bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Hälsobiståndets innehåll fokuseras påtre områden: hälsoreformer, främst hälsosystems- och läkemedelsfrågor,sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, särskilt hiv/aids-relaterade frågor samt folkhälsofrågor som berör sambanden mellan hälsa,utveckling och minskad fattigdom.Aidsepidemin kommer även i fortsättningen att påverka de flesta sektorertill vilka ger bistånd. I vissa länder lever avden vuxna befolkningen med hiv och aids. Biståndet kan genom olikasektorer bidra till att förebygga hiv samt stärka olika sektorersförmåga att bemöta effekterna av aids. Etableringen av etthiv/aidskontor för söder om har påbörjats.MotionernaFolkpartiet konstaterar i motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 25 attSverige har goda kunskaper i frågor som rör sexuell och reproduktivhälsa. Vårt bilaterala arbete beträffande befolkningsfrågan går dock attförbättra. Det är angeläget att satsningar på frågor som rör sexuell ochreproduktiv hälsa medvetet förs in i de bilaterala förhandlingarna såatt konkreta projekt kan sättas i gång i programländerna. Vidare krävs iyrkande 27 att arbetet med att förebygga ohälsa och bekämpa sjukdomar ären viktig uppgift för biståndet och kräver ökade hälsoinsatser, främstriktade mot barn, kvinnor och människor som drabbats avinfektionssjukdomarna och i yrkande 28 att svenskt bistånd måste görakraftfulla insatser dels för att förebygga att kvinnor och flickorutsätts för könsstympning, dels för att skapa vård- ochrehabiliteringsresurser för de utsatta.I motion 2000/01:U207 (m) yrkande 1 krävs att det svenska biståndetmåste kraftsamla för att möta det allvarliga hot som hiv/aids-epideminutgör. kan göra betydelsefulla insatser för att hindrahivspridning och lindra effekterna för dem som drabbats av aids. Dethandlar om att stödja lokalt anpassade informationskampanjer, stödjasjukvårdens beredskap och möjligheter att utföra hivtester och hjälpaaidspatienter, finansiera tester och mediciner, stödja forskning, stödjabarnhem för barn som förlorat föräldrar i aids, stödja projekt somstärker kvinnans ställning. I yrkande 2 konstateras att hiv-smittanfortfarande orsakar lidande för miljontals människor över hela världenmen särskilt i de fattigaste länderna och bland de fattigastemänniskorna. Detta gör det angeläget för oss alla att fortsätta attstödja kampen mot hiv/aids. Vikten av att det svenska biståndet har enkraftfull inriktning på att bekämpa hiv/aids kan inte nog understrykas.Vidare konstateras i yrkande 3 att de mest framgångsrika insatserna oftagörs av frivilligorganisationer som kyrkor, Röda korset och Läkare utangränser. Sannolikt skulle effekten av det svenska biståndet ökaytterligare om en större del av resurserna ställdes till dessa ochliknande organisationers förfogande för informationsinsatser med godlokal förankring.Att smittas av hiv ger inte bara medicinska problem. De som infekterasfår också ofta betala ett högt socialt pris. Särskilt kvinnor i drabbas. En väg att bekämpa hivspridningen är att stärkakvinnans ställning och möjlighet till självbestämmande (yrkande 4).I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 12 konstaterar attäven om ekonomisk tillväxt är en nödvändig förutsättning för att minskafattigdomen och inkomstskillnaderna, så är det inte tillräckligt. Enintegrering i den globala ekonomin för utvecklingsländerna måsteåtföljas av en effektiv socialpolitik, bättre utbildning för alla,bättre hälsovård och mat åt alla människor.Utskottets övervägandenI motion U206 (fp) yrkande 25 anses att det är angeläget att satsningarpå frågor som rör sexuell och reproduktiv hälsa förs in i de bilateralabiståndsförhandlingarna. Vidare krävs i yrkande 27 satsningar påförebyggande hälsoinsatser och i yrkande 28 att svenskt bistånd måstegöra kraftfulla insatser dels för att förebygga att kvinnor och flickorutsätts för könsstympning, dels för att skapa vård- ochrehabiliteringsresurser för de utsatta.Utskottet konstaterar att i stöd inom hälsosektorn