bet · GN01SkU17 · 2000-03-21 00:00:00 — Utskottet är mot dennabakgrund inte nu berett att ställa sig bakomförslaget utan avstyrker motionen.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet delar bostadsutskottets bedömning idenna del och avstyrker motionen.Skattereduktion för fastighetsskötselMotionernaI motion Sk764 av () anförs att denhöga beskattningen av de tjänster som ingår i hyranär ett av de viktigaste hindren för att producerahyreslägenheter. Motionären konstaterar attKristdemokraterna i annat sammanhang har lagt framförslag om en skattereduktion för hushållsnäratjänster i egna hem och anser att möjligheten attinföra en motsvarande skattereduktion förhyresgästernas fastighetsförvaltning och fastighets-skötsel nu bör utredas.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet är inte på de i motionen angivnagrunderna berett att ställa sig bakom ett förslag omskattereduktion för vissa fastighetstjänster utananser att denna fråga bör bedömas i ett störrebostads- och skattepolitiskt sammanhang. Även idetta fall anser bostadsutskottet sålunda att detpågående utredningsarbetet bör avvaktas, varförmotionen avstyrks.Bostadsutskottets ledamöter från Kristdemokraternahar avgivit en avvikande mening.Utskottets ställningstagandeEnligt skatteutskottets mening är den skattemässiganeutraliteten mellan olika boendeformer en viktigdel i den översyn och utvärdering av reglerna omfastighetsskatt som Fastighetsbeskattningskommitténgenomför. Att tillsätta en ny utredning i syfte attinföra särskilda skattereduktioner för en vissboendeform skulle allvarligt rubba förutsättningarnaför den pågående översynen och är därför inteaktuellt.Skatteutskottet anser att resultatet av denpågående översynen bör avvaktas och avstyrker därförmotionen.Attraktiva områdenMotionernaI motion Sk645 yrkande 2 av ochIngvar () anförs att de högamarknadsvärdena i attraktiva kustområden driver upptaxeringsvärdena för yrkesfiskare och andraskärgårdsboende till orimliga nivåer och att det ärnödvändigt med ett med mer rimligt system. Riksdagenbör enligt motionärerna hos regeringen begära ettförslag om långsiktigt sänkt fastighetsskatt.I motion Sk820 av () anförs attdagens taxeringssystem pressar bort de fastboendefrån skärgården och motionären föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännaatt taxeringsreglerna måste reformeras.Taxeringsreglerna bör enligt motionären varautformade på ett sådant sätt att de skiljer påfastboende och fritidsboende, och den s.k.belägenhetsfaktorn bör avskaffas för fastigheter medfastboende och endast gälla fastigheter medfritidsboende (yrkande 1). Antalet värdeområden börsänkas från 7 300 till 2 500 för att reducera deorimliga trappstegseffekterna mellan attraktivaområden och vanliga områden (yrkande 2). Vidare börsärskilt utsedda fastighetsnämndemän användas föratt tillgodose behovet av sakkunskap ochrättssäkerhet när en fastighetsägares besvär översatta taxeringsvärden prövas (yrkande 3).Också i motion N277 yrkande 11 av . (kd) anförs att fastighetstaxeringen ochfastighetsskatten är ett av de största problemen förde skärgårdsboende och motionärerna begär etttillkännagivande om att fastighetsskatten måstesänkas.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet anför att har haft i uppdrag att se överbeskattningen av fastigheter i attraktiva områdenoch att kommittén redovisat sina överväganden ibetänkandet Begränsad fastighetsskatt (SOU 1999:59),som är föremål för överväganden inom Regerings-kansliet. Enligt bostadsutskottets mening börresultatet av dessa över-väganden avvaktas, ochutskottet avstyrker därför motionerna.En avvikande mening har avlämnats av Moderatasamlingspartiet, , liberalerna.Utskottets ställningstagandeEnligt skatteutskottets mening ingår de frågor sommotionärerna tar upp kring beskattningen avfastigheter i attraktiva områden i den pågåendeöversynen av fastighetsskatten ochfastighetstaxeringen.Fastighetsbeskattningskommittén har haft i uppdragatt behandla frågan om fastighetsskattens inverkan