bet · GN01SoU9 · 2000-03-22 00:00:00 — Vi är väl medvetna om att detär olika huvudmän som ansvarar för de olika kostnadsområdena, även denfrågan bör lösas inom ramen för den utredning vi föreslår. Utredningen böräven komma med förslag om en lämplig nivå på det föreslagna kostnadsta-ket. Vad här anförts med anledning av motion So380 (mp) bör ges regering-en till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande högkostnadsskydd m.m.att med anledning av motion 1999/2000:So380 och med av-slag på motionerna 1999/2000:So322 yrkande 22, 1999/2000:So430,1999/2000:So482 yrkande 19 och 1999/2000:So484 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,34. Högkostnadsskydd m.m. (mom. 28)och (båda kd) anför:Under senare år har avgifterna för den enskilde ökat dramatiskt dels genomatt det s.k. högkostnadsskyddet höjts, dels därför att flera vårdavgifter inteomfattas av högkostnadsskyddet. Även den enskildes kostnader för resor isamband med vård har ökat och dessa inkluderas inte heller i högkostnads-skyddet. När man diskuterar patientavgifter eller läkemedelsavgifter betrak-tas dessa ofta enskilt. För medborgaren är givetvis summan av avgifterna detväsentliga. Vi anser att en översyn bör göras så att högkostnadsskyddetverkligen omfattar alla vårdavgifter och olika hjälpmedel. Vad här anförtsmed anledning av motion So482 (kd) yrkande 19 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande högkostnadsskydd m.m.att med anledning av motion 1999/2000:So482 yrkande 19och med avslag på motionerna 1999/2000:So322 yrkande 22,1999/2000:So380, 1999/2000:So430 och 1999/2000:So484 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,35. Högkostnadsskydd m.m. (mom. 28)() anför:Jag anser att systemet med högkostnadsskydd för läkemedel och läkarbesökmåste förbättras. Högkostnadsskyddet bör enligt min uppfattning vara det-samma, , både för läkemedelskostnader och för besök i den öppnahälso- och sjukvården. Vad här anförts med anledning av motion So322 (fp)yrkande 22 bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande högkostnadsskydd m.m.att med anledning av motion 1999/2000:So322 yrkande 22och med avslag på motionerna 1999/2000:So380, 1999/2000:So430,1999/2000:So482 yrkande 19 och 1999/2000:So484 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,36. Patientansvarig läkare (mom. 29)och (båda kd) anför:Vi anser att det är väsentligt att i sin utvärdering av verksamheten med patientansvarig läkare särskilt beaktar patientsäkerhetsaspekten isådan hälso- och sjukvårdsverksamhet som helt eller delvis bygger på annanvetenskap än den medicinska, t.ex. diagnostik, vård och behandling av pati-enter utförd av psykolog inom psykiatrin. Frågan om att utse även andrayrkesutövare än läkare som patientansvariga bör övervägas. Det är vidareangeläget att utvärderingen genomförs med anlitande av erforderlig psykolo-gisk expertis. Vad här anförts med anledning av motion So288 (kd) yrkande-na 1 och 2 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande patientansvarig läkareatt med bifall till motion 1999/2000:So288 yrkandena 1 och2 och med anledning motionerna 1999/2000:So283 och1999/2000:So381 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,37. Tolk inom hälso- och sjukvård (mom. 34)(), () och () anför:Det är enligt vår uppfattning viktigt att landstingen uppmärksammas på attkvinnor som inte behärskar svenska inte skall behöva få information omvården genom t.ex. sin make. I stället skall informationen självfallet lämnasdirekt från den vårdande personalen. Vid behov skall tolk anlitas. Vad häranförts med anledning av motion So331 (v) yrkande 3 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse:34. beträffande tolk inom hälso- och sjukvårdatt med anledning av motion 1999/2000:So331 yrkande 3och med avslag på motion 1999/2000:Sf637 yrkande 27 som sin me-ning ger regeringen till känna vad ovan anförts,38. Homo-, bi- och transsexuellas behov av sjukvård m.m.