bet · GN01FiU15 · 2000-02-10 00:00:00 — Vissa finansmarknads-, försäkringsrörelse- ochkreditupplysningsfrågor I detta betänkande behandlar utskottet en motionfrån allmänna motionstiden och tio motionerfrån allmänna motionstiden . Motionernabehandlar dels vissa finansmarknads- ochförsäkringsrörelsefrågor, dels vissa frågor som rörkreditupplysning.Utskottet avstyrker samtliga motioner. Tillbetänkandet har fogats fyra reservationer och ettsärskilt yttrande. Motionsyrkanden angående finansmarknaden1999/2000:Fi705 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avbanklagen.1999/2000:Fi708 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enrapport över kreditutvecklingen och underlagen förkreditprövningar.1999/2000:Fi710 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avreformerade regler för information vid fondsparande.1999/2000:N388 av m.fl. (mp) variyrkas22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lokala börser.Motionsyrkanden angående försäkringsrörelse1999/2000:Fi701 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omkollektiva hemförsäkringar.1999/2000:Fi702 av () vari yrkas1. att beslutar att kollektivsakförsäkring endast får tecknas med denindividuelle försäkringstagarens aktiva samtycke ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att kollektivsakförsäkring skall upphandlas i fri konkurrens ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning beträffande organisationersbefogenheter gentemot sina medlemmar.1999/2000:Fi704 av m.fl. (v) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om könsuppdeladepensionsförsäkringar.Motionsyrkanden angående kreditupplysning1998/99:Fi707 av m.fl. (m, kd, c, fp)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att krav införs ikreditupplysningslagen på att den som lämnar råd ochomdömen om kreditvärdighet också tydligt skallredovisa på vilken grund detta sker,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett system enligtSchufamodellen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en bestämmelseinförs i kreditupplysningslagen om att den somlämnar en kreditupplysning som innehåller uppgift omatt mål om betalningsföreläggande inletts ocksåskall ange om motparten har bestritt ansökan.1999/2000:Fi703 av () variyrkas att beslutar om ändring ikreditupplysningslagen med innebörden attkreditupplysningsföretagen inte tillåts att lämna utuppgifter om att en person fått skuldsanering elleratt betalningsanmärkningar kvarstår efter det datumdå skuldsaneringen avslutats.1999/2000:Fi706 av () vari yrkasatt hos regeringen begär en översyn avkreditupplysningslagen och återkommer med förslagtill ändringar i densamma.1999/2000:Fi713 av Per m.fl. (v) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om beloppsgränsför registrering i upplysningsregister. FinansmarknadenMarknadsföringMotionenI motion Fi705 av () anförs attbankerna och andra finansiella aktörer på densvenska marknaden marknadsför många olika typer avtjänster. För konsumenterna är tjänsterna i principomöjliga att bedöma. I finns inte någonlagstiftning som reglerar hur de finansiellaaktörerna får marknadsföra sina tjänster. Motionärenanser att en översyn bör göras av banklagen sominnefattar dels hur de finansiella aktörerna skallfå marknadsföra sina tjänster, dels vilket ansvar definansiella aktörerna skall ha mot konsumenten.Finansutskottets ställningstagandeUnder har en rad reformer genomförtsför att stärka konsumenternas ställning.Regler om marknadsföring finns imarknadsföringslagen (1995:450). Enligt lagen skallmarknadsföringen stämma överens med godmarknadsföringssed och även i övrigt vara tillbörligmot konsumenter och näringsidkare. Vidmarknadsföringen skall lämnas sådan information somär av särskild betydelse från konsumentsynpunkt.Konsumentverket/bevakarmarknadsföring och avtalsvillkor på det finansiellaområdet. Från harKonsumentombudsmannen fått möjlighet att i en tvistmellan en