iattraktiva områden med förtur och har i betänkandetBegränsad fastighetsskatt (SOU 1999:59) lagt framförslag som syftar till en begränsning avfastighetsskatten för hushåll med låg inkomst.Kommittén redovisar dels ett förslag om en generellbegränsning, dels ett förslag där begränsningenendast skall gälla inom ett visst geografisktområde. Förslaget har remissbehandlats.Eftersom kommittén behandlat frågan om begränsningav fastighetsskatten i attraktiva områden med förturoch innan ställning har kunnat tas till de allmännaprinciper som bör ligga till grund för den löpandebeskattningen i stort kan kommittén vid denfortsatta behandlingen återkomma till den generellaproblematik som sammanhänger med fastighetsskattenskonstruktion som en skatt på icke-monetäravkastning. Kommittén beräknas avlämna sittslutbetänkande den 2 maj 2000.När det gäller frågor kring fastighetstaxeringenhar dessa behandlats avFastighetstaxeringsutredningen som i dagarnaavlämnat sitt slutbetänkande Fastighetstaxering -precision, påverkansmöjligheter och individuellabedömningar (SOU 2000:10).Enligt skatteutskottets mening bör resultatet avden pågående översynen avvaktas, och utskottetavstyrker därför motionerna.Fastighetsbeskattningen vid tomträttBakgrundVid fastighetsbeskattningen likställstomträttsinnehav med vanligt ägande. En konsekvensär att det är tomträttsinnehavaren och inte ägarensom betalar fastighetsskatt för en fastighet sominnehas med tomträtt. Härvid medgestomträttsinnehavaren avdrag för sin tomträttsavgäldunder inkomst av kapital.MotionenI motion Sk629 av () anförs attde bristfälliga motiven för fastighetsskattenframstår i särskilt skarp dager när det gällerfastighetsskatten på tomträtter. Entomträttsinnehavare har endast en nyttjanderätt tillmarken och det framstår därför som stötande att låtatomträttsinnehavaren och inte ägaren betalafastighetsskatt för marken. bör hosregeringen begära ett förslag som innebär attfastighets-skatt skall betalas av fastighetsägarenoch inte av den som innehar en fastighet medtomträtt.Bostadsutskottets yttrandeI sitt yttrande anför bostadsutskottet att lagen omstatlig fastighetsskatt och fastighetstaxeringslagenjämställer tomträttshavare med fastighetsägare vadgäller skattskyldighet till fastighetsskatt och attdet som anförs i motionen inte ger bostadsutskottetanledning att förorda någon förändring i dettaavseende. hänvisar till vadutskottet tidigare anfört (yttr. 1998/99:BoU2y s. 2)om att en omläggning av skattskyldigheten sannoliktskulle föranleda krav från markägaren på enkompensation inom ramen för tomträttsavgälden.Utskottet avstyrker motionen.En avvikande mening har avgivits av Moderatasamlingspartiet.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har vid upprepade tillfällenavstyrkt yrkandena med denna inriktning och ser intenågon anledning att nu ändra inställning i dennafråga. I likhet med bostadsutskottet avstyrkerutskottet den aktuella motionen.Energibesparande åtgärderMotionernaI tre motioner framställs yrkanden om attinvesteringar i energibesparande åtgärder inte börhöja värderingsunderlaget för fastighetsskatten.Sådana yrkanden framställs i motionerna Sk610 avIngvar och (), Sk809 avCatharina och () ochN383 yrkande 9 av m.fl. (kd).Bostadsutskottets yttrandeI sitt yttrande anför bostadsutskottet att någonsärbehandling av investeringar som gjorts ienergibesparande syfte inte förekommer vidfastighetstaxeringen eller beräkningen avfastighetsskatt och att sådana investeringar såledesföljer den allmänna principen om att investeringarsom leder till höjt marknadsvärde för en fastighetockså leder till höjt taxeringsvärde och därmed höjdfastighetsskatt. erinrar om attutskottet tidigare (yttr. 1998/99:BoU2y s. 2) haruttryckt uppfattningen att dessa principer i vissafall kan leda till att åtgärder som är önskvärda ursamhällets synvinkel delvis blir mindre förmånligaatt genomföra för den enskilde fastighetsägaren ochatt det ur ett energihushållningsperspektiv såledeskan framstå som olyckligt att åtgärder som i vissafall