(mom. 37)(), (), () och HelenaHillar () anför:Som framhålls i motion So225 (fp, s, v, c, mp) krävs kunskaper om köns-skillnader i ohälsa, behandling, rehabilitering, vårdutnyttjande etc. Detta ären förutsättning för att hälso- och sjukvården skall vara anpassad efter män-niskors behov. En enkätundersökning i har t.ex. visat att kunska-perna om lesbiska kvinnors problem och behov är små och att endast hälftenav kvinnorna i undersökningen har berättat för sin gynekolog om sin homo-sexualitet. Vad här anförts med anledning av motion So225 (fp, s, v, c, mp)yrkande 14 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 37 bort ha följande lydelse:37. beträffande homo-, bi- och transsexuellas behov av sjukvårdm.m.att med anledning av motion 1999/2000:So225 yrkande 14och med avslag på motion 1999/2000:Ub431 yrkande 3 som sin me-ning ger regeringen till känna vad ovan anförts,39. Prioriteringar inom hälso- och sjukvården (mom. 38)och (båda kd) anför:Enligt en undersökning håller en åldersgräns på att växa fram inom sjukvår-den. De äldre räknas ibland som ett B-lag och behandlas inte lika bra som deyngre på en medicinavdelning. Vi vill betona att det inte får vara samhälls-nyttan som avgör vårdinsatsen. Landsting och kommuner måste garanterafortsatt god vård. Vi vill betona att omsorgen om de äldre skall vara ett prio-riterat område. Vad här anförts med anledning av motion So320 (kd) yrkande10 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande prioriteringar inom hälso- och sjukvårdenatt med anledning av motion 1999/2000:So320 yrkande 10och med avslag på motionerna 1999/2000:So206, 1999/2000:So234och 1999/2000:So262 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,40. Prioriteringar inom hälso- och sjukvården (mom. 38)() anför:Målet för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen en godhälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården skall ges medrespekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans vär-dighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård skall gesföreträde i vården. Med det decentraliserade hälso- och sjukvårdssystem vihar i vårt land är det i första hand en uppgift för sjukvårdshuvudmannen attansvara för att man lever upp till lagens intention. Av tillgänglig statistikframgår emellertid med all önskvärd tydlighet att landstingen inte lever upptill målet om en vård på lika villkor för hela befolkningen. Det beror på varman bor om och när man får sina vårdbehov tillgodosedda. Det är uppenbartatt beslut om riktlinjer för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården inte lett till en rättvis behandling av vårdsökande människor. Jaganser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att komma till rättamed dessa orättvisor.Jag vill vidare framhålla att åldersdiskriminering i vården inte får före-komma. Vid bedömningen av vem som skall få hjälp måste det först vara deindividuella behoven liksom möjligheten att uppnå ett bra behandlingsresul-tat som är avgörande, inte patientens ålder. Det är därför viktigt att regeringens prioriteringsdelegation följer upp hur lagen tillämpas när det gäller atttillgodose olika hälso- och sjukvårdsbehov och undersöka om åldersdiskri-minering förekommer. Vad här anförts med anledning av motionerna So206(fp) och So262 (fp) yrkande 2 bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande prioriteringar inom hälso- och sjukvårdenatt med anledning av motionerna 1999/2000:So206 och1999/2000:So262 yrkande 2 och med avslag på motionerna1999/2000:So234 och 1999/2000:So320 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,41. Vård och behandling för olika sjukdomar m.m. (mom. 39)och (båda v) anför:Sverige beräknas ha 300 000 alkoholister. Alkoholberoendet inverkar ofta