bet · GN01JuU17 · 2000-05-04 00:00:00 — Dessutomskall polisen övervaka att utlänning inte vistaseller arbetar i utan att ha pass ochföreskrivet tillstånd. Kontrollen sker genomgranskning av de uppgifter som kommer in tillpolisen med anledning av anmälnings- ochuppgiftsskyldighet som föreskrivs i 6 kap. 1 och 2§§ utlänningsförordningen (1989:547) eller som påannat sätt kommer till polisens kännedom. Vid sidanav detta sker den inre utlänningskontrollen genomspaningsverksamhet. För kontroll bör krävas att detfinns skälig misstanke att utlänningen saknartillstånd eller att det annars kan bli aktuellt medavvisning/utvisning eller verkställighet. Enligt får person inte kontrolleras enbartdärför att han på grund av hudfärg, språk, namn,beteende eller eljest kan antas vara utlänning.Propositionen (avsnitt 6.3.4)I propositionen anges att regeringen till Lagrådethade remitterat ett förslag till ändring i 5 kap. 6§ UtlL som innebar att inre utlänningskontroll skallfå vidtas inte bara om det finns anledning att antaatt utlänningen saknar rätt att uppehålla sig ilandet utan även om det annars framstår som befogatatt kontrollera utlänningen. Lagrådet har avstyrktden föreslagna ändringen och anfört att den, om inteformellt så dock i praktiken, kommer att strida motdiskrimineringsförbudet i 2 kap. 15 §regeringsformen. Förslaget fullföljs därför inte idenna del.MotionI motion Ju18 av m.fl. (v) anförs attpropositionen inte ger någon ledning om vilkakriterier som skall föranleda att inreutlänningskontroll företas. Det innebär att svenskamedborgare med utomnordisk bakgrund kommer att iökad utsträckning tvingas underkasta sig kontrollinom . Även tredjelandsmedborgare meduppehållstillstånd i , som kommer att få resafritt inom Schengen ,löper en ökad risk för intrång iprivatlivet genom inre utlänningskontroll. Den friarörligheten blir således ett privilegium för någrafå utvalda. Motionärerna begär i yrkande 1 attregeringen återkommer med förslag till reglering sominnebär att den inre utlänningskontrollen intekommer att innebära diskriminering eller onödigtintrång i privatlivet.Utskottets bedömningFör att gränskontrollen vid gränser motövriga Schengenstater skall kunna upphöra är enfungerande inre utlänningskontroll en viktigförutsättning. Detta framhölls även av regeringen iproposition 1997/98:42 Schengensamarbetet.Regeringen angav där också att det synesofrånkomligt att denna verksamhet måste öka iomfattning, redan med tanke på dagens situation menäven i ett Schengenperspektiv.Sverige är ett mångkulturellt land därinvånarna skiljer sig från varandra till såvälutseende som namn och i viss mån även språk. Deninre utlänningskontrollen måste utgå från dettaförhållande, och det finns därför inte anledningbefara att en ökad kontroll kommer att leda tilldiskriminering på grund av en persons etniskaursprung. Utskottet förutsätter emellertid attregeringen noga följer effekterna av slopandet avkontrollen vid de inre gränserna samt hur den inreutlänningskontrollen utförs, till såväl omfattningsom formerna.Med det anförda får motion Ju18 yrkande 1 ansestillgodosedd och bör avslås av riksdagen.Ny formell grund för avvisningSchengenkonventionenI artikel 5 anges att i samband med vistelse sominte överskrider kan inresa beviljas enutlänning som- har dokument som tillåter gränspassage- har giltig visering, om sådan krävs- har dokument som bevisar syftet och villkoren förvistelsen samt har tillräckliga medel för sittuppehälle och återresa- inte finns på spärrlista- inte anses utgöra risk för den allmännaordningen, statens säkerhet eller någon av parternasinternationella förbindelser.Inresa skall vägras om utlänningen inte uppfyllersamtliga dessa villkor utom då part finner detnödvändigt att avvika från denna princip avhumanitära skäl, i eget intresse eller på grund avinternationella förpliktelser. I sådana fall skallinresetillståndet begränsas till den berörda partensterritorium med underrättelse till övrigaSchengenstater.I artikel 96 anges att registrering