bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — 2-4).Ett ofta återkommande motionskrav är att man skall kunna använda arbets-marknadspolitiska medel för olika former av "gröna jobb" och andra formerav projekt.Utskottet betvivlar inte att insatser av dessa slag är angelägna frånmånga synpunkter. Enligt utskottets uppfattning måste emellertid utgångs-punkten vara den enskildes situation och behov. En annan viktig utgångs-punkt är att arbetsmarknadspolitiska insatser inte får användas för attindirekt finansiera sådan verksamhet som i och för sig är angelägen mensom övriga delar av samhället inte kan finansiera. Insatserna måste inne-bära att den enskildes personliga förutsättningar och möjligheter attkomma in på den reguljära arbetsmarknaden stärks. Programmen får inteheller utformas så att de i praktiken snedvrider konkurrensförutsättning-arna för annan verksamhet, vilket också uttryckligen anges i 4 § förord-ningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten.Utskottet vill också peka på de möjligheter som ges inom ramen för EU:sstrukturfonder. Den övergripande strategin är att stärka individensställning på arbetsmarknaden genom kompetensutveckling som kan rikta sigtill både arbetslösa och sysselsatta. Projekt inom Mål 3 bör kunna inne-bära en ökad samverkan och deltagande av flera olika aktörer. Inom in-satsområdet Lokal utveckling kan sysselsättning skapas på lokal nivå inombl.a. kooperativa företag, ideella organisationer, allmännyttiga stiftel-ser och lokala utvecklingsgrupper, dvs. inom områden som förknippas medtermen den sociala ekonomin. Det är inte heller uteslutet att den nyaprogramstrukturen kan ge anledning att inventera möjligheterna till me-ningsfulla sysselsättningsalternativ, t.ex. inom miljö- och naturvårdsom-rådet. Det är också angeläget att erfarenheterna i den kommunala sektornav bl.a. OTA och lokalt genomförda sysselsättningsprojekt kan tas tillvara. De olika projekt som genomförts av försäkringskas-sa, kommun och arbetsmarknadsmyndighet i samverkan bör också kunna geuppslag till fortsatta sysselsättningsfrämjande insatser. Inte minstaktivitetsgarantin ger anledning att öppet pröva olika vägar att finnameningsfulla sysselsättningsalternativ. Utskottet förutsätter att rege-ringen återkommer till med förslag om hur en politik med dennainriktning skulle kunna utvecklas i samarbete med andra aktörer på ar-betsmarknaden. Som utskottet anfört ovan måste individens behov och för-utsättningar stå i centrum när man överväger olika former av arbetsmark-nadspolitiska insatser.Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett att föreslå någratillkännagivanden med anledning av motionerna A237 (s), A268 (fp), A270(s), A281 (s), A287 (s), A302 (c) och Kr346 yrkande 9 (fp). Utskottetavstyrker därför dessa.Utskottet vill i detta sammanhang särskilt ta upp det förslag som benämns"50 000-kronan". Utskottet har behandlat ett liknande förslag i sambandmed budgetpropositionen (bet. 1999/2000:AU1). Utskottet utta-lade då att strävan måste vara att minska antalet åtgärder och särregle-ringar. Ett allmänt krav skall vara att de olika insatserna har en sådanutformning att de kan följas upp och utvärderas. De ersättningar somutges till den enskilde måste svara mot allmänna krav på likformighet ochrättvisa. Utskottet såg vissa problem med förslaget och kunde därför inteställa sig bakom det. Utskottet har inte ändrat uppfattning. Motion A267(s) bör därför avslås.Utskottet går över till de motioner som rör anställningsstödet.För närvarande finns flera olika former av anställningsstöd. Utskottethar i sin tidigare behandling av dessa stöd brukat dela in dem i fyrakategorier: allmänt anställningsstöd, förstärkt anställningsstöd, utökatförstärkt anställningsstöd och särskilt anställningsstöd. Anställnings-stöd får lämnas till både privata och offentliga arbetsgivare, och an-ställningen kan vara en tillsvidareanställning eller en prov- eller vis-stidsanställning. Den som får en anställning med anställningsstöd