bet · GO01BoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Enligt motion Bo217 (m, kd, c, fp) ärdock inte avsikten med motionsförslaget att införa statliga stimulansertill bosparandet. Vid en sådan uppfattning torde motivet för enlagreglering enligt motionsförslaget i huvudsak bortfalla, om inteavsikten är att ge möjlighet till nya former av ekonomisk förvaltningsom inte är förenliga med dagens lagstiftning.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Bo217(m, kd, c, fp) och Bo220 (kd).Utskottet avstyrker även förslaget om ett kombinerat bostads- ochpensionssparande i motion Bo235 (fp) yrkande 13. Några bärande argumentför behovet av eller fördelarna med ett sådant system förs inte fram imotionen. Däremot kan principiella invändningar riktas mot förslaget omavsikten är att staten skall medverka till att pensionsbesparingar tasi anspråk för andra ändamål.Bostadsbidragen på längre siktUtskottet har i anslutning till sitt ställningstagande tillanslagsfördelningen för ovan även behandlat förslag somavser reglerna för bostadsbidragen för samma budgetår. I flera motionerläggs dessutom fram förslag som avser utformningen av bostadsbidragenpå något och som därigenom inte påverkar anslagen förnästkommande år. Förslagen avser såväl en mera genomgripandereformering av bostadsbidragen som enskildheter i dagens bidragssystem.I Moderata samlingspartiets partimotion Bo414 yrkande 9 liksom imotion Bo218 (m) yrkande 8 föreslås att bostadsbidragen skall ses överi ett social- och skattepolitiskt sammanhang. Enligt motionerna innebärdet att bostadsbidragen bör samordnas med övriga socialpolitiskaåtgärder och att dagens bidrag växlas mot sänkta skatter. Äveni motion Bo201 (m) förs ett liknande förslag fram.Folkpartiet föreslår i sin partimotion Sf308 yrkande 7 attbostadsbidragen skall växlas mot ett generellt barnstöd. Tillgrund för förslaget ligger enligt motionen en strävan att minskamarginaleffekterna och att upphöra med den konsumtionsstyrning somdagens bostadsbidrag medför. Som en del i växlingen av bostadsbidragentill ett generellt stöd föreslås i motion Bo235 (fp) yrkande 10 imotsvarande del att reglerna för bostadsbidragen skall ändras.Förslaget innebär att de individuella inkomstgränserna slopas och atteffekterna av reglerna om högsta bidragsgrundande bostadsyta begränsas.Enligt motion Bo208 (v) yrkande 1 bör regeringen utifrån en avBoverket genomförd analys av bostadsbidragen återkomma ivårpropositionen 2001 med förslag till förändringar i bostadsbidragensom tar större hänsyn till både inkomst- ochboendekostnadsutvecklingen. För att öka träffsäkerheten ochmåluppfyllelsen för bostadsbidragen bör de enligt motionen förändrasgenom överväganden om(1) en godtrosregel för bostadsbidragen ( yrkande 2),(2)(3) rätten till inkomstöverföring av tillfälliga inkomster till annatår vid beräkning av bostadsbidrag (yrkande 3),(4)(5) frågan om i vilka fall barns kapital och kapitalinkomster skallingå vid beräkning av bostadsbidrag (yrkande 4) samt(6)(7) försäkringskassorna bör ges rätt till kontrolluppgifter omhushållets förmögenhet för beräkning av bostadsbidrag (yrkande 5). (8)För hushåll med små inkomster är bostadsbidragen enligt motion Bo236(s) yrkande 3 mycket viktiga. är vissa grupper inteberättigade till bidrag. Det gäller enligt motionen bl.a. ensamståendelågavlönade kvinnor och män. Enligt förslaget bör regeringen mot dennabakgrund ges i uppdrag att utvärdera bostadsbidragens roll somutjämnande faktor.Det är enligt motion Bo211 (s) viktigt att alla politiska ambitionersamverkar för att alla skall ges samma möjligheter att studera. Ävenden som är ensamstående och inte har barn bör ha rätt tillbostadsbidrag vid studier. Enligt motionen bör regeringen följaupp reglerna för åldersgräns för bostadsbidrag vid studier.I motion Bo206 (kd) förordas att reglerna för kontroll ochåterbetalning av bostadsbidragen skall ses över. Enligt motionen bör enavstämning av bostadsbidragen genomföras med tätare intervall än detettårsintervall som gäller. anförs att anmäldaförändringar av inkomsten inte retroaktivt skall drabba bidragstagaren.