konsument och en näringsidkare som gälleren finansiell tjänst biträda konsumenten såsom ombudvid allmän domstol och kronofogdemyndigheter.Regeringen tillkallade enparlamentarisk kommitté som skall lämna förslag omhur den framtida konsumentpolitiken skall utformas(2000). Av direktiven(dir. 1999:1) framgår att kommittén särskilt skallanalysera målen och medlen för konsument- aspekternainom bl.a. området finansiella tjänster. Idirektiven framhålls att har ett gottgrundläggande konsumentskydd och att det finns enkonsumentskyddande lagstiftning inom områdetfinansiella tjänster. Kommittén skall analysera omdet konsumenträttsliga skyddet på områdetfinansiella tjänster, inte minst vad gällerinformationskrav, är tillräckligt. Kommitténsförslag skall redovisas senast den 15 mars 2000.I oktober 1999 presenterade kommittén en delrapportom Finansiella tjänster. Rapporten är i första handen lägesbeskrivning och ett diskussionsunderlag. Irapporten konstaterar kommittén att detkonsumentskydd som finns på området finansiellatjänster är gott. Såväl lagstiftning som de övrigainstrument som finns för efterlevnad och övervakningav marknaden uppfyller i stort de krav som kanställas. Till detta kommer att regeringen ochberörda myndigheter fortsätter att aktivt verka förett bättre konsumentskydd genom det arbete som skerhär hemma, i EU och i det nordiska samarbetet. Närdet gäller förhållandena och utvecklingen påmarknaden för finansiella tjänster har kommitténfrån ett konsumentperspektiv funnit vissa problemoch frågor aktuella och av intresse. upp informationsbehovet och frågan om ansvarvid rådgivning. - Kommittén kommer i sittslutbetänkande att ta definitiv ställning till defrågor som aktualiseras i rapporten.Av den ovan lämnade redogörelsen framgår att denfråga som motionären tar upp är föremål för översynav . Utskottet anserdärför inte att det finns anledning att föreslånågon åtgärd med anledning av motionen.Motion Fi705 (m) avstyrks.Kreditutveckling och kreditprövningMotionenI motion Fi708 av och ()görs en genomgång av kreditutvecklingen under desenaste åren jämfört med perioden och . Totalt sett ärdagens utveckling på kreditmarknaden inte särskiltoroväckande, men det finns klart oroande tendenservad gäller t.ex. utlåning utan godtagbar säkerhet,enligt motionärerna. T.ex. har finansbolagensutlåning till hushållen ökat mycket kraftigt, ävenom finansbolagen står för en relativt liten andel avhushållens upplåning. Precis som kan man se erbjudande om snabba ochunder perioder "räntefria" lån. Vidare är denfinansiella situationen i fastighetsbolagen intefullt så positiv som i företagssektorn som helhet.Trots fallande räntor har inte räntetäckningsgraden- rörelseresultaten och finansiella intäkter somandel av räntekostnaderna - stigit nämnvärt ifastighetssektorn. Dessutom är skuldsättningsgradeni fastighetsbolagen fortsatt hög, om man undantar debörsnoterade bolagen. Enligt motionärerna bör enoffentlig rapport och bedömning avutlåningshastigheten och underlagen förkreditprövningar i instituten tas fram. En sådanrapport skulle skapa en nödvändig debatt i ämnet.Finansutskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det angeläget attsamhället noga följer och värderar utvecklingen påfinans- och kreditmarknaderna. Ett händelseförlopp,liknande det och början av1990-talet, då stora obalanser på finansmarknadernabidrog till den värsta finans- och fastighetskriseni modern tid, måste undvikas.Utskottet vill i sammanhanget erinra om attRiksbanken och , vilkashuvuduppgifter bl.a. är att främja ett stabiltkredit- och betalningsväsende, även tar framåterkommande offentliga analyser av både denkortsiktiga och den långsiktiga utvecklingen påmarknaderna, vid sidan av den löpandestatistikinsamlingen över kreditmarknadensutveckling. publicerar två gånger om åretden s.k. stabilitetsrapporten, och avger en gång en offentligrapport till regeringen om läget på