-ling krävs att olika möjligheter kan prövas och att det finns många som age-rar på området, inte bara kommuner och landsting.Utvecklingen på tele- och IT-sidan visar att det är när avregleringar tar fartsom helt nya utvecklingar kan ske, utvecklingar som ingen kunnat förutse.Distansutbildning och distansdiagnostik och -behandling är några exempel.Det ligger i sakens natur att det inte går att förutse vilka nya tjänstermedborgarnas glädje som en större frihet och mångfald skulle leda till.De erfarenheter som finns på de områden där flera producenter tillåtits ochdär tidigare offentliga verksamheter gått över i annan ägo visar på en betyd-ligt större tillfredsställelse och arbetsglädje hos de anställda. Det som ärviktigt att se till i en sådan process är att finansieringen sker i en sådan foatt alla med samma utgångsläge har lika möjligheter att få del av utbildning,vård och omsorg.Undersökningar bland personer som arbetat i offentlig sektor ochsedan bytt till den privata sektorn visar att en klar majoritet upplever attmöjligheterna till vidareutbildning och kompetensutveckling förbättrats. Entydlig majoritet är nöjda eller mycket nöjda med den nya situationen. Det-samma gäller personer i tidigare offentliga verksamheter som privatiserats.Motståndet mot öppenhet drabbar främst kvinnor därigenom att huvudde-len anställda inom dessa områden är kvinnor. Genom monopoliseringen ioffentlig regi nekas de möjlighet att pröva nya idéer, nya metoder och andra,mindre byråkratiska organisationsformer. Det är betydande välfärdsförlustersom uppstår härigenom, dels genom att de som behöver tjänster får färrevalmöjligheter och ett utbud av tjänster som på ett sämre sätt passar denenskildes behov, dels genom att de anställda inte får pröva möjligheten att taett större ansvar.Det har visat sig att långtidssjukskrivningarna ökar kraftigt för främstkvinnor i den offentliga sektorn. Någon motsvarande ökning sker inte påarbetsplatser som drivs i annan regi.En viktig fråga är utvärderingen. Så långt möjligt bör brukarna ha möjlig-het att välja producent. Men måste politikerna ta ställning,t.ex. när det gäller att formulera krav och uppföljningsmetoder vid entrepre-nadupphandling. De problem med t.ex. privata vårdhem som förekommit haroftast haft att göra med att kommunen i fråga inte gjort förutsättningarnaklara för sig och den man anlitat. Kommunerna bör utveckla sin förmåga att iförväg ställa krav och i efterhand kunna utvärdera de tjänster som olika pro-ducenter erbjuder.Utbildning och vård är en stor del av ekonomi. Om dessa områ-den präglades av mångfald, konkurrens och företagande skulle det medförapositiva effekter såväl för ekonomin i stort som för de människor som arbetardär samt för elever, sjuka och gamla. Servicen blir bättre och jobben fler,vilket bidrar till en dynamisk utveckling av hela tjänste- och kunskapssek-torn.Ett led i den socialdemokratiska politiken är emellertid att hindra mångfaldoch att hindra andra än kommuner och landsting att tillhandahålla tjänster pådessa områden. Detta har senast visat sig genom förberedelserna för att för-bjuda försäljning av sjukhus. Inte ens socialdemokra-tiska ledning stödjer regeringens politik i detta avseende utan uttalar en i samycket hård kritik mot förslaget.Regeringens förbudsförsök är inte sakligt grundat. Det finns inga indika-tioner på att regeringens farhågor skulle ha fog för sig. Genomgångar avinternationella erfarenheter visar att om konkurrens råder finns det inte någrastörre skillnader i kvalitet och effektivitet mellan vinstdrivande företag, nonprofit-företag och offentliga producenter. Det finns dock en viss tendens tillhögre effektivitet hos vinstdrivande företag. Den erfarenhet som finns avdetta i är att den ersättning som betalar tildet privatägda är lägre per utförd prestation änden som betalar till de landstingsägda sjukhusen.Att, som regeringen aviserat, lagstifta mot försäljning av offentligt ägdasjukhus leder till minskad mångfald. Det motverkar också ett ökat kvinnligtföretagande inom sektorer där kvinnor har en stark ställning på arbetsmark-naden och hög kompetens.I stället för att slå vakt om det offentliga ägandet borde verksamhetens in-nehåll vara det primära intresset. Det bör inte sättas upp hinder för vissaverksamhetsformer, bolag kan vara en lämplig form i vissa sammanhang,kooperativ eller andra former kan var mera lämpliga i andra sammanhang.