Även i motion Bo213 (kd) förordas en tätare kontroll avbostadsbidraget. I motionen föreslås sålunda att avstämningen av detpreliminära bidraget och det slutliga bidraget skall göras halvårsvis.Med anledning av vad som i motionerna föreslagits om bostadsbidragensutformning på vill utskottet anföra följande.Den reformering av bostadsbidragen som genomförts harlett till betydande förändringar för många bidragstagare. Det är motden bakgrunden som bostadsutskottet och varit drivande närdet gäller att få till stånd en snabb och fortlöpande utvärdering av denya bidragen. På grundval av de preliminära resultat som tidigarekommit fram vid utvärderingen har också flera förändringar vidtagits ibostadsbidragssystemet. Som utskottet redovisat ovan har en lägsta nivåför reduktion av boendekostnaden på grund av bostadsytan införts ochmöjligheterna till eftergift av återbetalningskrav vidgats. Även omförändringar redan gjorts utesluter det naturligtvis inte attytterligare justeringar av bostadsbidragssystemet kan behöva vidtas.Till grund för förändringarna i bostadsbidragssystemet låg en strävanatt öka bidragens träffsäkerhet, men även ett behov av att minskasamhällets kostnader för bidragen. var det ett uttalat målatt besparingarna inte fick utformas på ett sådant sätt att deytterligare skulle försvåra för barnfamiljer med låg ekonomisk bärkraftatt efterfråga en bostad med rimlig standard. Av regeringensresultatbedömning i budgetpropositionen framgår bl.a. att bidragensmåluppfyllelse när det gäller hushållens utrymmesstandard varit iprincip oförändrad jämfört med föregående år. När det gällersystemets fördelningspolitiska profil anges den ha förstärktsmarginellt. Bostadsbidragens betydelse för hushåll med låga inkomsterbelyses av uppgifter som redovisat vid enföredragning inför utskottet. täckte sålundabostadsbidragen i genomsnitt omkring en tredjedel av boendekostnadenför de hushåll som då erhöll bidrag. Det är mot denna bakgrund viktigtatt bostadsbidragen även fortsättningsvis utformas så att de svarar motsin roll som bostadspolitiskt instrument.Vid sin behandling av motionsförslag om bostadsbidragens utformningpå under föregående (bet. 1999/2000:BoU1 s. 50)uttalade utskottet att även om då redovisadeutvärdering visade att bostadsbidragssystemet i väsentliga delar tordesvara mot de uppsatta målen, fanns det enligt utskottets meninganledning att ytterligare analysera resultaten från utvärderingen. Motbakgrund bl.a. av förslag som lagt framförutsatte utskottet att i de överväganden som aviserats skulle ingåfrågan om en lagreglerad rätt för ochförsäkringskassorna att få tillgång till kontrolluppgifter. Även fråganom en översyn med avseende på bostadsbidragen för studerandeförutsattes komma att ingå i övervägandena.Samtidigt fanns det enligt utskottets mening anledning attytterligare fördjupa och bredda denna analys utöver de förslag somförts fram i verkets slutrapport. Utskottet uttalade, dock utan någotformellt tillkännagivande till regeringen, härvid följande:Resultaten från utvärderingen bör sålunda kunna ligga till grund för enanalys som bl.a. tar sikte på bostadsbidragens roll och effekter försärskilda grupper som socialbidragstagare och arbetslösa därinkomsterna kan variera kraftigt . På samma sätt kan detfinnas anledning att ytterligare belysa frågor som anknyter tillbostadsbidragens betydelse som bostadspolitiskt instrument. En frågasom naturligen bör uppmärksammas i anslutning härtill är sambandetmellan bidragen och skattesystemet liksom med socialbidragssystemet.Utskottet har i detta sammanhang noterat att regeringen ibudgetpropositionen aviserar att den avser att i ett samlat perspektivse över de marginaleffekter som bl.a. bostadsbidragen kan ge upphovtill.Den breddning av de aviserade överväganden om bostadsbidrag somutskottet nu uttalat sig för bör enligt utskottets mening dessutomomfatta följande i motioner (s) och (v) aktualiserade frågor.