bet · GO01UbU3 · 2000-10-12 00:00:00 — Utskottet är inte berett att förordaatt ansvarsfördelningen i dessa avseenden skallförändras.Det pågår försöksverksamhet med lokala styrelsermed föräldramajoritet i och denobligatoriska särskolan och med elevmajoritet igymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen.Försöksverksamheterna har beslutats av (prop. 1995/96:157, bet. UbU9, rskr. 1996/97:109, bet. UbU10, rskr. I bådafallen är det noga reglerat vilka beslut som denkommunala styrelsen för respektive utbildning fåröverlåta på sådan lokal styrelse (SFS 1996:605 resp.1997:642). Enligt utskottets uppfattning ger inteFolkpartiets motion anledning för att nubegära ytterligare reglering på detta område. Fråganom vad som skall regleras av statsmakterna när detgäller skolväsendet är huvudämnet för den pågåendeöversynen av skollagen.Forskningsstrategi för lärarutbildningNär utskottet föreslog attbegära att en parlamentarisk utredning omlärarutbildningen skulle tillsättas, framhöllutskottet bl.a. att ett flexibelt system förlärarutbildning som även omfattar fortbildning,vidareutbildning och forskning är nödvändigt för attmöjliggöra ett livslångt lärande (bet. 1996/97:UbU1s. fick av regeringeni uppdrag att lämna förslag bl.a. omlärarutbildningens forskningsanknytning. Ikommitténs betänkande handlar det tolfte kapitlet omen forskningsstrategi för lärarutbildning ochpedagogisk yrkesverksamhet.Regeringen förklarar i propositionen att den delarkommitténs bedömning att det behövs en stärkt ochbreddad vetenskaplig bas för lärarutbildningen medrelevans för den pedagogiska yrkesverksamheten. Ettviktigt skäl till att stärka forskningen ochforskarutbildningen är enligt regeringen att öka ochbredda kunskaperna kring lärande och pedagogisktarbete, så att läraryrket kan utvecklas. Medanantalet studenter inom lärarutbildningen utgör drygt10 % av antalet studenter i högskolan, är antaletdoktorander registrerade i forskarutbildning medanknytning till lärarutbildning av dettotala antalet doktorander.Enligt regeringen skall resurserna för forskningoch forskarutbildning i anslutning tilllärarutbildningen och den pedagogiskayrkesverksamheten öka. Det skall ske genom attberörda lärosäten får i uppdrag att inom sina ramarvidta åtgärder för att förstärka sådan verksamhet.Vidare skall tillföras resurser attfördela till forskningsprogram som i nationellkonkurrens bedöms ha stort vetenskapligt värde, ochresurser skall fördelas till lärosäten som isamverkan med andra lärosäten bygger uppforskarskolor i nära anslutning tilllärarutbildningen. I dessa forskarskolor skalluniversitet och högskolor samverka med varandra.Regeringen begär godkännande av detta.Det framgår av propositionen att regeringen räknarmed att universitet och högskolor skall avsätta enbetydligt större andel av sina statliga anslag till forskning och forskarutbildning somanknyter till lärarutbildningarna. Ibudgetpropositionen för , som riksdagenkommer att behandla , meddelasatt regeringen tänker ålägga samtliga universitetoch högskolor med lärarutbildning att iårsredovisningen redovisa vilka åtgärder de vidtagitför att förstärka forskning och forskarutbildninginom lärarutbildningens område.Förslaget från attutbildningsvetenskap skall inrättas som ett nyttvetenskapsområde har inte vunnit regeringens gehör.Regeringen hänvisar till att systemet medresurstilldelning till lärosätena för forskning ochforskarutbildning inom fyra breda vetenskapsområden,i stället för som tidigare inom elva olika slag avfakulteter, är ganska nytt. Avsikten med det nyasystemet var att lärosätena skulle få ökademöjligheter att göra egna prioriteringar i fråga omforskning och forskarutbildning och bättreförutsättningar att bedriva fakultets- ochämnesövergripande forskning. Utvecklingen går också,enligt regeringen, i riktning mot ytterligaresamverkan mellan vetenskapsområdena.Vetenskapsrådets fördelning av medel tillforskningsprogram inom det utbildningsvetenskapligaområdet bör enligt