bet · GN01JuU17 · 2000-05-04 00:00:00 — Det kanexempelvis röra sig om fotografier, fingeravtryckoch annan information som faller under detinformationsutbyte inom det polisiära samarbete somfår ske. Vid sådana kompletterande underrättelserm.m. tas kontakterna direkt mellan de s.k. SIRENE-kontoren i de två berörda staterna via telefax, e-post eller annat kommunikationsmedel; informationenförmedlas alltså inte via SIS.Nationell rätt styr registreringen i SIS på så sättatt en rapport får registreras endast om det ärförenligt med nationell rätt i den rapporterandestaten. Den rapporterande Schengenstaten ansvararför uppgiftens riktighet och aktualitet samt för attden lagligen kan registreras. Också när det gällerverkställighet av en begärd åtgärd styr nationellrätt. En rapport i SIS utgör inte någon självständiggrund för att utföra en åtgärd som begärs. En sådanåtgärd får verkställas endast om det är förenligtmed nationell rätt i den Schengenstat där personen,fordonet eller föremålet påträffas. Om en statbedömer att en begäran om förvarstagande förutlämning, begäran om omhändertagande eller uppgiftom vistelseort eller hemlig övervakning ellersärskild kontroll är oförenlig med dess nationellarätt kan den låta rapporten i det nationellaregistret åtföljas av ett påpekande om att detbegärda förfarandet inte kommer att verkställas pådess territorium. Staten har dessutom möjlighet atti sitt nationella register låta en rapport följas avett förbud mot verkställighet.Regeringen föreslår i propositionen att behandlingav personuppgifter i det skallregleras i en särskild lag, lagen om Schengensinformationssystem. skall varapersonuppgiftsansvarig för . Registretär ett hjälpmedel för Schengenstaterna där de kanregistrera framställningar om åtgärder enligtSchengenkonventionen. Registret skall innehållaframställningar om vissa angivna åtgärder. Baravissa identifieringsuppgifter, uppgift om huruvidaden rapporterade personen är beväpnad eller kanbefaras tillgripa våld samt uppgift omverkställighetsförbud får enligt den föreslagnalagen förekomma i SIS och endast om motsvarande slagav uppgifter får behandlas enligt den registrerandestatens nationella rätt. fårregistrera uppgifter i SIS bara om det är nödvändigtför de åtgärder som får begäras, och bara iangelägenheter som är av vikt.Åklagarmyndigheter, polismyndigheter, ,och skallenligt regeringen ges tillgång till uppgifterna idet . Regeringen skall enligtlagförslaget bemyndigas att meddela föreskrifter omatt myndigheter som handlägger ärenden om viseringoch uppehållstillstånd skall ha tillgång till detsvenska som avser den s.k. spärrlistansamt vilka myndigheter som skall ha direktåtkomsttill registret. I sekretesslagen skall en nybestämmelse införas som innebär att vissa uppgifteri och kompletterande information påSIRENE-kontoret om enskildas personliga förhållandenomfattas av sekretess, om det inte står klart attuppgiften kan röjas utan att den enskilde ellernågon honom närstående lider men.Rikspolisstyrelsen skall enligt lagförslaget varaskyldig att rätta uppgifter i SIS som styrelsen harregistrerat om uppgiften är rättsligt eller sakligtfel. Personuppgiftslagens huvudregel när det gällerskadestånd görs tillämplig på SIS-förhållanden. Detinnebär ett strikt skadeståndsansvar för staten förskada och kränkning av den personliga integritetensom en enskild orsakats genom en behandling avpersonuppgifter i strid med lagen. Ett förbud motregistrering av känsliga uppgifter förs in i lagenom det . Datainspektionen skallenligt regeringen vara tillsynsmyndighet för detsvenska SIS-registret.MotionernaI motion 1999/2000:Ju18 av m.fl. (v)hemställs att avslår förslaget till lag omSchengens informationssystem (yrkande 2), attriksdagen, om yrkande 2 avslås, begär att regeringenarbetar för att möjligheterna till rättelse vidfelaktig registrering skall förbättras (yrkande 6),att , om yrkande 2 avslås, hos regeringenbegär förslag som innebär att ett parlamentarisktkontrollorgan för SIS skapas (yrkande 