bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Enligt regeringen kan det på samma sätt som när det gäller detregionala nätet finnas delar av accessnätet som inte kommer till stånd påkommersiella grunder. För att underlätta en utbyggnad också i glesbygd bören kommun kunna få möjlighet att söka stöd för att ordna anslutning medhög överföringskapacitet. Stödet bör avse fastigheter där anslutning skulle bliavsevärt dyrare för abonnenterna än i normala fall.Stödet bör förenas med villkor. Sådana villkor kan vara att nätet skall kun-na hyras av alla operatörer och att priserna är rimliga och enhetliga inomkommunen. Vidare skall det finnas ett lokalt försörjningsprogram. Ansök-ningarna från kommunerna skall prövas utifrån ovannämnda villkor ochregional- och näringspolitiska grunder. Det bör framhållas att kommunalainitiativ vad gäller utbyggnad av accessnät är ett frivilligt åtagande för kom-munerna. Det statliga stödet bör täcka endast en mindre del av utgiften. Slut-ligen bör villkoren för stödet vara så utformade att kommunerna redan vidsitt beslut om en eventuell utbyggnad har rimliga möjligheter att bedömamöjligheterna att få del av stödet.Skattelättnad för bredbandsanslutningRegeringen anger att en skattelättnad bör övervägas för fysiska och juridiskapersoner som haft utgifter för en anslutning för datakommunikation sominnebär en väsentlig kapacitetshöjning i förhållande till överföringskapacite-ten i det normala telefonnätet. Skattelättnaden, som bör utformas som enskattereduktion, bör avse anslutningsutgifter över ett visst belopp och mot-svara en mindre del av utgiften. Frågan bör utredas med inriktning på att nylagstiftning skall kunna träda i kraft . Regeringen bedömeratt värdet av skattelättnaden tillsammans med stödet till kommunerna uppgårtill 3,2 miljarder kronor.Statens ansvar för säkerhet och reglerRegeringen framhåller att staten skall ha ett övergripande ansvar för säker-heten i den tekniska infrastrukturen i allmänt tillgängliga telenät. En stor deav de regler som skall tillämpas för att näten skall fungera har utvecklatsinom branschen. Staten måste dock, i takt med att IT-infrastrukturen blir enalltmer betydelsefull del av samhället, ytterst garantera att den kan fungerapå ett tillförlitligt sätt.TeknikneutralitetRegeringen anger det viktigt med teknikneutralitet, eftersom det är omöjligtatt med säkerhet hävda att t.o.m. de tekniska lösningar som anses sär-skilt tillförlitliga, verkligen kommer att förbli de bästa på . Vidakan tekniken komma att variera beroende på lokala och speciella förutsätt-ningar.Informationsteknikens betydelse för regional utveckling och utjämningRegeringen framhåller att tillgång till modern informationsteknik till konkur-renskraftiga priser bör finnas för att näringslivet i hela landet skall kunnautvecklas. För att hela skall leva och utvecklas bör även företag iregionalpolitiskt prioriterade regioner snabbt få tillgång till denna teknik såatt de kan konkurrera på mer likvärdiga villkor med företag i övriga landet. Idetta syfte bör särskilda åtgärder vidtas, bl.a. för att stimulera utbyggnadenav transportnätet i dessa områden.Ekonomiska insatser för utbyggnad av IT-infrastrukturRegeringen beräknar att bör ståtill förfogande för att inom ramen för det nationella IT-infrastruktur-programmet ge stöd till den utbyggnad av regionala transportnät m.m. sominte kommer till stånd på kommersiella grunder. Regeringen överväger ocksåett stöd till kommuner för att möjliggöra abonnentanslutning med hög över-föringskapacitet i glest bebyggda områden genom lokala transport- och ac-cessnät och en särskild skattelättnad för utgifter för anslutning till datakom-munikation. Det sammanlagda beloppet för stödet till kommuner och skatte-lättnaden motsvarar . Summan av dessa belopp förutbyggnad av IT-infrastrukturen uppgår således till 5 825 miljoner kronor.Investeringskostnaden för ett nationellt optofibernät som når fram till varjekommunhuvudort har beräknats till ca . Denna