bet · GN01JuU6 · 2000-01-25 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotioner som väckts under den allmänna motionstidenår och som tar upp olika frågor om polisen.Motionerna rör bl.a. polisens arbetsuppgifter,polisens arbetsmetoder och polisutbildningen.Med anledning av några motionsyrkanden föreslårutskottet ett tillkännagivande om att regeringen börges i uppdrag att utreda frågan om vilkaarbetsuppgifter polisen bör ha. Utskottet avstyrkerövriga motioner.I ärendet finns 22 reservationer. Samtliga partierhar reserverat sig i åtminstone någon fråga. Vidarefinns 3 särskilda yttranden. 1999/2000:Ju203 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inköp av personligaskyddsvästar till alla poliser i yttre tjänst.1999/2000:Ju206 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att poliskåren måste hamoderna och likartade förstärkningsvapen i helalandet.1999/2000:Ju207 av m.fl. (mp) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att medskyndsamhet förändra utbildningen förordningsvakter.1999/2000:Ju211 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetarskyddet.1999/2000:Ju214 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om eftersökning av försvunnapersoner.1999/2000:Ju217 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om närpolisens tid förinre tjänst och begränsade utryckningsansvar iKalmar län,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett ökat behov avcivilanställd personal inom polisen i län.1999/2000:Ju218 av m.fl. (v) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om polisensarbetssituation.1999/2000:Ju219 av () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om tillsättandetav en utredning som undersöker möjligheten till enlagändring innebärande möjligheter att åläggaarrangörer av stora publika arrangemang attmedfinansiera polisens insatser för att upprätthållaordning och säkerhet.1999/2000:Ju221 av m.fl. (mp) variyrkas att hos regeringen begär förslagtill sådan ändring i ordningslagen att det klart ochtydligt framgår att polisen har rätt att fåersättning vid större evenemang oavsett vem som stårsom arrangör.1999/2000:Ju222 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omen lagändring för att beredskapspolisen skall kunnaanvändas vid ordningshållning som ankommer påpolisväsendet.1999/2000:Ju223 av m.fl. (v) variyrkas1. att hos regeringen begär attRikspolisstyrelsen får i uppdrag att vid rekryteringsärskilt beakta behovet av invandrare från länderutanför ,2. att hos regeringen begär attRikspolisstyrelsen får i uppdrag att se överinnehållet i polisutbildningen i syfte att stärkakunskaperna om andra kulturer och etniska grupper.1999/2000:Ju224 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn av ansvarsfördelningen vid större publikaarrangemang.1999/2000:Ju226 av m.fl. (v) variyrkas att hos regeringen begär förslagtill sådan ändring som innebär att polisens internautredningar utförs av oberoende utredare.1999/2000:Ju228 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en fortsattanvändning och utveckling av arbetsmetodennolltolerans i ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att "" bör prövas i Sverige.1999/2000:Ju234 av Elisebeht m.fl. (s, v)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omutredning eller översyn av möjligheten att införa enlex inom polisen.1999/2000:Ju725 av m.fl. (v)vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökningen av ungabrottsoffer.1999/2000:Ju734 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att behovet av forskningkring de s.k. autonoma nätverken uppmärksammas.1999/2000:Ju901 av m.fl. (m) vari yrkas9. att hos regeringen begär förslag tilländring av passlagens regler i enlighet med vad somanförts i motionen,1999/2000:Ju903 av m.fl. (kd) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vikten av att inrätta ett enklare förfarandevid snatterimål.1999/2000:Ju905 av m.fl. (c) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om närpolisens tid förinre tjänst och begränsat utryckningsansvar,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om översyn avantagningsförfarandet till ,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om polisernaskvälls-, natt- och helgtjänstgöring,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökat behov avcivilanställda,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en utredning avmöjligheterna att överflytta vissa polisiärauppgifter till andra myndigheter,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om polisenskostnader i samband med fullgörandet av uppgifterenligt ordningslagen.1999/2000:Ju907 av m.fl. (kd) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att höja statusen påoch utveckla närpolisverksamheten,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillsätta enutredning som gör en total översyn av vilkenverksamhet polisen enligt lag bör ha,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om polisensarbetstider,33. