bet · GO01FöU1 · 2000-11-16 00:00:00 — 1999/2000:30) om avsikten att gedirektiv till en utredning att se överden militäramaterielförsörjningsprocessen.Regeringen har beslutat om direktivtill en särskild utredare som skallkartlägga nuläge och förändringsfaktorerför det militära försvaretsmaterielförsörjning samt föreslåutvecklings- ocheffektiviseringsåtgärder (dir. 2000:13).Utredaren skall i en första etappkartlägga och analysera dels dennuvarande materielförsörjningen, delssådana förändringsfaktorer som bedöms habetydelse för materielförsörjningensfortsatta utveckling. Denna första etapphar redovisats (SOU 2000:54,Det militära försvaretsmaterielförsörjning).Utredaren skall i en andra etappföreslå utvecklings- ocheffektiviseringsåtgärder förmaterielförsörjningen. Därvid skall hanbl.a. överväga hur materielförsörjningenkan göras mer flexibel ochanpassningsbar till förändradesäkerhetspolitiska, försvarspolitiska,organisatoriska och tekniskaförutsättningar och behov. Vidare skallutredaren överväga hur detinternationella samarbetet inom områdetkan stärkas samt hur resursfördelningeni princip bör göras mellan olika faserav materielförsörjningen. Etapp tvåskall redovisas senast den 28 februari2001.Regeringen har vidare redovisat (prop.1998/99:74 och prop. 1999/2000: 30) sinavsikt att låta göra en översyn avforskning och utveckling inomtotalförsvaret. Regeringen beslutade imars 2000 om direktiv för en sådanöversyn (dir. 2000:14). Enligtdirektiven skall en särskild utredareanalysera och lämna förslag till hurnationell och internationell forskningoch utveckling skall kunna nyttiggörasför behov inom totalförsvaret. Arbetetskall bedrivas med utgångspunkt från desenare årens utveckling i omvärlden,ominriktningen av totalförsvaret samtprincipen om anpassning. Utredaren har iseptember 2000 redovisat delbetänkandetForskning och utveckling förtotalförsvaret - kartläggning ochprobleminventering (SOU 2000:84). Enligtdirektiven skall ett slutbetänkanderedovisas senast den 28 februari 2001.Regeringen har även informeratriksdagen (prop. 1999/2000:30) omregeringens inriktning avförnödenhetsavvecklingen samt omregeringens avsikt att se över gällandereglering på området. Regeringen hardärefter beslutat förordningen(2000:278) om gåvor och överföringar avöverskottsmateriel hos Försvarsmakten.Förordningen trädde i kraft den 1 juli2000. Därigenom kan de frivilligaförsvarsorganisationerna och svenskamyndigheter få materiellt tillskottsamtidigt som stöd till internationellahumanitära insatser möjliggörs. Stödettill , och genomöverlåtelser av överskottsförnödenhetersom inte klassas som krigsmaterielkommer fortsättningsvis att hanteras somen integrerad del av årsprogrammen förländerna.Dessutom vill regeringen informera omunder 2001 planerade leveranser tillFörsvarsmakten av större materielsystem.Hit hör bl.a. leveranser av materiel,vapen, underhållsutrustning m.m. tillstridsvagn 121/122 Leopard, stridsfordon90, stridsfartyg, ubåtar, torpeder, JAS39 , flygburen spaningsradar FSR890 och till stridsledningscentraler.Därutöver vidmakthålls materiel somskall bibehållas samt avvecklasen stor mängd utgående materiel.Internationellt materielsamarbeteDen undertecknadeförsvarsministrarna i ,, , ,och ett ramavtal omåtgärder för att underlättaomstrukturering och drift av deneuropeiska flygindustrin. Regeringenavser att föreläggariksdagen avtalet för godkännande.AnläggningarRegeringen anser att inriktningen förområdet anläggningar skall vara flexibelså att den kan utgöra en integrerad delav Försvarsmaktens förmåga tillanpassning mot framtida nya hot ochrisker. Verksamheten inom området börutgå från den framtidainsatsorganisationens utformning. Denlångsiktiga fortifikatoriska kompetensenskall säkerställas. Ett antal skyddadeledningsplatser för vissatotalförsvarsfunktioner bör behållas iett sådant skick att platserna kananvändas vid behov.Forskning och teknikutvecklingRegeringen har anfört (prop.1999/2000:30) att de icke objektbundnasatsningarna på forskning ochteknikutveckling