bet · GO01SfU1 · 2000-11-28 00:00:00 — anvisar för anslagen under (utgiftsområde 8Invandrare och flyktingar,) utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdomoch handikapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samtutgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställningi motionen.24. begär hos regeringen förslag till lagändring så attsjukförsäkringens kostnader för trafikolyckor förs över från sjukförsäkringentill trafikförsäkringen.2000/01:Kr230 av m.fl. (m) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konstnärerna och socialförsäkringssystemet.2000/01:Kr701 av m.fl. (mp) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:28. begär att regeringen tillsätter en utredning om hur pensions-och sjukförsäkring långsiktigt kan utvecklas till att omfatta ocksåkonstnärer.2000/01:L406 av () vari föreslås att fattar följandebeslut:6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om adoptionskostnadsbidragets storlek.2000/01:MJ843 av m.fl. (v) vari föreslås att fattarföljande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att klassa elöverkänslighet som arbetsskada.2000/01:N267 av m.fl. (c) vari föreslås att fattarföljande beslut:4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en förbättrad utformning av socialförsäkringssystemet försmåföretagen.2000/01:N323 av m.fl. (fp) vari föreslås att fattarföljande beslut:13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rättvisa regler i socialförsäkringarna.2000/01:So255 av () vari föreslås att fattarföljande beslut:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändring av den s.k. två och ett halvt års-regeln.2000/01:So304 av m.fl. (c) vari föreslås att fattarföljande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om principer för valfrihet, flexibilitet och rättvisa ifamiljepolitiken.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökat jämställdhetsarbete.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen för att förbättra barnfamiljernas ekonomi.2000/01:So354 av m.fl. (c) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ingen under skall förtidspensioneras.2000/01:So358 av m.fl. (c) vari föreslås att fattarföljande beslut:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärka familjens ställning och ökat självbestämmande för livs-kvaliteten.2000/01:So360 av () vari föreslås att fattarföljande beslut:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om handläggning och ekonomiska medel hos försäkringskassorna.2000/01:So364 av m.fl. (m) vari föreslås att fattarföljande beslut:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att RFV och försäkringskassorna skall ta initiativ tillsammans medSvenska för att på frivillig väg främja utvecklingen ochtillämpningen av goda sjukskrivningsnormer.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett försäkringsmedicinskt centrum skall skapas i anslutningtill lämpligt universitet.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kvalifikationskraven för försäkringsläkarna skall utredas samtatt nationellt tillämpade kriterier vid nyanställning av försäkringsläkareskall tillämpas.2000/01:So452 av och () vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att undersöka varför kvinnorna inom den offentliga sektorn harhögre sjukfrånvaro än dem med liknande arbetsuppgifter, som är anställda iprivata företag.2000/01:So454 av och () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vårdbidraget skall följa barnet om föräldrarna separerar.2000/01:So456 av m.fl. (fp) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om änkepensionerna.2000/01:So457 av och () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. begär att regeringen lägger fram förslag om en handlingsplanför att åtgärda de ensamstående föräldrarnas situation.2000/01:So538 av m.fl. (fp) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:15. begär förslag från regeringen