får ske av enutlänning på s.k. spärrlista. Med utlänning avsesperson som inte är medborgare i någon av EU:smedlemsstater eller i någon annan av de stater somdeltar i . Beslut om införande påspärrlistan skall ha fattats av administrativamyndigheter eller behörig domstol i enlighet medprocessuella regler i nationell lagstiftning. Sådanabeslut kan grundas på att en utlänning utgör ett hotmot allmän ordning och säkerhet, exempelvis omutlänningen dömts för gärning som har ettminimistraff fängelse eller om det finnsgrundad anledning att anta att utlänningen begåttgrova brott eller om det skäligen kan befaras atthan kommer att begå sådana brott på någonSchengenstats territorium.Beslut kan även grundas på att utlänningen varitföremål för åtgärd som innebär avlägsnande,avvisning eller utvisning, som vare sig återkallatseller varit förenad med viss tidsbegränsning, ellersom åtföljts av inreseförbud eller av vägratuppehållstillstånd som grundas på överträdelse avnationella bestämmelser om inresa elleruppehållstillstånd för utlänningar.Propositionen (6.4)Av artikel 5 i följer attSverige åtar sig en skyldighet att vägra tillträdebl.a. för en utlänning som förts upp på spärrlistan,såvida inte någon av de beskrivnaundantagssituationerna föreligger då en stat fårmedge utlänningen inresa som är begränsad till detegna territoriet. Utlänningslagens regler omavvisning innehåller ett flertal bestämmelser somtillåter att inte bara svenska intressen beaktasutan även att motsvarande intressen hos de övriganordiska länderna tas till vara. Det saknas dockmöjlighet att ta motsvarande hänsyn till de icke-nordiska Schengenstaternas intressen. Regeringenföreslår därför att det till lagens formellaavvisningsbestämmelser i 4 kap. 1 § UtlL fogas en nybestämmelse som, i samtliga fall som avses i artikel5, ger en motsvarande formell möjlighet att neka enutlänning inresa till det gemensammaSchengenterritoriet och avvisa honom eller hennefrån Sverige.I propositionen anges att avvisning dock inte ialla fall sker trots att förutsättningarna härförfinns. I 2 kap. 5 § UtlL anges i vilka fall somuppehållstillstånd får bifallas efter inresan tillSverige. Så är bl.a. fallet om utlänningen har rätttill asyl, är skyddsbehövande eller om detföreligger humanitära skäl. Enligt 3 kap. 3 § UtlLanses en utlänning som skyddsbehövande bl.a. om haneller hon riskerar att utsättas för tortyr ellerflyr på grund av en väpnad konflikt. Om utlänningensöker asyl eller skydd här i landet har han ellerhon således normalt rätt att stanna i landet underden tid som ansökan prövas. I vissa fall gällerdetsamma när ansökan om uppehållstillstånd grundaspå familjeåterförening.MotionerOm antar förslaget till lag om Schengensinformationssystem, bör, enligt vad som begärs imotion Ju18 av m.fl. (v), riksdagenbifalla två yrkanden. Motionärerna begär (yrkande 3)ett tillkännagivande om att hänsyn skall tas till ompersonen genom barn, familj eller i övrigt harsärskild anknytning till och att det avlagregleringen klart skall framgå att anknytningtill eller liknande skäl skall bedömas vidfråga om avvisning på grund av att personen haruppförts på spärrlista av annat Schengenland. Vidareanser motionärerna (yrkande 4) att en person alltidskall ha rätt att få en asylansökan prövad enligtsvensk lag oavsett vad som föranlett registrering påspärrlista, således även om personen ansetts varaett hot mot det registrerande landets säkerhet ellerom en asylansökan tidigare prövats i annat land.Förslaget om den nya formella grunden för avvisningbör således avslås.I motion Ju21 av m.fl. (mp) begärs iyrkande 1 tillkännagivande om att det klart börframgå att personen inte måste avvisas och attsvensk myndighet skall göra en självständigbedömning.