skallerhålla lön och andra anställningsförmåner enligt kollektivavtal ellerförmåner som är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i bran-schen. Anställningarna, med undantag för dem som finansieras med särskiltanställningsstöd, omfattas av anställningsskyddslagen (LAS). De olikastöden skiljer sig åt i fråga om kretsen av arbetslösa som kan komma ifråga, längden på stödet och stödnivå.Allmänt anställningsstöd får lämnas vid anställning av en person som ärlångtidsarbetslös och som före anvis-ningen varit anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmed-lingen. I särskilda fall får stöd även lämnas för anställning av den sominte betraktas som långtidsarbetslös därför att han eller hon deltagit ien arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller haft en anställ-ning som inte inneburit att hans eller hennes ställning på arbetsmarkna-den stärkts.Allmänt anställningsstöd får lämnas eller, om varaktighetenav arbetsuppgifterna är kortare, arbetsuppgifterna varar.Om det finns synnerliga skäl får stöd lämnas i sådan verk-samhet som innefattar offentliga investeringar eller investeringar avsamhällsnyttig karaktär. Stöd lämnas av lönekostnaden, dockhögst per dag.Förstärkt anställningsstöd får lämnas vid anställning av en person somsedan 24 månader antingen varit arbetslös eller deltagit i en arbetsmark-nadspolitisk åtgärd och som före anvisningen i minst 24 måna-der varit anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen.Vidare får det förstärkta anställningsstödet utges för en person som harett arbetshandikapp och som lämnar antingen en anställning hos en arbets-givare inom eller ett skyddat arbete hos en offentligarbetsgivare. Förstärkt anställningsstöd kan även lämnas för den som inteuppfyller de ovan angivna kraven på grund av en kortare tillfällig an-ställning eller deltagande i , eller till följd av sjukdom,föräldraledighet eller liknande. En förutsättning är att anställningeneller avbrottet i inskrivningstiden inte stärkt personens ställning påarbetsmarknaden.Det förstärkta stödet får utges eller, om varaktigheten avarbetsuppgifterna är kortare, arbetsuppgifterna varar. Stödfår lämnas av lönekostnaden , dock högst 525 krper dag, samt av lönekostnaden, dockhögst per dag.Utökat förstärkt anställningsstöd som får lämnas vid anställning av enperson som antingen varit arbetslös eller deltagit i enarbetsmarknadspolitisk åtgärd och som före anvisningen varit anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsför-medlingen.Det utökade förstärkta stödet får utges eller, om varaktig-heten av arbetsuppgifterna är kortare, arbetsuppgifternavarar. Stöd får lämnas av lönekostnaden , dockhögst per dag, samt av löne-kostnaden, dock högst per dag.Särskilt anställningsstöd får lämnas vid anställning av den som fyllt 57år, varit arbetslös eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd iminst 24 månader och före anvisningen varitanmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen och tagitdel av aktivitetsgarantin . Stödet lämnas i 24 månadermed av lönekostnaden, dock högst per dag.Anställningsstöden regleras i förordningen (1997:1275) om anställnings-stöd. I förordningen behandlas de båda formerna av förstärkt anställ-ningsstöd i ett sammanhang. I AMS veckostatistik betecknas dessa som"förstärkt anställningsstöd (för 2-års inskrivna)" respektive "förstärktanställningsstöd (för 4-års inskrivna)".Syftet med anställningsstöden är att underlätta för arbetslösa att fåanställning. Anställningsstödet skall stimulera arbetsgivare att tidiga-relägga sina rekryteringar. Skälet till de olika stödnivåerna m.m. är attden subventionsgrad som behövs för att förmå arbetsgivare att rekryterakan skifta beroende på vilken grupp det är fråga om.Utskottet kan konstatera att AMS veckostatistik för år 2000visar att ca 16 000 personer hade anställningar finansierade med anställ-ningsstöd. Av dessa hade ca 10 600 anställningar med förstärkt anställ-ningsstöd (för 2-års inskrivna) och ca 5 000 anställningar med allmäntanställningsstöd. 