tillprogramländerna utgör området Sexuell och reproduktiv hälsa ochrättigheter en stor del i ett flertal av dessa länder. Sexuell ochreproduktiv hälsa och rättigheter är ett av de områden som prioriteratsav . Andra är hälsosystemutveckling och folkhälsa. I sexuell ochreproduktiv hälsa och rättigheter ingår stöd till sex delområden;rättigheter och jämställdhet inklusive stöd mot våld mot kvinnor ochbarn, mödrars och spädbarns hälsa, sexualkunskap, preventivmedel,aborter, hiv/aids och andra könssjukdomar.En genomgång av ett av delområdena, hiv/aids vari ingår stöd tillsexualkunskap och ungdomar, visar att Sida har avtalade insatser för 350miljoner kronor , varav avserAfrika. utbetalades ca och stödet beräknasöka till år 2000.Den nya synen på dessa frågor är att frågor om sexuell och reproduktivhälsa i hög grad också handlar om frågor om rättigheter och jämställdheti ett bredare perspektiv. I den traditionella befolkningsfrågan ingårbåde sexuell och reproduktiv hälsa, rättigheter och hälsostöd som en deli ett socio-ekonomiskt utvecklingsperspektiv. Detsamma gäller förhiv/aids som inte enbart är en hälsofråga utan som också är en bredareutvecklingsfråga.Utskottet konstaterar vidare att regeringen i sin fattigdomspolicy harlyft fram de sociala frågorna i utvecklingssamarbetet. Detta har t.ex.skett i uppföljningen av FN:s sociala toppmöte i , sommanifesterade sig i det särskilda mötet med iGenève . Det har vidare tagits upp i de utvecklingsmål somFN:s millennieförsamling bekräftade.Angående hälsans roll för jordens fattiga pågår med svenskt stöd ochdeltagande ett kvalificerat utredningsarbete i WHO:s makroekonomiskakommission. studie har givitvittnesmål om hur avgörande hälsan är för försörjning och överlevnad.WHO fortsätter sitt arbete mot smittsamma sjukdomar i breda globalakampanjer, liksom sitt folkhälsoinspirerade antirökningsinitiativ.Sverige är en av de största givarna av frivilliga bidrag till WHO. Under1999 utbetalade Sida till WHO och 69 miljoner kronortill PAHO, WHO:s regionala organisation i stöder insatser mot kvinnlig könsstympning via WHO och UNICEF,bl.a. i där riktat stöd utgår med ca för enkampanj mot könsstympning genom de nationella kvinno- respektiveungdoms-organisationerna, samt via en internationell enskildorganisation, Rainbo, med , 1999-2000.Rainbo verkar dels som påtryckargrupp, dels dokumenterar organisationenutvecklingen samt stöder ungdoms- och kvinnogrupper och nätverk i Afrikasom kämpar mot kvinnlig könsstympning och kvinnoförtryck, speciellt inomområdet sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Sida övervägeräven att gå in med ett stöd till bekämpning av kvinnlig könsstympning iVästafrika. Sida stöder dessutom ett stort antal nätverk som engageratsig i frågan. De flesta har tillkommit som resultat av kurser somhållits i och i med Sidastöd.Utvecklingen med nätverksbyggande är lovande för en positiv utveckling iframtiden, främst genom stöd till pådrivande verksamhet frånorganisationer på gräsrotsnivå mot regeringsnivå och genom att dessaorganisationer kan utbyta erfarenheter med varandra interregionalt ochglobalt. I denna process används den svenska resursbasen och svenskainstitutioner mycket effektivt.Med vad som ovan anförts anser utskottet motion U206 (fp) yrkandena 25,27 och 28 besvarad.I motion U207 (m) yrkande 1 krävs att svenskt bistånd måste kraftsamlainför hiv/aids-spridingen och vidare krävs, i yrkande 2, stöd till denfortsatta kampen mot hiv/aids. Frivilligorganisationernas viktiga rolltas upp i yrkande 3 och i yrkande 4 vikten av att stärka kvinnansställning.Utskottet menar att hiv- och aidsbekämpning har varit prioriteradeområden i det svenska internationella utvecklingssamarbetet sedan börjanav . En strategi för hiv och aids i svenskt internationelltutvecklingssamarbete (Investing for Future Generations: 'sInternational Response to HIV/AIDS) har utarbetats av Sida. I storutsträckning har pengarna använts för stöd till FN-systemet ochinternationella frivilligorganisationer. För att utöka detinternationella