bet · GN01SkU13 · 2000-02-22 00:00:00 — Tyvärr visar det sig att vårnuvarande skattelagstiftning leder till vissaproblem för föreningarna.Flera föreningar har upptaxerats i efterhand dåskattemyndigheterna bedömt att rockkonserten,basaren eller marknaden inte uppfyllt de krav somställs för att åtnjuta skattefrihet. ärtolkningen inte alldeles enkel. Är den traditionellarockkonserten, där överskottet går till barn- ochungdomsverksamheten, skyldig att betala skatt påöverskottet? Vilka kriterier ställs för att enverksamhet skall bedömas tillhöra dem som "av hävd"kan utnyttjas som finansieringskälla? Frågorna ärmånga och svaren inte entydiga.Det är mot den bakgrunden som vi anser detnödvändigt att skattereglerna för stiftelser ochideella föreningar nu revideras till en modernskattelagstiftning, där den sociala sektorns och detideella föreningslivets särart kan utvecklas. Ur vårsynpunkt är det önskvärt att skattelagstiftningen ärså utformad att den stimulerar ideelltföreningsengagemang och underlättar kompletterandefinansiering. Verksamheten i en idrottsföreningbedrivs inte med något vinstsyfte. Problemet äroftast det motsatta.För att undvika omfattande problem kan ettförtydligande i skattelagstiftningen krävas.dels vid moment 22 hemställt:22. beträffande ideella föreningarsskattskyldighetatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk651 och1999/2000:Kr509 yrkande 13 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservationen.28. Arbetsgivaravgift på ideellaföreningars ersättning till ledare, m.m.(mom. 24) - vPer () och () hardels anfört följande:Ersättning till ledare och utövare är avgiftsfrittupp till ett halvt basbelopp. Det är bra och riktigtsåväl socialt som ekonomiskt. Det arbete som läggsned av ideella krafter är värt mer ände små belopp som hade kommit in i skatt omundantaget inte funnits.Det märkliga med nuvarande skattelagstiftning äratt undantaget enbart gäller för föreningar inomidrotten. Denna begränsning får helt oacceptablakonsekvenser. KFUK/är en organisation med mångaolika grenar. Man bedriver ungdomsverksamhet somscouting, idrott, körverksamhet och fritidsgårdar.Fryshuset i är en av de mer kända.Riksförbundet anordnar bl.a. ungdomsläger meddeltagare från olika delar av världen och olikadelar av . Målet kan vara internationellförståelse och att bättre klara sociala relationer.Medlet kan vara olika former av idrott. Mycket avtiden använder man alltså till idrottsutövning, menman nöjer sig inte med det utan har också andraaktiviteter så som drama och kulturaktiviteter.Regeln omfattar inte ledare hos KFUK/KFUM. Dettager oerhörda problem, såväl praktiska somadministrativa och ekonomiska, för alla ideellaföreningar. Barn- och ungdomsorganisationernatvingas omprioritera verksamheten för att få medeltill inbetalningar av arbetsgivaravgifter, eller fårännu större svårigheter att engagera ledare. Dettadrabbar i slutändan barn och ungdomar i form avhöjda medlemsavgifter och minskad tillgång tillverksamhet.Även inom kultursektorn och folkbildningen är detideella arbetet en viktig förutsättning för ettlevande kulturliv - särskilt på mindre orter.Kulturutredningen har uppmärksammat eldsjälarsbetydelse för kulturen. Amatörkulturen och detfrivilliga arrangörsarbetet är i stort behov avledare och eldsjälar. Ledarrekryteringen ärbesvärlig i det moderna samhället. Under de senasteåren har dessutom många föreningar och studieförbundfått försämrad ekonomi på grund av nedskärningar ikommunernas och landstingens verksamhet. Detovanstående exemplet, där KFUM beskrevs som en av deorganisationer som inte kan tillgodogöra sig denskattelättnad som finns för idrottsföreningar,drabbar givetvis kulturföreningar i lika storutsträckning.Det kan inte ha varit lagstiftarens avsikt attförsvåra för ideella föreningar utanför idrotten attbedriva sin verksamhet. Detta gäller alldelessärskilt ungdomsorganisationer som utöveridrottsverksamhet också har andra aktiviteter.Regeringen och olika statliga organ har klart ochvid många olika tillfällen uttalat sitt stöd för ochgillande av ideellt arbete i föreningslivet.Det ligger alltså klart i linje med regeringensintentioner att stärka föreningarnas insatser inombarn- och ungdomsorganisationer och inom kultur-livet. Lagstiftningen bör ändras så att även övrigaideella organisationer omfattas av undantaget iskattelagstiftningen.