Ändamålsenligheten bör vara avgörande.Det statliga företagandetStaten skall svara för de lagar och förordningar som reglerar relationernamellan företag verksamma i . Staten skall inte själv, annat än i vissaundantagsfall, vara ägare. Domaren kan inte vara spelare på fot-bollsplanen. Detta är en viktig konkurrensprincip. Det kapital som finnsuppbundet i en rad statliga företag skulle i allmänhet göra större nytta påannat håll. De nu statliga företagen skulle fungera bättre med ett mer sprittprivat ägande. Ett sådant ger bl.a. ökad dynamik och ökade möjligheter attdelta i framtidsinriktade strukturaffärer.Då inkomster av utförsäljningar är av engångskaraktär lämpar de sig ut-märkt för att betala av på statsskulden som uppgår till ca 1 400 miljar-der kronor, eller till investeringar i infrastruktur. En sådan utförsäljningskulle också radikalt minska en av de största utgiftsposterna i statsbudgeten.Företag som kan komma i fråga för privatisering ärt.ex. hela , , , , SAS SverigeAB, och LKAB.En dynamisk arbetsmarknadEn politik för fler jobb och lägre arbetslöshetUtskottet anser att kraftfulla åtgärder måste till för att förhindra att den höstrukturella arbetslösheten permanentas. Trots en god konjunkturutvecklingär det fortfarande ca 700 000 personer som skulle vilja ha ett jobb eller somarbetar i mindre utsträckning än de själva vill. Politiken måste inriktas på askapa förutsättningar för fler riktiga arbeten och växande företag. Sverigebehöver en offensiv tillväxtpolitik för nya arbetstillfällen. Skatterna på företagande och arbete måste sänkas. Den privata sektorn och - inte minst -tjänstesektorn måste få bättre möjligheter att växa. Utbildningssystemetmåste förbättras.? Utskottet vill understryka vikten av att nödvändiga reformer av löne-bildningen nu kommer till stånd. Löneutvecklingen måste vara förenligmed en god samhällsekonomisk utveckling. Den ökande internationali-seringen ställer också högre krav på att vi i inte har en löneök-ningstakt som i för stor utsträckning avviker från våra viktigaste konkur-rentländer. Men det är inte enbart den genomsnittliga löneökningen somär viktig utan också att lönestrukturen utvecklas så att sysselsättningenökar och flaskhalsarna minskar.?? En reform av lagar och regler på arbetsmarknaden som förbättrar möj-ligheten att få och ta jobb och som ökar rörligheten på arbetsmarknadenbör genomföras utan dröjsmål. Det är särskilt viktigt för de mindre fö-retagens utveckling, men framför allt för att fler arbetslösa skall få möj-lighet att komma in på arbetsmarknaden. En genomgång av erfarenhe-terna från länder med olika grad av arbetsmarknadsregleringar som ge-nomfördes av i Employment Outlook tyder närmast på attomfattande regleringar gynnar de etablerade på arbetsmarknaden ochmissgynnar nytillträdande som ungdomar och kvinnor. Regleringar ten-derar också att förlänga arbetslöshetstiderna. En bättre fungerande löne-bildning är också viktig för att undvika en allvarlig överhettning på ar-betsmarknaden, som det finns tendenser till på vissa håll.?? Ett led i arbetet med att skapa förutsättningar för fler jobb är att moder-nisera arbetslöshetsförsäkringen. A-kassan skall vara en allmän och ob-ligatorisk omställningsförsäkring. Parterna på arbetsmarknaden bör istörre utsträckning ha ansvaret för lönebildningen och konsekvensernaav träffade avtal. Det är rimligt att de som har jobb bär en större del avansvaret för resultatet av sina handlingar. Fackets makt över lönebild-ningen bör motsvaras av ett ökat eget ansvar för arbetslöshetsförsäk-ringens finansiering. ?Arbetsmarknadsutbildningen bör nu styras mot klart definierade arbetsmark-nadsbehov och erbjuda en kvalitet som tillmötesgår högt ställda krav bådefrån deltagarna och från de framtida arbetsgivarna.En möjlighet när det gäller att få bättre nytta av arbetsmarknadspolitikenkan vara att medge en friare regional användning av arbetsmarknadsmedelför att stödja anställningar och kontakt med den reguljära arbetsmarknaden, iett partnerskap mellan arbetsmarknadspolitikens regionala institutioner