påomgivningen. Chefer, arbetskamrater, släktingar, vänner, grannar och fram-för allt familjemedlemmar kan drabbas av alkoholismens konsekvenser. Denärmast anhöriga blir lidande, men mest utsatta är barnen, som ofta fåröverta de vuxnas ansvar - ett ansvar som kan följa med dem även efter detatt de själva blivit vuxna och flyttat hemifrån.Det finns en medvetenhet och kunskap hos myndigheterna kring denproblematik som kan uppstå för ett barn som växer upp i en familj där enaeller båda föräldrarna är alkoholister, men det finns i praktiken ingen sådanberedskap för det vuxna barnet till en alkoholist eftersom han eller hon äröver och myndig. Problematiken kan kvarstå, oavsett vad som häntmed föräldern.Den hjälp samhället erbjuder det vuxna barnet till en alkoholist är oftasvårtillgänglig och avgiftsbelagd. Det finns samtalsgrupper förvuxna barn till alkoholister, men en sådan samtalsterapi kan kosta upp till10 . Enligt vår uppfattning måste sådan hjälp vara tillgänglig för demsom har behov av den. Kostnaden får inte lägga hinder i vägen för sådanbehandling. bör få i uppgift att kartlägga hur nuvarande situ-ation ser ut och vilka behov som finns. Den bör också utreda vilka kostnaderoch konsekvenser en ökad tillgänglighet av behandlingsresurser skulle få.Vad här anförts med anledning av motion So426 (v) yrkande 2 bör ges rege-ringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande vård och behandling för olika sjukdomar m.m.att med anledning av motion 1999/2000:So426 yrkande 2samt med avslag på motionerna 1999/2000:So204 yrkandena 1-4,1999/2000:So208 yrkandena 1-3, 1999/2000:So242, 1999/2000:So289, 1999/2000:So302, 1999/2000:So327 yrkande 9, 1999/2000:So329 yrkande 1, 1999/2000:So350, 1999/2000:So376, 1999/2000:So397, 1999/2000:So401, 1999/2000:So442 yrkande 2, 1999/2000:So452 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:So457 yrkande 1, 1999/2000:So458, 1999/2000:So467 yrkandena 2-5, 1999/2000:So477,1999/2000:So484 yrkandena 1-3, 1999/2000:So488 yrkande 8 och1999/2000:So493 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,42. Vård och behandling för olika sjukdomar m.m. (mom. 39)och (båda kd) anför:En studie över förekomsten av traumatisk hjärnskada hos barn i Västsverigevisar att av de allvarligt hjärnskadade fått någon form av reha-bilitering. Dessa utgjorde inte fullt av de allra värst skadade. Vanligarestsymtom återfinns enligt internationella publikationer hos av deskadade. Således föreligger stora brister när det gäller dessa barns rehabiliteringsmöjligheter. Det är därför viktigt att gruppen barn med hjärnskadoruppmärksammas och får den hjälp de behöver. Vad här anförts med anled-ning av motion So488 (kd) yrkande 8 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande vård och behandling för olika sjukdomar m.m.att med anledning av motion 1999/2000:So488yrkande 8 samt med avslag på motionerna 1999/2000:So204yrkandena 1-4, 1999/2000:So208 yrkandena 1-3,1999/2000:So242, 1999/2000: So289, 1999/2000:So302,1999/2000:So327 yrkande 9, 1999/2000: So329 yrkande 1,1999/2000:So350, 1999/2000:So376, 1999/2000: So397,1999/2000:So401, 1999/2000:So426 yrkande 2, 1999/2000:So442 yrkande 2, 1999/2000:So452 yrkandena 1 och 2,1999/2000: So457 yrkande 1, 1999/2000:So458,1999/2000:So467 yrkandena 2-5, 1999/2000:So477,1999/2000:So484 yrkandena 1-3 och 1999/2000:So493yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,43. Vård och behandling för olika sjukdomar m.m. (mom. 39)() anför:I samband med trafikolyckor drabbas många personer av s.k. pisksnärtsska-dor. Denna skada kan visa sig , men i många fall uppstår symto-men först . En diagnos på skadan kan vara svår att ställaoch den skadade slussas ofta runt till olika vårdgivare. betraktasskadan som gammal och någon rehabilitering ges då inte. De som behandlasdirekt efter att skadan uppstått kan genom behandling bli någorlunda friska.Men