kostnadförutsätts finansieras av det statliga affärsverket på mark-nadsmässiga grunder.Av propositionen framgår att de statliga stöd som planeras lämnas för attbygga ut en digital infrastruktur skall ha som villkor att andra aktörer bidrarmed minst motsvarande belopp. Som framgår av nedanstående sammanställ-ning beräknas att de totala insatserna för utbyggnaden av IT-infrastrukturenmed regeringens program uppgår till drygt 17 miljarder kronor.Kostnader för utbyggnad av IT-infrastruktur (miljarder kronor)StatenÖvrigaTotaltStomnätCa 2,502,5Regionalt nät2,62,65,2Stöd för bredbandsanslutning3,26,49,6Summa8,39,017,3MotionsförslagModerata samlingspartietBo Lundgren m.fl. (m) framhåller i motion T28 att statens uppgift inte börvara att bygga svartfibernät med skattepengar och bedriva osund konkurensmed privata bolag som bygger eller har byggt svartfibernät. En central statliguppgift är i stället att upphandla en viss garantitrafik i glesbygd eller på orsom annars kan få vänta orimligt på bättre överföringskapacitet.Staten skall däremot inte med skattesubventioner gå in och konkurrera medde bredbandsaktörer som redan har etablerat sig på marknaden.Angelägna utbyggnader, som inte är kommersiellt möjliga, kan komma tillstånd genom att staten upphandlar bredbandstjänster. Motionärerna anseremellertid att det är tveksamt med speciella skatteavdrag för inköp av bred-bandsuppkoppling. som arbetsredskap finns det avdragsmöj-ligheter för bredbandsanslutning. Dessutom finns det en risk för bristandekonkurrensneutralitet om staten låser fast sig till en viss speciell teknik.Prisnivån hos leverantörerna riskerar vidare att hållas uppe, och beslut omuppkoppling riskerar att dröja i avvaktan på ett framtida stöd.I motionen framhålls att staten i stället skall stå neutral till teknikvalet ocfölja marknadens utveckling. Den regionala utvecklingen av bredbandskapa-citeten bör följas noga och den snabba teknikutvecklingen för i synnerhetolika behov och olika geografiska avstånd beaktas. När konkurrens mellanolika företag och system med svartfiber uppträtt har priset för att nyttja nätefallit dramatiskt. Motionärerna framhåller i sammanhanget att konkurrens iflera fall har lett till prisnivåer som bara är bråkdelar av det gamla priset.I motion N239 av Per () framhålls att den fortsatta utbyggna-den av infrastrukturen för bredband, telefoni och datatrafik måste präglas avprivata företag, konkurrens och statligt garanterad trafik där så är nödvän-digt.I motion T704 av () framhålls att drift, nät och tjänster påkommunikationsområdet bör utsättas för konkurrens. Motionären påpekarvidare att vissa delar av befolkning och en del företag kananvända digitala tele- och datatjänster, medan andra fortfarande inte hartillgång till dessa till en rimlig och med storstadsområdena jämförbar kost-nad. Landsbygdens behov bör därför beaktas vid utbyggnad av IT-kommunikationsnätet, och mindre företag bör ha likvärdiga möjligheter att tadel av samhällets satsningar på IT-kommunikation.KristdemokraternaJohnny m.fl. (kd) delar i motion T24 regeringens bedömning atthushåll och företag i alla delar av bör fåtillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet och att detta iförsta hand skall ske i marknadens regi. anser att statenbara bör gripa in där marknaden inte räcker till och att staten först och främsbör stimulera en satsning på en kraftfull telekommunikation i . Detkan handla om att ge en avsiktsförklaring samt att förbereda spelregler förkonkurrensneutralitet på marknaden.Risken med statligt teknikval är att det inte blir långsiktigt hållbart. Motio-närerna vill i stället se en nätmarknad som påminner om elmarknaden därman skiljer på nätdelen och tjänstedelen. Det skall vara möjligt för nyatjänsteföretag att köpa in sig på andras nät för att sälja tjänster till slutandaren. Priserna måste vara så att monopol och oligopol undviks.I motionen framhålls vidare att staten har ett alldeles särskilt ansvar förglesbygden. Marknaden kommer med all säkerhet