regeringens bedömning göras av enutbildningsvetenskaplig kommitté inom rådet.Majoriteten av ledamöterna i denna kommitté skall,liksom inom de tre ämnesråden under ,utgöras av forskare.Regeringen avser att följa utvecklingen av denutbildningsvetenskapliga forskningen och att senastår 2004 initiera en genomgripande utvärdering avdenna.Moderata samlingspartiet anser enligt motion1999/2000:Ub34 att en för lärarutbildningen relevantforskning bäst stärks genom att lärarutbildningensuccessivt blir en mer integrerad del av universitetoch högskolor samt genom att lärarutbildningenvinnlägger sig om att stärka det vetenskapligainslaget. Motionärerna motsätter sig den föreslagnakommittén inom (yrk. 4 delvis).Kristdemokraterna och anser attlärosätena måste tillföras nya medel förforskningsuppbyggnad inom lärosätena (mot.1999/2000:Ub33 yrk. 13 och 20 respektive1999/2000:Ub37 yrk. Annars finns risk för attden måste ske på bekostnad av indragning på annanforskning och att den då inte får det stöd och denuppbackning inom lärosätena som behövs.U t s k o t t e t föreslår att godkännervad regeringen föreslagit om principerna för ökaderesurser för forskning och forskarutbildning medanknytning till lärarutbildningen samt avslår de nurefererade motionsyrkandena.När det gäller forskning som det är ett starktnationellt intresse att förstärka, måste det enligtutskottets mening vara möjligt att slå vakt om denbåde genom specialorgan inomforskningsrådsorganisationen och genom attlärosätena åläggs att göra omprioriteringar.Regeringen har återkommit till resurser förforskning med anknytning till lärarutbildningarnadels i forskningspropositionen (prop. 2000/01:3Forskning och förnyelse), dels 2001 (prop. 2000/01:1). Dessa kommer attbehandlas av längre fram under hösten.Centerpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub37 etttillkännagivande till regeringen om att högskolornabör stimuleras att genomföra doktorsprogram för sinaicke disputerade lärare. bör enligtmotionärerna få i uppdrag att utreda hur detta kanske (yrk. 11).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Om vikten av att öka andelen forskarutbildade sommedverkar i lärarutbildningen har utskottet sammauppfattning som motionärerna. Den delas också avregeringen, vilket framgår av propositionen. Därsägs också att regeringen avser att löpande underett antal år följa utvecklingen av bl.a. andelenforskarutbildade lärare inom lärarutbildningen(prop. s. 41). Behovet av särskilda uppdrag tilllärosätena eller till bör enligtutskottets mening bedömas av regeringen.I motioner från Moderata samlingspartiet (mot.1999/2000:Ub34 yrk. 12) och (mot.1999/2000:Ub35 yrk. 5, 1999/2000:Ub294 yrk. 26 och1999/2000:Ub801 yrk. 1) tas vikten av flerlektorstjänster i skolväsendet upp. Moderaternakonstaterar att för att det skall bli flerlektorstjänster måste villkoren för kvalificeradelärartjänster förbättras. Detta är, medger de,primärt skolhuvudmännens ansvar, men regeringen böri särskild ordning återkomma med förslag tillinitiativ som leder till att fler lektorstjänsterinrättas. Enligt måste utvecklingen motallt färre forskarutbildade lärare i skolan brytas.En plan bör upprättas där målet skall vara att vartionde gymnasielärare har minst licentiatexamen. senast väckta motionen sägs att målet skalluppnås senast år 2010.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden till regeringen.Riksdagen har behandlat motionsyrkanden avmotsvarande innehåll , senast ibetänkande 1998/99:UbU3. Om vikten av att det finnslärare med forskarutbildning i skolväsendet harutskottet, liksom tidigare, samma uppfattning sommotionärerna. Detta är ett av skälen till att flerpersoner behöver genomgå forskarutbildning. Bådeinförandet av examensmål för forskarutbildningen ochändringen av villkoren för forskarutbildningen, sombeslutades , hade till syfte att antaletsom avlägger doktorsexamen skulle öka.Att inrätta tjänster i skolväsendet ligger utanförregeringens och kompetens. Attraktiv skola - en utvecklandeorganisation, som nämnts tidigare i dettabetänkande, ligger en gemensam avsiktsförklaringfrån skolministern och skolans olika parter. I dennasägs bl.a. att forskningsanknytning ochkompetensutveckling är av stor betydelse för attstärka läraryrket som profession. Utskottet ser medtillfredsställelse att det nu pågår en samverkan,där bl.a. kommunerna som skolans huvudmän deltar.Styrning av lärarutbildningenLärarutbildningen betraktas som ettav de styrmedel som statsmakterna har för attåstadkomma en över hela landet likvärdig skola (set.ex. 1989/90:41 s. 6). Regeringen styr numeratillgången på lärare av olika slag genom att sättaupp examensmål för lärarexamina inom dekompetensområden där det kan befaras en brist.Kvalifikationskraven för att bli lärare styrs avregeringen genom examensordningen på samma sätt somnär det gäller alla andra yrkesexamina. Inom ramenför examensordningens krav har de olikauniversiteten och högskolorna ansvaret för attorganisera och genomföra lärarutbildningen.Lärosätena har en betydande frihet att bestämma omsin egen inre organisation.Lärarutbildningskommittén bedömde det så att denorganisation som flera högskolor valt förlärarutbildningen inte har varitändamålsenlig för att ta emot signaler från vare sigstaten eller omvärlden och inte heller för attutveckla ett samspel med organ utanför högskolan.Kommittén föreslog därför att statsmakterna skullebesluta att det vid berörda lärosäten skall finnasen fakultetsnämnd eller annat särskilt organ för attta ett samlat ansvar för lärarutbildningen.Regeringen föreslår i propositionen att det förs inen bestämmelse i högskolelagen 2 kap. 5a § om attsamtliga lärosäten med lärarutbildning skall inrättaett särskilt organ för lärarutbildning. Detta organskall ha det samlade ansvaret för grundutbildningoch forskning (vid lärosäten med vetenskapsområdeäven forskarutbildning) för lärarutbildning. Iorganet skall enligt regeringen även ingå externarepresentanter. Regeringen avser att ihögskoleförordningen föra in bestämmelser omsammansättningen av organet.Moderata samlingspartiet vill enligt motion1999/2000:Ub34 avslå förslaget om särskilt organ(yrk. 4 delvis). Lärarhögskolorna skall själva kunnabesluta i liknande frågor om sin organisation, heterdet i motionen.U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändring ihögskolelagen (1992:1434) och avslårmotionsyrkandet.Mot bakgrund av de iakttagelser och bedömningarsom gjorts av och även avandra som utvärderat lärarutbildningen anserutskottet att det finns skäl för denspecialreglering i högskolelagen som regeringen harföreslagit.Rekrytering och antagning tilllärarutbildningRegeringen anser att det bör vidtas åtgärder för attfå en bred rekrytering av lärare inom allaundervisningsområden och en lärarkår som så långtmöjligt speglar befolkningens sammansättning samtför att tillgodose specifika rekryteringsbehov.Rekryteringen av lärare till skolväsendet tas upp itre motioner.Moderata samlingspartiet föreslår i motion1999/2000:Ub227 ett tillkännagivande till regeringeni denna fråga. För att man skall kunna rekrytera ochbehålla lärare och erbjuda dem stimulerandeutvecklingsmöjligheter krävs det enligt motionärernaen modernisering och förnyelse av skolan somarbetsplats. Tydligare karriärvägar bör införas, ochläraryrket bör öppnas för personer som vill bytayrke utan att behöva studera på lärarhögskola ochför studerande med skilda ämnesinriktningar. Detkommunala skolmonopolet måste brytas, ansermotionärerna (yrk. 9).Folkpartiet framhåller i motionerna 1999/2000:Ub35yrkande 8 och 1999/2000:Ub801 yrkande 4 att detbehövs särskilda rekryteringsinsatser för attundvika lärarbrist. Man bör bl.a. aktivt rekryterayrkesgrupper med akademisk utbildning och meduppgifter som tangerar lärarens och anordnautbildning för dem i samarbete med kommuner ochlärarhögskolor. I den förstnämnda motionen skriverFolkpartiet också att en förkortad lärarutbildning(för den som redan har akademisk ämnesutbildning)normalt skall omfatta 40 poäng - inte 60 poäng somdet allmänna utbildningsområdet enligt regeringensförslag omfattar (yrk. 9).