av de skadade får bestående men. Forskning där behand-lingsmetoder tas fram måste påskyndas eftersom det finns ettstort tomrum.Jag vill också framhålla att det behövs mer kunskap om sjukdomenMünchhausen Syndrome by Proxi, MSBP. Sjukdomen innebär i korthet atten förälder fantiserar ihop sjukdomar och skador hos sina barn och sedan tardem till sjukhus för vård. Skadorna har åsamkats av föräldern. De vanligasteskadorna orsakas av fysisk misshandel men även exempel på förgiftning medlaxermedel som i sin tur leder till uttorkning har förekommit.Ett förebyggande arbete kräver kunskap. Samhällets resurser bör fördelaspå ett sådant sätt att barnets bästa alltid står i centrum. Vad här anförts medanledning av motionerna So329 (mp) yrkande 1 och So477 (mp, s, m, kd, c,fp) bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande vård och behandling för olika sjukdomar m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:So329yrkande 1 och 1999/2000:So477 samt med avslag påmotionerna 1999/2000:So204 yrkandena 1-4,1999/2000:So208 yrkandena 1-3, 1999/2000:So242,1999/2000:So289, 1999/2000:So302, 1999/2000:So327yrkande 9, 1999/2000:So350, 1999/2000:So376,1999/2000:So397, 1999/2000:So401, 1999/2000:So426yrkande 2, 1999/2000:So442 yrkande 2, 1999/2000:So452yrkandena 1 och 2, 1999/2000:So457 yrkande 1,1999/2000:So458, 1999/2000:So467 yrkandena 2-5,1999/2000:So484 yrkandena 1-3, 1999/2000:So488 yrkande 8och 1999/2000:So493 yrkande 5 som sin mening ger rege-ringen till känna vad ovan anförts,44. Kvinnors hälsa (mom. 40)och (båda v) anför:Vi anser att vårdpersonalens utbildning bör innehålla tre komponenter, näm-ligen kunskap, självkännedom och inlevelseförmåga. Kunskaperna behöversättas in i ett socialt och psykologiskt sammanhang som vårdpersonalen kankänna igen från sin egen vardag. Alla yrkeskategorier inom vård och omsorgbör erbjudas denna kompetensutveckling och tillämpa den i sin yrkesutöv-ning.Vi ser med stor oro på den växande ohälsan hos kvinnor, allra helst somden oftast beror på okunnighet och okunskap. Vi vill i detta sammanhangbetona att en viktig strategi i hälsofrämjande arbete är samverkan. Det fram-går av samlad forskning att kvinnor ser sig och sina symtom i ett livssam-manhang. Olika perspektiv måste därför mötas för att synliggöra kvinnorshälsa och ohälsa. Det handlar om samverkan inom sjukvården mellan ettmedicinskt perspektiv och ett omvårdnadsperspektiv, mellan enheter sompsykiatri och primärvård och mellan kvinnlig och manlig personal. Men dethandlar också om samverkan mellan sjukvård, socialtjänst, skola, försäk-ringskassa, arbetsförmedling och frivilligverksamheter. Samverkan handlarinte enbart om kanaler för kontakt vid behov. Det handlar också om att skapaforum för debatt och samla gemensam kunskap, att skapa konsensus kringdet gemensamma, att bygga en ideologisk bas för mål och strategier, attfördela ansvaret när det gäller ekonomi, kompetens och metodutvecklingoch, inte minst, att stödja initiativ till verksamheter och bidra till deras föankring. Vad här anförts med anledning av motion So331 (v) yrkandena 2och 4 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande kvinnors hälsaatt med anledning av motion 1999/2000:So331 yrkandena 2och 4 och med avslag på motionerna 1999/2000:So243, 1999/2000:So322 yrkande 24, 1999/2000:So370, 1999/2000:So467 yrkande 1och 1999/2000:A807 yrkande 26 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,45. Kvinnors hälsa (mom. 40)() anför:Som anförs i motion So467 måste kvinnors sjukdomar och symtom tas pålika stort allvar som de sjukdomar och symtom som drabbar män. Kvinnorsom "mår dåligt" presenterar ofta en symtombild som inte passar in i dettraditionella diagnos- och klassifikationssystemet som finns inom sjukvår-den. Det är viktigt att bemötandet sker utifrån ett kvinnoperspektiv. Kvinnanskall således betraktas som