att se till att först storstä-derna, sedan alla större tätorter får tillgång till bredband i konkurrens ochmed ett flertal tjänsteoperatörer att välja på. Men precis som med mobiltele-fonins GSM-nät kommer det att ta innan hela är täckt. Det ärknappast ens troligt att samtliga kvadratkilometer av landet någonsin kom-mer att täckas om marknadsmässiga villkor enbart skall gälla. Enligt motio-närerna har staten här en tydlig uppgift och de anför att det finns många olikamöjligheter: ROT-avdrag för boende i glesbygd, investeringsbidrag, stöd viaregionala strukturmedel och EU-medel. Beträffande en skattelättnad föraccessnätet anför motionärerna att en sådan kan vara ett sätt att nå målet ombredband till alla, men de framhåller att förslaget är otydligt och att remissistanserna haft olika åsikter om hur en stimulans bäst kan ges till hushåll iglesbygd. De anser att det är beklagligt att regeringen inte kunnat samla sigtill ett konkret förslag på denna punkt.I motion T210 utvecklar m.fl. (kd) likartade synpunkter påIT-politiken. Dessutom framhålls att prissättningen på ISDN och liknandetjänster bör ses över. Det är inte rimligt att man kan få betala 15 000-20 000kr för en vanlig installation av ISDN. Detta borde regeringen via Post- ochtelestyrelsen uppmärksamma. Motionärerna framhåller vidare behovet avavreglering inom telekommunikationsområdet.Ulf m.fl. (kd) framhåller i motion N279 att snabb datakommuni-kation i hela landet är viktigt för fortsatta tillväxt, för möjlighetetill distansarbete och för möjligheter att bo och verka även i glesbygden. Re-geringen bör därför ge en tydlig avsiktsförklaring om att bredbandsteknikskall bli tillgänglig i hela landet.CenterpartietLennart m.fl. utvecklar i motionerna T26 och T703 Centerpartietspolitik för en digital allemansrätt och hur IT-infrastrukturen bör utformas.Motionärerna kritiserar regeringen för att ha för låg ambitionsnivå och ser enuppenbar risk för lokala infrastrukturmonopol med den lösning som rege-ringen förordar. Staten bör i stället enligt ta ett ansvar i förshand för accessnätet. Det innebär ett finmaskigt fibernät till "nära hemmet".Nätet bör sedan upplåtas på lika villkor till alla operatörer. Vidare framhållsatt i den fortsatta beredningen av regelverket för IT-infrastruktur bör enlösning tas fram, som motverkar framväxten av monopolsituationer. Ensådan lösning bör vara att uppmuntra kunderna att själva äga förbindelsernapå samma sätt som elektrifieringen av landsbygden en gång åstadkoms.Centerpartiet menar att staten bör stå som ägare till en heltäckande digitalinfrastruktur, byggd på fiber till hushållen och företagen. Utbyggnaden be-räknas kosta ca . För att utbyggnaden snabbt skall kommai gång bör bemyndiga regeringen att inrätta ett nytt helägt statligtbolag för att upphandla den nödvändiga infrastrukturen och för att tillhanda-hålla denna på likvärdiga villkor till alla operatörer. bör därförbemyndiga regeringen att anvisa för detta bolags aktie-kapital. Sammanfattningsvis menar att den statliga politiken fördigital infrastruktur bör utgå från tre tydliga kriterier:- Att trygga konkurrensen på tjänste- och operatörssidorna som är denmer dynamiska delen av IT-sektorn genom ett nät öppet på lika villkorför alla operatörer.-- Att garantera likvärdiga förbindelser i hela landet.-- Att ge förutsättningar för en långsiktig planering som gör att nätet blirskalbart i takt med att efterfrågan på kapacitet ökar.