har främjats genom statligt stöd samtidigtleder till en ökad skattebelastning förfastighetsägaren. Som förordas i de aktuellamotionerna kan det mot denna bakgrund enligtbostadsutskottets mening finnas skäl att övervägamöjligheterna till regeländringar inomfastighetsskattesystemets ram. börgivetvis - enligt vad bostadsutskottet anför - ensträvan vara att reglerna för taxering och uttag avfastighetsskatt skall vara så enkla och enhetligasom möjligt.Bostadsutskottet konstaterar attFastighetsbeskattningskommittén bl.a. skall övervägafrågor om undantag från de generella reglerna förfastighetsskatt och att en av de frågor somkommittén därvid skall ta ställning till är hurmiljöinvesteringar och andra miljörelateradeåtgärder bör påverka fastighetsskatten.Enligt bostadsutskottets mening kommer såledesöverväganden med den inriktning som motionärernaförordat att komma till stånd inom ramen förFastighetsbeskattningskommitténs pågående arbete,och utskottet anser därför att det inte kan anseserforderligt med något tillkännagivande frånriksdagen i frågan i enlighet med motionsförslagen.Bostadsutskottet avstyrker motionerna.En avvikande mening ha avgivits av Moderatasamlingspartiet, Kristdemo-kraterna, Centerpartietoch liberalerna.Utskottets ställningstagandeFastighetsbeskattningskommittén har bl.a. i uppdragatt diskutera frågan om vissa undantag från degenerella reglerna om fastighetsskatt. Ett sådantundantag gäller frågan om fastighetsskattens roll ifråga om miljöin-vesteringar och andramiljöfrämjande åtgärder. En fråga som kommitténinledningsvis bör ta upp är omfastighetsskattesystemet bör användas förstimulansåtgärder av detta slag eller om detta bästkan ske på annat sätt. Vidare bör kommittén redovisahur ett undantag lagtekniskt skulle kunna utformas.Av direktiven framgår vidare att kommittén inomramen för en diskussion om de ekonomiskakonsekvenserna bör belysa vilken betydelse sådanaundantagsregler skulle få för taxeringsutfallet iallmänhet och om det finns anledning att tro attdessa fastigheter skulle stiga i värde om deundantas från fastighetsskatt eller har en lägrefastighetsskatt än andra fastigheter.Fastighetsbeskattningskommittén beräknas avlämnasitt slut-betänkande den 2 maj 2000.Enligt skatteutskottets mening bör resultatet avden pågående översynen avvaktas. Utskottet avstyrkermotionerna.Reavinstbeskattningen och indexreglernaBakgrundNär reavinstreglerna för fastigheter ändrades vid1990 års skattereform infördes en möjlighet attfortsätta att tillämpa äldre regler under enförhållandevis lång övergångsperiod, fram t.o.m.utgången av . Avsikten var att övergångentill en nominell beräkningsmetod inte skulle getröskeleffekter för skattskyldiga som genomindexuppräkning m.m. kunde påräkna en lågreavinstskatt vid tillämpning av de äldre reglerna.Övergångs-bestämmelserna har numera upphört attgälla.MotionernaI motion Sk627 yrkande 2 av () anförsatt den höjning av reavinstbeskattningen sominträffar när de äldre s.k. indexreglerna upphördeatt gälla vid utgången av är förödande förmånga företag och accentuerar de problem somreavinstbeskattningen ger upphov till vidgenerationsväxlingar i t.ex. jordbruksföretag.Motionären begär ett tillkänna-givande tillregeringen om att ett förslag bör läggas fram sominnebär att skärpningen av reavinstbeskattningenupphör.Även i motion Sk644 av och () begärs ett tillkännagivande med dennainnebörd. Motionärerna framhåller också att det ärangeläget att tillsätta en utredning med uppgift attskyndsamt utreda frågorna kringreavinstbeskattningen och dess effekter för jordbrukoch andra mindre företag i samband medgenerationsskiften.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet avstår från ett närmareställningstagande till förslagen i de aktuellamotionerna.I en avvikande mening från Moderata samlingspartiettillstyrks förslagen om en översyn av reglerna omreavinstbeskattning av fastigheter.