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden till regeringen.I propositionen redovisas pågående insatser för attrekrytera officerare till vidareutbildning tilllärare och åtgärder som har vidtagits för attrekrytera lärarstudenter med utländsk bakgrund.Riksdagen har enligt utskottets mening inte vare siganledning till eller underlag för att närmarebestämma vilka grupper som man skall vända sig tilleller hur omfattande vidareutbildning de behöver.Moderata samlingspartiet och tar uppfrågan om kraven på kunskaper i svenska förantagning till lärarutbildning. Samma krav pågedigna kunskaper i svenska bör enligt Moderaternagälla oavsett studentens bakgrund (mot.1999/2000:Ub34 yrk. anser att maninte skall sänka kraven på kunskaper i svenska (mot.1999/2000:Ub810 yrk. 7).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Det finns enligt utskottets mening inte någonanledning att befara att kraven på kunskaper isvenska för tillträde till lärarutbildning kommeratt sänkas. I standardbehörigheten för tillträdetill de nuvarande utbildningarna tillgrundskollärare och gymnasielärare ingår det att manskall ha lägst godkänt betyg i Svenska B ellerSvenska som andraspråk B. Samma krav ställs när enperson med utländsk lärarutbildning hosHögskoleverket begär behörighetsbevis för att kunnautöva läraryrket här. blir för förstagången de nationella proven i gymnasieskolanobligatoriska. Enligt vad utskottet har inhämtatkommer samma prov att ges för Svenska B som förSvenska som andraspråk B. Både ochVerket för högskoleservice (som på lärosätenasvägnar har hand om antagningen till flertaletnuvarande lärarutbildningar) jämställer godkäntresultat på det s.k. TISUS (test i svenska förutländska studenter) med Svenska B.För att undvika att personer som inte är lämpligaför yrket antas till lärarutbildning anser Moderatasamlingspartiet att det bör finnas någon form avanlags- eller lämplighetstest för antagning tillsådan utbildning (mot. 1999/2000:Ub34 yrk. 5).U t s k o t t e t förslår att avslåryrkandet om tillkännagivande till regeringen medhänvisning till att en proposition om rekryteringtill högre utbildning är aviserad att läggas fram ibörjan av nästa kalenderår.StudieorganisationDet är regeringens avsikt att det skall ankomma påuniversiteten och högskolorna att organiseralärarutbildningen på det sätt som fordras för attförnya utbildningen och för att i övrigt nå uppsattamål och tillgodose kraven i fråga om rekrytering avolika grupper och valmöjligheter under studiegången.Enligt regeringens bedömning bör huvudalternativetvara att den studerande under utbildningens gång harmöjlighet att välja fortsatt inriktning av examen,men man skall också kunna redan från början väljaett program av en bestämd omfattning och inriktning.Den verksamhetsförlagda delenDen verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningenbör enligt starta redan underförsta terminen (mot. 1999/2000:Ub33 yrk. Det ärviktigt att det blir ett samspel mellanlärarutbildningen och praktikskolorna. Studenten börkunna tillbringa delar av den verksamhetsförlagdatiden utomlands.Centerpartiet anser att den verksamhetsförlagdatiden bör läggas i sammanhållna perioder, attfristående skolor bör ingå i lärarutbildningarnasnätverk när det gäller den verksamhetsförlagda delenav utbildningen och att alla kommuner bör blidelaktiga i dessa delar av lärarutbildningen (mot.1999/2000:Ub37 yrk. 6, 7 och 8).