-Hur barns försäkringsersättningar och andra liknande ersättningarskall beaktas vid bidragsgivningen.--Möjligheterna att införa en s.k. godtrosregel för de hushåll somfullgjort sin anmälningsplikt m.m. men som ändå drabbas av återkrav.-- Förutsättningarnaför att kunna medge överföring av tillfälliga inkomster till ettannat år vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten.--Möjligheterna att samordna de övriga ersättningar somförsäkringskassorna betalar ut med bostadsbidragen.-Den utvärdering av bostadsbidragen som gjorts grundar sig i princippå erfarenheterna från det första bidragsåret med de nya reglerna. Detfinns mot den bakgrunden skäl att överväga vilka ytterligareutvärderingsinsatser som kan erfordras. En fråga som särskilt börbeaktas är hur träffsäkerheten i sy-stemet kommer att utvecklas. Föratt bostadsbidragen skall få sin avsedda effekt fordras att de så välsom möjligt svarar mot hushållets inkomst vid bidragstillfället.Sedan utskottet gjorde sitt uttalande har regeringentillsatt en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av deekonomiska familjestöden (dir. 2000:16). Utredaren skall enligtdirektiven slutredovisa sitt uppdrag senast den 28 februari 2001.Översynen omfattar förutom bostadsbidragen till barnfamiljer ocksåbarnbidragen och underhållsstödet.Enligt direktiven skall utredaren förutsättningslöst analyserastödsystemen och pröva möjligheterna och förutsättningarna för attförändra dem. Analyserna skall bl.a. omfatta-de ekonomiska förhållandena för dem som erhåller stöd samt stödensnivå och träffsäkerhet,--marginaleffekter och de fattigdomsfällor som dessa skapar samtfördelningseffekter,--i vilken utsträckning de nuvarande systemen är relevanta för att nåmålen för dem.-Utifrån dessa analyser skall utredaren bl.a. pröva möjligheterna attförändra stöden i en riktning som innebär att de blir mer generella ochså att barnfamiljernas marginaleffekter minskar. Stöden skall dessutomkonstrueras så att möjligheterna till fusk minskas.Enligt vad utskottet erfarit har utskottets ovan redovisadeställningstaganden inkluderats i den nu pågående översynen av deekonomiska familjestöden. Det är naturligtvis bra att en bred översynav bostadsbidragen nu inletts. Utskottet utgår i detta sammanhang frånatt översynen när det gäller bostadsbidragen har som grund att bidragenäven fortsättningsvis skall syfta till att ge ekonomiskt svaga hushållmöjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder.Flera av de ändringsförslag som lagts fram i motioner liksom avRiksförsäkringsverket är sådana att de bör kunna övervägas utan attresultatet av utredningens arbete behöver avvaktas. Utan att här idetalj gå in på vilka förslag det gäller vill utskottet framhållabehovet av att redan nu överväga bl.a. försäkringskassornas tillgångtill kontrolluppgifter, hur barns försäkringsersättningar m.m. skallbeaktas, kravet på anmälningsplikt sedan bidraget upphört ochsocialbidragstagares skyldighet att anmäla ökad inkomst.Sammanfattningsvis anser utskottet att dessa och andra frågor som berörenskildheter i bostadsbidragssystemet bör övervägas i särskild ordning,så att resultaten av övervägandena och de eventuella förslag de kanföranleda kan föreläggas i den ekonomiska vårpropositionen.Med hänvisning till det nu anförda kan ett tillkännagivande tillregeringen i enlighet med förslagen i motionerna Bo208 (v), Bo211 (s)samt Bo236 (s) yrkande 3 därmed inte anses vara erforderligt. Förslageni partimotionerna Bo414 (m) yrkande 9, Sf308 (fp) yrkande 7 samt imotionerna Bo201 (m), Bo206 (kd), Bo213 (kd), Bo218 (m) yrkande 8 samtBo235 (fp) yrkande 10, i motsvarande del, avstyrks.Avslutningsvis vad gäller bostadsbidragen behandlar utskottet fråganom hur konstnärsstipendier