7) och attriksdagen, om yrkande 2 avslås, begär att regeringenåterkommer med redovisning av SIRENE-kontorensfunktion (yrkande 8). Schengens informationssystemhar det varit verksamt snabbt vuxittill ett gigantiskt personregister. finns 1200 000 personer registrerade. Registret har redantendenser att bli ett övervakningssystem utankontroll. Det som oroar är bl.a. att SIS inte barahandlar om personer som begått eller är misstänktaför brott utan också om en omfattande registreringav förebyggande natur. Enligt motionärerna ärskyddet för uppgifterna inom SIS mot att lämnasvidare till tredje land inte tillfredsställande.Möjligheterna för en registrerad person att sökarättelse är små, i synnerhet om personen i fråga äravvisad. Trots registrets omfattning och betydelsefinns ingen tillfredsställande kontrollorganisationoch ingen demokratisk insyn. Enligt motionärernaborde, förutom den centrala myndigheten för tillsynöver registret, en parlamentarisk organisation förinsyn och kontroll skapas. Lagförslaget angåendeSchengens informationssystem kan enligt motionärernainte anses tillräckligt underbyggt. Derestriktioner av vilka data som kan och fårregistreras i SIS gäller inte informationsutbytetinom SIRENE-strukturen. Med hjälp av kanpolisen i ett medlemsland, när den gripit en personsom ett annat land registrerat i SIS, krävatilläggsinformation från det land som registreratpersonen i SIS. Detta handhavande av uppgifter ochregister är inte tillräckligt utredda och riksdagenhar inte fått tillgång till den information somförslaget bygger på. De kontakter som skall tasmellan SIRENE-kontoren sker på mycket informellgrund, varför kontrollmöjligheterna blir i detnärmaste obefintliga. Denna fråga måste enligtmotionärerna redovisas i detalj innan kanfatta beslut i frågan.I motion 1999/2000:Ju21 av m.fl.(mp) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omenskildas rätt att ta del av uppgifter om sig självai SIS (yrkande 8) och om insyn och kontroll i SIS(yrkande 9). När det gäller enskildas rätt att tadel av uppgifter om sig själva i SIS skall nationellrätt gälla enligt . Det innebäratt personuppgiftslagens regler ominformationsskyldighet blir tillämpliga om inteannat föreskrivs. Regeringen föreslår inte attpersonuppgiftslagens bestämmelser skall frångås ochanser därför att det inte behövs något särskiltpåpekande om detta i den nya lagen. Detta trots attDatainspektionen anfört att det bör framgå direkt avlagen om Schengens informationssystem vad som gälleri detta avseende. Enligt motionärerna öppnar SIS förett alltför vidsträckt flöde av uppgifter ochalltför omfattande registrering av personer sompåträffas centralt eller perifert i polisensspaningsregister. Det finns stora risker för attoskyldiga personer kommer att drabbas, i och med attsystemet inte uppfyller de krav på rättssäkerhet sombör ställas i en demokrati. Insyn och kontroll iregisterföringen nämns över huvud taget inte ipropositionen, trots att det ur en svensk synvinkelborde vara särskilt angeläget då det inte rådernågon offentlighetsprincip inom Schengensamarbetet.I motion 1999/2000:Ju22 av och () hemställs att beslutar om ensådan ändring i lagen om Schengensinformationssystem att enskilda personers rätt attenligt artikel 114.2 i konventionen hosDatainspektionen begära att myndigheten skallgranska registrerade uppgifter om honom eller hennei SIS och hur de används lagregleras (yrkande 3).Folkpartiet sympatiserar starkt med grundtankarna iSchengensamarbetet, nämligen den fria rörlighetenför medborgarna och den stärkta gemensamma kampenmot internationell kriminalitet. Samarbetet innebärenligt konventionen bl.a. informationsutbyte mellanSchengenstaterna genom datasystemet SIS. Uppgifternai SIS är tillgängliga endast för myndigheter som harbehörighet för gränskontroller eller andraundersökningar inom landet som verkställs av polis-och tullmyndigheter. För att säkerställa enskildasrätt att ta del av uppgifter i SIS skall enskilda,enligt konventionen, ha rätt att