om åtgärder motförtidspensionering av unga funktionshindrade i enlighet med vad som anförs imotionen.2000/01:So539 av m.fl. (c) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:6. begär att regeringen lägger fram förslag om en handlingsplanför att höja den faktiska pensionsåldern.2000/01:So540 av m.fl. (kd) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rehabilitering av hörselskadade.2000/01:So541 av m.fl. (fp) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:1. begär förslag av regeringen om att förlänga rätten tillnärståendepenning och den därtill kopplade rätten till ledighet frånnuvarande till 120 dagar.5. anvisar till utgiftsområde 10 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering m.m. för budgetåret utöver vadregeringen föreslagit eller således 38 475 miljoner kronor.2000/01:So544 av och (c) vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sakkunniga om sjukdomen fibromyalgi skall finnas att tillgåinom och vid rättsärenden som behandlas inom länsrätten ochkammarrätten.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av anpassade rehabiliteringsåtgärder för kroniskt sjuka.2000/01:So545 av m.fl. (c) vari föreslås att fattarföljande beslut:10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att stärka de äldre kvinnornas ekonomi genom en rejälhöjning av pensionstillskottet.2000/01:So548 av m.fl. (fp) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om FINSAM och liknande samarbete.2000/01:Ub243 av () vari föreslås att fattarföljande beslut:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att återinföra vårdnadsbidraget. SocialförsäkringarnaAllmänna principer för socialförsäkringarnaNuvarande ordningDen allmänna försäkringen har länge haft den centrala platsen i det svenskasocialförsäkringssystemet. Här ingår bl.a. sjukförsäkringen ochföräldraförsäkringen samt folkpensioneringen och tilläggspensionen (ATP).Från folkpensioneringen och ATP utges förmåner i form av förtidspension,ålderspension och efterlevandeförmåner. Ålderspensionssystemet har nyligenreformerats med omfattande övergångsregler. Enligt de helt reformeradereglerna kommer inkomstgrundad ålderspension att vara avgiftsdefinierad ochgrundas på de sammanlagda förvärvsinkomsterna under livet. Grundskyddetutgörs av garantipension. Till pensionerna finns tilläggsförmåner. En annanallmän försäkring är arbetsskadeförsäkringen. Förmånerna i dessaförsäkringssystem grundas på inkomster upp till högst 7,5 prisbasbelopp ellerförhöjda prisbasbelopp.Socialförsäkringen finansieras med arbetsgivaravgifter, egenavgifter ochallmän pensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften tas endast ut påinkomster upp till 7,5 förhöjda prisbasbelopp (efter avdrag för den allmännapensionsavgiften) medan arbetsgivar- och egenavgifter även tas ut påinkomster över denna nivå.Till begreppet socialförsäkring hänförs i många sammanhang andraförmånssystem av socialpolitisk art som utbetalas av () och de allmänna försäkringskassorna, t.ex. barnbidrag ochunderhållsstöd.MotionerI motion Sf286 av m.fl. (m) anförs att socialförsäkringarnamåste bygga på en genomtänkt långsiktig strategi som helst kan accepteras aven bred majoritet medborgare. Detta kräver att förändringarna är nationelltförankrade. Att socialförsäkringen lämpligast utvecklas i nationell miljöhänger också samman med det nära sambandet mellan socialförsäkringen ochbeskattningen. Den internationella utvecklingen får dock ökad betydelse ochsystemen får inte hindra internationell rörlighet. Motionärerna anser attSverige bör hålla fast vid linjen att socialförsäkringssystemen skall liggakvar på nationell nivå och inte överföras till överstatlig EU-nivå, och debegär i yrkande 1 att som sin mening ger regeringen detta tillkänna.I motionen begärs också tillkännagivanden om principer försocialförsäkringssystemen (yrkandena 2, 3, 8, 9 och 15). Motionärerna anseratt förändringar