inom respektive områdebör ligga kvar på dagens nivå för attsäkerställa tillgång till strategiskkompetens på lång sikt. Regeringenbedömde också att innehållet iFörsvarsmaktens forsknings- ochteknikutvecklingsplan var väl avvägt motFörsvarsmaktens uppgifter ochominriktning. Regeringen gör nu ingenannan bedömning.Försvarsmaktens forskning ochteknikutveckling skall generera kunskap,kompetens och teknik för att delsutveckla förmågan att lösa nuvarandeuppgifter, dels kunna möta framtida hotoch risker. Verksamheten har därigenomstor betydelse för anpassningsprincipen.Resurserna skall främst utnyttjas inomområden som är specifika förFörsvarsmaktens behov och där inhemskkompetens är av stor betydelse förFörsvarsmaktens anpassningsförmåga.Regeringen anser att särskilt viktigaområden som ledningsförmåga på operativoch taktisk nivå med tillhörande IT-system, underrättelsesystem, förmågatill väpnad strid, skydd mot NBC-stridsmedel samt informations-operationer skall prioriteras.Försvarsmaktens forskning ochteknikutveckling skall vidare stödjautvecklingen av nya förbandstyper som IT-säkerhetsförband och NBC-insatsstyrka.När det gäller forskning ochteknikutveckling för internationellainsatser anser regeringen att förmågantill ammunitions- och minröjning skallprioriteras.Det nationella flygtekniskaforskningsprogrammetRegeringen föreslår att det nationellaflygtekniska forskningprogrammet skallfortsätta . Detstatliga bidraget till finansieringen avprogrammet skall vara högst 90 000 000kr under perioden.Regeringen hemställer att riksdagengodkänner att det nationellaflygtekniska forskningsprogrammet skallfortsätta ochatt det statliga bidraget tillfinansieringen av programmet skall varahögst under perioden.I skälen för sina förslag anförregeringen bl.a. följande. harbeslutat om det nationella flygtekniskaforskningsprogrammet 1993, 1996 och 1999(prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:FöU13,rskr. 1992/93:393, prop. 1996/97:5, bet.1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99, prop.1996/97:1, bet. 1996/97:FöU1, rskr.1996/97:109, prop. 1999/2000:1, bet.1999/2000:FöU1, rskr. 1999/2000:74).Riksdagsbesluten omfattar tillsammansperioden /94-2000. Statens totalabidrag till finansieringen av programmethar legat på 30 miljoner kronorper år och omfattar totalt 225 miljonerkronor för perioden. Flygindustrin harbidragit med lika mycket. Målet förprogrammet är att genom stimulans tillforskning bidra till utvecklingen avkompetens och konkurrenskraft inomsvensk flygindustri. Programmet omfattarsådan flygteknisk forskning som är avgemensamt civilt och militärt intresse.Projekten inom programmet genomförs isamverkan mellan flygindustri,universitet, högskola och försvaretsforskningsorgan. Programmet leds isamverkan mellan industrin och staten.Regeringen har inför det nu aktuellasamlade forskningspolitiska beslutetlåtit utvärdera programmet. Regeringenbedömer att programmet har bedrivits påett effektivt sätt och att resultatenhittills är positiva. Flygindustrinstöder förslagen i utvärderingsrapportenom en fortsättning av programmet.Programmets betydelse från försvars- ochnäringspolitiska utgångspunktermotiverar enligt regeringen attprogrammet fortsätter.Regeringen beräknar för perioden2001-2003 ett totalt statligt bidrag om90 till finansieringenav programmet, varav 60 miljoner kronorunder utgiftsområde 6 Totalförsvar och30 under utgiftsområde24 Näringsliv. beräknarregeringen dels underpolitikområde 6 Försvarspolitik, anslag6:3 Materiel, anläggningar samtforskning och teknikutveckling, dels 10miljoner kronor under politikområde 26Forskningspolitik, anslag 26:2 Verketför innovationssy-stem: Forskning ochutveckling.Regeringen avser att uppdra åt ensärskild förhandlare att förhandla medflygindustrin om programmets omfattning,avgränsning, inriktning och styrningunder perioden 2001-2003.Det bör enligt regeringens uppfattningvara en uppgift för Försvarsmakten ochden nya myndighet som skall inrättas den1 , Verket förinnovationssystem, att