vända sig tilldomstol eller annan behörig myndighet för att begäraupplysningar eller för att begära rättelse, raderingeller skadestånd med anledning av registrering somberör honom eller henne. Varje Schengenstat skallutse en nationell tillsynsmyndighet till vilkenenskilda skall kunna vända sig med begäran om attmyndigheten skall granska registrerade uppgifter omhonom eller henne i SIS. När det gäller frågan omden enskildas rätt att hos behörig myndighet begärakontroll menar regeringen att det inte krävs någonlagreglering. anser emellertid attenskilda personers rätt att begära granskning avDatainspektionen måste lagregleras och att en sådanbestämmelse därför måste återfinnas i lagen omSchengens informationssystem. Denna rättighet vinnerockså stöd av konventionen (art. 114.2) somstipulerar att "denna rättighet skall regleras i dennationella lagen".Konstitutionsutskottets bedömningSchengens informationssystem, SIS, är ett hjälpmedelför Schengenstaterna där de kan registreraframställningar om åtgärder enligtSchengenkonventionen. Registret skall innehållaframställningar om vissa angivna åtgärder. Baravissa identifieringsuppgifter, uppgift om huruvidaden rapporterade personen är beväpnad eller kanbefaras tillgripa våld samt uppgift omverkställighetsförbud får enligt den föreslagnalagen förekomma i SIS och endast om motsvarande slagav uppgifter får behandlas enligt den registrerandestatens nationella rätt. Utskottet delar regeringensuppfattning att behandlingen av personuppgifter idet bör regleras på detangivna sättet i en särskild lag. Utskottetavstyrker motion 1999/2000:Ju18 yrkande 2.Rikspolisstyrelsen skall varapersonuppgiftsansvarig för SIS-registret.Rikspolisstyrelsen skall enligt lagförslaget varaskyldig att rätta uppgifter i SIS somRikspolisstyrelsen har registrerat om uppgiften ärrättsligt eller sakligt fel. I personuppgiftslagenfinns bestämmelser som reglerar den enskildes rättatt ta del av information om sig själv som finns iregister. Regeringen föreslår inte att andra reglerän personuppgiftslagens skall gälla. Utskottet sominte gör någon annan bedömning vill därför inteföreslå någon ändring i den föreslagna lagen.Motionerna 1999/2000:Ju18 yrkande 6 och1999/2000:Ju21 yrkande 8 avstyrks.Datainspektionen, som är tillsynsmyndighet förpolisregister i allmänhet, skall enligt regeringenbli tillsynsmyndighet för det svenska SIS-registret.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Tillsynsmyndigheten har, enligt personuppgiftslagen,bl.a. rätt att för sin tillsyn på begäran fåtillgång till de personuppgifter som behandlas,upplysningar om och dokumentation av behandlingen.Utskottet anser inte att det därutöver även krävsett parlamentariskt kontrollorgan för registret.Utskottet avstyrker motionerna 1999/2000:Ju18yrkande 7, 1999/2000:Ju21 yrkande 9 och1999/2000:Ju22 yrkande 3.SIRENE-kontoren är enligt vad som framgår avpropositionen den myndighet i varje Schengenstat somhar huvudansvaret för det nationella SIS-registret.Det är som registrerar statensrapporter i SIS. Varje Schengenstats SIRENE-kontorär vidare den statens enda kontaktpunkt vad gällerSIS. Enligt utskottet behövs ingenytterligare redovisning av SIRENE-kontorens funktionän vad som redovisats i propositionen. Motion1999/2000:Ju18 yrkande 8 avstyrks.Stockholm den 28 mars 2000På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (), (), (), TommyWaidelich (s), (), von derEsch (kd), (), Per (), (), (),() och ().Avvikande meningar1. Tillsynen över de utländskatjänstemännenIngvar (), von der Esch (kd), PerLager (mp) och () anser attkonstitutionsutskottets yttrande i avsnittetPolisiärt samarbete inom Schengen bort ha följandelydelse:Gränsöverskridande övervakning föreslås kunna skevid alla typer av gränser. Detta innebär attpolismän och i vissa fall tulltjänstemän från allaSchengenstater kan utöva övervakning här i landet.Brottsbalkens regler om tjänstemäns straffrättsligaskydd och ansvar kommer att göras tillämpliga påutländska tjänstemän. Skadeståndsskyldighet