norm och förklaringar och behandlingar skall gesutifrån de premisserna. Risken för att missförstå patienten bör också minime-ras om patienten i högre grad kan involveras aktivt i den föreslagna behand-lingen. Vad här anförts med anledning av motion So467 (c) yrkande 1 börges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande kvinnors hälsaatt med anledning av motion 1999/2000:So467 yrkande 1och med avslag på motionerna 1999/2000:So243, 1999/2000:So322yrkande 24, 1999/2000:So331 yrkandena 2 och 4, 1999/2000:So370och 1999/2000:A807 yrkande 26 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,46. Kvinnors hälsa (mom. 40)() anför:Utredningen om bemötande av kvinnor och män inom hälso- och sjukvårdenlade fram sitt betänkande . Här rapporterades om såväl väsent-liga kunskapsluckor som brister i vården. Bland åtgärdsförslagen tog utred-ningen upp en rad frågor som måste bli föremål för fortsatt forskning för attöka våra kunskaper om kvinnors speciella behov. Utredningen tog också uppbehovet av utbildning av hälso- och sjukvårdens personal om könsspecifikaskillnader både när det gäller sjukdomsförekomst och behandling samt reha-bilitering. Regeringen har visserligen i några sammanhang tagit upp en delav de förslag som utredningen lade fram men något helhetsgrepp för attbesvara de olika frågor som ställts har man inte tagit. Enligt min mening börregeringen lägga fram en handlingsplan över hur hälso- och sjukvården förkvinnor och män skall utformas så att vården i ordets rätta bemärkelse skallbli jämställd.Jag vill också uppmärksamma att en betydande del av de långtidssjukskrivnai utgörs av kvinnor med smärtor från . Två vanliga,svårbehandlade smärtsamma sjukdomar som främst drabbar kvinnor är kro-nisk ledgångsreumatism eller reumatoid artrit samt fibromyalgi. För dessasjukdomar har psykosomatiska samband påvisats, vilket betyder att psykiskafaktorer kan påverka sjukdomsförloppen. Forskningen har på senaste tidenändrat fokus, från tidigare helt dominerande belastningsinriktning till hjär-nans sätt att hantera hot och påfrestningar. I flera svenska forskningsprojekthar man konstaterat att muskelspänningar och ryggbesvär inte beror på över-ansträngda muskler utan på stress i hjärnan. Den nya forskningen revolutio-nerar vår syn på rehabilitering av patienter med smärttillstånd. Bristen påsamordning och samsyn på smärttillstånd i vår nuvarande rehabiliteringlämnar utrymme för stora variationer i hantering, bemötande och behandling,till nackdel för patienterna. Detta är ett av vår tids stora könsrelaterade folhälsoproblem. Kunskap finns inom området, men har ingen tagit detövergripande ansvaret. Enligt min mening krävs ett tvärvetenskapligt samar-bete över klinikgränser och institutionsgränser. Samordning av forskningsre-sultat och tvärvetenskaplig metodutveckling skulle höja kvaliteten i vårdenför denna stora patientgrupp. Vad här anförts med anledning av motionernaSo243 (fp), So322 (fp) yrkande 24 och A807 (fp) yrkande 26 bör ges rege-ringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande kvinnors hälsaatt med anledning av motionerna 1999/2000:So243,1999/2000:So322 yrkande 24 och 1999/2000:A807 yrkande 26 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:So331 yrkandena 2 och 4,1999/2000:So370 och 1999/2000:So467 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,47. Alternativa behandlingsmetoder i sjukvården (mom. 42)() anför:Det förekommer att patienter har önskemål om ett behandlingsalternativ sominte tillhör "skolmedicinen". Enligt min mening skall även i dessa fall pati-entens rättighet att välja behandlingsalternativ förbättras. Legitimerad läkareskall ha rätt till och vara oförhindrad att använda de antroposofiska läke-medlen (således alla alternativa mediciner) och metoder under normalt läkar-ansvar. Läkares förskrivningsrätt skall gälla i samma