38 personer hade anställningar finansierade med sär-skilt anställningsstöd och 389 personer med förstärkt anställningsstöd(för 4-års inskrivna).Näringsdepartementet har gett IFAU (i uppdrag att följa upp och utvärdera anställningsstöden.Arbetet kommer att genomföras i tre etapper. I den första etappen - somredovisats - har IFAU undersökt hur åtgärderna harimplementerats. I den andra etappen skall IFAU undersöka om den avseddamålgruppen har nåtts. I den tredje och avslutande etappen skall indivi-deffekterna av anställningsstödet utvärderas. Slutrapporten beräknas attbli avlämnad i december 2002.I delrapporten vid arbetsförmedlingar-na (stencilserie 2000:4) konstateras att genomförandet i stora drag harfungerat väl och att arbetsförmedlarna anser att anställningsstöden är enbra åtgärd för att öka de långtidsarbetslösas möjlighet till reguljärsysselsättning. Vidare konstateras att administrationen av åtgärdernainte har medfört några bekymmer för flertalet förmedlingskontor. Kontak-terna med arbetsgivarna fungerar tillfredsställande och regelverket tycksföljas. I rapporten pekas dock på att det finns vissa problem. Dessa ärfrämst förknippade med det förstärkta anställningsstödet. Många förmed-lingskontor anser att informationen från central nivå har brustit. Vidareanser många arbetsförmedlingar att det är svårt att avgöra vilka arbets-lösa som kan komma i fråga för åtgärder. Enligt rapporten kan detta ledatill att åtgärderna inte genomförs effektivt. Det är även ett rättssäker-hetsproblem, eftersom kraven kan vara olika beroende på vilken arbetsför-medlare den sökande möter.Enligt utskottets uppfattning kan det finnas anledning att i förenklandesyfte samordna regelverken för stöden, men utskottet anser att man böravvakta den fortsatta utvecklingen av och uppföljningen av anställnings-stöden innan eventuella förändringar övervägs. Utskottet avstyrker därförmotionerna A263 yrkande 16 (fp), A278 yrkande 5 (kd) och Sk323 yrkande 57(kd).Vad sedan gäller motionerna A278, T229 och N388 som tar upp frågor somrör programmet stöd till start av näringsverksamhet vill utskottet be-träffande motion, som tar upp frågan om konkurrenss-nedvridning, anföra följande. Som tidigare nämnts finns det i 4 § förord-ningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten en bestäm-melse om att verksamheten skall utformas så att den inte snedvrider kon-kurrensförutsättningarna för annan verksamhet. I AMS allmänna råd förtillämpningen av förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska pro-gram hänvisas till denna bestämmelse.Med detta kan utskottet konstatera att reglerna tydligt anger att hänsynskall tas till risken för konkurrenssnedvridning. Med hänsyn till detanförda avstyrker utskottet motion A278 yrkande 12 (kd).När det sedan gäller de förslag som förs fram i motionerna om att den sominte är arbetslös skall kunna få stöd till start av näringsverksamhetvill utskottet anföra följande. Utgångspunkten för arbetsmarknadspoliti-ken är att program eller insatser i första hand måste vända sig till densom har förlorat sitt arbete och behöver dessa samhälleliga insatser föratt kunna återkomma till den reguljära arbetsmarknaden. De samhälleligaresurserna är begränsade och bör därför i första hand användas för demsom har svårast situation på arbetsmarknaden. Ett alltför generöst systemskulle kunna leda till att stödformen medför undanträngningseffekter.Enligt utskottets mening bör man därför skapa andra finansieringsformerför att underlätta för personer som inte är arbetslösa att starta före-tag. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att det pågår ett omfat-tande arbete inom för att förbättra förutsättningarnaför företagande. Utskottet avstyrker därför motionerna T229 yrkande 8 (v)och N388 yrkande 1 (mp).Utskottet övergår nu till att behandla förslaget i motion A278 som bl.a.gäller ett uppdrag till Statskontoret att göra en studie av programmetDatortek.I förra årets budgetproposition aviserade regeringen att den avsåg attgöra insatsen Datortek mer flexibel och att förtydliga rollfördelningen.Regeringens ställningstagande byggde på en skrivelse från AMS den 18 juni1998 till regeringen där AMS föreslog en utveckling av datortekverksamhe-ten. Utskottet och ställde sig bakom regeringens förslag. AMShar nu i samarbete med fortsatt vidareutveckling-en av denna åtgärd. Detta innebär bl.a. att kommunerna fr.o.m. den 1april 2000 har tagit över verksamheten. Även i fortsättningen skall verk-samheten bygga på samverkan mellan länsarbetsnämnd, arbetsförmedling ochkommun. Denna samverkan skall formellt baseras på samverkansavtal. AMSoch kommer att följa utvecklingen av insatsen.Enligt utskottets uppfattning finns det inte skäl att begäraatt det skall göras en översyn av datortekverksamheten. När det sedangäller kravet på att alla arbetslösa bör erbjudas en grundläggande da-tautbildning som skall leda fram till ett datakörkort anser utskottet attutgångspunkten måste vara individens behov. Mycket talar för att i deflesta fall är det lämpligt med en nivå som ett s.k. datakörkort innebär.Som redan framhållits bör det i den individuella handlingsplanen fast-ställas vilka insatser som är lämpligast för den enskilde individen.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motion A278 yrkande 11 (kd).Folkpartiet begär som nämnts att det genomförs utvärderingar av program-men arbetspraktik och aktivitetsgaranti. Aktivitetsgarantin påbörjadessom en försöksverksamhet och infördes i hela landet den1augusti. Aktivitetsgarantin är fortfarande i ett uppbyggnadsskede. AMSföljer noga utvecklingen och dess programenhet har också tillsatt enprojektgrupp som har fått i uppdrag att i nära samarbete med länen arbetavidare med ett antal utvecklingsområden som bedömts som strategiska uti-från delrapporten efter pilotförsöken. Utskottet förutsätter att ävenregeringen kommer att följa detta programs utveckling. När det gällerprogrammet arbetspraktik anser utskottet att en sådan utvärdering somFolkpartiet efterfrågar bör anstå ytterligare någon tid. Utskottet av-styrker därför motion A263 yrkandena 14 och 15 (fp).När det gäller kravet på särskilda åtgärder för unga arbetslösa kvinnorvill utskottet återigen framhålla att det är individens behov som börutgöra utgångspunkten vid bestämmandet av vilka insatser som skall göras.Gruppen kan knappast beskrivas som homogen utan består av individer medolika bakgrund och förutsättningar. Utskottet vill i stället hänvisa tillde individuella handlingsplaner som skall upprättas och som skall ge envägledning för vilka insatser som är lämpliga för just den individen.Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom de krav som ställs imotion So457 yrkandena 3 och 4 (kd).Med anledning av förslaget i motion A215 om företagsanpassat arbetsmark-nadsstöd kan utskottet konstatera att ett identiskt förslag behandlades ianslutning till budgetpropositionen (bet. 1999/2000:AU1). Medhänsyn till konkurrensneutraliteten fastslog utskottet att stor restrik-tivitet bör gälla när det handlar om att med arbetslöshetsförsäkringenseller de arbetsmarknadspolitiska insatsernas hjälp jämna ut säsongsvaria-tioner i företagens verksamhet. Utskottet hänvisade också till den sär-skilda regeln om tillfälligt uppehåll i rörelsen i 35 § andra stycketlagen om arbetslöshetsförsäkring. Ersättning kan inte komma i fråga omuppehållet till någon del är av säsongskaraktär. Utskottet var inte be-rett att ställa sig bakom motionen.Utskottet har ingen annan uppfattning . Motion A215 (mp) avstyrksdärför.Vad slutligen gäller det krav som framförs i motion A203 (s) om att för-säkringsskyddet för vissa grupper som deltar i arbetsmarknadspolitiskaprogram bör klargöras vid den kommande översynen av lagstiftningen omarbetsskadeförsäkring vill utskottet anföra följande. Som det påpekas imotionen pågår ett arbete inom som syf-tar till en översyn av arbetsskadeförsäkringen. Utskottet utgår från attfrågor som rör deltagare i