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning attavvisningsgrunderna i UtlL behöver kompletteras såatt avvisning kan ske av utlänning som inteuppfyller villkoren i artikel 5 iSchengenkonventionen. Någon skyldighet att avvisa enutlänning som inte uppfyller dessa villkorföreligger emellertid inte. En bedömning skall ske ivarje enskilt fall varvid tillstånd till inresa kanbeviljas t.ex. på grund av humanitära skäl eller pågrund av en internationell förpliktelse. Självklartskall den som har rätt till asyl enligtGenèvekonventionen inte avvisas med hänvisning tillde nya bestämmelserna. Utskottet anser att såvälmotion Ju18 yrkandena 3 och 4 som Ju21 yrkande 1 ärtillgodosedda med utformningen av lagrummet ochhänvisningarna i propositionen till attuppehållstillstånd får bifallas efter inresan tillSverige om utlänningen är skyddsbehövande eller omdet föreligger humanitära skäl samt i vissa fall näransökan om uppehållstillstånd grundas påfamiljeåterförening. Regeringens förslag bör därförbifallas och motionerna avslås.Utfärdande av visering i vissa fallSchengenkonventionenGenom förbinder sigSchengenstaterna att anta en gemensam politik vadgäller reglerna för beviljande av viseringar. Iartiklarna 10-12 behandlas regler om en enhetligvisering som skall gälla för inresa till samtligaSchengenstaters territorium och för högst tremånader. En visering kan även beviljas somtransitvisering, dvs. en rätt att färdas genom eneller flera Schengenstater för att ta sig till etttredje land. Den enhetliga viseringen skall utfärdasav parternas diplomatiska och konsulära myndighetersamt myndigheter med uppgift att utfärda visering. Iprincip skall den Schengenstat som är resanshuvudmål utfärda den enhetliga viseringen.Propositionen (6.5.3)En visering enligt artikel 10 i Schengenkonventionensom utfärdats av behörig myndighet i en Schengenstatskall gälla för inresa såväl i som i allaövriga Schengenstater. Rent tekniskt skulle dettavara möjligt att genomföra på så sätt att enutlänning som har en giltig visering utfärdad i enannan Schengenstat undantas från viseringskravet vidinresa i . I ett sådant fall förändras inteden grundläggande principen att det endast är ensvensk myndighet som har rätt att utfärda viseringarsom är giltiga för inresa i . En sådanlösning ligger dock inte i linje med de intentionersom vilar på. Avsikten är attsamtliga Schengenstater skall införa en endaenhetlig visering och att denna skall gälla förinresa till samtliga staters territorium. Det ärdärför nödvändigt att även myndigheter i andraSchengenstater ges rätt att utfärda viseringar somhar samma giltighet vad gäller rätten till inresaoch vistelse i som en visering som ärutfärdad av en svensk myndighet. Regeringen föreslårdärför att detta anges i en ny2 kap. 7 a § UtlL.I propositionen anges vidare att enSchengenvisering skall utfärdas av den stat som ärresans huvudmål. saknar diplomatiskrepresentation i ett antal länder men i många avdessa finns diplomatisk representation för någoneller några andra Schengenstater. bör dåkunna ingå en överenskommelse med en annanSchengenstat om att den staten representerar Sverigei landet. Regeringen föreslår att det i ett andrastycke i 2 kap. 7 a § UtlL anges att regeringen fåringå avtal med annan Schengenstat om att en behörigmyndighet i den staten får bevilja svenskaenhetsviseringar. På motsvarande sätt kommer Sverigeatt ingå överenskommelser om att åta sigrepresentation för andra Schengenstater. Utfärdandemyndigheter i andra Schengenstater har skyldighetatt beakta svenska intressen när de beviljarviseringar som gäller i Sverige.MotionerKia m.fl. (mp) anser i motion Ju21 attSverige inte skall överlåta beslutanderätt ochmyndighetsutövning åt andra Schengenstater ellerutländska organ. kommer inte ensamt attkunna ha visumfrihet för de länder vill. Motbakgrund av detta avvisar motionärerna införandet aven bestämmelse som innebär att en enhetlig viseringsom har utfärdats av en behörig myndighet i en annanSchengenstat gäller i (yrkande 2).I motion Ju20 av () anförs attpropositionens förslag om att annat land skall kunnautfärda viseringar för är onödigtingripande. Rent tekniskt kan samma resultat uppnåsgenom att utlänning som har en giltig viseringutfärdad i annan Schengenstat undantas