ochregionala arbetsgivare, såväl offentliga som privata. En kommunalisering avarbetsmarknadspolitiken bör dock undvikas.? Arbetsmarknadspolitiken bör inriktas på att öka kontakten mellan ar-betssökande och den reguljära arbetsmarknaden. Åtgärder skall sättas inmedvetet i enlighet med en individuell handlingsplan för att öka möjlig-heterna för den sökande att få ett arbete.?? Stor vikt bör läggas vid att nå de långtidsinskrivna som har svårt attkomma i kontakt med arbetsmarknaden. För att bryta rundgången mel-lan åtgärder och öppen arbetslöshet måste åtgärder kunna sättas in underlängre tid. ?För merparten av de arbetssökande handlar det således om att, givet friareformer för användningen av arbetsmarknadspolitiska medel, öka kontaktenmed den reguljära arbetsmarknaden, medan det för långtidsinskrivna handlarom att finna de åtgärder som krävs för att över huvud taget möjliggöra åter-inträde på arbetsmarknaden.När sysselsättningen nu stiger är det angeläget att de konjunkturberoendeåtgärderna inte i sig kommer att utgöra en flaskhals. Det övergripande måletmåste vara att ge fler människor jobb, inte att uppfylla kvantitativa mål.Målformuleringar får nu inte bli till hinder för att fler nya jobb skapas. Detfel att, som regeringen gör, forcera in människor i åtgärder för att klara sittmål vad gäller den öppna arbetslösheten, när det råder brist påarbetskraft på många håll.En modernisering av socialförsäkringarnaI den framtida arbetsmarknaden kommer behoven att i vissa avseenden varaannorlunda än . Utskottet kan konstatera detta nu genom att andelenfasta arbeten minskat. Nya anställningsformer, behov att växla mellan attvara företagare och anställd, behov av att både män och kvinnor skall kunnaförena familjeliv och yrkesliv, behovet av avbrott för studier under arbetsli-vet m.m. skapar i flera avseenden nya förutsättningar och krav på hur ar-betsmarknadens institutioner skall fungera.Socialförsäkringarna måste förändras med sikte på detta. De svarar för enviktig del av välfärden och måste fungera väl. Eftersom man inte lättkan välja mellan olika alternativ blir en dåligt fungerande socialförsäkringkatastrofal för den enskilde. Till detta kommer att dessa system fått en cen-tralistisk utformning som inte är nödvändig, kanske snarare skadlig, för ettfungerande system.Den demografiska utvecklingen framöver kommer att öka kraven på soci-alförsäkringarna. Den framlagda långtidsutredningen visar att pålång sikt kommer andelen i s.k. arbetsför ålder, , att minska somandel av befolkningen. ökar antalet och andelen . För-sörjningsbördan på dem som befinner sig i arbete kommer att öka. Dettaställer de offentliga utgiftssystemen, och inte minst socialförsäkringarna,inför svåra uppgifter.Samtidigt visar befintliga prognoser att befolkningsutvecklingen är sådanatt situationen först förbättras något . Det är därförutomordentligt viktigt att utnyttjas för att reformera systemenså att de är bättre skickade att svara för viktiga välfärdsuppgifter i framtidenär befolkningsutvecklingen medför större påfrestningar på de offentligafinanserna.De principer som bör ligga till grund för dessa förändringar återfinns i be-tydande grad i de förändringar som skett med bred politisk enighet vad gällerpensionssystemet. Det handlar om att få en ökad koppling mellan avgifteroch förmåner, dvs. att minska skatteinnehållet i avgifterna/skatterna. Inompensionsområdet sker detta successivt i takt med att de generationer som heltligger inom det nya pensionssystemets ram svarar för en större del av sy-stemets inkomster. På andra socialförsäkringsområden gäller inte sammalånga tidsperspektiv varför större förändringar kan ske snabbare.De genomgående nya krav som kommer att ställas innebär en starkarekoppling mellan vad den enskilde betalar respektive vad han eller hon får ut iförmån. Vidare kommer större krav att ställas på att socialförsäkringsförmå-nerna lättare kan följa den enskilde individen. Inte minst i en mer internatio-naliserad arbetsmarknad är detta viktigt.En närmare koppling mellan betalning och förmåner och ökade möjlighe-ter att ta med sig förmåner leder till krav på större möjligheter till individupåverkan och valfrihet när det gäller socialförsäkringsförmånerna.När nu