-Sven m.fl. (c) påtalar vidare i motion T714 att med en gemensamutbyggnad av likvärdig kapacitet till likvärdiga priser tryggas konkurrens ochtillgång till informationsteknik i hela landet. Motionärerna uppmärksammaratt kostnaden för ett ISDN-abonnemang varierar från i . Enligt motionen bör anslutningsavgiftenvara densamma över hela landet så att regional obalans motverkas.Folkpartiet liberalernaEva Flyborg m.fl. (fp) framhåller i motion T29 att det är angeläget att enbredbandsutbyggnad kommer till stånd. liberalerna ifrågasätterdäremot en alltför detaljstyrd statlig planering. Det finns en risk att utveck-lingen på infrastrukturområdet går både fortare och långsammare än vad mantänker sig. Enligt motionärerna skall det inte vara en statlig uppgift att ga-rantera bandbredd åt vartenda hushåll utan snarare att främja en god konkur-rens, en god mångfald på nätet och tillse att bevakardenna konkurrens. Regeringens förslag om ett nationellt infrastrukturpro-gram bör därför avslås. menar att byggandet av stomnät bör ge-nomföras i konkurrens och att regeringen bör stimulera till investeringar avolika aktörer i olika slags nät samt ta hänsyn till regionala och sociala oba-lanser. Bredbandsutbyggnad bör inte forceras fram alltför snabbt. Det finnsen risk att man bygger fast sig i gammal teknik om man snabbt investerar iutbyggnad som det sker tekniska innovationer på områ-det. avstyrker mot denna bakgrund även förslaget om statligt stödför regionala transportnät och lokala transport- och accessnät.Motionärerna anför vidare att en riktad skattelättnad riskerar att leda till atprisnivån fortsätter att vara hög och anser också att det är tveksamt om detöver huvud taget är en klok fördelningspolitik att subventionera bred-bandsuppkopplingar. Enligt motionärernas mening är det främst stadsborsamt människor med god ekonomi och datorvana som efterfrågar höghastig-hetsinternet. För många låginkomsttagare är det inte alls aktuellt att köpa endator till hemmet.Enligt motionen är det angeläget att ett stomnät byggs ut till orter som intehar det, liksom att de nät i tätbefolkade regioner som inte är tillräckligtkraftfulla för att möta efterfrågan byggs ut. ifrågasätter dock atttekniken skall beslutas på politiskt centralt håll samt att regeringen i förvägvill ge hela uppdraget till statliga . liberalernamenar att byggandet av stomnätet bör genomföras i konkurrens och att rege-ringen bör stimulera aktörer till investeringar i olika slags nät samt ta hänsytill regionala och sociala obalanser.Folkpartiet liberalerna delar regeringens uppfattning att utbyggnaden avregionala nät bör utföras av marknadens aktörer. Frågan om utredning avdetta är emellertid för tidigt väckt. anser det också angeläget attså många som möjligt, även i glesbygd, kan få tillgång till bredbands-nät, och motsätter sig inte heller att offentliga medel kan tas i bruk för dettMen man ifrågasätter att staten skall ta ett sådant ansvar.Eva Flyborg m.fl. (fp) framhåller vidare i motion T705 att ledningar, väx-lar, AXE-system etc., skall hålla en jämförbar standard och taxa över helaSverige.Kenth Skårvik och (båda fp) framhåller i motion T209 att detär av största vikt att hela får tillgång till ett utbyggt bredbandsnät.Motionärerna anser dessutom att det i första hand är privata intressenter sommåste stå för utbyggnaden. Stat och kommun bör endast i undantagsfallengagera sig i denna typ av utbyggnad. Det är också viktigt att en bra kon-kurrens mellan olika aktörer kan upprätthållas.Övriga motionsförslagMarianne () framhåller i motion T222 att om likvärdiga förut-sättningar för data- och telekommunikation skall kunna uppnås i landet börinfrastrukturen byggas ut och erbjuda en digital allemansrätt.Agne () föreslår i motion T701 att län utses som ett för-söksområde för bredbandsutbyggnad. Ett statligt anslag bör anvisas för än-damålet och regeringen bör i samverkan med i längenomföra projektet.Stig m.fl. (v) framhåller i motion T205 att om IT-utvecklingen skallha regional balans som utgångspunkt bör staten ta ett regionalpolitiskt an-svar. Enligt motionärerna kan medel som frigörs genom t.ex. en delförsälj-ning av vara en lösning på hur bredbandsutbyggnaden kan finansieras.Carin m.fl. (s) framhåller i motion T243 att hela landet snarastmåste få tillgång till teleförbindelser som klarar att överföra stora datamäng-der med hög hastighet. De insatser som görs av det privata näringslivet pårent marknadsmässiga grunder bör därför kompletteras med statliga insatserså att utbyggnaden sker parallellt till orter