skall beaktas vid bostadsbidragsgivningen.Som en del i ett program för att förbättra konstnärernas situationföreslås i motion Kr230 (m) yrkande 11 att konstnärsstipendier skallräknas som bidragsgrundande inkomst.Vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten är grundregeln attden utgörs av summan av de skattepliktiga inkomsterna av tjänst,näringsverksamhet och kapital. Dessa inkomster, som bestäms enligtskattelagstiftningens regler, justeras sedan med vissa tillägg ochavdrag som anges i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Enligtbestämmelserna i 4 § skall sålunda skattefria stipendier över 3 000kronor ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Till betydandedel är motionen således tillgodosedd redan genom de regler som i daggäller. Utskottet är med hänvisning härtill inte berett att ställa sigbakom förslaget i motionen, varför den avstyrks.Åtgärder mot segregation i boendetUtskottet behandlar i detta avsnitt tre motionsförslag som syftar tillatt motverka segregation i boendet.För att motverka segregation i boendet krävs enligt motion Bo230 (c)yrkande 18 många olika typer av åtgärder. En medveten samhällsplaneringkrävs där mångfald, variation och olikheter stimuleras. Motionärernaframhåller också vikten av att de boende själva tar ett ökat ansvar ochges möjlighet till inflytande.Även i motion Bo233 (kd) yrkande 17 efterfrågas ett brett spektrum avåtgärder för att mildra segregationen och dess negativa följder. Blanddessa åtgärder nämns incitament för företag, institutioner ochmyndigheter att etablera sig i segregerade bostadsområden, förbättradskol- och fritidsmiljö samt ett ökat boinflytande. Motionärernaframhåller också att insatserna i miljonprogramsområdena och andrautsatta områden inte skall styras av staten utan måste växa fram isamarbete med de boende och den ansvariga kommunen.Den lokala utvecklingen i utsatta bostadsområden bör enligt motionBo235 (fp) yrkande 7 styras av de människor som bor i områdena. Denskaparkraft som bl.a. det lokala näringslivet, föreningslivet,invandrarföreningarna, kyrkorna och andra lokala aktörer besitter måstetas till vara. Motionärerna kritiserar däremot styrande uppifrån ochinsatser som syftar till att på ett fåtal orter skapa nationellaexempel.Det kan konstateras att de aktuella motionerna i relativt allmännaordalag tar upp vilka åtgärder som behövs för att minska de negativaföljderna av boendesegregationen. Utskottet har dock inte någon annanuppfattning än motionärerna när det gäller vikten av att motarbetasegregation i boendet liksom i samhällslivet i övrigt. Det ärsjälvfallet viktigt att hela samhället tar ett ansvar för attsegregation på alla sätt motverkas. Ett framgångsrikt arbete motsegregation förutsätter att alla berörda medverkar. Som framhålls imotionerna behövs ett brett spektrum av åtgärder som kan bidra till atthindra segregation och främja acceptans och integration. Utskottet kanockså instämma i att det lokala engagemanget är av avgörande betydelseoch att ett ökat boinflytande bör eftersträvas. Utskottet kan däremotinte instämma i den kritiska inställning till statliga insatser i syfteatt stimulera en sådan utveckling som framskymtar i två av motionerna.Bland dessa insatser kan nämnas de lokala utvecklingsavtal som slutitsmellan staten och vissa kommuner inom ramen för storstadspolitiken.Dessa avtal omfattar en rad åtgärder i syfte att förbättralevnadsvillkoren i utsatta bostadsområden. Självfallet bör avtalen utgåfrån de behov som formuleras av de berörda kommunerna och de boende iområdena.När det gäller överväganden om nya insatser sett i ettbostadspolitiskt perspektiv vill utskottet dels hänvisa till deåtgärder som utskottet behandlar i betänkande 2000/01:BoU2 ombostadförsörjningsfrågor m.m., dels till det arbete som bedrivs inomramen för Allbokommittén.I betänkande 2000/01:BoU2 behandlas bl.a. förslag om att kommunernaskall vara skyldiga att