finansmarknaden.Avsikten är bl.a. att rapporterna skall fungera somtidiga varningssignaler samt stimulera till enbredare offentlig diskussion om finansmarknadensstabilitet och utveckling.Finansinspektionen gör i sin senaste rapport tillregeringen (De finansiella företagen ochmarknaderna. Regeringsrapport )bedömningen att det i det korta perspektivet intefinns några inhemska hot mot stabiliteten påfinansmarknaderna. Anledningen är bl.a. den högatillväxten och den låga inflationen. Riskerna ibankernas och kreditinstitutens låneportföljer ärsmå, och kreditförlusterna är i det närmasteobefintliga. Enligt finns detinte heller några tecken på en snabb uppbyggnad avriskerna i systemet, och ärfinansinstitutens kapitalstyrka i relation tillriskerna god. I takt med att konjunkturen förstärkskommer dock kreditexpansionen till hushållen ochföretagen att tillta. Detta betyder, enligtFinansinspektionen, att kontroll och tillsyn numåste fokuseras på den ökade risk i finansinstitutensom utlåningsökningen medför. Detta förstärksytterligare av att flera banker och kreditinstitutplanerar att fusionera sig eller köpa andra banker,vilket påverkar kapitalstyrkan i bolagen. Irapporten menar också Finansinspektionen attföretagen i finanssektorn måste bli bättre på attvärdera kreditrisker. Inspektionen kommer därförframöver att extra bevaka hur företagen mäter, styroch prissätter sina risker.Riksbanken bedömer i sin senaste stabilitetsrapportfrån (Finansiell stabilitet,nr ) att det svenska finansiellasystemet är stabilt, även om det finns en del teckenpå att riskerna i systemet ökat sedan förrarapporten . En av de risker somRiksbanken lyfter fram är att den underliggandeintjäningsförmågan i banksektorn är i vikande trotsatt lönsamheten är god ochkreditförlusterna är små. En anledning är attbankernas kostnader ökar bl.a. till följd avexpansionen i och IT-utbyggnaden. Andrarisker är den kraftiga höjningen avfastighetspriserna och den låga direktavkastningenpå flerbostadshus i storstadsregionerna. Den ökadeutlåningen till hushållen och den ökadeskuldsättningen i förhållande till disponibelinkomst innebär också en viss ökad risk ihushållssektorn. Vidare är, enligt ,exponeringarna i den svenska banksektorn för s.k.motparts- och avvecklingsrisker betydande. Detinnebär att det finns risk för spridning om enenskild bank får problem.Med anledning av det som anförts ovan finns detenligt utskottets mening inget behovav att ytterligare utveckla rapporteringssystemet omutvecklingen på de finansiella marknaderna.Utskottet avstyrker därför förslaget i motion Fi708(s).Avgiftsinformation till fondsparareMotionenI motion Fi710 av m.fl. (s) anförmotionärerna att kommer 5-6 %av de anställdas löner att avsättas i olika fondertill de anställdas pensioner. Det privatapensionssparandet tenderar också att öka. För engenomsnittlig löntagare kan det vara svårt attjämföra olika fondbolags avgifter. Motionärernaanser att alla fondbolag bör åläggas att redovisaalla avgifter på ett sådant sätt att det underlättarjämförelser mellan olika fonder. Härigenom kanoskäliga avgiftshöjningar förhindras. Motionärernaanser således att det föreligger behov avreformerade regler för information vid fondsparandeoch att detta bör ges regeringen till känna.Finansutskottets ställningstagandeDen infördes regler om individuellkostnadsinformation till fond- andelsägare (prop.1997/98:160, bet. 1998/99:FiU7, rskr. 1998/99:14,prop. 1998/99:93, bet. 1998/99:FiU21, rskr.1998/99:195). Enligt en ny bestämmelse i lagen(1990:1114) om värdepappersfonder skall fondbolagenvarje år skriftligen informera varje andelsägare ien värdepappersfond om hur stort belopp av de totalakostnaderna som belastat fonden under det närmastföregående kalenderåret som hänför sig tillandelsinnehavet. Informationen skall avse samtligakostnader som belastar fondförmögenheten oavsett påvilket sätt de debiteras fonden. Det totala beloppetskall delas