tillsammans ochför staten ta ställning till programmetseventuella fortsättning efter 2003.MotionernaFolkpartiet liberalerna har varit en starkförespråkare för en materiell förnyelseoch en ökad kvalitet i utbildningen inomdet svenska försvaret. I kommitt,motionFö212 (fp) hävdar motionärerna attförsvarsbeslutet främstutgjort en budgetbetingad bantning avförsvarets omfattning, och då i huvudsakav den fredstidautbildningsorganisationen. Eftersomutrymme inte skapats för en erforderligmateriell förnyelse har egentligenförsvaret enbart blivit smalare men påintet sätt vassare. Motionärernaförordar en kvantitativ minskning avförband och personal för att möjliggöraen nödvändig försvarsmateriell förnyelse(yrkande 3).I samma motion betonas att den inhemskamaterielutvecklingen har givit flerafördelar. Det är dock uppenbart att dentid är ute då svenskt försvar vartillräcklig grund för en allsidiginhemsk försvarsindustri. Motionärernakonstaterar att den svenskaförsvarsindustrin håller på attomstruktureras till att bli en del aveuropeisk industri. Enligtmotionärerna får den dock inte stå imotsats till att svensk försvarsindustriockså framgent kan samverka medamerikansk försvarsindustri.Alternativet till europeisk samverkanför del sägs vara att vi intekommer att ha någon försvarsindustrialls. Motionärerna föreslår attriksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ombehovet av för-svarsindustriellsamverkan (yrkande 4).Kristdemokraternas kommitt,motion Fö208(kd) av m.fl. hänvisar tillatt riksdagsbeslutet (prop.1999/2000:30, bet. 1999/ 2000:FöU2,rskr. 1999/2000:168) bl.a. innebär attöverskottsförnödenheter i första handbör utnyttjas inom de frivilligaförsvarsorganisationerna, för humanitärainsatser, för militärtsäkerhetsfrämjande materielsamarbete ochför att stärka det svenska samhället vidsvåra påfrestningar i fred. För attkunna minska kostnaderna förlagerhållning, och därmed frigöra medeltill förnyelse, föreslår motionärernaatt tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om en kartläggning av denefterfrågan som finns påöverskottsmateriel bland militära ochcivila myndigheter, organisationer ochföretag (yrkande 13).I det föregående har behandlats det somanförts i kommitt,motionFö207 (m) yrkande 6 om att ange eninriktning för förbandsverksamheteninför försvarsbeslutet . Vadsom i motionen, i anslutning till sammayrkande, anförs om inriktning inommaterielområdet tas upp här.Motionärerna anser sålunda att modernförsvarsmateriel bör behållas i ställetför att avvecklas. Härigenom ökarmöjligheterna att behålla kompetenseninom olika funktioner och för attutveckla förmågan inom olika områden.Förutsättningar skapas för tillväxt.Dessutom undviks en onödigmaterielförstöring. Detta sägs inteminst gälla för artillerifunktionen inomarm,n och marinen samt för ytfartyg ochubåtar.I Moderata samlingspartietskommitt,motion Fö210 (m) yrkande 4(delvis) föreslås attmaterielanskaffningen tillförs utöver vad regeringenhar föreslagit.Vänsterpartiet pekar i sinkommitt,motion Fö312 (v) av StigSandström m.fl. på att det förnärvarande pågår en omvärdering och ettnytänkande inom Försvarsmakten vadgäller materielförsörjningen.Materielförsörjningsutredningen ochRiksdagens revisorer som arbetar medfrågan sägs i delrapporter ha ifrågasattden tidigare materielpolitiken. Dettasker som regeringen anser attSverige skall tillföras storaexportinkomster genom försäljning avvapensystem som t.ex. JAS 39 Gripen.Motionärerna anser därför attMaterielförsörjningsutredningen, helstgenom en förstärkning av civil ekonomiskkompetens, ges tilläggsdirektiv meduppgift dels att föreslå hurförsvarsindustrins civila inriktning kanutvecklas, dels att utvärdera tidigareregeringsansträngningar för försäljningav krigsmateriel. föreslås hosregeringen begära attMaterielförsörjningsutredningen gestilläggsdirektiv med här angiveninnebörd (yrkande 2).I samma motion erinras om att det pågårett omfattande program med syftet attavveckla militär materiel som levereratsunder invasionstänkandets