planera för tillgången på goda bostäder föralla och, om det behövs, anordna bostadsförmedling. Dessa åtgärder hargivetvis också betydelse i den nu aktuella frågan, dvs. vilkainstrument som kan användas för att motverka boendesegregationen.När det gäller uppdrag kan det konstateras att det ihuvudsak innefattar de direktiv som tidigare gällde för Boendesocialaberedningen som var verksam intill föregående årsskifte. I kommitténsuppdrag ingår således att följa utvecklingen på det bostadssocialaområdet samt att lämna förslag till åtgärder för att stödja särskiltutsatta grupper på bostadsmarknaden. Kommittén har också som särskilduppgift att föreslå nya former för hyresgästinflytande.Som framgår av redovisningen pågår ett arbete i syfte att hittametoder för att bättre kunna hantera bl.a. de problem som på olika sätthar samband med segregation i boendet. Dessa insatser överensstämmertill stora delar med vad som förordats i motionerna. Utskottet är motbakgrund härav inte nu berett att ställa sig bakom förslagen imotionerna Bo230 (c) yrkande 18, Bo233 (kd) yrkande 17 samt Bo235 (fp)yrkande 7.Bygg- och bostadsforskningI tre motioner föreslås tillkännagivanden från i frågor ominriktningen av och formerna för den statligt finansierade bygg- ochbostadsforskningen.I motion Bo204 (kd) framhålls behovet av att väga in ettgenusperspektiv i bygg- och bostadsforskningen. att kvinnor och män har skilda utgångspunkter i många frågor somgäller boendet. Det är därför angeläget att det finns forskning omdessa förhållanden.Enligt motion Bo233 (kd) yrkande 20 behöver den tvärvetenskapligainriktningen inom bygg- och bostadsforskningen förstärkas. Motionärernaframhåller en rad områden som bör ägnas särskild uppmärksamhet iforskningen. Vidare anförs att den problemorienterade forskningen somrör plan-, bygg- och bostadssektorn bör hållas samman i ettområdesinriktat forskningsråd.I motion So549 (fp) yrkande 8 framhålls vikten av en god bostad.Motionärerna hänvisar till de folkhälsoproblem som kan bli följden avhälsovådliga byggmaterial eller olämpliga boendemiljöer. Enligtmotionen kan den beslutade förändringen av byggforskningen vara ettallvarligt hot mot den forskning som bedrivs med syfte att åstadkommaen bättre boendemiljö.Riksdagen fattade beslut om en ny organisation för denstatliga forskningsfinansieringen (prop. 1999/2000:81, UbU17, rskr.127). Beslutet innebär bl.a. att ett nytt forskningsråd för miljö,areella näringar och samhällsbyggande övertar ansvaretför finansieringen av den bygg- och bostadsforskning som fåttstöd av byggforskningsrådet (BFR). redovisade sininställning till denna organisationsförändring i ett yttrande tillutbildningsutskottet (1999/2000:BoU7y). bereds inomriksdagen en forskningspolitisk proposition (prop. 2000/01:3) som bl.a.innehåller vissa överväganden om den framtida inriktningen av den nyamyndighetsorganisationen för forskningsfinansiering.Det är inte utskottets avsikt att i detta sammanhang ta upp det redanfattade beslutet om myndighetsorganisationen till förnyad diskussioneller att föregripa ställningstagandet till den forskningspolitiskaproposition som bereds inom . När det gäller defrågor om bygg- och bostadsforskningen som tas upp i de nu aktuellamotionerna från allmänna motionstiden kan det dock konstateras att debehandlats i de överväganden om verksamheten vid det nyaforskningsrådet som regeringen redovisat i proposition 2000/01:3.Det kan konstateras att regeringens syn på behovet avtvärvetenskaplighet och genusperspektiv i forskningen samt inriktningenpå miljöaspekterna i bygg- och bostadsforskningen synes sammanfalla medmotionärernas. Det framhålls således särskilt att förmiljö, areella näringar och samhällsbyggande skall sträva efter ettnära samarbete mellan olika discipliner med speciell uppmärksamhetriktad mot möjligheterna att öka mångfald och tvärvetenskapligaforskningsinsatser. Rådet skall vidare verka för att genusperspektivetfår