upp i två delposter:förvaltningskostnader och övriga kostnader. Ävenindividuella pensionssparare som placerar sinasparmedel i värdepappersfonder skall få sammainformation som andra fondandelsägare. Mot dennabakgrund anser inte utskottet att det finnsanledning att föreslå någon åtgärd medanledning av motionen. Motion Fi710 (s) avstyrks.Lokala börserMotionenI motion N388 av m.fl. (mp)yrkande 22 anser motionärerna att det är viktigt attägandet av företagen får en ökad lokal anknytning.Motionärerna anser därför att framväxten av lokalabörser bör stimuleras.Finansutskottets ställningstagandeEn ny börslagstiftning trädde i kraft den 1 januari1993 (prop. 1991/92:113, bet. 1991/92:NU26, rskr.1991/92:321). Den nya lagstiftningen innebar fleraförändringar. Det legala monopol som Stockholmsfondbörs hade på att organisera handel medfondpapper - främst aktier och obligationer -avskaffades. Börslagstiftningen utvidgades samtidigttill att inbegripa handel med alla slag avfinansiella instrument. Därigenom kom bl.a.derivatinstrument såsom optioner och terminer attomfattas.Fri etableringsrätt och fri konkurrens mellanbörser utgör två grundprinciper i det nyaregelverket. Kännetecknande är också att det ärfrivilligt att söka börsauktorisation. Ipropositionen (1991/92:113 s. 64) anförs attdepartementschefen förordar "en ordning där fleramarknadsplatser tillåts att organisera handel medfondpapper och andra finansiella instrument.Därigenom får aktörerna en möjlighet att välja vilkaalternativ som bäst främjar en effektiv marknad.Detta bör kunna bidra till en mer dynamiskutveckling inom börsområdet. Förutsatt attmarknadsunderlag finns kan marknadsplatser avvarierande storlek och med olika inriktning bildas.Bl.a. kan man tänka sig mindre marknadsplatser medregional anknytning och särskilda marknadsplatserför aktier m.m. i mindre och medelstora företag".Genom den nya börslagstiftningen infördesauktoriserad marknadsplats som en alternativauktorisationsform till börs. Kraven på en sådanauktoriserad marknadsplats är i vissa avseendenlägre än vad som gäller för en auktoriserad börs.Utskottet kan inse värdet av att ägandet avföretagen får en ökad lokal anknytning. I enlighetmed sitt tidigare ställningstagande (bet.1997/98:FiU21) finner dock utskottet inte anledningför att begära att regeringen tarsärskilda initiativ för att stimulera framkomsten avregionala marknadsplatser. Motion N388 (mp) yrkande22 avstyrks.FörsäkringsrörelseKollektiva hemförsäkringar (gruppförsäkringar)MotionernaI motionerna Fi701 av och ()samt Fi702 av () anför motionärernaatt varje individ själv måste få välja vilketförsäkringsbolag han eller hon vill anlita.Kollektiva sakförsäkringar bör vara baserade påindividuell anslutning. Motionärerna anser att detbeträffande kollektiva sakförsäkringar av typenhemförsäkringar, som tecknas av fackliga eller andraorganisationer i en omfattning som kan påverkaförsäkringsbranschens sunda utveckling, bör vara ettoavvisligt krav att den avtalsslutandeorganisationen inhämtar anbud från flerakonkurrerande försäkringsbolag. I motion Fi701 (m)anförs att samtliga fackförbund som har valt attteckna kollektiva hemförsäkringar för sina medlemmarhar tecknat sina försäkringar i . Andra bolaghar inte givits tillfälle att vara med ochkonkurrera. Fackförbunden har valt att stödja detfackföreningsägda utan att veta om derasmedlemmar gynnas. Detta är ett oansvarigt sätt atthandskas med medlemmarnas pengar och i allra högstagrad konkurrenshämmande och stötande.I motion Fi702 (m) anför motionären attkollektivets medlemmar mister sin valfrihetsamtidigt som försäkringslösningar för dem som intetillhör kollektivet riskerar att bli dyrare. Detfinns också en uppenbar risk för att ett hushålldubbelförsäkras eller t.o.m. trippelförsäkras.Bristen på sund konkurrens på försäkringsområdet kanförsvåra för dem som inte tillhör en organisationatt få försäkringsskydd till rimlig