pensionsreformen närmar sig ett fullbordande är det hög tid attäven övriga socialförsäkringssystem blir förmål för genomgripande översy-ner enligt ovan angivna riktlinjer.Långtidsutredningen visar vidare hur viktig en stor arbetsvolym, i den pri-vata sektorn, är för socialförsäkringarna. Arbetstiden är basen för socialför-säkringarna. Utredningen visar att om arbetstiden minskar leder detta tilllägre tillväxt. För att då kunna finansiera överföringar till hushållen i sammautsträckning som måste skatterna höjas. Med alltmer rörliga skatteba-ser blir detta mycket svårt, särskilt som den enskilde skattebetalaren intekommer att känna sig få en bättre service när skatterna höjs. Offentligt regle-rade arbetstidsförkortningar är således ett hot mot väl fungerande socialför-säkringssystem.Konjunkturinstitutet har i sin analys för den s.k. arbetstidsgruppen kommittill samma resultat.Ett hälsosammare arbetslivEtt av de mera påtagliga problemen i den nu framlagda vårpropositionen ärkostnaderna för sjukförsäkringen. Denna ökar enligt Riksförsäkringsverketfrån till 31 miljarder . Regeringen har dock,utan egentliga argument, räknat ned denna kostnad. be-talades sjukpenning för 7,1 miljoner dagar, en ökning jämförtmed . Det är uppenbart att regeringen inte har kontroll överutvecklingen.Den ökande ohälsan i arbetslivet är ett växande strukturproblem på ar-betsmarknaden. Det är främst anställda inom den offentliga sektorn som ärdrabbade. Skillnaderna mellan könen vad gäller antalet sjukskrivningar ökar.Riksförsäkringsverkets s.k. 4 september-undersökning visar att av densom var sjukskrivna denna dag var anställa inom den offentliga sektorn. Detskall jämföras med att sektorn omfattar av arbetskraften. Uppenbartär att de offentliga arbetsgivarna, generellt sett, har svårigheter att skapa earbetsmiljö som förebygger stress och minskar ohälsa. Detta drabbar främstkvinnor.Den höga sjukfrånvaron innebär att arbetsgivaren skjuter över kostnadernafrån den egna verksamheten till staten. är det på den lokala arbets-platsen som det finns möjlighet att förebygga ohälsa. En bra arbetsgivareförhindrar stress och ohälsa och därför skall bra och lyhörda arbetsgivarepremieras.Det är främst de långvariga sjukskrivningarna som ökar. Regeringen harhittills bara försökt möta de ökade problemen med utredningar. Utredningarbehövs för att förändra på lång sikt, men många åtgärder som ger snabbaresultat går att göra redan nu.En möjlighet att få ut mera av befintliga inkomster är att i hela landet till-låta finansiell samordning mellan försäkringskassorna och sjukvården. Detskulle innebära att försäkringskassorna kunde köpa sjukvårdsinsatser för attsnabbt få resultat som skulle hålla nere långtidssjukskrivningar. I de områdendär detta varit möjligt på försök har besparingarna visat sig vara avsevärda.Ett tillämpande i hela landet skulle ha positiva verkningar både på kostna-derna och - inte minst - på enskilda människors liv. Detta skulle i dagslägetvara utomordentligt angeläget med hänsyn till de galopperande sjukförsäk-ringskostnaderna.Ett utnyttjande av den finansiella samordningens fördelar skulle vara ettsteg bort från en politik präglad av monopol och ensidighet.En starkare arbetsmarknad för fleraTrots att sysselsättningen ökat finns ett antal problem och obalanser på ar-betsmarknaden. Trots den höga ekonomiska tillväxten i är det vissadelar av landet som kännetecknas av eftersläpning och avfolkning. Tillväxteni storstadsregionerna hämmas av att främst nyckelkompetenser saknas vilketger lägre tillväxt för alla. Främst invandrare har betydande svårigheter att tasig in på arbetsmarknaden och riskerar att hamna i utanförskap. Kvinnormöter större begränsningar på arbetsmarknaden än män. Dessa obalanser ären verklig akilleshäl i svensk ekonomi. Utskottet ser som en viktig uppgift attminska obalanserna och att skapa förutsättningar för alla kategorier av män-niskor och för utveckling i landets olika delar.Människor skall kunna bo där de själva vill och ha möjlighet att leva ettbra liv där. Om resurserna inom regionalpolitiken användes bättre skulle denutgångspunkten bli en realitet för fler. Det skulle ge såväl en mer levandelandsbygd och många expansiva småorter som fungerande storstäder.