ett stort genomslag i forskningen samt verka för jämställdhetmellan kvinnor och män inom forskningen.Vad slutligen gäller behovet av forskning kring miljöaspekterna påbyggande och boende är detta givetvis ett prioriterat område för detnya forskningsrådet. Genom samordningen av resursfördelningen tillbostads- och miljöforskningen torde goda förutsättningar skapas för enforskning om boendemiljön i vid bemärkelse.Bostadsutskottet kan mot den redovisade bakgrunden inte finna någotbehov av ett tillkännagivande enligt förslagen i motionerna Bo204 (kd),Bo233 (kd) yrkande 20 samt So549 (fp) yrkande 8. Motionerna avstyrkssåledes.Länsstyrelsernas verksamhetUtskottet har i avsnittet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18behandlat de förslag angående länsstyrelserna som avser frågan omlänsstyrelseanslagets totala storlek. Två andra frågor omresursanvändningen inom länsstyrelserna skall tas upp i detta avsnitt.Det gäller dels frågan om vilka principer som skall tillämpas vidfördelningen av länsstyrelseanslaget på länen, dels användningen avs.k. nyckeltal för utvärdering av resursanvändningen vidlänsstyrelserna. I samband med beredningen av de motioner som tagit uppdessa frågor har inför utskottet en redovisning av pågåendeutvecklingsarbete m.m. lämnats av en företrädare för Regeringskansliet.Enligt förslaget i motion Bo301 (c) bör ett nytt fördelningssystemutarbetas avseende fördelningen av länsstyrelseanslaget på länen.Motionären beskriver de konsekvenser som dagens fördelning får förbl.a. Innebörden i motionsförslaget är attfördelningssystemet skall utgå från vissa principer där hänsyn tas tillbl.a. länsstyrelsernas arbetsbelastning och de krav somsamhällsutvecklingen medför.Även i motion Bo306 (fp) föreslås en revidering av det nuvarandesystemet för anslagsfördelningen. I denna motion tas som utgångspunktförhållandena i . Motionären framhåller bl.a. att detta läntilldelas en mindre andel av länsstyrelseanslaget än andra län mätt ikronor per invånare.En utveckling av nyckeltal för verksamheten vid länsstyrelsernaefterfrågas i motion Bo231 (m) yrkande 9. Nyckeltalen bör utformas såatt det blir möjligt att göra jämförelser mellan länsstyrelsernaavseende effektivitet och resursanvändning.Utskottet tar först upp frågan om fördelningen avlänsstyrelseanslaget på länen.En redovisning av den fördelning som regeringen avser att genomföraunder nästkommande år finns i budgetpropositionen. Redovisningen görs iförsta hand för kännedom och som ett underlag för beslut omlänsstyrelseanslagets totala omfattning. Frågan om fördelningen på länunderställs således inte för beslut. Så har inte heller varitfallet . Däremot har frågan om vilka principer somskall ligga till grund för fördelningen behandlats av utskottet vidflera tidigare tillfällen. uttalade sålunda bostadsutskottetoch (bet. 1994/95:BoU12) att det vid fördelningen avlänsstyrelseanslaget mellan olika länsstyrelser kunde finnas anledningatt ta hänsyn till länets befolkningsstorlek. 1998 redovisade också regeringen att det detta budgetårskulle ske en omfördelning av anslaget mellan länsstyrelserna, varvidbl.a. befolkningsstorleken skulle få genomslag. Till grund för dennaomfördelning låg delvis en utredning av Statskontoret där effekterna avolika fördelningsmodeller ingående analyserats.En omfördelning i den riktning som utskottet tidigare uttalat sigför, och som även motionärerna förordar, har alltså delvis redan kommittill stånd. Trots detta kan det naturligtvis hävdas att omfördelningenav anslaget mellan länsstyrelserna inte är tillräckligt långtgåendeeller att fördelningen inte blir rättvisande ur andra aspekter.Utskottet har emellertid erfarit att frågan hålls under kontinuerliguppmärksamhet från . Det finns enligt den redogörelsesom utskottet erhållit en strävan att fördelningen så långt som möjligtskall avspegla arbetsbelastningen och resursbehovet vid de olikalänsstyrelserna.