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 24 hemställt:24. beträffande arbetsgivaravgift på ideellaföreningars ersättning till ledare, m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:Sk697,1999/2000:Sk714 och 1999/2000:Sk743 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservationen.29. Arbetsgivaravgift på ideellaföreningars ersättning till ledare, m.m.(mom. 24) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:Det ideella arbetet är en viktig förutsättning förett levande samhälle. Amatörkulturen och detfrivilliga arrangörsarbetet inom kulturlivet liksomövrig ideell verksamhet är i stort behov avkvalificerade ledare och eldsjälar.Ledarrekryteringen är besvärlig i det modernasamhället. har dessutom mångaföreningar lidit stora ekonomiska avbräck på grundav nedskärningar av kommunernas och landstingensanslag.Skattelagstiftningen har ett undantag för ideellaföreningar inom idrotten. Ersättning till ledare ochutövare är skattefritt upp till ett halvt basbelopp.Detta undantag bör gälla även övriga ideellaföreningar.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 24 hemställt:24. beträffande arbetsgivaravgift på ideellaföreningars ersättning till ledare, m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Sk697 och medanledning av motionerna 1999/2000:Sk714 och1999/2000:Sk743 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i reservationen.30. Kostnadsersättning till ungdomsledareoch andra med kortvariga uppdrag (mom. 25)- m, vCarl (), Per (), (), de (),() och () hardels anfört följande:De flesta som dömer fotbollsmatcher gör det på sinfritid som en bisyssla. De har ett ordinarie arbeteoch deltar , kvällar och helger.Tillgången på domare tenderar att minska och trycketpå dem som är aktiva att resa ut i distrikten ökar.På vissa håll har dock skattemyndigheternas syn påden reseersättning som utgår tolkats så att detblivit en orimlig ekonomisk belastning för denenskilde. Rätten till avdrag, med motsvarande15 kr per mil, har förvägrats med hänvisning tillatt det för varje enskilt uppdrag har varit fråga omen resa till arbetet och inte en resa i tjänsten. Såfår t.ex. en domare som skall döma en match 100 kmfrån sitt hem själv stå för resekostnaderna med egenbil tur och retur. Problemet drabbar glesbygdmed långa reseavstånd och utan kollektivtrafiksärskilt hårt.Ett annat exempel på de problem som kan uppkommagäller KFUK/KFUM. Ett fall som drivits i läns- och kammarrättvisar att ledare som ställer upp på sin fritid inomramen för KFUK/KFUM:s verksamhet och får ersättningför såväl resor som mat och uppehälle blirbeskattade eftersom ersättningarna enligtskattemyndigheterna är att betrakta som inkomst.Föreningen skall då betala arbetsgivaravgifter ochledarna skall ta upp det som inkomst. Föreningensstörsta kapital är medlemmarna och de ideellaledarna. Flera föreningar menar att man inte skalldrabbas ekonomiskt av sitt engagemang utan fåersättning för resor och uppehälle när man deltar iledarutbildning, läger och utflykter. Detta inteminst för att man har ansvar för en grupp barn ellerungdomar kanske . Det är ingenorimlig ersättning och ingen tjänar en förmögenhetpå att vara ideell ledare, även om man slipperbetala för en aktivitet.Vi anser inte att det är rimligt att avdrag vägrasför resekostnader som på detta eller andra liknandesätt har ett direkt samband med ett uppdrag.