som haruppkommit till följd av utländska tjänstemänshandlande skall också ersättas av . Om statenskall ha skadeståndsskyldighet för dessa utländskatjänstemän skall, enligt utskottet, staten också hamöjlighet att ställa deras myndighetsutövning underJO:s och JK:s tillsyn. Att särbehandla utländskatjänstemän torde inte överensstämma med allmänträttsmedvetande. Utskottet tillstyrker motionerna1999/2000:Ju21 yrkande 7 och 1999/2000:Ju22 yrkande2.2. Införandet av SIS-registretKenneth och (båda v) anser attkonstitutionsutskottets yttrande i avsnittetSchengens informationssystem bort ha följandelydelse:Schengens informationssystem har detvarit verksamt snabbt vuxit till ett gigantisktpersonregister. finns 1 200 000 personerregistrerade. Registret har redan tendenser att bliett övervakningssystem utan kontroll. Det som oroarär bl.a. att SIS inte bara handlar om personer sombegått eller är misstänkta för brott utan också omen omfattande registrering av förebyggande natur.Enligt utskottet är skyddet för uppgifterna inom SISmot att lämnas vidare till tredje land intetillfredsställande. Möjligheterna för en registreradperson att söka rättelse är små, i synnerhet ompersonen i fråga är avvisad. Trots registretsomfattning och betydelse finns ingentillfredsställande kontrollorganisation och ingendemokratisk insyn. Enligt utskottet borde, förutomden centrala myndigheten för tillsyn över registret,en parlamentarisk organisation för insyn ochkontroll skapas. Lagförslaget angående Schengensinformationssystem kan enligt utskottet inte ansestillräckligt underbyggt. De restriktioner av vilkadata som kan och får registreras i SIS gäller inteinformationsutbytet inom SIRENE-strukturen. Medhjälp av kan polisen i ett medlemsland, närden gripit en person som ett annat land registrerati SIS, kräva tilläggsinformation från det land somregistrerat personen i SIS. Detta handhavande avuppgifter och register är inte tillräckligt utreddaoch har inte fått tillgång till deninformation som förslaget bygger på. De kontaktersom skall tas mellan SIRENE-kontoren sker på mycketinformell grund, varför kontrollmöjligheterna blir idet närmaste obefintliga. Denna fråga måste enligtutskottet redovisas i detalj innan kanfatta beslut i frågan.Enligt utskottet bör avslå förslaget tilllag om Schengens informationssystem. Utskottettillstyrker således motion 1999/2000:Ju18 yrkande 2.Om förslaget till lag om SIS inte avslås börriksdagen med bifall till motionens yrkanden 6-8samt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju21yrkandena 8 och 9 samt 1999/2000:Ju22 yrkande 3begära att regeringen arbetar för att möjligheternatill rättelse vid felaktig registrering skallförbättras, begära förslag som innebär att ettparlamentariskt kontrollorgan för SIS skapas ochbegära att regeringen återkommer med redovisning avSIRENE-kontorens funktion.3. SIS-registretPer () anser att den del avkonstitutionsutskottets yttrande i avsnittetSchengens informationssystem som börjar med"skall" och slutar med "yrkande3." bort ha följande lydelse:När det gäller enskildas rätt att ta del avuppgifter om sig själva i SIS skall nationell rättgälla enligt . Det innebär attpersonuppgiftslagens regler ominformationsskyldighet blir tillämpliga om inteannat föreskrivs. Regeringen föreslår inte attpersonuppgiftslagens bestämmelser skall frångås ochanser därför att det inte behövs något särskiltpåpekande om detta i den nya lagen. Detta trots attDatainspektionen anfört att det bör framgå direkt avlagen om Schengens informationssystem vad som gälleri detta avseende. Utskottet instämmer medDatainspektionen. Enligt utskottet öppnar SIS förett alltför vidsträckt flöde av uppgifter och enalltför omfattande registrering av personer sompåträffas centralt eller perifert i polisensspaningsregister. Det finns stora risker för attoskyldiga personer kommer att drabbas, i och med attsystemet inte uppfyller de krav på rättssäkerhet sombör ställas i en demokrati. Insyn och kontroll iregisterföringen