tid.Motionärerna anför att det fortfarandefinns ännu inte levereradematerielbeställningar tillinvasionsförsvaret. hartidigare föreslagit att man skalltillsätta en arbetsgrupp med högjuridisk kompetens för att se översådana ännu inte levereradebeställningar i syfte att anpassamaterielinköpen efter behoven. JAS 39Gripen sägs var ett belysande exempeleftersom det fortfarande återstår enkostnad på ca förinköpet av dessa plan. Vänsterpartietmenar att detta innebär ettresursslöseri. föreslås därförtillkännage för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om atttillsätta en arbetsgrupp med uppgift attomförhandla beställningen av JAS 39Gripen (yrkande 3).I motion Fö328 (m) av motionären att vårensförsvarsbeslut i många fall leder tillnedläggningar av landets mest modernaförband. De nya investeringar som följerav beslutet sägs röra sig om mellan1 500 och 2 000 miljoner kronor.Motionären anser att det finns mycketstarka såväl försvarspolitiska somsamhällsekonomiska skäl för att göra enöversyn av försvarsbeslutets effekterinnan regeringen lägger framnya förslag om försvaret. Motionärenföreslår därför dels att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omkapitalförstöring inom försvaret(yrkande 1), dels att begäratt regeringen lägger fram förslag infördet försvarsbeslut som skall fattashösten 2001 i enlighet med vad somanförs i motionen (yrkande 2).I det föregående har behandlats ettyrkande i kommitt,motion U401 (v) somrör risker med användning av utarmaturan i ammunition. I samma motionföreslår motionärerna att riksdagenbegär att regeringen ger FOA i uppdragatt analysera de internationellaundersökningarna samt forska kringeffekterna och riskerna med användningav utarmat uran i ammunition (yrkande4).I motion Fö309 (m) av ochElizabeth anser motionärerna attdet är en stor miss att den nyavapenlagstiftningen inte innefattarregler för hemvärnets vapenförvaring.Hemvärnsmän bör sålunda förvara sinavapen på samma betryggande sätt somjägarna. Motionärerna föreslår därföratt tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa en lagändring sominnebär att hemvärnsmän förvarar sinavapen i ett säkerhetsskåp eller atthemvärnets vapen endast förvaras i ettcentralt vapenskåp.UtskottetRiksdagens beslut (prop.1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168) om en flerårig utvecklingav försvaret innefattade en långsiktiginriktning av Försvarsmaktensförsörjning med materiel ochanläggningar. Med utgångspunkt fråndetta beslut föreslår regeringen nuverksamhet och prioriteringar förmateriel- och anläggningsförsörjningenunder . Regeringen redogör ipropositionen också för åtgärder som denanser nödvändiga för att långsiktigtkunna behålla nödvändig inhemskkompetens inom robotområdet. Häriinnefattas ett inte obetydligtindustriellt utlandssamarbete.Regeringen redogör vidare för olikaåtgärder för att skapa ett genomarbetatunderlag i materiel och forskningsfrågorinför långsiktiga ställningstaganden iförsvarsbeslutet hösten 2001.Utskottet har ingen erinran motregeringens redogörelse. Den föreslagnainriktningen för materiel- ochanläggningsförsörjning samt förforskning och teknikutveckling för år2001 synes ligga väl i linje medriksdagens tidigare beslut. Utskottetdelar regeringens bedömning när detgäller behov och åtaganden i enhelhetslösning för att långsiktigtsäkerställa erforderlig inhemskkompetens inom robotområdet. Enobjektsram för att styrarobotanskaffningen synes lämplig.Utskottet delar också regeringens syn påbehovet av en plan för att kunnasäkerställa s.k. strategiskakompetenser. En sådan planering börredovisas för riksdagen.Vad utskottet här har anfört innebäratt utskottet inte delar bedömningen ikommitt,motion Fö212 (fp) om att den avregeringen föreslagna inriktningensaknar utrymme för en nödvändigförsvarsmateriell förnyelse. Utskottetdelar inte heller motionärernas farhågorför otillräckliga möjligheter tillförsvarsindustriell samverkan. Riksdagenbör därför avslå yrkandena 3 och 4 inämnda motion.Det anförda innebär