av socialförsäkringssystemen liksom beskattningen måstebehandlas som långsiktiga investeringsprojekt, vilket innebär att entidsförskjutning mellan intäkts- och kostnadsströmmar måste beaktas. Beslutenmåste därför innehålla ett visst finansiellt risktagande. Vidare måstesocialförsäkringssy-stemen vara så utformade att de främjar den enskildes ansvar, arbetsvilja ochärlighet men också arbetsgivarens ansvar för en bra arbetsmiljö och omsorg omsin personal, vilket kräver att sambanden mellan kostnader och förmåner ärsynliga. Socialförsäkringssystemen bör så långt möjligt få enförsäkringsmässig utformning. Ersättningstaket inom sjukförsäkringen börinkomstindexeras på samma sätt som i det reformerade pensionssystemet. Uttagav sjukförsäkringsavgift över ersättningstaket bör ifrågasättas, och ettborttagande av avgiften över taket bör prövas i samband med andraskattesänkningar. Socialförsäkringarna utjämnar risker mellan olikaförsäkrade och avgifterna är desamma oavsett olika risker, som kön och ålder.Denna bristande försäkringsmässighet är motiverad av sociala hänsyn men kanskapa problem med överutnyttjande och svårigheter att hålla systemetfinansiellt stabilt.Bo Lundgren m.fl. (m) begär i motion A244 yrkande 7 ett tillkännagivande omatt de grundläggande trygghetssystemen måste vara hållfasta i stället förkonjunkturberoende för att människor skall känna trygghet också i tider avsnabb förändring. Socialförsäkringssystemen måste vara trovärdiga ochinnehålla ett tydligt samband mellan ingående betalningar och utgåendeförmåner samt uppmuntra till arbete och enskilt sparande. Bland annat måstesystemen göras mer enhetliga och överblickbara, och det skall aldrig varalönsamt för den enskilde att skifta mellan olika statligt finansieradetrygghetssystem.I motion Sf261 av () begärs att regeringen tillsätter enbrett sammansatt utredning med uppgift att analysera de problem som följer aven åldrande befolkning och föreslår ändringar i transfererings- ochsocialförsäkringssystemen i syfte att öka arbetskraftsutbudet, främst genomatt motverka tendensen till sjunkande faktisk pensionsålder.Birgitta m.fl. (c) anser i motion Sf309 yrkandena 2-4 att det behövsen total översyn av hela socialförsäkringssystemet. Människor står i dagutanför välfärden och många har svårt att förbättra sin ekonomiska situation.Systemen måste anpassas till ett flexibelt arbetsliv och en ny tid. Ett nyttsocialförsäkringssystem bör omfatta hela befolkningen och bygga pågrundtrygghetsprincipen. Det skall vara långsiktigt hållbart och innebära attarbete alltid skall löna sig. Det skall rymma stora möjligheter förindividerna att själva utforma försäkringen utöver den grundtrygghet somsamhället garanterar. Ett nytt system måste på samma villkor omfatta ävenföretagare, uppdragstagare och dem med flera anställningar. En samordnadförsäkring skall gälla vid sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet ochförtidspension. Enligt motionärerna bör behovsprövning i möjligaste månundvikas och möjligheter till individuella val öka. Oväntat inkomstbortfallskall täckas genom en grundpenning och därutöver en inkomstrelaterad del.Målet för ett nytt system bör enligt motionärerna vara en effektivrehabilitering och att arbete skall löna sig.I motion N267 av m.fl. (c) begärs i yrkande 4 etttillkännagivande om att socialförsäkringssystemet bör förbättras försmåföretagare, så att de får likvärdiga villkor som anställda vidarbetslöshet och sjukdom.