kostnad.Dessutom föreligger det en uppenbar risk för att detuppkommer en monopolliknande situation påförsäkringsmarknaden som måste undvikas. Bl.a. avdessa skäl anser motionären att det är viktigt attkollektiv sakförsäkring upphandlas i fri konkurrenspå lika villkor. Även om det finns enreservationsrätt är anslutningsformen, enligtmotionärerna, en form av negativ avtalsbindning sominte är tillåten på marknaden i övrigt. Det saknas klara regler för de enskilda medlemmarnasställning i förhållande tillmedlemsorganisationerna. Det finns därför behov aven lagstiftning som klargör hur långtorganisationers befogenheter sträcker sig iförhållande till den enskilde medlemmen. I motionFi701 (m) förespråkas att ett förbud mot kollektivahemförsäkringar införs.Tidigare riksdagsbehandlingFinansutskottet har tidigare behandlat likalydandemotioner angående kollektiva hemförsäkringar ibetänkandena /99:FiU28, 1997/98:FiU15 och1996/97:FiU18. Motionsyrkanden om kollektivahemförsäkringar har även behandlats avnäringsutskottet vid ett flertal tillfällen, senasti betänkande 1993/94:NU5. Ett antal uttalandenrörande kollektiva hemförsäkringar har gjorts avolika myndigheter. För en redogörelse för dessahänvisas till den tidigare riksdagsbehandlingen avfrågan.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har vid samtliga tillfällen då dessafrågor behandlats avstyrkt motionerna, och riksdagenhar beslutat i enlighet med utskottets förslag.Utskottet anser alltjämt att det inte bör införasnågra särskilda rörelse- eller tillsynsregler förgruppförsäkringar. Som utskottet tidigarekonstaterat bör de särförhållanden som råder förgruppförsäkringar beaktas inom ramen för de allmännarörelsereglerna. Ett antal av dessa frågor rörställningstaganden som i första hand bör göras inomramen för en ny försäkringsavtalslagstiftning somför närvarande övervägs inom Justitiedepartementet.Utskottet finner inte anledning att föreslå någonändring av tidigare ställningstaganden.Motionerna Fi701 (m) och Fi702 (m) avstyrks.FörsäkringsdiskrimineringMotionenI motion Fi704 av m.fl. (v) anförs attförsäkringsbolagen vad gäller privatapensionsförsäkringar har kvar en indelning mellankvinnor och män. Kvinnor och män betalar in sammapremie men kvinnor får för samma premie en lägremånadspension. Försäkringsbolagens resonemang blirmärkligt eftersom det endast gällerpensionsförsäkringar. Motionärerna anser attförsäkringsbolagens förhållningssätt är ohållbart.Jämställdhet mellan könen är ett övergripande målför . bör få i uppdrag attutreda olika försäkringsbolags principer och vad deinnebär i skillnader i utbetalningar mellan könen.Finansinspektionen bör vidare redovisa omexisterande skillnader kan bedömas vara förenligamed principen om jämställdhet mellan könen samtlämna förslag till åtgärder för att undanröjadiskriminerande särregler.Finansutskottets ställningstagandeÅr 1994 meddelade att den inteansåg att könsneutrala livförsäkringspremier stredmot försäkringsrörelselagens skälighetsprincip.Därefter har det varit en sak för varjeförsäkringsbolag att avgöra omlivförsäkringspremierna skall vara könsneutrala.Skälighetsprincipen har numera utmönstrats urförsäkringsrörelselagen. den 1 januari 2000gäller en ny allmän rörelseregel förförsäkringsbolagen som bl.a. innebär attverksamheten skall bedrivas enligt godförsäkringsstandard (1 kap.1 a §försäkringsrörelselagen).Sveriges Försäkringsförbund har gjort engenomgång av förekomsten av könsneutrala premierinom bl.a. området privat försäkring. Av översynenframgår att alltfler försäkringsbolagtillhandahåller pensionsförsäkringar medkönsneutrala premier.På grund av det anförda anser inte utskottet attdet finns anledning att föreslå någon riksdagensåtgärd med anledning av motionen. Motion Fi704 (v)avstyrks.KreditupplysningVilka uppgifter som bör få förekomma ikreditupplysningarMotionenMotionärerna i motion 1998/99:Fi707 av Inga Berggrenm.fl. (m, kd, c, fp) yrkandena 