nämns över huvud taget inte ipropositionen, trots att det ur svensk synvinkelborde vara särskilt angeläget då det inte rådernågon offentlighetsprincip inom Schengensamarbetet.Enligt utskottet bör med bifall tillmotion 1999/2000:Ju21 yrkandena 8 och 9 som sinmening ge regeringen till känna vad ovan anförts omenskildas rätt att ta del av uppgifter om sig självai SIS och om insyn och kontroll i SIS. Motionerna1999/2000:Ju18 yrkandena 6 och 7 samt 1999/2000:Ju22yrkande 3 avstyrks.4. SIS-registretHelena () anser att den del avkonstitutionsutskottets yttrande i avsnittetSchengens informationssystem som börjar med"Datainspektionen" och slutar med "yrkande 3." bortha följande lydelse:Utskottet sympatiserar starkt med grundtankarna iSchengensamarbetet, nämligen den fria rörlighetenför medborgarna och den stärkta gemensamma kampenmot internationell kriminalitet. Samarbetet innebärenligt konventionen bl.a. informationsutbyte mellanSchengenstaterna genom datasystemet SIS. Uppgifternai SIS är tillgängliga endast för myndigheter som harbehörighet för gränskontroller eller andraundersökningar inom landet som verkställs av polis-och tullmyndigheter. För att säkerställa enskildasrätt att ta del av uppgifter i SIS skall enskilda,enligt konventionen, ha rätt att vända sig tilldomstol eller annan behörig myndighet för att begäraupplysningar eller för att begära rättelse, raderingeller skadestånd med anledning av registrering somberör honom eller henne. Varje Schengenstat skallutse en nationell tillsynsmyndighet till vilkenenskilda skall kunna vända sig med begäran om attmyndigheten skall granska registrerade uppgifter omhonom eller henne i SIS. När det gäller frågan omden enskildas rätt att hos behörig myndighet begärakontroll menar regeringen att det inte krävs någonlagreglering. Utskottet anser emellertid att deenskilda personernas rätt att begära granskning avDatainspektionen måste lagregleras och att en sådanbestämmelse därför måste återfinnas i lagen omSchengens informationssystem. Enligt utskottet börriksdagen med bifall till motion 1999/2000:Ju22yrkande 3 samt med anledning av motion1999/2000:Ju21 yrkande 9 besluta om en sådan ändringi lagen om Schengens informationssystem att enskildapersoners rätt att enligt artikel 114.2 ikonventionen hos Datainspektionen begära attmyndigheten skall granska registrerade uppgifter omhonom eller henne i SIS och hur de användslagregleras. Motion 1999/2000:Ju18 yrkande 7avstyrks.Socialförsäkringsutskottetsyttrande1999/2000:SfU5yPolissamarbete m.m. med anledning avSveriges anslutning till SchengenTill justitieutskottetJustitieutskottet har beslutat attbereda bl.a. socialförsäkringsutskottet tillfälleatt yttra sig över regeringens proposition1999/2000:64 Polissamarbete m.m. med anledning avSveriges anslutning till Schengen jämte motioner.Socialförsäkringsutskottet yttrar sig överpropositionens avsnitt 6 Schengens gränser, vissadelar av avsnitt 8 Schengens informationssystem samtförslaget till lag om ändring i utlänningslagen(1989:529) samt motionerna Ju18 av . (v), Ju20 av () yrkande 4,Ju21 av m.fl. (mp) yrkandena 1-3 och8-9 samt Ju22 av och ()yrkande 3.BakgrundSchengensamarbetet innefattar två grundtankar, somär starkt sammanlänkade med varandra. Den första ärden fria rörligheten för personer, i den betydelsenatt personkontrollerna vid nationsgränserna mellanSchengenstater - inre gräns - skall upphöra. Denandra grundtanken är att kampen skall stärkas motinternationell kriminalitet och mot sådan invandringsom är illegal. För att den fria rörligheten förpersoner inte som en oönskad bieffekt skall bli tillhjälp för den internationella brottsligheteninnefattar ett antal olika s.k.kompensatoriska åtgärder i form av yttregränskontroll samt polisiärt och rättsligtsamarbete. Ett hjälpmedel i dessa sammanhang är detdatoriserade Schengens informationssystem (SIS).Schengensamarbetet startade som ett mellanstatligtavtal mellan , och Beneluxstaternaår 1985. undertecknades entillämpningskonvention