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att begränsatillgången till pass under permissioner.1999/2000:Ju910 av och () vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en omläggning avpolisarbetet med Eskilstunamodellen som förebild,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en radikalutrensning av icke-polisiära arbetsuppgifter inompolisverksamheten,11. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av ordningslagen att också ideellaföreningar - exempelvis fotbollsklubbar - kanåläggas betala del av polismyndighetens kostnadervid anordnandet av offentlig tillställning ivinstsyfte i enlighet med vad som anförts imotionen.1999/2000:Ju911 av m.fl. (m) vari yrkas2. att begär att regeringen utreder hurpolisutbildningen kan utvecklas och reformeras pålång sikt i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om polisens arbetstiderm.m.,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uniformeradepoliser.1999/2000:Sf637 av m.fl. (c) variyrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utbildning idomstolarna,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omsäkerhetsklassade tjänster.1999/2000:So225 av m.fl. (fp, s,v, c, mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om speciella utredareav brott och våld mot homo-/bisexuella ochtranspersoner,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insatser för attförebygga våld mot homo-/bisexuella ochtranspersoner.1999/2000:So481 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förbättrakommunikationen och öka samarbetet mellan polis ochåklagare i sändar- respektive mottagarländer avbarnsexturism.1999/2000:Kr509 av m.fl. (m) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om idrottsvåldet.1999/2000:T463 av m.fl. (v) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attRikspolisstyrelsen skall ha en nationell plan försitt trafiksäkerhetsarbete,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attkameraövervakning skall införas i större skala påolycksdrabbade sträckor,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utredamöjligheterna till utvidgat bilägaransvar i enlighetmed vad Riksåklagaren och föreslagit,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skärptasanktioner för trafikbrott och att graden avsanktion skall avspegla olycksrisken.1999/2000:T464 av Skånberg m.fl. (kd) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om betydelsen av ökadpolisnärvaro för hastighetsövervakning.1999/2000:N273 av Per m.fl. (m, kd, fp)vari yrkas11. att hos regeringen begär förslag tillavreglering av förordnandet av ordningsvakter ienlighet med vad som anförts i motionen. I detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotionsyrkanden som rör polisen och som väckts underden allmänna motionstiden år 1999.Polisens arbetsuppgifterI några motioner tas frågan upp om vad som bör varauppgifter för polisen. I motion Ju907 (kd) begärs enutredning i ämnet. I motionerna Ju217 och Ju905(båda c) hävdas att en renodling avarbetsuppgifterna kan ske om polisen har flercivilanställda. I den sistnämnda motionen liksom imotion Ju910 (fp) anförs att administrativa sysslor,som utfärdande av pass, kan föras över till andramyndigheter. I motion Ju222 (c) anförs slutligen attberedskapspolisen bör kunna användas tillordningshållning.Enligt passlagen (1978:302) utfärdas pass avpassmyndighet. är passmyndighet inomriket.Frågan om att låta andra myndigheter ta hand ompassansökningar behandlades i regeringensproposition om bättre möjligheter att samverka vidmedborgarkontor (prop. 1996/97:90). I propositionenanslöt sig regeringen till den bedömning som både JOoch gjort under ärendetshandläggning, nämligen att en polismyndighetsarbetsuppgifter inte bör handläggas vidmedborgarkontor.Vid riksdagsbehandlingen framställdes ettmotionsyrkande om att det i försöksverksamhetenockså borde ingå att analysera på vilket sättadministrativa tjänster inom polisområdet, t.ex.passärenden, kan komma att ingå i ett inte-greratmedborgarkontors service. I ett yttrande tillkonstitutionsutskottet instämde justitieutskottet iregeringens bedömning att polisärenden inte böromfattas av den möjlighet till samtjänstavtal somföreslogs i