arbetet för att bekämpa epidemin var ett av deländer som aktivt arbetade för etableringen av . är Sverigeen av de största biståndsgivarna både vad gäller ekonomiska medel ochaktivt engagemang i FN:s arbete för att bekämpa hiv/aidsspridning.Den svenska hiv/aidsstrategin är avsedd att vara ett verktyg förpersonal inom svenskt utvecklingssamarbete och utgör en gemensam grundför att identifiera, planera och bedöma insatser. De övergripande målenär att minska spridningen av hiv och att mildra konsekvenserna av aids.Som ett led i uppföljningen av hiv/aidsstrategin pågår enkapacitetsförstärkning av Sidas hiv/aidsinsatser i i form av etthiv/aidssekretariat vid ambassaden i , Zimbabwe.En stor del av det svenska biståndet för att bekämpa hiv/aidskanaliseras genom . De nordiska länderna är tillsammans de näststörsta biståndsgivarna till . har sju medfinansiärer:UNDP, , , , , och . Samtligaaktiviteter vad gäller hiv/aids hos nämnda FN-organ samordnas nu genomUNAIDS och får därmed en bred och "multisektoriell" ansats.Sverige anser att enskilda organisationer har en viktig funktion attfylla som ett komplement till det arbete som görs av FN och regionalaorgan som t.ex. EU när det gäller prevention och omvårdnad. Sverigeanser att enskilda organisationer som arbetar med relaterade frågorockså bör integrera hiv/aidsproblematiken i sitt arbete.Från svensk sida anses det vara viktigt att problemet angrips på allanivåer; globalt, regionalt, nationellt och lokalt med tanke på fråganskomplexitet. Därmed bör olika aktörer, t.ex. multinationella ochregionala organisationer, regeringar och enskilda organisationer varainblandade i arbetet med att bekämpa spridningen av hiv.Utskottet menar att har uppmärksammat att ett viktigt led i attförebygga hivspridningen är att stärka kvinnors ställning. Det ärnödvändigt med ett genderperspektiv i bekämpningen av hiv/aidsepideminbl.a. genom att ge stöd till kvinnors förmåga att fatta beslut som rörden reproduktiva hälsan. Detta fastslogs vid såväl i som vid FN:s fjärde kvinnokonferens iPeking 1995. anser att kvinnors tillgång till information omhiv, möjlighet till hivtestning och möjligheten att undvika oönskadegraviditeter är av stor vikt för att förebygga spridning av hiv. Sverigestöttar och som har projekt som är direkt relaterade tillkvinnor och hiv/aids.Med vad som ovan anförts anser utskottet motion U207 (m) yrkandena 1-4besvarad.I motion U216 (kd) yrkande 12 kräver effektivsocialpolitik, bättre utbildning för alla, bättre hälsovård och mat åtalla människor.Genom ett aktivt svenskt medlemskap i en rad internationella finansiellainstitutioner och organisationer kan verka för att få genomslagför svenska prioriteringar i deras verksamhet. Regeringen avser attfortsätta att verka för att få genomslag för svenska prioriteringar i demultilaterala organen. Det gäller t.ex. ökade satsningar på det socialaområdet. Detta gäller även EU:s program där också skallfortsätta att verka bl.a. för att social trygghet skall beaktas i allarelevanta sammanhang i EU:s östsamarbete.Utskottet delar motionärernas syn att insatser krävs för att förbättrabarns sociala och ekonomiska situation i utvecklingsländerna och i denya demokratierna i . Att stödja en socialthållbar utveckling hör till de övergripande målen för det svenskasamarbetet. I ett längre perspektiv krävs stabil ekonomisk tillväxt samten aktiv fördelnings- och socialpolitik.Med vad som ovan anförts anser utskottet motion U216 (kd) yrkande 12besvarad.Infrastruktur, näringsliv och urban utveckling - (propositionen s. 41)Infrastruktur, näringsliv och urban utveckling är särskilt viktigaområden för att uppnå målsättningen om hållbar utveckling. Målet är attbidra till uppbyggnaden av en miljömässigt och ekonomiskt bärkraftiginfrastruktur med speciell tyngdpunkt på transport-, kommunikations- ochenergiinfrastruktur samt urban infrastruktur.Sida blir alltmer en dialogpartner i policyfrågor och finansiär avkompetens- och institutionsutveckling från att tidigare ha varitprojektfinansiär. Trots