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf292 yrkandena 1-4tillkännagivanden om en socialförsäkringsreform och om principerna försocialförsäkringarna. Motionärerna anser att en reformering avsocialförsäkringarna bör bygga på en generell välfärdspolitik. Försäkringen,som skall vara allmän och obligatorisk, bör finansieras solidariskt och geersättning för inkomstbortfall. Försäkringen skall utjämna risker somindividen inte rår över till skillnad från ett "medborgarkonto" som endast ärett omfattande tvångssparande. Vidare anser motionärerna att det skall finnasett direkt samband mellan avgifter och förmåner, att försäkringen skallinnehålla en självrisk och utformas så att den motverkar utslagning ochgynnar rehabilitering. Försäkringen skall också vara autonom, finansieras medegenavgifter samt vara fristående från statsbudgeten. Avgifts- ochförmånstaket skall vara detsamma och räknas upp med standardökningen isamhället. Fusk och överutnyttjande skall motverkas för att öka legitimiteteni socialförsäkringssystemen. Motionärerna anser att det behövs enblocköverskridande överenskommelse om socialförsäkringarna för att nålångsiktiga lösningar. Inriktningen bör vara att utforma enpensionsförsäkring, en sjukförsäkring och en arbetslöshetsförsäkring.Försäkringarna bör vara obligatoriska, fristående från statsbudgeten ochförsäkringsmässiga.I flerpartimotion Sf250 av m.fl. (fp, m, kd, c) begärs etttillkännagivande om en översyn av socialförsäkringarna. Motionärerna anseratt privat-, samhälls- och företagsekonomiska skäl talar för ett behov av enövergripande reform av socialförsäkrings- och bidragssystemen. Individensbidragsberoende måste minska. En utredning bör bl.a. undersöka om principernaom fonderad finansiering och avskiljande från statsbudgeten kan tillämpasinom hela socialförsäkringssystemet. På ett mer övergripande plan bör ävenundersökas effekterna av ersättningsnivåer, kvalifikationsregler och krav påmotprestationer. Utredningen, som bör vara förutsättningslös, bör bereda vägför långsiktigt stabila välfärdssystem som främjar tillväxt, välfärd ochindividuell självständighet.Matz m.fl. (mp) begär i motion Kr701 yrkande 28 en utredning omhur pensions- och sjukförsäkring långsiktigt kan utvecklas till att omfattaockså konstnärer.I motion Sf297 av () begärs att regeringentillsätter en utredning om införandet av medborgarlön. Medborgarlön skallersätta de flesta nuvarande transfereringar och utbetalas utan krav påmotprestation till dem som saknar inkomst eller har låg inkomst.Medborgarlönen skall trappas ned med stigande inkomster. Effekterna av enmedborgarlön för olika grupper måste först utredas.Britt-Marie och () påtalar i motion Sf243 behovetav en översyn av trygghetssystemen. Motionärerna anger att det kan uppståproblem för personer som är engagerade i t.ex. en ekonomisk förening när detgäller deras rätt till arbetslöshetsersättning eller rätt att ha kvarsjukbidrag eller förtidspension. Motionärerna anser att en ökad flexibiliteti olika trygghetssystem behövs för att arbetslinjen skall kunna gälla allsocialförsäkring och socialbidrag.Utskottets bedömningMålet för den svenska välfärdspolitiken är att utjämna skillnader mellanolika samhällsgrupper genom en solidariskt finansierad välfärd med generellasystem. Nedgången i den svenska ekonomin och den höga arbetslösheten sompräglade har dock fått effekter både på välfärdens nivåer och dessfördelning.En grupp forskare har fått regeringens uppdrag (dir. 1999:7) att göra ettvälfärdsbokslut över . Avsikten är att kunskapsunderlaget kringvälfärdsutvecklingen härigenom skall förbättras för vägledning av denfortsatta socialpolitiken. Kommittén Välfärdsbokslut, som i januari 2000avlämnat delbetänkande Välfärd vid vägskäl (SOU 2000:3), skall slutredovisasitt arbete (dir. 2000:59). En utskrift från enoffentlig utfrågning som utskotten hållit med kommittén finnsi bilaga 4 till detta betänkande.Kommittén anger att om man skall försöka göra en beskrivning avförändringarna måste man beakta de mycket besvärligastrukturella förutsättningar som gällt. Det har inte minst varit den högaarbetslösheten som präglat årtiondet och som utlöst en statsfinansiell kris,vilken i sin tur har utlöst olika typer av åtgärder när det gäller bådeskattesystemet och statens utgifter, och då inte minst