propositionen. I stället villejustitieutskottet peka på möjligheten attsamlokalisera närpoliskontor med medborgarkontor föratt härigenom ändå uppnå målet med en god servicetill medborgarna. hade intenågon annan uppfattning och avstyrkte bifall tillmotionsyrkandet (bet. 1996/97:KU9 s. 20 f).När utskottet behandlade frågan om attlåta andra offentliga organ hantera passfrågor (bet.1997/98:JuU18 s. 11 f) hade utskottet ingen annanuppfattning än den som kom till uttryck i det nämndayttrandet. Inte heller ansåg utskottet - vilketföreslagits i motionen - att polisärenden börhandläggas av Posten.Vad gäller frågan om en utredning avseende polisensarbetsuppgifter bör nämnas att det i polisväsendetsregleringsbrev avseende angavs attRikspolisstyrelsen skulle beskriva förutsättningarnaför att ta andra myndigheter eller ickepolisutbildade personer i anspråk för uppgifter somnormalt utförs av polis. Redovisningen kunde, angavsdet, också omfatta förslag om andra åtgärder som kanvidtas för att komplettera polisens verksamhet medatt övervaka allmän ordning och säkerhet.Rikspolisstyrelsen har redovisat uppdraget i enskrivelse av . I skrivelsen beskrivsbl.a. de uppgifter den civilanställda personalenutför. I denna del anförs att handläggningen avpassärenden regelmässigt utförs av civilanställda. Iskrivelsen framhålls vidare att ett system somskulle kunna betecknas som en reservpolis börövervägas som ett komplement till den befintligapolisorganisationen.Skrivelsen bereds i medinriktning på ett ställningstagande under år 2000.I detta sammanhang finns också anledning att nämnaatt det inom i underår 1998 har gjorts en översyn av de polisiäraarbetsuppgifterna i syfte att effektiviseraverksamheten inom myndigheten. Den s.k. ROPA-gruppenhar i en rapport analyserat polisensarbetsuppgifter. Vissa uppgifter kan myndighetensjälv besluta om de skall utföra eller inte. I dennadel har en detaljerad rapport arbetats fram ochremissbehandlats. Här handlar det bl.a. omdeltagande i undervisning i skolorna och ombevakning av frihetsberövade personer. Tanken är attpolismyndigheten skall fatta beslut i ämnet ijanuari 2000. När det gäller sådana uppgifter somföljer av lag eller förordning - exempelvisutfärdande av pass och hantering avparkeringsärenden - föreslog ROPA-gruppen i sinursprungliga rapport att man skulle vända sig tillregeringen och föreslå en statlig utredning meduppdrag att göra en totalöversyn av vad polisenskall syssla med. I denna del har dockpolismyndigheten enligt vad utskottet inhämtat valtatt själv tillsammans med arbetavidare med mer avgränsade frågor. En sådan fråga röradministrativa myndighetsärenden, t.ex. passärenden.När utskottet behandlade yrkanden liknande de nuaktuella konstaterade utskottet attfrågan om vad som skall vara uppgifter för polisenuppmärksammats på olika håll och att syftet var attåstadkomma en effektiv resursanvändning inompolisen. Resultatet av det inledda arbetet bordeenligt utskottets uppfattning avvaktas. Utskottetvar inte berett att göra en annan bedömning av hurt.ex. frågor om pass bör hanteras i framtiden.Utskottet avstyrkte motionerna (bet. 1998/99:JuU21s. 4 f).Vad gäller frågan om de civilanställdas roll ipolisverksamheten bör nämnas att utskottet i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen för år 1998behandlade yrkanden rörande återanställning av sådanpersonal som sagts upp (bet. 1997/98:JuU1 s. 32 f).Utskottet anförde då att minskningen av antaletcivilanställda var ett ofrånkomligt resultat avarbetet med att anpassa verksamheten tillmedelstillgången. Utskottet ville också erinra omatt utskottet i inledningen av besparingsarbetetuttalat att besparingar i första hand skulle göraspå administrationen och inte på den operativapolisverksamheten. Utskottet anförde vidare att detvar en viktig uppgift i bedömningen av det framtidapersonalbehovet att finna en väl avvägdsammansättning av personal inom polisen, beståendeav såväl poliser som administrativ personal ochexperter av olika slag. Detta hade regeringen ocksåunderstrukit i regleringsbrevet till polisväsendet.Vidare noterade utskottet att vissa åtgärder hadevidtagits för att möta de konsekvenser som uppstått.Som exempel nämndes ett ökat IT-stöd ochkompetenshöjande åtgärder för den civila personalen.Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det intefanns anledning för att göra någottillkännagivande i frågan.När utskottet behandlade denna fråga senast (bet.1998/99:JuU21 s. 17) noterade utskottet att antaletcivilanställda minskat medtotalt 1 622 personer. Enligt uppgift frånRikspolisstyrelsen lämnade drygt 800 civilanställdapolisväsendet efter uppsägningarna åren 1997 och1998. Differensen är i huvudsak hänförlig tilltidiga pensionsavgångar och en återhållsamnyrekrytering.Utskottet vidhöll uppfattningen att det är enuppgift för polismyndigheterna att finna en välavvägd fördelning mellan polisutbildad personal ochcivilanställda. Utskottet utgick vidare från attregeringen skulle följa utvecklingen. Utskottetansåg att det i det läge som då rådde inte fannsanledning för att uttala sig i frågan.Beredskapspolisen består av totalförsvarspliktigasom är krigsplacerade med civilplikt vid enpolismyndighet. Verksamheten regleras genom lagen(1994:1809) om totalförsvarsplikt och förordningen(1986:616) om beredskapspolisen. Beredskapspolis harhittills fått kallas in under höjd beredskap ellernär regeringen beslutat att det behövs för Sverigesförsvarsberedskap. Beredskapspolisen skall framförallt delta i polisverksamhet som har anknytning tillbefolkningsskydd och räddningstjänst.Utskottet behandlade ett liknande yrkande rörandeberedskapspolisen (1996/97:JuU10 s. 8 f).Utskottet antecknade bl.a. att isitt remissvar över Trygghetsutredningensslutbetänkande pekat på möjligheten med ett system iform av s.k. reservpolis. Det då aktuellamotionsyrkandet avstyrktes med hänvisning tillberedningen av betänkande.Regeringen har öppnat en möjlighet attanvända beredskapspoliser även när det inte är höjdberedskap eller behövs för Sverigesförsvarsberedskap. Beredskapspoliser som ingåttavtal med om sådan tjänstgöringkan kallas in till polismyndigheterna då samhälletriskerar att utsättas för särskilt svåra ochpåfrestande situationer från ordnings- ochsäkerhetssynpunkt. Förändringen trädde i kraft den 1oktober 1999.I budgetpropositionen för (prop.1999/2000:1 utg.omr. 4 avsnitt 4.6.10) anförderegeringen att de situationer där det kan bliaktuellt att kalla in beredskapspoliserna framförallt är sådana som medför allvarliga störningar iviktiga samhällsfunktioner och därmed fara för mångamänniskors liv, personliga säkerhet eller hälsaeller fara för mycket omfattande skador på miljöneller egendom.I polisväsendets regleringsbrev för angesbl.a. att skall utveckla metoderför att säkert och snabbt kunna redovisa det rådandepersonalläget och för att bedöma det framtidapersonalförsörjningsbehovet inom polisväsendet.Vidare skall styrelsen tillsammans medpolismyndigheterna säkerställa en lämplig resurs-och arbetsfördelning mellan poliser och annanpersonal.Utskottet håller i och för sig med motionärerna omatt fler civilanställda skulle kunna innebära ökademöjligheter att renodla arbetet inom polisen. Detfinns dock ingen anledning att avvika från denuppfattning utskottet tidigare gett uttryck för iämnet, nämligen att det är en uppgift förRikspolisstyrelsen att finna en rimlig fördelningmellan polisutbildad personal och civilanställda.Härtill kommer att fattat beslutom budget för rättsväsendet. Ett bifall tillmotionsönskemålen rörande de civilanställda skullealltså innebära att någon annan verksamhet inompolisen skulle få mindre resurser. Utskottet är idagsläget inte berett att förorda en sådan ordning.På sikt framstår det dock som önskvärt attcivilanställda och inte polispersonal sköter rentadministrativa sysslor. De närmare avvägningarna idenna fråga är dock som sagts en fråga förRikspolisstyrelsen. Utskottet noterar avslutningsvisatt regeringen avser att återkomma till frågan omrättsväsendets framtida behov av resurser i 2000 årsekonomiska vårproposition. Motionerna Ju217 ochJu905 i dessa delar avstyrks.När det sedan gäller den mer övergripande frågan omvad som bör vara arbetsuppgifter för polisen anserutskottet att sysslor av administrativ karaktär iprincip inte bör utföras inom polisorganisationen.Många av de arbetsuppgifter som utförs avpolisen kan i stället utföras av andra myndigheter.Här tänker utskottet bl.a. på trafikövervakning,prövning av olika tillståndsärenden ochpasshantering. Regeringen bör tillsätta en utredningmed uppdrag att se över dessa frågor. Vad som nuanförts med anledning av motionerna Ju905, Ju907 ochJu910 bör som sin mening ge regeringentill känna.Vad slutligen gäller frågan om beredskapspolisensanvändning konstaterar utskottet att möjligheternaatt använda beredskapspolisen utökats.