vidare attutskottet inte heller kan delamotionärernas synsätt i kommitt,motionFö210 (m) om en högre ambitionsnivå imaterielförsörjningen och ett däravbetingat behov av att förstärkamaterielanslaget. Yrkande 4 (i dennadel) i nämnda motion bör därför avslåsav riksdagen.Utskottet har i det föregående isamband med övervägandena ominriktningen av förbandsverksamhetenanfört att det inte kan ansluta sig tillden högre ambition för verksamheten somförordas i kommitt,motion Fö207 (m).Härav följer att utskottet inte hellerkan godta vad motionärerna föreslår ifråga om att behålla materiel utöver densom erfordras i krigs- ochfredsorganisationen och inom ramen förden av beslutadeanpassningsplaneringen. börsålunda avslå yrkande 6 (i denna del) imotion Fö207 (m).I kommitt,motion Fö208 (kd) förordas enkartläggning av efterfrågan påöverskottsmateriel i syfte att minskakostnaderna för lagerhållning och därmedfrigöra medel till pågående förnyelse.Utskottet har erfarit att regeringen iförordningen (2000:278) om gåvor ochöverföringar av överskottsmaterielbemyndigat Försvarsmakten att skänkaöverskottsförnödenheter som inte ärkrigsmateriel till humanitärt biståndsamt till frivilligaförsvarsorganisationer och statligamyndigheter under regeringen. När detgäller affärsmässig försäljning gällerförordningen (1996:1191) om överlåtelseav statens lösa egendom. Med stöd av denförst nämnda förordningen harFörsvarsmakten fattat 52 skildabeslut om överlåtelse eller överföringav övertalig materiel fördelade påföljande ändamål:* 34 avseende överlåtelse förhumanitära ändamål. ** 13 avseende överföring tillannan statlig myndighet. ** 5 avseende bilateralt bistånd. *Utskottet har vidare erfarit att defrivilliga försvarsorganisationernasbehov inventerades ochatt en överföring av förnödenheter tilldessa därefter har inletts.En dialog pågår mellan Försvarsmaktenoch bl.a. ochRikspolisstyrelsen om dessa myndighetersbehov av materiel.Utskottet bedömer att det helhetsgreppsom efterfrågas i motionen har tagits avregeringen och Försvarsmakten. Utskottetär inte berett att föreslå någraytterligare åtgärder varför yrkande 13 inämnda motion bör avslås av riksdagen.I kommitt,motion Fö312(v) förordas tilläggsdirektiv tillMaterielförsörjningsutredningen medinnebörd att föreslå åtgärder för enökad civil produktion iförsvarsindustrin samt att granskaregeringens ansträngningar att exporterakrigsmateriel. Utskottet konstaterar attdet behandlade (bet.1999/2000:FöU2 s. 178) ettmotionsyrkande från omövergång från militär till civilproduktion. Utskottet framhöll då attdet till följd av den kraftigt minskadebeställningsvolymen förelåg alldelestillräckliga incitament förförsvarsindustrins omställning.Utskottet gör nu ingen annan bedömning.Utskottet kan vidare konstatera attMateriel- försörjningsutredningen kommeratt belysa frågan om civil industrisroll i materielförsörjningen och därmedett möjligt närmande mellan civilindustri och försvarsindustri.Utredningen kommer också att behandlafrågan om exportstöd. Utskottet serdärför inget behov av att getilläggsdirektiv tillMaterielförsörjningsutredningen ienlighet med vad motionärerna föreslår.Motionens yrkande 2 bör därför avslås.I samma motion återkommerVänsterpartiet till ett flera gångertidigare, , framförtkrav om att omförhandla kontraktet förJAS 39 . Utskottet redogjorde dåutförligt (bet. 1999/2000:FöU2 s. 177)för förhandlingsläge och vidtagnaåtgärder samt konstaterade att detutifrån gällande avtal mellan staten ochförsvarsindustrin inte finns någraförutsättningar för staten att medekonomiskt godtagbart resultatytterligare omförhandla JAS 39 Gripen-systemet eller andra störrematerielkontrakt. Utskottet gör nu ingenannan bedömning varför yrkande 3 imotionen bör avslås.Riksdagens beslut (prop. 1999/2000:30,bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168) om försvarets inriktningförutsatte att effektivitet ochlångsiktighet skall vara styrande förgrundorganisationens utveckling. Förarbetet med underlag förförsvarsbeslutet gällde bl.a. att