påsocialförsäkringsområdet. har även befolkningenssammansättning förändrats på ett sätt som har haft direkta konsekvenser förvälfärden och de socialpolitiska stödsystemen. Antalet äldre pensionärer harökat kraftigt och barnafödandet har fallit snabbt. Därtill harflyktinginvandringen varit stor. Däremot har vi i inte haft ett likastort utträde bland den äldre arbetskraften som i övrigaeuropeiska länder, och vi har inte heller fått en utveckling där kvinnornalämnat arbetsmarknaden.Under 1990-talet nådde arbetslösheten i nivåer som inte förekommitsedan krisåren . Arbetslösheten har mest ökat bland ungdomar,men även invandrare har drabbats särskilt hårt. Nedgången i den svenskaekonomin och den ökade arbetslösheten inledande år har satttydliga avtryck i hushållens ekonomi. De genomsnittliga disponiblainkomsterna sjönk för att därefter vända uppåt. Periodenutmärks också av att inkomstskillnaderna ökat. Kostnaderna för socialbidragenhar stigit, bidragstiderna blivit längre och bidragstagarna fler.Levnadsvillkoren har framför allt försämrats för tre grupper, nämligenutrikes födda personer, ensamstående mödrar och yngre personer. Dessa grupperhar enligt kommittén fått vidkännas en kraftigt minskad sysselsättningsnivå,vilket avspeglats i att de i högre grad än andra fått stora ekonomiskaproblem.Kommittén påpekar att de förändringar som gjorts när det gällersocialförsäkringar och familjestöd under årtiondets inledning i huvudsak harvarit i begränsande riktning för att mot årtiondets slut bli mer expansiva.Samtidigt har andelen i den förvärvsaktiva befolkningen som har inkomsteröver förmånstaken stigit allt kraftigare.Kommittén har pekat ut några områden där de samlade förändringarna kan hainneburit ofärdsproblem. Barnfamiljernas ekonomi är ett sådant. Det äruppenbart att de har tappat i inkomstfördelningen. Det är inte i lika storutsträckning resultat av de nedskärningar som man har gjort utan berorframför allt på att de tappat i förvärvsinkomster. Det gäller också deensamstående mödrarna. Barns välfärd påverkas också av de relativaresursneddragningar som skett i skola och barnomsorg. Det är också uppenbartatt de grupper som inte riktigt fångats upp av trygghetssystemen är de som ärnytillträdda på arbetsmarknaden, dvs. ungdomar och invandrare.Utskottet kan konstatera att välfärdssystemen har visat sig stabilare än vadman kunnat tro och att kvaliteten på välfärdstjänsterna trots krisen i stortsett har kunnat upprätthållas. hararbetslösheten minskat och förbättringar har gjorts i socialförsäkrings- ochbidragssystemen. Det är dock nödvändigt att genomföra ytterligareförbättringar.Förutom de ekonomiska satsningar som gjorts och dennärmaste tiden kommer att göras för barnfamiljerna pågår en familjeekonomisköversyn (dir. 2000:16). Vidare tillsätts en arbetsgrupp inomSocialdepartementet med uppgift att stödja arbetet med att öka kunskaperna ommekanismerna bakom födelsetalsutvecklingen.Effekterna av saneringsprogrammet för ålderspensionärernas inkomststandardhar också belysts i departementspromemorian Sämre för mig - Bättre för oss(Ds 1999:5). Av promemorian framgår att pensionärerna som kollektiv har ökatsin inkomststandard, både i reala termer och i förhållande till andragrupper, medan skillnaderna i ekonomiskt utfall för de enskilda individernaär stora. På individnivå har således pensionärerna varit med och delat bördanav 1990-talets ekonomiska saneringsprogram. Åtskilliga förbättringar särskiltför de pensionärer som har de lägsta inkomsterna har genomförts under senareår och även i årets budget föreslås satsningar på dessa grupper.Till följd av de kraftigt ökade kostnaderna för sjukfrånvaron beslötregeringen att tillkalla en särskild utredare för att göraen analys av sjukförsäkringen (dir. 1999:54). överlämnat delbetänkandet Sjukförsäkringen - basfakta ochutvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72) och skall