detta har stora infrastruktursatsningargenomförts i samband med katastrofer som och konflikten i Kosovo.Nya finansieringsformer har prövats bl.a. i form av en kreditfond förlandsbygdselektrifiering samt kombinationer av mjuka krediter och gåvor.Urban utveckling är ett förhållandevis nytt biståndsområde som har ökati omfattning . Ett strategiarbete för transporterhar genomförts och beredning har inletts bl.a. i de katastrofdrabbadeländerna i Centralamerika.Energifrågornas betydelse för utvecklingssamarbetet understryks av detfaktum att två miljarder människor saknar tillgång till modern energi.Den tekniska utvecklingen i fråga om nya energislag och produktions- ochdistributionsformer skapar dock nya möjligheter.Arbetet inom den finansiella sektorn koncentreras till grundlägganderam- och regelverk, finansiella marknader och institutioner, finansiellkrishantering och riskkapitaltillförsel. Mikrofinansiering, som under desenaste åren vuxit fram som ett viktigt verktyg för att höjalevnadsstandarden för fattiga grupper, är ett annat prioriterat område.MotionernaVänsterpartiet menar i motion 2000/01:U211 (v) att inom detinternationella samarbetet kommer informationsteknik, IT, att spela enallt större roll. Fortsatt satsning på IT-relaterad forskning ärangelägen, men lika självklart är det att användningen av IT bör kommasamtliga delar av utvecklingsbiståndet till godo. I yrkande 7 krävs attSverige aktivt medverkar till att IT kommer de fattigaste, dvs. i storutsträckning kvinnor, till del genom såväl det bilaterala som detmultilaterala utvecklingssamarbetet.I motion 2000/01:U213 (c) yrkande 5 konstaterar att genomförstärkt infrastruktur och ökat tekniskt stöd till IT-användning kanu-länder och transitionsekonomier förbättra sin konkurrenskraft på deninternationella marknaden. För att göra den globala IT-revolutionenverkligt global krävs att fler får tillgång till grundläggandeinfrastruktur som tele- och datakommunikationer. IT är ett slagkraftigtverktyg för ekonomisk och social utveckling och en snabb väg tillkunskapsbaserad tillväxt.I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 11 konstaterar atten viktig del av fattigdomsbekämpningen i globaliseringens tider börvara det ökade inslaget av direkt IT-bistånd. Fattigdom och tillgångtill den nya informationstekniken kan inte ställas mot varandra. Sverigehar som en av världens ledande IT-nationer ett givet ansvar för attbidra till upprättandet av sådana nätverk och gemensamma satsningar.I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 21 konstaterar atten av konsekvenserna av det svenska biståndet är återflödet i form avkapital till svenskt näringsliv genom uppdrag. Detta återflöde är tillstor del beroende av den internationella konkurrensförmågan hos svenskaföretag, och därmed blir samarbetet mellan biståndsverksamhet ochnäringsliv allt viktigare.Utskottets övervägandenFlera motioner, U211 (v) yrkande 7, U213 (c) yrkande 5 och U216 (kd)yrkande 11 argumenterar för en ökad satsning på IT inom biståndet och imotion U216 yrkande 21 krävs ökat samarbete mellan bistånd ochnäringsliv.Utskottet konstaterar att IT blir ett allt viktigare instrument ifattigdomsbekämpningen. Den utveckling som skett inom IT de senaste årenhar medfört förbättrade möjligheter för många ekonomier. Fördelarna hardock först och främst kommit västvärlden till godo. Det är en prioritetatt arbeta för att minska de klyftor som finns mellan utvecklingsländeroch i-länder vad gäller IT.Den nya teknologin kan också användas för att mer effektivt bekämpafattigdom och främja utveckling. UD/Sida tog fram en rapport(IT in Swedish Development Cooperation) som sedan legat till grund förSidas strategi för IT i biståndet. Strategin går ut på att IT skallintegreras i biståndets alla delar. Varje ämnesområde skall utarbeta enstrategi/analys för hur man skall arbeta med IT. Inom forskningsområdethar Sida redan ett omfattande samarbete med flera afrikanska universitetför att bygga upp IT-kapacitet. Sida arbetar även aktivt för attengagera sig i