omfattning som förvanliga skolmediciner. I detta sammanhang kan nämnas att bestämmelsernaom kvacksalveri bl.a. reglerar förbud mot undersökning och behandling avbarn samt förbud mot behandling av vissa diagnoser. En öppen-het för alternativa behandlingsmetoder inom den ordinarie sjukvården underkontrollerade former minskar enligt min uppfattning riskerna för att männi-skor skall skadas av oseriösa och farliga behandlingar utanför läkarvetenska-pens kontroll. Vidare anser jag att , , bör få i uppdrag att intensifiera arbetet med att utvärdera alterna-tiva behandlingsmetoder för att klarlägga deras vetenskapliga värden.Vad häranförts med anledning av motion So330 (c) yrkandena 14 och 15 bör gesregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 42 bort ha följande lydelse:42. beträffande alternativa behandlingsmetoder i sjukvårdenatt med anledning av motion 1999/2000:So330 yrkandena14 och 15 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,48. Utredning om alternativa behandlingsmetoder, m.m.(mom. 43 och 44)() och () anför:Kostnaderna för läkemedel ökar snabbare i än i något annat land.Kostnaderna för sjukförsäkringen rusar i höjden. Det är ett synnerligen otill-fredsställande förhållande, såväl mänskligt som ekonomiskt, och alla äröverens om att något måste göras. Enligt vår uppfattning kan den resurssnålaalternativmedicinen avlasta den ordinarie sjukvården inom flera områden.Studier bör därför genomföras för att analysera de ekonomiska och socialakonsekvenserna av alternativa metoder. Vidare bör en utredning om alterna-tivmedicinska metoder tillsättas. Målsättningen med all sjukvård måste varaatt fler människor får leva ett friskare liv. Här har alternativmedicinen myck-et att tillföra på ett för människorna och samhällsekonomin fördelaktigt sätt.I utredningen behöver även reglerna för behandling av barn ses över samtreglerna för utbildning och behörighet för alla terapeuter. arbetade har myckethänt som motiverar att en ny utredning tillsätts. Utredningen bör ha ett bety-dande inslag av representanter för alternativmedicinen.Andra länder har en betydligt mer generös inställning till alternativ medi-cin än . Enligt vår uppfattning är orsaken till den positiva inställningen att man accepterar det folkliga stödet och att man noterar att människorfår hjälp med sina hälsoproblem.Vi anser att det finns en rad hinder förknippade med forskning och ut-veckling rörande alternativ medicin. För att finansiärer skall satsa pengar påforskning krävs redan genomförda studier som pekar på att det inom områdetfinns sådant som är intressant att studera vidare - men även för sådana förbe-redande studier krävs finansiering som forskarkompetens. Få etableradeforskare har engagerat sig i ämnet. Inom forskarvärlden finns det forskar-kompetens men sämre kunskaper i alternativmedicin, medan det inom detalternativmedicinska området finns ämneskunskaper men inte forskarkom-petens. Det krävs forskarutbildning för att bygga upp en sådan kompetensoch alternativmedicinska utbildningar har inte denna status och t.ex. småmöjligheter till handledning etc. Dessa exempel visar att det behövs en in-frastruktur inom forskningen och att särskilda resurser behöver avsättas föratt åstadkomma en forskarmiljö som kan generera forskning inom dettaområde. Riktade resurser bör avsättas för att bygga upp ett kompetenscent-rum och för att möjliggöra egna forskningsprojekt. Regeringen bör åter-komma till med förslag i denna riktning, lämpligen i samband medforskningspropositionen.Vad här anförts med anledning av motion So486 (c)yrkandena 1, 3 och 6 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 43 och 44 bort ha följande lydelse:43. beträffande utredning om alternativa behandlingsmetoder, m.m.att med anledning av motion 1999/2000:So486 yrkandena 1och 6 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,44.