frånviseringskravet vid inresa i . Ipropositionen heter det dock att "en sådan lösninginte ligger i linje med de intentioner somSchengenavtalet vilar på". Enligt motionären harSchengenavtalets utformning således ett primärtsyfte att stegvis förvandla fria stater till ensammanhållen union. Ett beslut om en union måstedock avgöras genom en beslutande folkomröstning, ochen stegvis urholkning av den svenska suveräniteten idet fördolda är oacceptabel ur demokratisk synpunkt.Motionären begär därför i yrkande 4 etttillkännagivande om att regeringen med kraft skallverka för ett regelsystem som främjar den friarörligheten inom EU som grundläggandeprinciper för svensk suveränitet inte skadas elleröverges.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att en behörigmyndighet i annan Schengenstat skall kunna utfärdavisum som gäller även i . Regeringen skallockså få träffa avtal med annat Schengenland om attdet landets myndigheter skall få besluta om viseringför räkning. Att t.ex.beträffande visering innebär att myndighetsutövningöverlämnas till främmande stat var ett faktum redanvid godkännande av anslutningtill (se bet. 1997/98:JuU15).Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motionerna Ju20 yrkande 4 ochJu21 yrkande 2.Återkallande av uppehållstillståndSchengenkonventionenI artikel 25 behandlas frågor om uppehållstillståndför personer som är registrerade på spärrlista. Därframgår att den stat inom somavser att utfärda ett uppehållstillstånd till enutlänning, som finns upptagen på spärrlistan, förstskall rådgöra med den Schengenstat som verkställtregistreringen, varvid hänsyn skall tas till densistnämnda statens intressen. Uppehållstillstånd fårendast meddelas om det finns skäl av allvarlig art,särskilt av humanitärt slag eller till följd avinternationella förpliktelser. Om uppehållstillståndbeviljas skall registrerande part återkallaregistreringen men får göra registrering på sinnationella spärrlista.I det motsatta fallet, då ett land registrerar enperson på spärrlista som redan har beviljatsuppehållstillstånd i någon Schengenstat, skall densenare staten besluta om det finns skäl attåterkalla tillståndet. Om så inte sker, skallregistrerande part återkalla registreringen men fårha registrering på nationell spärrlista.UtlänningslagenI 2 kap. 9 och 11-12 §§ UtlL anges när bl.a.uppehållstillstånd får återkallas. En viktig grundför återkallelse är att utlänningen lämnat oriktigauppgifter eller förtigit sådana uppgifter om sinidentitet eller något annat förhållande som varit avbetydelse för att få tillståndet. Återkallelse avuppehållstillstånd får endast ske om det föreliggersynnerliga skäl när utlänningen har vistats i landetmer än med uppehållstillstånd, då frågan omåterkallelse väcks. Återkallelse är möjlig även vidandra skäl men endast om utlänningen inte rest in iSverige. Vid bedömningen av om ettuppehållstillstånd bör återkallas skall hänsyn tastill utlänningens anknytning till det svenskasamhället och till om andra humanitära skäl talarmot att tillståndet återkallas. Ettuppehållstillstånd kan vidare återkallas på grund avutlänningens bristande vandel, dock endast om fråganväckts innan utlänningen varit bosatt i med uppehållstillstånd. Ettuppehållstillstånd kan enligt 2 kap. 11 § förstastycket 3 återkallas vid viss verksamhet även omverksamheten antas rikta sig mot annat nordiskt landän Sverige.Propositionen (6.6.3)En utlänning som har uppehållstillstånd i enSchengenstat kan i princip röra sig fritt inom helaSchengenterritoriet. Därför kan en Schengenstat haintresse av att en utlänning som inte är önskvärddär inte heller tillåts uppehålla sig i en annanSchengenstat. Det intresse som en Schengenstat iförsta hand skall tillgodose när den tillämparartikel 25 är således intresset i den stat somregistrerat utlänningen på spärrlista och i övrigaSchengenstater. Ur svensk synvinkel görs liknandehänsynstaganden i förhållande till de nordiskaländerna.För att följa våra åtaganden enligt artikel 25föreslår regeringen att i 2 