där de kommersiella förutsättningarna saknas (yrkande 9). I samma motion understryks vidare att en förutsätt-ning för att modern informationsteknik skall kunna tas till vara är att helalandet får tillgång till den nya tekniken på likvärdiga villkor. Staten bördärför verka för att teletaxorna så långt görs avståndsoberoende (yrkande10).Rune och (båda s) framhåller i motion T710 att lik-värdiga IT-förutsättningar bör råda i landet. För detta krävs inte bara fysiskainvesteringar utan också rättvisare teletaxor som är oberoende av avstånd, enökad satsning på kompetensutveckling samt stöd till IT-rådgivare i kommu-nerna.Carina och (båda s) betonar i motion T713 attmarknaden och infrastrukturen för framtidens kommunikationstjänster börbyggas upp med utgångspunkt från konsumenternas behov. Det betyder attden enskilde konsumenten fritt skall kunna välja den eller de operatörer ochleverantörer de vill, oavsett om det handlar om Internet, telefoni, TV etc.Lisbeth Staaf-Igelström m.fl. (s) konstaterar i motion T220 att samhället påmånga områden har tagit ett nationellt ansvar. Det gäller exempelvis attvägarna är framkomliga, att elström finns till hushåll och företag över helalandet och att fast telefoni blivit utbyggd. Enligt motionärerna bör på mot-svarande vis samhället även ansvara för att bredband finns i helalandet.Runar m.fl. (fp) påtalar i motion N213 att väl utbyggda ochfungerande kommunikationer är av mycket stor betydelse i glesbygden.Det är regeringens uppgift att kräva att operatörerna erbjuder en grund-service.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har i sitt yttrande (SkU9y) begränsat sig till regeringens pla-ner på en skattereduktion för bredbandsanslutning och bemött de invänd-ningar som motionärerna fört fram på följande sätt:Flera motionärer har ifrågasatt planerna på en skattereduktion främst därföratt ett riktat bidrag skulle vara kontraproduktivt och på kunna ledtill att kostnaden för anslutning blir högre än som skulle bli fallet utan ettbidrag. Enligt utskottets mening kan ett stöd som av någon anledning be-gränsar utbudet på en marknad motverka sitt syfte eftersom det minskadeutbudet kan ge upphov till prisökningar. När det gäller den av regeringenplanerade skattereduktionen är emellertid avsikten att denna skall lämnasdirekt till den som har utgiften för anslutningen. Härigenom undviks enligtskatteutskottets mening att det uppkommer negativa effekter på utbudet.Vidare invänds att planerna på ett stöd kan medföra att pågående arbeteavbryts och att nya arbeten inte startas i avvaktan på besked om stödets när-mare utformning. I sammanhanget kan framhållas att skattereduktionen äravsedd att öka spridningen av snabba uppkopplingar till områden som kom-mersiella aktörer inte skulle täcka in inom en rimlig tid och att den skallutgöra ett relativt sett lågt bidrag till totalkostnaden. Härigenom begränsasenligt skatteutskottets mening risken för negativa effekter på marknadenunder den tid stödets utformning utreds.Slutligen har det riktats fördelningspolitiska invändningar mot förslaget.Enligt motionärerna är det i första hand stadsbor med god ekonomi somanvänder Internet med höghastighetsanslutning, och för många låginkomst-tagare är det inte alls aktuellt att skaffa en dator i hemmet. Enligt utskottetmening är syftet med den föreslagna stimulansen inte i första hand fördel-ningspolitiskt utan avsikten är att låta de delar av landet som inte har sammakommersiella bärkraft som storstadsregionerna få del av de möjligheter somIT-utvecklingen ger. De möjligheter till ekonomisk tillväxt och annan sam-hällsutveckling som väl utvecklade kommunikationsnät på detta område gerupphov till bör vara tillgängliga i hela med rimliga ekonomiskainsatser.Avslutningsvis vill utskottet framhålla att det från skattemyndigheternassynvinkel är viktigt att skattereduktionen utformas så att den är enkel atttillämpa och lätt att administrera.Skatteutskottet har mot denna bakgrund inte någon erinran mot regeringensplaner på en skattereduktion och avstyrker aktuella motionsyrkanden.