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 25 hemställt:25. beträffande kostnadsersättning tillungdomsledare och andra med kortvariga uppdragatt med anledning av motion 1999/2000:Sk604 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservationen.31. Tjänstepensioner (mom. 26) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Vi anser att reglerna om byte av tryggandeform harfått en alltför restriktiv utformning.Småföretagare kan använda stiftelseformen för atttrygga pensionsutfästelser. Antaletpensionsstiftelser kan uppskattas till ca 4 000, ochde pensionsstiftelser som tryggar pension åtföretagare i fåmansbolag dominerar antalsmässigt,men inte kapitalmässigt. Stiftelseformen är såledesviktig för småföretagen.De nuvarande reglerna för byte av tryggandeforminnehåller begränsningar som gör att ett byte frånstiftelse till annan tryggandeform kan leda tillnegativa skatteeffekter, trots att utgångspunkten äratt tryggandet skett inom principiellt avdragsgilltutrymme. En sådan begränsning är enligt vår meningoacceptabel och kan medföra att företagare tvingasavstå från ett byte i situationer då detta är ennaturlig lösning. Regeringens förslag kan innebäraatt stiftelseformen inte behandlas skattemässigtlikvärdigt i förhållande till andra tryggandeformer.I många fall är det nödvändigt för en småföretagareatt byta tryggandeform. En pensionsberättigadföretagare som släpper ägarkontrollen har t.ex.svårt att hindra de nya ägarna från att utfästaytterligare pensioner utan nya avsättningar. Dettaleder till en urholkning av den säkerhet stiftelsenskall utgöra. Visserligen kan företagaren, ihändelse av att företaget säljs vidare, fåköparen/den nye ägaren att lova att inte utfästaytterligare pensioner utan avsättningar. Men dettabinder inte en godtroende tredjeman som ändå fått enutfästelse. kan det också vara svårt attavgöra om en utfästelse omfattas av stiftelsensändamålsbeskrivning eller inte. I händelse avkonkurs kan detta leda till att stiftelsensförmögenhet inte räcker till för att infriapensionsutfästelserna fullt ut.En säkrare väg vid försäljning är att hoslänsstyrelsen begära inskränkning av ändamålet tillatt bara trygga pension åt dem som varpensionsberättigade före ägarbytet. Ett problem somändå finns kvar är att arbetsgivaren enligt 1 §andra stycket tryggandelagen alltid är oinskränktansvarig för lämnade pensionslöften. Detta ansvargår inte att avtala bort, vilket gör att en nedgångi värdet av stiftelsens placeringar direktåterverkar på företaget och gör de nya ägarna ägnadeatt bara godta placeringar som är extremt säkra ochdärmed onödigt lågavkastande, vilket är till förfångför ändamålet.För att undvika effekter som dessa brukar bådesäljare och köpare ha ett gemensamt intresse av attavveckla pensionsstiftelsen förutom att de rentallmänt brukar vilja skiljas åt en gång för alla.Köparen vill därutöver bli fri från att behövaadministrera pensionen och stiftelsen. Även i andrasituationer än i fråga om företagsförsäljning kandet, sedan stiftelsens fördelar spelat ut sin roll,finnas skäl eller önskemål om att lösa av enpensionsstiftelse genom försäkring.Med nuvarande regler kan avdrag endast medges förtryggande av pensionsutfästelser som tidigaretryggats med avdragsrätt. Med denna utformning finnsdet en stor risk att avdrag vid byte av tryggande-form inte kommer att kunna medges ompensionsutfästelsen tidigare tryggats genomavkastning i pensionsstiftelsen eller inom ramen förkapital i pensionsstiftelsen som blivit "ledigt"genom dödsfall. Den nya regeln leder således tillatt avdrag vägras för utfästelser som ligger inomprincipiellt avdragsgill nivå, somgottgörelse från bekostabytet av tryggandeform ändå beskattas.Vi anser att det finns anledning att begära enkomplettering av reglerna som innebär att utrymmelämnas för förmåner som tryggats av arbetsgivarengenom avdragsrätt eller som skulle ha kunnat tryggasåt en anställd eller hans efterlevande, jämtekostnaden för indexering eller annan värdesäkring.Detsamma gäller i händelse av dödsfall efter det atttjänsten upphört.