degrundorganisatoriska förändringarnasammantaget skall medföra en totalutgiftsnivå som långsiktigt är anpassadtill Försvarsmaktens framtidaanslagstilldelning samt att kostnaderför nyinvesteringar och omlokaliseringarskulle hållas så låga som möjligt. Enannan utgångspunkt för beslutet var attförändringarna skall medge rationellaproduktionsförutsättningar och enlångsiktigt hållbarorganisationsstruktur. Riksdagsbeslutetär en sammanvägning av de utgångspunktersom gällt för förändringsarbetet ochbeslutet skall ses som en helhet.Utskottet delar därför inte motionärenssynsätt i motion Fö328 (m) omkapitalförstöring och försvarsbeslutetseffekter. Motionen bör därför avslås.Det är Försvarets forskningsanstalts(FOA:s) uppgift att bl.a. forska ochfölja utvecklingen kring skyddet mots.k. Utskottet harerfarit att Försvarsmakten mottagit ettforskningsförslag från FOA om riskernamed användning av utarmat uran iammunition. Utskottet anser inte att detankommer på att uttala sig omenskilda forskningsprojekt.Kommitt,motion U401 (v) yrkande 4 bördärför avslås.I motion Fö309 (m) föreslås atthemvärnsmän genom en lagändring tvingasförvara sina vapen i s.k. säkerhetsskåp.Bestämmelser om hemvärnsmäns förvaringav skjutvapen regleras i vapenlagen(1996:67), vapenförordningen (1996:70)och förordningen (1996:31) om statligamyndigheters skjutvapen m.m.Bestämmelser finns även iFörsvarsmaktens föreskrifter.Utskottet har erfarit attFörsvarsmakten fortlöpande genomföråtgärder för att höja säkerheten vidförvaring och transport av vapen ochammunition. Bl.a. beslutadeFörsvarsmakten att görahemvärnets vapenförvaring säkrare genomatt anskaffa låsanordningar för vapensom förvaras i bostaden. Efter att hautrett olika alternativ harFörsvarsmakten beslutat att anskaffas.k. patronlägeslås till automatkarbin4. Detta lås är så säkert att det intekan avlägsnas utan korrekt nyckel. Vidåverkan på låset blir vapnet permanentobrukbart. Försvarsmakten bedömerpatronlägeslås vara vida överlägsetalternativet med förvaring i vapenskåp,vilka vid ett inbrott kan brytas uppeller brytas loss för att öppnas påannan plats. Dessutom är patronlägeslåsbilligare, ca /lås jämfört med ca3 /vapenskåp. Utdelning avpatronlägeslås har påbörjats och uppgesvara genomförd under 2001.Med utgångspunkt från de åtgärder somFörsvarsmakten har vidtagit serutskottet inget behov aven sådan lagändring som förordas imotion Fö309 (m). Motionen bör sålundaavslås.När det gäller den i propositionenföreslagna fortsättningen på detnationella flygtekniska program som löpti treårsperioder delarutskottet regeringens bedömning.Programmet bör således fortsätta iytterligare t.o.m. med enstatlig finansiering på sammanlagt högst90 . Programmet skall genomatt stimulera forskning bidra tillutvecklingen av flygteknisk kompetenssom är av gemensamt civilt och militärtintresse. bör således godkännaden föreslagna förlängningen av detnationella flygtekniska programmet.Vad utskottet här har anfört innebärsammanfattningsvis att * bör godkänna förslaget tillinriktning för materiel och anläggningarsamt för forskning och teknikutveckling,** bör godkänna att det nationellaflygtekniska forskningsprogrammet skallfortsätta ochatt det statliga bidraget tillfinansieringen skall vara högst90 ,** bör avslå motionerna Fö207 (m)yrkande 6 i denna del, Fö208 (kd)yrkande 13, Fö212 (fp) yrkandena 3 och4, Fö309 (m), Fö312 (v) yrkandena 2 och3, Fö328 (m) yrkandena 1 och 2 samt U401(v) yrkande 4. *Motion Fö210 (m) yrkande 4 i denna del,som innehåller ett konkret förslag tilländrat anslagsbelopp, avgörs slutligt isamband med utskottets behandling av detsamlade budgetförslaget.BudgetförslagUtskottet behandlar i det följande vadregeringen i budgetpropositionen (s.53-56) har anfört om anslagen 6:1Förbandsverksamhet och beredskap m.m.,6:2 Fredsfrämjande truppinsatser samt6:3 Materiel, anläggningar samtforskning och teknikutveckling.Utskottet behandlar även riksdagensrevisorers förslag (förs. 2000/01:2)angående bemyndiganden med utgångspunkti försvaret.