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet anser att avgörande för möjligheter att kunna behållaoch utveckla vår ledande ställning på IT-området är att en väl fungerande IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet skyndsamt byggs ut och ges spridning. Denna utbyggnad bör i första hand ske i marknadens regi. Ilikhet med vad som gäller inom andra viktiga infrastrukturområden har sta-ten dock en viktig roll att spela. För att möjliggöra exempelvis att de nyatjänsterna skall kunna tillhandahållas på ett effektivt och säkert sätt samt tikonkurrenskraftiga priser är det nödvändigt att vidta åtgärder så att hushålloch företag i hela landet ges goda möjligheter att utnyttja den nya tekniken.Konkurrensneutralitet och mångfald liksom säkerhet och teknisk samordningav näten kan vidare främjas genom statliga insatser och regler.Enligt utskottets mening är det därför angeläget att ett nationellt in-frastrukturprogram tas fram för att vägleda och underlätta en marknadsleddutbyggnad. Programmet bör innehålla förslag till regler och riktlinjer somgaranterar bl.a. säkerheten och framkomligheten. Staten bör däremot inte idetalj peka ut tekniska lösningar.När det gäller de invändningar som rests mot Svenska kraftnäts utbyggnadav ett stomnät mellan landets kommuner med ett fiberoptiskt bredbandsnätvill trafikutskottet klarlägga att denna utbyggnad skall ske på marknadsmäs-siga villkor. Genom sitt befintliga ledningsnät har en unikmöjlighet att snabbt kunna erbjuda ett kokurrenskraftigt öppet bredbandsnät.Utskottet anser det angeläget att denna möjlighet tas till vara. Enligt utskot-tets mening bör det vara till fördel både för hushåll och företag med en ökadkonkurrens mellan olika bredbandsaktörer. Genom konkurrens, låga priseroch en snabb utveckling får fler operatörer och IT-företag möjlighet att nyttjanäten.Utskottet konstaterar att det finns olika uppfattningar om behovet av statli-ga insatser för fortsatt utbyggnad av IT-infrastrukturen. menaratt insatserna enligt regeringens förslag är alltför blygsamma och förordar enstatlig satsning på ca . liberalerna framhållerdäremot att staten nu bör avstå från ekonomiska insatser. Därmed kan visenare se var behoven av statliga insatser finns. Moderata samlingspartietanger att det kan bli aktuellt för staten att upphandla viss garantitrafik i glbygd. Även framhåller att särskilda insatser kan kommaatt behövas i glesbygdsområden.Trafikutskottet anser det angeläget att utbyggnaden av en väl fungerandeIT-infrastruktur i största möjliga utsträckning sker i marknadsmässig regi.För närvarande pågår också omfattande investeringar av olika aktörer i ut-byggnad, framför allt av bredbandsnät. Utskottet anser att denna utvecklingär positiv och tyder på tilltro till som en ledande IT-nation. är därför inte berett att stödja förslag att staten skalvara en betydande ägare till en heltäckande digital infrastruktur.Staten har dock ett ansvar att se till att IT-infrastruktur med hög överfö-ringskapacitet blir tillgänglig i hela landet vilket skapar förutsättniar för tillväxt. Enligt utskottets mening är en sådan satsning nödvändig omSverige skall kunna hävda sig långsiktigt i den internationella konkurrensen.Utredningen om Infrastrukturprogram för bredbandskommunikation har i sittdelbetänkande preliminärt beräknat att av Sverigesbefolkning inte kommer att erbjudas bredbandsförbindelser av kommersiellaaktörer inom en femårsperiod.Enligt trafikutskottets mening får inte den teknik som kan överbrygga av-stånden i landet leda till att klyftan mellan storstad och glesbygd vidgas.Utskottet delar därför inte den uppfattning som framförs i flera motioner omatt utvecklingen bör avvaktas för att se i vad mån statliga insatser kan kom-ma att behövas . Enligt utskottets mening är särskildastatliga insatser påkallade för att trygga en utbyggnad av höghastighetsför-bindelser även i landets glest befolkade områden.