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 26 hemställt:26. beträffande tjänstepensioneratt med anledning av motion 1999/2000:Sk738 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservationen.32. Generalklausulen (mom. 28) - m, fpCarl (), (),de (), ()och () hardels anfört följande:En förutsättning för ett fungerande skattesystem äratt det finns en tillfredsställande kontroll avskatteunderlaget. Det ligger i alla medborgaresintresse att skattemyndigheterna har ambitioner attmotverka skattefusk. För oss är det centralt attdenna strävan inte kränker den enskildes integritetoch rättssäkerhet.Den s.k. generalklausulen avskaffades av den förraborgerliga regeringen. Därefter har den återinförts- och skärpts - av Socialdemokraterna. Vi anser attden står i strid med fundamentala principer somsyftar till att förhindra godtycklig maktutövning.Dess tillämpning är svårbegriplig och helt oförut-sägbar för de skattskyldiga.I rättssäkerhetens idé ligger att reglerna skallvara fasta och klara så att medborgarna därigenomkan förutse och förstå konsekvenserna av sitt hand-lande. Människor måste ha förutsättningar att kännatill var gränsen går mellan tillåtet och förbjudetoch klart veta vilka sanktionerna är om bestäm-melserna överträds. Generalklausulen bör därföravskaffas.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 28 hemställt:28. beträffande generalklausulenatt med bifall till motion 1999/2000:Sk327 yrkandena20 och 21 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservationen.Särskilda yttranden1. Allmänna riktlinjer förinkomstbeskattningen (mom. 1) - cRolf Kenneryd (c) anför:Centerpartiet för en politik för ett decentraliseratoch ekologiskt samhälle med en stark ekonomi.Centerpartiets skatteprofil innebär ökad tillväxt,bättre miljö och socialt ansvar. Skatterna skallfinansiera de offentliga utgifterna samt åstadkommaen rättvis fördelning av resurserna. Genom attfördela bördorna så att de som orkar bäst bär mer ände svaga, dvs. skatt efter bärkraft, kan allamedborgare få social välfärd.Centerpartiet arbetar för att långsiktigt ökamiljörelateringen i skattesystemet. Verksamheter sompåverkar miljön skall inte vältra över miljö- ochhälsorelaterade kostnader på samhället. Principen omatt förorenaren betalar skall gälla. Med enskattepolitik som stöd för miljö- ochenergipolitiken kan genomgå enstrukturomvandling som leder till ett modernt landmed avancerad teknik som svarar upp mot miljönskrav. är pådrivande i arbetet föromställningen till ett ekologiskt hållbart energi-system. Utvecklandet av alternativa energikällorsamt effektivare användande av energi börstimuleras. Bruk av energi från ekologiskt hållbaraenergikällor måste främjas framför ändligaenergikällor.Sverige har ett jämförelsevis mycket högtskattetryck. anser det nödvändigt attsänka skattetrycket. Sänkningen måste ske på ettsådant sätt att de offentliga finanserna förmårgarantera vår gemensamma välfärd.I vårt budgetalternativ föreslog vi bl.a.en riktig grön skatteväxling. Höjda skatter påmiljöskadliga verksamheter finansierade en fortsattstegvis sänkning av arbetgivaravgifterna. En sådanförändring förbättrar förutsättningarna för ökadsysselsättning generellt, vilket i synnerhet ärgynnsamt för tjänstesektorn som har en hög andelarbetskraftskostnader.Beträffande de ytterligare förslag som ingår iCenterpartiets budgetalternativ hänvisastill betänkande 1999/2000:FiU1.2. Idrottskonto (mom. 23) - mCarl (), (),de () och () anför:Vi anser att kraven på särskildautjämningsmöjligheter för idrottsmän, popstjärnoroch andra som av sitt liv har myckethöga inkomster visar vilka konsekvenserna blir närman driver upp beskattningen av arbetsinkomster påen helt orimlig nivå. Felet är enligt vår mening dehöga inkomstskatterna, och vi anser att det vore felatt införa särskilda regler för olika grupper pådetta sätt. Beskattningen av arbetsinkomster måste istället sänkas till en rimlig nivå.