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har behandlat enrad yrkanden med denna inriktning i sitt yttrandetill finansutskottet över skattefrågorna i budget-propositionen (jfr bet. 1999/200:FiU1). Utskottetanförde då att de äldre indexanknutna reglerna förreavinstbeskattning av fastigheter bör få löpa utmed utgången av eftersom en fortsattparallell tillämpning av nya och äldre regler efterden långa övergångsperiod som beslutades vid 1990års skattereform annars kan resultera i enpermanentning av en situation med två parallellaregelkomplex och avstyrkte yrkandena. Utskottet harinte ändrat inställning i denna fråga och är såledesinte berett att tillstyrka en återgång till äldreregler i denna del.När det gäller önskemålen om en översyn avproblematiken kring generationsskiften kan utskottetkonstatera att den tillsatta utredningen meduppgift att se över reglerna för beskattning avägare i fåmansföretag m.m. bl.a. har i uppgift attöverväga olika ändringar som kan underlättagenerationsskiften i företag (dir. 1999:72).Med det anförda avstyrker utskottet de aktuellamotionsyrkandena.Uppskov med reavinstbeskattningBakgrundDen som avyttrat en permanentbostad och förvärvar enannan bostad som han flyttar till kan få uppskov medskatten på den reavinst som uppkommit. Den nyabostaden skall ha anskaffats somomfattar året före och året dåursprungsbostaden avyttrades. En tomt kan räknas somersättningsbostad under förutsättning att däruppförs ett småhus.MotionernaI motion Sk713 av Per m.fl. (v) anförs attreglerna om uppskov i stort sett är bra ochnödvändiga för att förhindra inlåsningseffekter, menatt det har visat sig att reglerna ibland vållarsvårigheter. Om en person äger enobebyggd tomt och avyttrar sin bostad för attuppföra en ny bostad på tomten medges inte uppskov.Anledningen är att tomten anskaffats före den periodunder vilken ny bostad måste anskaffas och attuppförandet av ett hus på tomten inte räknas som enanskaffning i lagens mening. Motionärerna hemställeratt lagstiftningen förtydligas så att uppskov medreavinstbeskattningen kan medges i fall som dessa.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet anför att möjligheten att fåuppskov med beskattningen av reavinst vidfastighetsförsäljning främst har tillkommit för attöka rörligheten på bostadsmarknaden.Bostadsutskottet konstaterar att det finnssituationer där uppskov med reavinstbeskattningeninte kan erhållas, trots att det enligt utskottetsmening föreligger starka skäl för detta. den i motionen redovisade situationen därsäljaren vid avyttringstillfället innehar enobebyggd tomt, som denne därefter bygger sig ett huspå.Enligt bostadsutskottets mening är detta en orimligsituation och utskottet anför att reglerna föruppskov med realisationsvinstbeskattningen i dettaoch liknande fall bör ses över i enlighet medförslaget i motion Sk713. Det anförda bör riksdagenenligt bostadsutskottets mening som sin mening geregeringen till känna.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet kan i likhet med bostadsutskottetkonstatera att det är en brist att uppskov medreavinstbeskattningen inte kan medges i de fall sommotionärerna tar upp och utskottet anser därför attdet finns skäl att se över reglerna om uppskov isyfte att komma till rätta med detta problem.Det anförda bör med bifall till motionSk713 som sin mening ge regeringen till känna.Återläggning vid försäljning avnäringsfastighetBakgrundDen som innehar en näringsfastighet har möjlighetatt göra olika avdrag under innehavet.Anskaffningskostnaden och kostnader för ny-, till-eller ombyggnad dras av genom värdeminskningsavdrag.För reparations- och underhållskostnader medgesdirektavdrag. Dessutom erhålls skogsavdrag ochavdrag för substansminskning för vissa fastigheter.När en fysisk person eller ett dödsbo säljer ennäringsfastighet medger skattereglerna attförsäljningen redovisas i det lägre beskattadeinkomstslaget kapital och att reavinsten beräknasenligt de regler som gäller där. Utgångspunkten äratt vinstberäkningen skall göras på sedvanligt sättmed ett omkostnadsavdrag som motsvararanskaffningskostnaden, ombyggnadskostnader etc. Harfastigheten