Önskemålet i motion Ju222 får anses varatillgodosett.EvenemangskostnaderI motionerna Ju221 (mp) och Ju910 (fp) hävdas attpolisen i större utsträckning bör kunna ta betaltför sina insatser av arrangörer av exempelvisidrottsevenemang. I motionerna Ju219 (s), Ju224 (s)och Ju905 (c) begärs att frågan om arrangörernaskostnadsansvar skall utredas.Enligt 2 kap. 26 § ordningslagen (1993:1617) skallden som i vinstsyfte anordnar en offentligtillställning som huvudregel ersättapolismyndighetens kostnader för att hålla ordningvid tillställningen. Ersättningsskyldigheten gällerdock inte sådana ideella föreningar som ärskattebefriade enligt inkomstskattelagen(1999:1229).Av 3 § förordningen (1982:789) om ersättning förpolisbevakning och för anslutning avlarmanläggningar till polisen m.m. framgår bl.a. attpolismyndigheterna kan ta ut för varje polisman som behövs för insatsen.Debiterade avgifter tillfaller statskassan.Utskottet har inhämtat att det inflöt369 efter sådana debiteringar. Motsvarandebelopp är136 000 kr.Under riksdagsbehandlingen av regeringens förslagtill den nuvarande ordningslagen (bet. 1993/94:JuU1s. 14 f) anförde kulturutskottet i ett yttrande attdet fanns skäl som med tyngd talade för attersättningsskyldigheten skulle utvidgas så att ävenideella föreningar skall kunna åläggasersättningsskyldighet när det finns särskilda skältill det. förutsatte också attutvecklingen av praxis vid tillämpningen aversättningsbestämmelserna skulle följas, liksomförekomsten av ordningsproblem i samband med störrearrangemang, något som syftade till att frågan omytterligare utsträckning av kostnadsansvaret skullekunna aktualiseras utan att någonsärskild utredning skulle behöva göras.Även yttrade sig i ärendetoch utgick från att ersättningsfrågan skulle följasi och att behövliga initiativskulle tas om orimliga konsekvenser förmötesfriheten skulle uppstå.Justitieutskottet delade de synpunkter somkonstitutionsutskottet och kulturutskottet förtfram, och utskottet utgick således från att man iRegeringskansliet skulle följa tillämpningen aversättningsfrågorna ur båda de aspekter som lyftsfram i yttrandena. På det sättet skulle samtidigtdet underlag som kunde krävas för en eventuellframtida utvidgning av ersättningsskyldighetenskaffas fram.Våren 1997 behandlade utskottet motionsyrkandenliknande de nu aktuella (bet. 1996/97:JuU10 s.13f). Utskottet utgick då - i likhet med tidigareställningstagande - från att man i Regeringskanslietskulle följa rättstillämpningen i ämnet.I proposition 1998/99:107 En idrottspolitik för2000-talet gjorde regeringen bedömningen attunderhållningsidrotten bör fungera påmarknadsmässiga villkor. Det innebär bl.a. att deninte bör subventioneras med offentliga bidrag ellerandra subventioner. hade ingen annanuppfattning (bet. 1999/2000:KrU3 s. 24 f).När justitieutskottet senast behandlade frågankonstaterade utskottet att utvecklingen avunderhållningsidrotten torde ha en starktillväxtpotential. I den mån sådan verksamhet iframtiden kommer att bedrivas i bolagsform kommerpolisens möjligheter att ta betalt för sina insatseri praktiken att öka. I sammanhanget noteradeutskottet att frågan om evenemangskostnader till endel handlar om vilka uppgifter polisen skall ha.Motionerna avstyrktes (bet. 1998/99:JuU21 s. 23 f).Inom pågår nu ett arbete med attta fram riktlinjer för hur myndigheterna skallhantera frågan om ersättning för ordningshållning.Tre myndigheter har inspekterats. Riktlinjerna kanberäknas vara klara under förstakvartalet 2000.Utskottet anser att resultatet av arbetet med denya riktlinjerna bör avvaktas. Motionerna Ju219,Ju221, Ju224, Ju905 och Ju910 i här aktuella delaravstyrks.Polisens arbetsmetoderI motion Ju228 (kd) anförs att en reform somgenomförts i , den s.k. New York-modellen,bör läggas till grund för polisens arbete i Sverige.I samma motion liksom i motion Ju907 (kd)förespråkas vidare att det arbetssätt som kommittill användning inom polisen i bör prövashär. I motion Ju910 (fp) anförs att ett projekt iEskilstuna med New York-modellen som förebild varitframgångsrikt och bör ges ökad spridning.På senare tid har en av New York-polisen användarbetsmetod - den s.k. nolltoleransen -uppmärksammats i . Nolltolerans innebär ikorthet att polisen med kraft bekämpar alla brott,hur bagatellartade de än är, liksom allt som kanbetraktas som ordningsproblem. Grundtanken är attdet finns ett samband mellan oordning ochbrottslighet samt att mindre brott föder grövrebrott.Vidare betonas resultatuppföljning starkt inom . Chefen för har tvågånger genomgång med polischeferna, och viddessa möten granskas brottsutvecklingen i de olikapolisområdena med hjälp av färsk brottsstatistikfrån det s.k. Compstat-brottsdatasystemet.Hösten 1997 besökte utskottet för attstudera polisens arbetsmetoder där. En förstareflexion var att förhållandena i och de vihar i skiljer sig åt markant.