kap. 10 § UtlL anges attåterkallelse av uppehållstillstånd får ske omutlänningen har rapporterats på spärrlista och detfinns tillräckliga skäl för en återkallelse. Ipraktiken skall endast ett mycket starkt nationelltintresse i en annan Schengenstat kunna leda till attdetta får ses som ett tillräckligt starkt skäl ävenför del att återkalla uppehållstillståndet.De tillämpande myndigheterna har här att göra enbedömning i varje enskilt fall om så skall ske ellerej. innebär inte någonskyldighet att återkalla ett uppehållstillstånd. Denandra Schengenstatens intressen kan tillgodosesgenom att den staten för upp utlänningen på ennationell spärrlista, vilket innebär att personenkan röra sig fritt i alla andra Schengenstater utomdär han eller hon har registrerats på spärrlista.MotionerI motion Ju18 av m.fl. (v) begärs iyrkande 5 att avslår förslaget till nygrund för återkallande av uppehållstillstånd.Motionärerna anser att utlänningslagens reglering ommöjlighet att återkalla när den sökande lämnatfalska uppgifter, dvs. bl.a. när sökanden intelängre kan göra gällande ett skyddsbehov, måsteanses tillfredsställande eftersomSchengenkonventionen inte kräver att återkallandegörs.I motion Ju21 av m.fl. (mp) yrkande3 anförs att en annan stats nationella intresseninte skall påverka bedömningen av omuppehållstillstånd skall utfärdas eller inte.Motionärerna anser att det måste klart framgå attSchengenkonventionen inte innebär någon skyldighetatt återkalla ett uppehållstillstånd och att svenskamyndigheter kan göra en självständig bedömning.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att det i UtlLbehöver regleras att återkallelse avuppehållstillstånd i vissa fall får ske omutlänningen har rapporterats på spärrlista. Enåterkallelse av ett uppehållstillstånd är emellertiden ingripande åtgärd och får därför, enligt vad somockså anges i propositionen, endast ske när en annanSchengenstat har ett mycket starkt nationelltintresse av att så sker. En prövning av om skälenför återkallelse är tillräckliga skall ske i varjeenskilt fall. Därvid skall övervägas om den andraSchengenstatens intressen kan tillgodoses genom attden staten för upp utlänningen på en nationellspärrlista.Utskottet tillstyrker således regeringens förslagoch avstyrker motion Ju18 yrkande 5. Motion Ju21yrkande 3 får anses delvis tillgodosedd med denutformning lagrummet föreslås få, varför också dettamotionsyrkande avstyrks.Schengens informationssystemSchengenkonventionenRegler om Schengens informationssystem (SIS) finns ikonventionens avdelning IV, artiklarna 92-119.Allmänna regler om skydd av personuppgifter finnsockså i konventionens avdelning VI. SIS är ettdatasystem som består av ett nationellt register förvarje Schengenstat och en central tekniskstödfunktion. Varje Schengenstats nationellaregister kommer att innehålla uppgifter som äridentiska med uppgifterna i de andra staternasnationella register. SIS är ett medel för attgenomföra många av de kompensatoriska åtgärderna ochför att i praktiken underlätta det internationellasamarbetet t.ex. för ömsesidig rättslig hjälp ochutlämning. SIRENE-kontor är den myndighet i varjeSchengenstat som har huvudansvaret för detnationella SIS-registret.I konventionen finns begränsningar av vilkamyndigheter som har tillgång till uppgifter iregistret. Enskildas rätt att ta del av uppgifterföljer av nationell rätt med vissa begränsningar.Vidare skall enskild kunna vända sig till domstoleller myndighet för att få rättelse m.m. ochSchengenstaterna är skyldiga att verkställabeslutet. I konventionen finns också regler omskadeståndsskyldighet.Propositionen (8)En medverkan i såvitt gäller SISkräver att det byggs upp ett nationellt register.Syftet med registret är att främja samarbetetavseende polisiära och rättsliga frågor samt frågorom inresa och uppehållstillstånd mellanSchengenstaterna. Registret skall utgöra etthjälpmedel där Schengenstaterna kan göraframställningar om de särskilda åtgärder som fårbegäras i SIS. Det kommer att innehålla