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena med hänvisning till att de rörutbildningens närmare organisation, som varjelärosäte självt bör ta ansvar för att bestämma.Det allmänna utbildningsområdetEnligt bör det allmännautbildningsområdet utformas så att det kan läsas ien följd som ett akademiskt ämne och därmed bliöppet för alla studerande (mot. 1999/2000:Ub33 yrk.1). framför i motion 1999/2000:Ub37ett antal förslag om organisationen av det allmännautbildningsområdet. Motionärerna anser att de treämnena pedagogik, didaktik och metodik skall varasynliga i beskrivningen av området (yrk. 1), attfördelningen mellan centrala kunskapsområden ochtvärvetenskapliga ämnesstudier bör avgöras lokalt(yrk. 2), att de tvärvetenskapliga ämnesstudierna ihuvudsak bör förläggas till senare delen avutbildningen (yrk. 3), att de ämnen som ingår idessa studier innehållsmässigt skall kunnadefinieras för att senare kunna tillgodoräknas somämnesstudier (yrk. 4) och att olika kulturellauttrycksformer bör utgöra ett angelägetkunskapsområde för alla lärare (yrk. 9).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.De studieorganisatoriska frågor som motionärernatagit upp hör till det som enligt det gällandestyrsystemet för högskolan skall avgöras avrespektive lärosäte.Övriga frågor om studieorganisationenKristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Ub33att det skall utformas ett system för etappvisinläsning av lärarexamen (yrk. 6 delvis).Centerpartiet vill enligt motion 1999/2000:Ub37 attdet av kursplanerna för inriktningar ochspecialiseringar skall framgå hur stor del av dessasom kan tillgodoräknas för ytterligare studier i detaktuella ämnet (yrk. 5).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.De frågor som motionärerna tar upp tillhör det somenligt det gällande styrsystemet för högskolan skallavgöras av respektive lärosäte.Specialpedagogisk utbildningSpecialpedagogik bör enligt regeringen ingå som ettmoment inom det allmänna utbildningsområdet, ochalltså i utbildningen av alla lärare, oavsett derasinriktning på viss åldersgrupp eller vissa ämnen.Ytterligare specialpedagogisk utbildning skall kunnaanordnas inom ramen för utbildningsområdenainriktning och specialisering.Liksom skall det för den som avlagt enlärarexamen finnas en påbyggnadsutbildning som ledertill specialpedagogexamen. En påbyggnadsutbildningomfattande 60 poäng svarar enligt regeringen väl motde krav som ställs på en specialpedagog.Kristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Ub33ett tillkännagivande om att behovet avspecialpedagogisk kompetens i kommunerna kommer attöka i och med nedläggningen av vissa statligaspecialskolor (yrk. pläderar imotion 1999/2000:Ub35 för en tydligt definieradspeciallärarutbildning (yrk. 11).Påbyggnadsutbildningen till specialpedagogexamen ärinriktad på uppgiften att vara ett stöd för de andralärarna på skolan, inte i första hand att hjälpaelever, skriver motionärerna. De anser att detbehövs en utbildning för att hjälpa elever med behovav stöd, enskilt eller i mindre grupp.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Den nya lärarutbildning som regeringen föreslår ipropositionen kommer att förstärka denspecialpedagogiska kompetensen bland alla lärare iskolorna mycket påtagligt. Specialpedagogik skallingå i det allmänna utbildningsområdet för allalärarstuderande. Vidare ges möjlighet att väljaspecialpedagogik som inriktning och/ellerspecialisering. På så sätt kan blivande lärareskaffa sig kompetens att i vanliga skolor särskiltägna sig åt elever med behov av specialpedagogiskainsatser. Inriktningar och specialiseringar skallkunna väljas även av redan utbildade lärare förkompetensutveckling, vilket utskottet anser mycketangeläget. I den framlagdabudgetpropositionen för har regeringenanmält sin avsikt att ge några lärarutbildningar iuppdrag att anordna kompetensutveckling för redanutbildade och verksamma lärare i specialpedagogik(prop. 2000/01:1 utg.omr. 16 s. 39).De tillkännagivanden som motionärerna begär är intebehövliga.Massmedier och informationsteknikRegeringen framhåller att informationstekniken (IT)är ett betydelsefullt verktyg för lärande ochen kraft för pedagogisk förnyelse. Användningen avIT bör därför vara ett viktigt inslag ilärarutbildningen. Användningen bör relateras tillkunskap om media, kommunikation,informationsbearbetning, källkritik, juridik, etikoch skapande verksamhet. Eleverna