arbetsmarknadspolitiska program skall kunnabeaktas i anslutning till denna översyn. Något tillkännagivande kan där-för inte anses påkallat. Motionen bör avstyrkas.2.3 AnslagsfrågorAnslaget 22:1 förvaltningskostnaderPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor1999Utfall4 347 365An-slags-spa-rande- 2 5302000Anslag4 524 5651Ut-gifts-pro-gnos4 5220352001Förslag4 458 2772002Beräk-nat3 834 88922003Beräk-nat3 924 69831 Varav -3 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpro-positionen 2000.2 Motsvarar 3 754 177 tkr prisnivå.3 Motsvarar 3 758 177 tkr prisnivå.Beräkning av anslaget för år 2001Tusental kronorAnslag 20004 524 565Pris- och löneomräk-ning69 965Minskat resursbehov-11 953Överföring till andraanslag-124 300Förslag 20014 458 277Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp4 458 277-100 000-50 000-4 458 277-800 000Anslaget används till finansiering av kostnaderna för personal, lokaleroch andra förvaltningskostnader vid AMS, länsarbetsnämnderna, arbetsför-medlingarna samt arbetsmarknadsinstituten (). Under anslaget redovisasockså IAESTE-praktik (The for Technical Experience, IAESTE) samt de avgiftsfinansierade verk-samheterna vid Arbetslivstjänster (ALT) och kursgård.Regeringen gör, med hänsyn till det resultat som AMS redovisat frångranskningen av arbetslöshetskassorna, bedömningen att det är angelägetatt AMS ytterligare intensifierar insatserna för att skärpa tillsynen.Regeringen föreslår därför att av inflytande arbets-marknadsavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter får användasför tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen (prop. 6).Regeringen anser att Rådet för Europeiska socialfonden i från2001 inte längre skall utgöra en del av AMV, varför anslaget minskas med94,fr. o. m. år 2001.MotionerModeraterna föreslår i motion A301 att anslaget 22:1 AMV:s förvaltnings-kostnader fastställs till 4 . I förhållande tillregeringens förslag är detta en minskning med tillföljd av de effekter på budgeten som den av föreslagna om-läggningen av arbetsmarknadspolitiken beräknas få (yrk. 3).Kristdemokraterna pekar i motion A278 på att AMV har en förvaltningsbud-get på och omsätter enorma summor. hardet framkommit tydliga tecken på problem med styrning, resultatuppfölj-ning och kontroll av medelsanvändning inom verket. Till detta kommerutmaningen att anpassa arbetsmarknadspolitiken till en modern arbetsmark-nad och att genomföra organisatoriska förändringar när de extra medlenför personalförstärkningar trappas av. Sammantaget talar detta för att enparlamentarisk utredning skyndsamt tillsätts med uppgift att genomföra engrundlig översyn av arbetsmarknadspolitiken och . Dess-förinnan bör bl.a. AMS funktion som stabsmyndighet renodlas och åtgärdervidtas för sammanslagningar av länsarbetsnämnder. Ett mindre antal pro-gram skulle också kunna leda till minskad administration. I arbetet börde lägre myndighetsnivåerna prioriteras.Med hänsyn till det anförda bör anslaget fastställas till 4 408,3 miljo-ner kronor vilket är lägre än regeringens förslag(yrk. 7 och 32 delvis).Det är viktigt att dra nytta av ett gynnsamt konjunkturläge för att för-medla arbete åt personer som har svårigheter att få fäste på arbetsmark-naden. Därför instämmer partiet i regeringens uppfattning om behovet avpersonalförstärkningar vid förmedlingen under . Genompersonalresurserna främjas arbete med individuella handlingsplaner ochannat individinriktat arbete. betonar emellertid attdet är viktigt att redan nu ge AMV en tydlig signal om att de extra med-len till personalförstärkningar skall avvecklas om ingetoförutsett inträffar på arbetsmarknaden.Matchningen på arbetsmarknaden behöver förbättras. Andra metoder än detraditionella bör användas i förmedlingsverksamheten, anser Kristdemokra-terna. AMV bör stimulera egenföretag, exempelvis i form av privatajobbcenter. Likaså är det angeläget att utveckla belöningssystem så attduktiga förmedlare uppmuntras lönemässigt eller på annat sätt (yrk. 3).Centerpartiet förordar i