internationellt samarbete vad gäller IT genom t.ex.InfoDev, Bellanet, , UNDP och EU.Utskottet menar att svenskt näringsliv är konkurrenskraftigt nog för atti ökad utsträckning delta i den internationella resursmobiliseringen förutvecklingsländerna och konkurrera i internationella upphandlingar. () skapades bl.a. med detta somutgångspunkt. arbetar aktivt inom /DAC för en avbindning avbiståndet till de fattigaste länderna, vilket också borde ökamöjligheterna för svenskt näringsliv att konkurrera.Samarbete med näringslivet har redan kommit till stånd i samband medmånga av de projekt som Sida är involverat i, både på bilateral ochmultilateral nivå. Näringslivsfrågorna kommer också att lyftas fram avden utvecklingspolitska utredningen, GLOBKOM.Med vad som ovan anförts anser utskottet motionerna U211 (v) yrkande 7,U213 (c) yrkande 5 samt U216 (kd) yrkandena 11 och 21 besvarade.Naturbruk - (propositionen s. 41)Målet för arbetet inom verksamhetsgrenen naturbruk är att skapaförutsättningar för bättre levnadsvillkor och ökade inkomster för främstden fattiga landsbygdsbefolkningen genom ett långsiktigt, bärkraftigtoch produktivt nyttjande av förnyelsebara naturresurser.En uthållig och förbättrad användning av naturresurser är både enmiljöfråga och en fattigdomsfråga. Uthållig markanvändning medför intebara ökad produktion och därmed ökad tillväxt utan också minskaderosion, minskade risker för översvämningar och torkkatastrofer,förbättrad vattenkvalitet och minskad avskogning, inklusiveförbättringar för bevarande av viktiga naturområden.Prioritet bör ges till breda insatser för landsbygdsutveckling där jord-eller skogsbruksinsatser ingår som komponenter. Naturresursfrågornaberör ofta flera länder, och stödet till regionala insatser har därförytterligare ökat. Regionala initiativ och insatser förekommer i södraAfrika, kring , i och i och markanvändning i ett brett perspektiv geshög prioritet i arbetet med en långsiktigt hållbar utveckling. Skog ochavskogningsproblematiken ges särskild uppmärksamhet. Verksamheteninriktas på att öka långsiktig livsmedelssäkerhet, bl.a. genom attstödja bevarandet och underlätta nyttjandet av växtgenetiska resurserför bl.a. växtförädling.MotionenFolkpartiet konstaterar i motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 24 atteftersom vatten är en förutsättning för vår existens är det viktigt attse till att det inte sinar, slösas bort eller förorenas. Förorenatvatten är ett mycket stort hälsoproblem som ofta leder tillsjukdomstillstånd med dödlig utgång. Sida har under flera decennierarbetat för att förbättra kunskapen om vatten och höja den hygieniskastandarden. Men fortfarande behövs stora insatser till miljöbistånd förbland annat vattenfrämjande åtgärder.Utskottets övervägandeUtskottet konstaterar att vattenfrågorna fått en alltmer framskjutenplats i utvecklingssamarbetet. Mängden sötvatten på jorden är begränsadoch efterfrågan ökar på grund av befolkningsökning, industrialisering,förbättrad levnadsstandard och urbanisering. Man räknar med att enfemtedel av världens befolkning inte har tillgång till rentdricksvatten. Vid det andra Världsvattenforumet som hölls i ibörjan av lyftes världens vattenproblem fram, liksom förslag omhur de skulle kunna lösas. Det är viktigt att de föreslagna åtgärdernakan genomföras i dialog med och att öka insatserna påområdet.FN:s generalsekreterare pekade i sin rapport till Millennieförsamlingenpå de framsteg som gjorts sedan miljökonferensen i 1972.