1 och 3 anser atts.k. flödesinformation skall få ingå ikreditupplysningar. Enligt motionärerna är sådaninformation viktig, men det krävs att informationenkontinuerligt uppdateras för att utgöra etttillförlitligt underlag vid kreditprövningen. Isyfte att göra kreditinformationen tydligare bör detockså införas en bestämmelse som innebär att den somlämnar en kreditupplysning innehållande uppgift omatt mål om betalningsföreläggande har inletts skallange om svaranden har bestritt ansökan.Finansutskottets ställningstagandeLikalydande motionsyrkande behandlades av utskottetsenast i betänkande 1997/98:FiU15. Utskottetavstyrkte motionen med hänvisning till att fråganvar föremål för överväganden inomJustitiedepartementet. beslutade ienlighet med utskottets förslag. En proposition därden fråga motionärerna tar upp behandlas är aviseradatt avlämnas till . Utskottetanser alltjämt att detta arbete inte bör föregripas.Motion Fi707 (m, kd, c, fp) yrkandena 1 och 3avstyrks.System enligt den s.k. SchufamodellenMotionenI motion 1998/99:Fi707 av m.fl. (m,kd, c, fp) yrkande 2 anförs att konkurrensen påkreditupplysningsmarknaden bör underlättasytterligare för att marknaden skall bli effektiv.Motionärerna förespråkar att ett system enligt dens.k. Schufamodellen bör införas i . Schufasy-stemet, som bl.a. tillämpas i , är ettsystem med slutna användarkretsar där inte barabanker och kreditinstitut ingår utan även t.ex.handelsföretag. Den som söker kredit får undertecknaen s.k. Schufaklausul som innebär att han eller honär införstådd med att uppgifter om bl.a.kreditengagemang lämnas ut till användarkretsen ienlighet med Schufas regler. Om ett liknande systeminförs i skulle kretsen av företag som fårtillgång till relevant och färsk kreditinformationvidgas och skulle konkurrensen mellankreditupplysningsföretagen öka.Finansutskottets ställningstagandeLikalydande motionsyrkande behandlades av utskottetsenast i betänkande 1997/98:FiU15. Utskottet anfördeatt ett system enligt den s.k. Schufamodellen i höggrad utgör en privaträttslig lösning som intesjälvklart bör regleras i författning. Utskottetkonstaterade att EG:s dataskyddsdirektiv behandlarfrågan om samtycke generellt skall krävas fördatabehandling av uppgifter om fysiska personer.Utskottet konstaterade vidare att frågan om hur EG:sdataskyddsdirektiv bör införlivas med svensk rätt ärföremål för beredning inom Justitiedepartementet.Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet motionen.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottetsförslag. Den fråga motionärerna tar upp behandlas ien proposition som är aviserad att avlämnas tillriksdagen . Utskottet finner inteanledning att frångå sitt tidigareställningstagande. Motion Fi707 (m, kd, c, fp)yrkande 2 avstyrks.Uppgift om skuldsanering i kreditupplysningarMotionenI motion Fi703 av () anförs attmöjlighet till skuldsanering infördes . Svårtskuldsatta människor får leva på existensminimum i enlighet med skuldsaneringslagensbestämmelser. I förarbetena till skuldsaneringslagenuttalas att när gäldenären fullföljt sin femårigabetalningsplan bör han vara definitivt befriad frånbetalningsansvaret för de skulder som omfattas avskuldsaneringen. Här uppstår dock en konflikt medreglerna i kreditupplysningslagen som tillåterkreditupplysningsföretag att efteravslutad skuldsanering ha med detta i enkreditupplysning. Konsekvenserna för de enskilda somavslutat en skuldsanering är förödande. Motionärenanser att uppgifter om skuldsanering skall gallrastidigare än vad som gäller enligt nuvarande ordning.Riksdagen bör besluta om en sådan ändring ikreditupplysningslagen.Finansutskottets ställningstagandeInom pågår ett arbete med enöversyn av vissa frågor rörande skuldsanering. Denfråga som motionären tar upp behandlas i dettasammanhang. En departementspromemoria planeras varaklar under innevarande vår. Utskottet anser attdetta arbete inte bör föregripas.