till , kalladSchengenkonventionen, vilken innehåller bestämmelserom praktiska åtgärder för att genomföra avvecklingenav gränskontrollerna vid de inre gränserna samtövriga nödvändiga samarbetsåtgärder.Schengenkonventionen började tillämpas ochgränskontrollerna upphörde mellansju av de EU-länder som då hade anslutit sig tillSchengenavtalet, , , ,, , och . Idecember 1996 slöts ett avtal med , Finlandoch . undertecknade ochIsland ett samarbetsavtal. Under 1997-1998 anslötsig och och har även Greklandanslutit sig fullt ut till samarbetet.Riksdagen har godkänt anslutning tillSchengensamarbetet (prop. 1997/98:42,bet. 1997/98:JuU15, rskr. 1997/98:181).Genom Amsterdamfördraget har Schengensamarbetetinförlivats i EU, enligt de regler som gäller förden tredje pelaren vad gäller det polisiära ochrättsliga samarbetet och enligt EG-reglerna i förstapelaren vad gäller asyl, invandring ochgränskontroll. Enligt Schengenprotokollet tillAmsterdamfördraget får de nuvarande Schengenstaternafortsätta sitt samarbete på de områden somSchengenregelverket omfattar i form av ett s.k.närmare samarbete inom EU:s institutionella ochrättsliga ramar. Varje stat som är medlem i EU harrätt att delta i samarbetet. Ett associationsavtalhar träffats mellan Schengenstaterna och EU, somreglerar förhållandet till och och . Rådet, i en sammansättning avrepresentanter för Schengenstaternas regeringar,beslutar enhälligt om när en medlemsstat fullt utskall få delta i det operativa samarbetet. Rådetbeslutar också om vilka bestämmelser iSchengenregelverket som skall hänföras till förstaresp. Vid dessa beslut deltar ävenStorbritannien och , däremot inte ochNorge. I protokollet finns också särskildabestämmelser om ställning för attsäkerställa att den nordiska passfriheten kanbehållas.Sverige deltar fullt ut i beredningsprocessen ochbesluten. För praktiskt och operativt deltagandekrävs att anslutningsavtalet ratificerats och attrådet har beslutat avskaffa personkontrollerna vidde inre gränserna mot och att kandelta i det operativa samarbetet. Detta förutsätterbl.a.- att den yttre gränskontrollen är anordnad ienlighet med krav,- att systemet för persontrafiken på flygplatsernauppfyller krav,- att bestämmelser omnarkotika iakttas,- att Schengens informationssystem (SIS) är införtsamt- att bestämmelserna i fråga om skydd förpersonuppgifter iakttas.Målsättningen är att samtliga åtgärder skall varaslutförda i sådan tid att beslut kan fattas underhösten om att alla konventionskrav äruppfyllda och att kan inträda fullt ut isamarbetet. En annan viktig målsättning är att allanordiska länder skall kunna inträda somoperativa medlemmar.Formerna för inre utlänningskontrollGällande bestämmelserKontroll av utlänningars rätt att resa in i och attvistas här i landet kan ske antingen vid gränsen isamband med att utlänningen reser in i ellerinne i landet efter inpasseringen. Den inreutlänningskontrollen regleras i huvudsak avbestämmelserna i 5 kap. 6 § utlänningslagen(1989:529), UtlL. Enligt detta lagrum är enutlänning som vistas i skyldig att påbegäran av en polisman visa upp sitt pass ellerandra handlingar som visar att han eller hon harrätt att uppehålla sig i landet. Utlänningen ärockså skyldig att på kallelse lämna eller polisen uppgifter om sinvistelse här. Vissa tvångsmedel finns så att bl.a.hämtning kan ske. Skyldigheten att visa sitt passinnebär emellertid inte att utlänningen är tvungenatt bära passet på sig under vistelsen i Sverige.Kontrollåtgärderna får enligt 5 kap.6 § andra stycket UtlL endast ske om det finnsanledning anta att utlänningen saknar rätt attuppehålla sig här i landet eller om det finnssärskild anledning till kontroll.Rikspolisstyrelsen (RPS) har efter samråd medInvandrarverket utarbetat föreskrifter och allmännaråd m.m. för polisens befattning med den inreutlänningskontrollen. I dessa anges inledningsvisatt syftet med kontrollen i första hand är att spanaefter sådana utlänningar beträffande vilka det finnsett avvisnings- eller utvisningsbeslut.