måste få insikteri den påverkan de blir utsatta för och ges förmågaatt hantera denna. Ett forskningsprogram kallatLärande och IT har växt fram, finansierat och kompetensutveckling.Det skall pågå under tiden 2000-2007.Regeringen lägger inte fram några förslag förriksdagen att ta ställning till i detta ämne.I sin motion 1999/2000:Ub33 påpekarKristdemokraterna vikten av att undervisningen ocksåinrymmer etiska frågeställningar (yrk. 16).Motionärerna framhåller att datorerna inte skallersätta andra pedagogiska metoder utan varakomplement. Datorn kan inte heller ersätta mänskligkontakt.I motion 1999/2000:Ub802 (c, m, kd, fp) framhållerledamöter från fyra partier att lärarutbildningenbör vara så utformad att IT-hjälpmedel på ett brasätt utnyttjas i undervisningen. Förutom pedagogikrör det sig om innehållet i läroplanerna, skrivermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Fyrpartimotionen, som väcktes , är tillgodosedd med vadregeringen skriver i den senare framlagdapropositionen. Även det kristdemokratiska yrkandetär enligt utskottets mening tillgodosett med vadregeringen har anfört.Alternativ pedagogik samt friståendeanordnare av lärarutbildningRegeringen är positiv till metodiska och pedagogiskaprofileringar av lärarutbildningen och därmed avskolverksamheten, eftersom det speglar elevernasolika behov och svarar mot ett intresse hos bådeföräldrar och lärare. Montessoripedagogik ochwaldorfpedagogik nämns i propositionen som exempelpå sådana möjliga profileringar. Den nya strukturenför lärarutbildningen ger enligt regeringensbedömning utrymme för studenter som är intresseradeav att profilera sig mot en alternativ pedagogik.Det kan ske inom ramen för utbildningsområdenainriktning och specialisering. Det ankommer enligtregeringens uppfattning på lärosätena att genom sittkursutbud tillgodose studenternas och det allmännasintresse på denna punkt. Regeringen förutsätter ettnära samarbete med företrädare för aktuellapedagogiska profileringar. Högskolans uppgift att geutbildning som bygger på vetenskaplig grund ochbeprövad erfarenhet är en viktig princip i dettasamarbete, påpekar regeringen.Kristdemokraterna anser enligt motion1999/2000:Ub33 att regeringen borde ha medverkattill att alternativ pedagogik inom ramen för den nyalärarutbildningen kan bli mer tillgänglig. Detskulle kunna ske genom att regeringen ger särskildauppdrag till vissa lärosäten, anser motionärerna(yrk. 17).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.I förslaget till ny lärarutbildning betonas justmöjligheterna till pedagogisk profilering medalternativ pedagogik. Det är enligt utskottetsmening en god ordning att högskolorna har storfrihet och stort ansvar för att själva bestämma omsitt utbud av kurser och program. Om regeringenanser att det är ett nationellt intresse att en vissutbildning kommer till stånd och att det behövsgarantier för att så sker, kan den ge särskildauppdrag åt ett eller flera lärosäten. Detta skernormalt i regleringsbrev, som beslutas avregeringen. Utskottet anser inte att börta över regeringens bedömning av sådana frågor.Moderata samlingspartiet framhåller i motion1999/2000:Ub34 att skolutvecklingen gagnas avalternativ pedagogik. Det är rimligt att etableradkompetens tas till vara. Därför menar motionärernaatt regeringen bör pröva frågan om att ge RudolfSteinerhögskolan ett särskilt uppdrag vad beträffarutbildning och forskning i waldorfpedagogik. Definansiella formerna bör lösas i detta sammanhang.De problem som har fått göratt det även behövs ett stöd övergångsvis, ochregeringen bör återkomma till den frågan senast ibudgetpropositionen, anser motionärerna (yrk. 11).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Rudolf Steinerhögskolan beviljades av regeringenvåren statsbidrag för en påbyggnadsutbildning iwaldorfpedagogik på 40 poäng, avsedd för studerandesom hade avlagt en lärarexamen. Vid samma tillfälleavslog regeringen om att få utfärda vissa lärarexaminaenligt högskoleförordningen.