uppgifter ompersoner, fordon och vissa föremål. En ny lagföreslås om inrättandet av det nationella registret.I den mån det redan finns en bestämmelse ipersonuppgiftslagen (1998:204), PUL, som bör gällaäven för SIS, bör dubbelreglering undvikas och dennya lagen gälla jämte personuppgiftslagen. Detsvenska registret kommer att innehålla både svenskaoch utländska registreringar. Vissa regler i lagenkommer enbart att avse svenska registreringar,vilket i så fall tydligt skall anges.RPS blir personuppgiftsansvarig. Annan myndighetkan dock utses som personuppgiftsbiträde somregistrerar vissa rapporter, ansvarar för rättelserosv. RPS får registrera uppgifter i SIS bara om detär nödvändigt för de åtgärder som får begäras, ochbara i angelägenheter som är av vikt. Registreringav en person i SIS får ske endast på den grunden attnågon av de åtgärder som anges iSchengenkonventionen begärs, t.ex. införande påspärrlista. Bara vissa identifieringsuppgifter samtuppgift om en person är beväpnad eller kan befarastillgripa våld samt uppgift om verkställighetsförbudfår förekomma, om detta är tillåtet enligtregistrerande stats nationella rätt. Registrering avkänsliga uppgifter förbjuds.Åklagarmyndigheter, polismyndigheter, ,och ges tillgångtill uppgifterna. Regeringen får meddelaföreskrifter om att myndighet som handlägger ärendenom visering och uppehållstillstånd skall ha tillgångtill spärrlistan och om vilka som skall hadirektåtkomst till registret.Regeringen anser att Datainspektionen bör blitillsynsmyndighet för det svenska SIS-registret.I sekretesslagen införs en ny bestämelse sominnebär att vissa uppgifter i ochkompletterande information om enskildas personligaförhållanden omfattas av sekretess, om det inte stårklart att uppgiften kan röjas utan att den enskildeeller någon honom närstående lider men. Regeringentar däremot inte nu ställning till frågan om detföreligger behov av ändrade sekretessregler närDatainspektionen deltar i den gemensammatillsynsmyndigheten.Annan användning av uppgifter i SIS än den som harbegärts i rapporten är förbjuden om inte denrapporterande staten lämnat sitt samtycke.RPS skyldighet att rätta uppgifter i SIS begränsasi lagen till att avse endast sådana uppgifter somstyrelsen har registrerat. När det gäller uppgiftsom annan Schengenstat registrerat följer av 9 § PULatt RPS är skyldig att vidta alla rimliga åtgärderför att rätta felaktiga uppgifter. I detta liggeräven skyldighet att göra undersökning på begäran avenskild.PUL:s huvudregel när det gäller skadestånd görstillämplig på SIS-förhållanden. Det innebär ettstrikt skadeståndsansvar för staten för skada ochkränkning av den personliga integriteten som enenskild orsakats genom en behandling avpersonuppgifter i strid med lagen.Uppgifter i registret gallras inom viss angiventid: tre, fem eller tio år.När det gäller enskilds rätt att ta del avuppgifter om sig själv blir ominformationsskyldighet tillämpliga, om inte annatföreskrivs. Detta gäller utan särskilt påpekande iden nya lagen. Det innebär att 24 § andrastycket PUL om att information skall lämnassjälvmant till den registrerade inte skall gälla.Sekretessbestämmelser kan hindra utlämnande.Sekretess till skydd för enskilda gäller dock inte iförhållande till den enskilde själv.MotionerI motion Ju18 av m.fl. (v) anförs attlagförslaget om SIS inte kan anses tillräckligtunderbyggt. Motionärerna anser att SIS utestängermänniskor från sin rätt till prövning av asyl.Vidare är skyddet mot att uppgifter i SIS utlämnastill tredje land inte tillfredsställande.Möjligheterna för en registrerad person att sökarättelse är små, i synnerhet om personen i frågaredan är avvisad. Trots registrets omfattning ochbetydelse finns ingen tillfredsställandekontrollorganisation och ingen demokratisk insyn.Vad beträffar SIRENE-kontoren är deras struktur ochkomplexitet knappast nämnda i propositionen. Medtanke på detta begär motionärerna i första hand attriksdagen avslår förslaget till lag om Schengensinformationssystem (yrkande 2).