redan dragits av i näringsverksamhetenlöses detta genom att de gjorda avdragen återförstill beskattning i näringsverksamheten. På så sättundviks att avdragsrätten under näringsverksamhetleder till en avvikelse från denvinstberäkningsmodell som gäller i det lägrebeskattade inkomstslaget.Motsvarande gäller när en juridisk person säljer ennäringsfastighet. Här finns dock inte samma skillnadi skattesats och det är därför i första hand självaberäkningsmetoden med ett fullt omkostnadsavdragunder kapital som gör det nödvändigt att återföraeventuella avdrag i näringsverksamheten.MotionernaI motion Sk826 yrkande 2 av m.fl.(m) anförs att återläggningen avvärdeminskningsavdrag vid avyttring avnäringsfastighet vilar på grundsynen att avdragenhar återvunnits om fastigheten avyttras med vinst.Enligt motionärerna kan det emellertid förekomma attgjorda värdeminskningsavdrag avser tillgångar sominte kan anses ligga till grund för köpeskillingennär fastigheten försäljs. Det kan t.ex. gällautrangerade byggnader, täckdikningsanläggningar sominte längre fungerar, skogsavdrag etc. Motionärernaanser att utgångspunkten vid reavinstbeskattningenbör vara att gjorda värdeminskningsavdrag ochliknande har sin motsvarighet i en värdemässigtlika stor förslitning av tillgången och att någonåterföring av dessa avdrag inte bör ske som intäktav näringsverksamhet. I stället böromkostnadsbeloppet vid reavinstbeskattningenreduceras.I motion Sk631 av och () anförs att återläggningen avvärdeminskningsavdragen framstår som ologisk medtanke på att avdragen är en korrigering förförslitning och nedgång i värde på den gjordainvesteringen. Reglerna bör ändras så att utnyttjadevärdeminskningsavdrag beskattas enbart vidberäkningen av reavinst i inkomstslaget kapital.Utskottets ställningstagandeEnligt skatteutskottets mening innebär reglerna omåterläggning endast att en korrigering görs för attundvika att de kostnader som ligger till grund föromkostnadsavdraget i inkomstslaget kapital dras avtvå gånger. Har de kostnader som ingår iomkostnadsbeloppet redan dragits av i annan formmåste en korrigering ske om inte dubbla avdrag skallerhållas. Att reglerna utformats på ett sådant sättatt korrigeringen görs genom beskattning inäringsverksamheten har sin grund i att det är idetta inkomstslag som omkostnaden dragits av och attskattesatsen i inkomstslaget kapital är lägre änskattesatsen i inkomstslaget näringsverksamhet idessa fall. När de nuvarande reglerna infördesanfördes bl.a. att det inte är acceptabelt att haregler som innebär att avdrag först kan göras mot enhögre skattesats och sedan återläggas i ettinkomstslag med en lägre skattesats (jfr prop.1989/90:110 s. 420).Enligt skatteutskottets bedömning finns det inteskäl att överväga en förändring av de nu aktuellareglerna. Utskottet avstyrker motionerna.ROT-avdragBakgrundDet system med skattereduktion för utgifter förreparation och underhåll samt utgifter för om- ochtillbyggnad av bostadshus (s.k. ROT-avdrag) somtillämpats under har numera i principupphört. Skattereduktion kan dock fortfarandeerhållas under förutsättning att arbetena utförtsföre och att en ansökan omreduktion lämnats in senast den 29 februari 2000.Reduktionen motsvarar av utgifterna och får försmåhus inte överstiga . För hyreshus ochbostadsrätter gäller andra belopp. Det föreliggerinte någon rätt till skattereduktion för andrahushållstjänster.MotionernaI flera motioner framställs yrkanden om att ROT-avdraget skall återinföras. Sådana yrkandenframställs i motionerna Sk324 yrkande 25 delvis avLennart m.fl. (c), Sk719 av () och Bo204 yrkande 18 avRigmor m.fl. (c).Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet anför i sitt yttrande att utskottetvid sin tidigare behandling av motioner rörandeskattereduktion för ROT-arbeten har erinrat om attROT-avdragen främst har använts för att minskaarbetslösheten i byggbranschen och att den senasteförlängningen av rätten till ROT-avdrag också dengrundades på en strävan att begränsabyggarbetslösheten. är mot dennabakgrund inte nu berett att ställa sig bakommotionsförslag om att införa någon form av permanentskattereduktion för byggnadsarbeten eller andrahushållstjänster. Enligt bostadsutskottets meningbör denna fråga bedömas i ett störreskattesammanhang. Utskottet avstyrker sålundamotionerna.I en avvikande mening tillstyrker Kristdemokraternaoch de aktuella motionerna.Moderaterna erinrar i ett särskilt yttrande om sittförslag om en skattereduktion för hushållstjänster.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har senast i betänkande1999/2000:SkU13 avstyrkt ett antal motioner ominförande av en allmän skattereduktion förhushållstjänster. När det gäller de nu aktuellaförslagen om en skattereduktion för utgifter förreparation och underhåll samt utgifter för om- ochtillbyggnad av bostadshus delar utskottetbostadsutskottets bedömning att det inte är aktuelltatt införa en permanent skattereduktion av dennatyp. Utskottet avstyrker i likhet medbostadsutskottet de aktuella motionsyrkandena.Fastighetsskatten på vattenkraftsenheterFram till utgick en förhöjdfastighetsskatt på vattenkraftsstationer. Dennaskatt motsvarade en tidigare produktionsbeskattningav kraftverken och innebar att vattenkraftverkenhade en högre fastighetsskatt än övrigaelproduktionsenheter och industrienheter. Denförhöjda fastighetsskatten slopades (prop. 1997/98:150 s. 175, bet. 1997/98:FiU20).Numera omfattas vattenkraftsstationer endast av denallmänna fastighetskatt på som tas ut påindustrienheter och elproduktionsenheter.MotionernaI motion N277 yrkande 9 av m.fl.(kd) hemställs att fastighetsskatten förvattenkraftsstationer omvandlas till en kommunalavgift.Utskottets ställningstagandeEnligt skatteutskottets mening utgår det inte i dagnågon särskild fastighetsskatt på justvattenkraftsstationer. Däremot omfattas dessa av denfastighetsskatt på som tas ut avindustrienheter och elproduktionsenheter som ett ledi finansieringen av medlemskapet i EU. Det är enligtutskottets mening inte aktuellt att omvandla dennafastighetskatt till en avgift. Utskottetavstyrker därför motionen.FörmögenhetsbeskattningenBakgrundFysisk person, dödsbo och familjestiftelse betalarförmögenhetsskatt av den del avförmögenheten som överstiger . För annanjuridisk person utgår förmögenhetsskatt avden del av förmögenheten som överstiger 25 000 kr.Arbetande kapital i företag är fritt frånförmögenhetsskatt. Undantaget gäller ävennäringsfastighet.Makar och hemmavarande barn som intesjälva skall lämna självdeklaration sambeskattas.Förmögenhetsskatt betalas av den del avden gemensamma förmögenheten som överstiger 900 000kr. Med makar jämställs de som utan att vara giftabor tillsammans och har eller har haft barn ellertidigare varit gifta med varandra.MotionernaI ett antal motioner framställs yrkanden som syftartill att slopa förmögenhetsskatten, fasa ut dennagenom olika reduceringar av underlaget eller genomsuccessiva minskningar av skattesatsen. Sådanayrkanden framställs i motionerna Sk692 yrkande 4 avBo Lundgren m.fl. (m), Sk326 yrkande 6 av CarlFredrik m.fl. (m), Kr509 yrkande 16, Sk325yrkande 8 av m.fl. (kd), Sk771 yrkande4 av m.fl. (kd), Sk689 yrkande 4av m.fl. (kd) och Sk324 yrkande 15delvis av m.fl. (c).Vidare framställs yrkanden om en slopadsambeskattning i flera motioner. Sådana yrkandenframställs i motionerna Sk611 av dePourbaix-Lundin (m), Sk612 av och (), Sk613 av (), Sk757 avMargit (), Sk614 av och (), Sk771 yrkande 5 av . (kd), Sk732 av (), A807yrkande 21 av m.fl. (fp), Sk762yrkande 2 av och (fp, c) ochSk324 yrkande 15 delvis av m.fl. (c).Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har senast avstyrkt yrkanden om enslopad eller utfasad förmögenhetsbeskattning i olikaformer i yttrandet till finansutskottet överskattefrågorna i budgetpropositionen (jfr bet.1999/2000:FiU1).I det sammanhanget tillstyrkte utskottet en radförändringar på skatteområdet efter en prövning avdet tillgängliga statsfinansiella utrymmet och envägning mot behovet av ytterligare insatser när detgäller vård, skola och omsorg.