Åtagandena har dock varit för få, för små och för sena.Generalsekreterarens förhoppning är att grunden för nya åtaganden skallkunna läggas vid tioårsöversynen av år 2002.Med vad som ovan anförts anser utskottet motion U206 (fp) yrkande 24besvarad.Ekonomiska reformer - (propositionen s. 42)Målet för verksamhetsgrenen är att stödja länder som genomför ekonomiskareformprogram syftande till ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling.Stödet skall utgöra ett incitament till fortsatta reformer och anpassastill specifika behov och förutsättningar i enskilda länder.Många av de länder som erhåller svenskt stöd har genomfört reformprogrami mer än ett årtionde. Resultaten är överlag positiva vad gällermakroekonomisk stabilitet och tillväxt. För att uppnå hållbaraförbättringar krävs dock att reformprocessen fördjupas och mer inriktaspå strukturella och institutionella reformer.Stödet till ekonomiska reformer koncentreras till fattiga länder medsvår skuldsituation, som genomför ekonomiska reformprogram med tydliginriktning på fattigdomsbekämpning. Stödet ges främst till länder medvilka bedriver långsiktigt utvecklingssamarbete och ges isamordning med IMF, och andra givare. Regeringen har under1999 antagit riktlinjer för betalningsbalansstödet. Riktlinjerna innebäratt stödet i högre grad kan underlätta de ekonomiska reformprocessernaoch öka möjligheterna för samarbetsländerna att fullgöra sinaförpliktelser gentemot de multilaterala institutionerna.Under våren 2000 har de första stegen tagits för att påbörja en processmot ett långsiktigt helhetsgrepp om finansieringen av HIPC-initiativetmed en rimlig fördelning av bördan mellan givarna. Mot denna bakgrundbeslutade regeringen att lämna ytterligare bidrag till HIPC-initiativets skuldlättnadsfond om 320 miljoner kronor.Från lämnas bidrag i form av stöd till den s.k. ,som skall finansiera skuldlättnader till och de regionalautvecklingsbankerna eller som kompensation för vissa av de kostnader somuppstår i samband med skuldavskrivningar inom . Utöver dettakan bidrag lämnas till IMF:s andel av skuldlättnader under HIPC-initiativet.MotionernaI motion 2000/01:U211 (v) yrkande 1 konstateras att ett av de främstahindren för att fattigdomsbekämpningen skall få någon effekt är i dagden enorma skuldbörda som många länder brottas med. De saknarmöjligheter att betala sin skulder och följaktligen måste HIPC-initiativet utvidgas. För att förändra de fattigas situation i världenhar den s.k. Tobinskatten diskuterats, vilken innebär att man beskattarspekulativa transaktioner på valutamarknaden. En sådan skatt på 0,05 %skulle kunna ge mer än , vilka skulle kunnaanvändas för att råda bot på världsfattigdomen.I motion 2000/01:U213 (c) yrkande 4 konstaterar attförbättrade statsfinanser, effektivare statsförvaltning, fungeranderegelsystem och fördelningsmekanismer, ökad rättssäkerhet ochdecentraliserad samhällsmakt genererar långsiktigt verkande effekter. Ensund makro- och mikroekonomisk politik samt en strävan att upprätta godainstitutioner och ett regelverk som befrämjar demokrati, öppenhet ocheffektivitet är därför nödvändiga förutsättningar för att en hållbarekonomisk tillväxt skall kunna skapas.I motion 2000/01:U213 (c) yrkande 14 konstaterar attAfrikas skuldbörda till väst uppgår till oerhörda . Av världens totala investeringar gick enprocent till . välkomnar ochInternationella valutafondens (IMF) gemensamma initiativ, det s.k. HIPC-initiativet (Heavily Indebted Poor Countries) som syftar till att skrivaav lån och därmed minska de fattigaste och mest skuldtyngda ländernasräntebörda. HIPC-initiativet är dock otillräckligt. Ökade svenskaresurser på detta område skulle skapa större trovärdighet i arbetet medatt få till stånd globala beslut om substantiella avskrivningar av defattiga ländernas skulder. I yrkande 16 konstaterar attunder senare år har man försökt att modifierastrukturanpassningsprogrammen med ökade sociala hänsyn. Världsbankenarbetar mer med s.k. mjuka lån. De medför, genom krav påmarknadsanpassning och offentlig åtstramning, stora påfrestningar för defattiga länderna som ställs inför dem. All sanering av ett lands ekonomimåste utgå ifrån de grundvärden som finns i ; nämligen respektför mänskliga rättigheter, rättsstaten, demokrati samt ekonomisk ochsocial utveckling. Det innebär att både och skall ha enuttalad skyldighet att beakta dessa värden i förhandlingar ochavtalsslut med de stater som lånar pengar.I motion 2000/01:U213 (c) yrkande 17 framhåller attutgångspunkten måste vara både att fördela de tillgångar som finns ochatt skapa en sund tillväxt.