motion A306 (delvis) att anslaget tas bort frånutgiftsområde 13 och att 3 flyttas till utgiftsom-råde 14. Detta motsvarar en minskning av anslaget med 584 miljoner kronori förhållande till regeringens förslag.Folkpartiet anför i motion A263 att den viktigaste uppgiften för arbets-förmedlingen är den s.k. matchningen, dvs. att förmedla arbete till ar-betslösa och arbetskraft till arbetsgivare på ett snabbt och rationelltsätt. Det är angeläget att minska byråkratin inom AMV. Eftersom resulta-ten av de tidigare medel som lämnats till AMV för personalförstärkningarinte har analyserats motsätter sig sådana tillskott förutom100 som bör gå till insatser riktade mot invandrare.Regeringen bör också ges i uppdrag att se över så attden motsvarar de krav som ställs i ett modernt flexibelt informationssam-hälle (yrk. 8).Det anförda medför att anslaget 22:1 AMV:s förvaltningskostnader kanminskas med i förhållande till regeringens förslag(yrk. 27 delvis).Sedan lagen om privata arbetsförmedlingar infördes under den borgerligaregeringen har det tillkommit en rad privata arbetsförmedlingar och per-sonaluthyrningsfirmor som fungerar väl. Det är därför viktigt att dessafår finnas kvar då de innebär en mångfald som gynnar både arbetsgivareoch arbetstagare (yrk. 9).Folkpartiet förordar även i motion Fi211 (yrk. 17 delvis) att anslaget22:1 AMV:s förvaltningskostnader minskas med i för-hållande till regeringens förslag.I två motioner, 1999/2000:Kr314 (yrk. 17) från den allmänna motionstidenhösten , och Kr346 (yrk. 22) anför att dansarnas situa-tion förtjänar särskild uppmärksamhet eftersom dansarna pensioneras redanvid . För att stödja en eventuell fortsatt yrkeskarriärför dem krävs särskild kompetens. Det bör därför inrättas ett rådgiv-ningscenter för dansares fortsatta yrkesliv.Övrig motionI motion A294 pekar () på att det finns exempel därnyetablerade företagare vägrar teckna kollektivavtal som innefattar ar-betsmarknadsförsäkringar som företagaren enbart är intresseradav att från arbetsförmedlingen få anvisad arbetskraft med anställnings-stöd. Ett anständighetskrav som bör ställa är att kollektivav-tal skall finnas/tecknas när arbetsförmedlingen anvisar arbetskraft tillföretag. Detta är särskilt viktigt när anställningsstöd erhålls. skall undersöka om det finns försäkringar tecknadeför de anställda samt rådgöra med den aktuella fackföreningen för utlå-tande görs inte det konsekvent. Regeringen bör därför göra en översyn avhur arbetsförmedlingarna sköter sin verksamhet när det gäller förmedlingav arbetskraft till företag.Utskottets ställningstagandeIdentiska yrkanden som de som framställs av och Folk-partiet i motionerna A278 (yrk. 3 delvis) respektive A263 (yrk. 8) be-handlades av så sent som (bet. 1999/2000:AU7, rskr.230). Utskottet betonade i det sammanhanget vikten av att arbetsmarknads-politiken framöver inriktas på kärnuppgifterna, nämligen platsförmedling,företagskontakter, insatser för att motverka flaskhalsar och åtgärder föratt hjälpa dem som har svårast att få arbete. Det innebär att utskottet ilikhet med i motion A263 starkt vill betona vikten av attunderlätta matchningen på arbetsmarknaden, dvs. att arbetsgivare ocharbetssökande skall finna varandra.Utskottet anförde därutöver bl.a.:De resurser som behöver tas i anspråk hos arbetsförmedlingen för attklara matchningen varierar starkt. I många fall är de erbjuder tillräckliga för att arbetsgivare ocharbetssökande själva skall klara av matchningen - - -Det finns emellertid också grupper av sökande som behöver ett mer omfat-tande stöd från arbetsförmedlingens sida. Som framgått syftar det förslagtill aktivitetsgaranti som läggs fram i propositionen till att underlättaför långtidsinskrivna arbetssökande att hitta arbete på den reguljäraarbetsmarknaden och för arbetsgivare att finna lämplig arbetskraft idenna grupp av arbetssökande. Inom aktivitetsgarantin skall - - - grupperom 10-15 arbetssökande beredas möjlighet till handledarstödd rehabilite-ring och/eller kompetensutveckling.