slutredovisa uppdraget . Utskottet har hållit en offentligutfrågning med utredaren (en utskrift från utfrågningen finns i betänkandetsom bilaga 5).Den särskilde utredaren anser att sjukförsäkringssystemet fortfarande skallvara ett generellt och offentligt system, där reglerna fastställs avriksdagen. För att fungera rationellt och effektivt bör det dock bygga påförsäkringsekonomiska principer, dvs. med samband mellan /avgifter ochmöjliga ersättningar, självrisker som speglar faktiska utfall, möjligheteratt balansera variationer i intäkter och kostnader etc. Försäkringspremiernaskall vara generella och gå till en försäkringsfond som svarar förutbetalningarna. Fonden skall kunna utjämna inkomster och utgifter mellanenskilda år och byggas upp av t.ex. för att skapa täckningför utgifter och ge en viss avkastning. Ersättningar och ersättningstak börvara på sådana nivåer att försäkringen innebär ett reellt skydd för flertaletförsäkrade. Alltför stora förändringar som innebär att den enskildesförsäkringsskydd urholkas, t.ex. genom sänkt ersättning eller flerkarensdagar, påverkar sjukförsäkringens legitimitet och trovärdighet. Destora löntagargrupperna kan kompenseras genom kollektiva tilläggsförsäkringarmedan svagare grupper direkt drabbas av ett försämrat försäkringsskydd. Sänktersättning eller fler karensdagar gynnar dessutom företag med högsjukfrånvaro. Alltfler sjukskrivna har inkomster över sjukförsäkringensinkomsttak 7,5 prisbasbelopp. Andelen sjukskrivna män med inkomst över taketvar 1997 och 1999. Motsvarande siffror för kvinnor är 5,2 och7,2 %.I budgetpropositionen anges att en handlingsplan för att öka hälsan skalltas fram och regeringen aviserar en proposition i frågan under hösten 2001.En reformering av förtidspensionssystemet pågår med utgångspunkt iriktlinjer som godkänt (prop. 1997/98:111, bet. 1997/98:SfU11,rskr. 1997/98:237). En promemoria har upprättats inom ,Sjukersättning i stället för förtidspension (Ds 2000:39), med förslag tillnya regler för beräkning av ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig() eller varaktig medicinskt grundad nedsättning avarbetsförmågan för personer som är eller äldre. Förslag angåendeutformningen av ersättningssystemet för personer i åldern harsamtidigt redovisats i departementspromemorian Aktivitetsersättning - Nyttförsäkringsstöd för unga med långvarigt medicinskt grundad nedsättning avarbetsförmågan (Ds 2000:40). En proposition om reformeratförtidspensionssystem har aviserats till våren 2001.Regeringen har också aviserat att vissa förändringar skall göras iarbetsskadeförsäkringen och att förslag skall läggas fram undermandatperioden.Villkoren på arbetsmarknaden utvecklas och förändras liksom samhället iövrigt, och trygghetssystemen måste därför ständigt utvecklas och förnyas.Socialförsäkringarna skall enligt utskottet dock även fortsättningsvis varatrygga, rättvisa och effektiva, vilket uppnås genom en generell offentligförsäkring. Försäkringen skall dels ge standardtrygghet genom att ersättainkomstbortfall upp till en viss nivå, dels ge ett grundläggande skydd vidvaraktig ohälsa för grupper som inte fått fotfäste på arbetsmarknaden.Försäkringssystem som i första hand ersätter bortfall av inkomst har storafördelar framför försäkringar som enbart bygger på en rengrundtrygghetsprincip. Genom inkomstbortfallsprincipen garanteras individenen bestämd standardnivå när han eller hon inte kan försörja sig själv genomarbete, och denna princip bör enligt utskottets mening vara utgångspunktenför försäkringsskyddet även . Förmåner från socialförsäkringen skallges på lika villkor för alla och innehålla ett betydande mått av utjämningmellan grupper som löper olika risk att drabbas av sjukdom och skada. Detförhållandet att i princip alla är med och finansierar försäkringsskyddetmöjliggör enligt utskottets mening omfördelningar mellan olika grupper ochöver livet.