bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Den taktiska ledningen föreslås utformas somett armétaktiskt, marintaktiskt respektive flygtaktiskt kommando ingående iden operativa insatsledningen.I Moderata samlingspartiets partimotion Fö20 (m) accepteras inrättandetav en operativ insatsledning men kritiseras regeringsförslaget för att det ärotydligt, bl.a. när det gäller överbefälhavarens roll och högkvarterets organi-sation.Folkpartiet liberalerna föreslår å sin sida i partimotion Fö28 (fp) två ope-rativa ledningsorgan, varav ett bör lokaliseras till Boden.Utskottet anser för sin del att militära operationer, dvs. integrerade mark-,sjö- och luftstridsinsatser, bör planeras och ledas endast från en nivå, nämli-gen central nivå. Taktisk verksamhet bör ledas av respektive förbandschef påolika nivåer. Utskottet biträder alltså regeringens förslag att inrätta ett opetivt ledningsorgan på central nivå. Utskottet anser emellertid, liksom motio-närerna i partimotion Fö20 (m), att regeringsförslaget innehåller oklarheteroch på några punkter kan ifrågasättas, i varje fall tills ett samlat, genomar-betat och entydigt förslag föreligger.Beredningen av frågan om Försvarsmaktens framtida organisation i fred iden s.k. styrgruppen med representation från såväl Försvarsdepartementetsom Försvarsmakten har enligt utskottets mening aktualiserat frågan omansvarsgränserna mellan regeringen och Försvarsmakten. En annan uppgifts-fördelning mellan regeringen och Försvarsmakten än skullekunna övervägas i olika avseenden, t.ex. i fråga om ekonomisk planering,beslut om verksamhetsinriktning och materielförsörjning. Utskottet ansersålunda att den nuvarande gränsdragningen mellan regeringens och Försvars-maktens ansvar borde granskas.Regeringsförslaget behandlar ledning av operativ samt taktisk verksamhetpå central nivå, medan ledningen av förbandsproduktion, förbandsutvecklingoch materielförsörjning inte berörs. Det är också oklart vilka uppgifter ochvilken ställning de tre generalinspektörerna avses få. Enligt utskottets me-ning går det inte att se Försvarsmaktens ledning isolerad från myndighetenshela struktur och arbetssätt eller från totalförsvarets ledning i övrigt. Utskotet anser därför att relationerna mellan högkvarteret och den operativa in-satsledningen behöver beskrivas tydligare. Ansvar måste tydligt framgå. Detfinns därvid skäl att pröva om den nu tillämpade ledningsmodellen där denoperativa och taktiska ledningen är skild från ledningen av förbandsproduk-tionen är ändamålsenlig eller om inte chefer på olika nivåer bör ansvara föratt såväl utbilda förbanden som använda dem.Uppgifterna för de två insatsledningarna som skall kunna leda behovs-sammansatta styrkor är heller inte helt entydiga. Avses de exempelvis förledningsuppgifter på nivån division enligt internationell terminologi ellerkommer de att kunna leda integrerade operationer i likhet med vad militärbe-fälhavarna gör och i likhet med vad som förordas i partimotion Fö28(fp). Ett klarläggande av dessa insatsledningars plats i helheten bör ske.Utskottet har erfarit att motivet till en lokalisering av den operativa insats-ledningen till /skulle vara en strävan att minimera sam-bandsinvesteringarna. Utskottet har förståelse för ett sådant argument menanser ändå att ett definitivt lokaliseringsbeslut borde anstå tills hela dencentrala ledningsorganisationen är färdigutredd.Utskottet kan sammanfattningsvis sålunda ställa sig bakom regeringensförslag att inrätta en central operativ insatsledning och att lägga ned nuva-rande Armécentrum, Marincentrum och Flygvapencentrum. Regeringen böremellertid återkomma till med en samlad redovisning av den cen-trala militära ledningen, bl.a. i fråga om högkvarterets närmare organisationoch uppgifter, den operativa insatsledningens närmare organisation, uppgifteroch lokalisering samt generalinspektörernas ställning och uppgifter.Regeringen förordar att den militära regionala ledningsnivån skall bestå aven territoriell ledning med ansvar främst för samverkan med totalförsvaretscivila delar, för stöd åt de operativa styrkorna och för stöd åt hemvärn ochövriga frivilligorganisationer. Regeringen föreslår att det inrättas fyra mili-tärdistrikt (MD) med tillhörande staber och 29 militärdistriksenheter (MDE).Samtidigt bör nuvarande militärområdesstaber, fördelningsstaber, marin- ochflygkommandon samt försvarsområdesstaber läggas ned.I partimotionerna Fö7 (v), Fö20 (m) och Fö28 (fp) samt i motionerna Fö6(m), Fö15 (m), Fö30 (kd), Fö33 (kd) och Fö307 (m) avges andra organisa-tionsförslag för den regionala ledningsnivån.Utskottet anser för sin del att den territoriella verksamheten skall ledas frånregional nivå. Uppgifterna består främst i? samverkan med olika civila organ som länsstyrelser, kommuner ocholika sektoransvariga myndigheter,?? ledning av hemvärnsförband för bl.a. övervakning av territoriet samtför bevakning och skydd av viktigare samhällsobjekt,?? ledning av insatser med beredskapsförband och s.k. nationella skydds-styrkor,?? stöd åt operativa förband,?? stöd åt frivilliga försvarsorganisationer samt utbildning av hemvärn. ?Som framgått av det föregående har utskottet uttalat sig för en reduktion avantalet ledningsnivåer och ledningsorgan. Det viktigaste skälet härför är deförändrade framtida ledningsuppgifterna liksom den reducerade militärakrigs- och fredsorganisationen, med delvis nya uppgifter. Utskottet biträderdärför regeringens förslag att avveckla nuvarande militärområdesstaber,fördelningsstaber, marinkommandostaber, flygkommandostaber samt för-svarsområdesstaber.Regeringen föreslår att den nya regionala nivån preliminärt benämns mili-tärdistrikt. Utskottet har förståelse för att de förändrade uppgifterna motive-rar ett namnbyte men anser att den gamla benämningen militärom-råde skulle kunna behållas, i synnerhet som de föreslagna militärdistriktensgränser i huvudsak kommer att överensstämma med de tidigare militärområ-dena. Namnfrågan är dock inte avgörande. Utskottet motsätter sig därför interegeringens förslag att inrätta fyra militärdistriktsstaber. Utskottet har hellingen invändning mot den av regeringen föreslagna lokaliseringen av staber-na till , , och . De särskilda ledningsbehoveni är, som regeringen också framhåller, ännu inte utklara-de. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till i den frå-gan.Utskottet har heller inget att erinra mot att det organiseras 29 militärdi-striktsenheter som en del av militärdistrikten, trots att uppgifter och dimen-sionering ännu inte är färdigutredda. Det synes lämpligt att lokalisera mili-tärdistriktsenheterna till ungefär samma orter som har försvarsområdes-staber och försvarsområdesgrupper. Ett viktigt skäl för detta är behovet av attkunna utbilda hemvärn och stödja annan frivillig försvarsverksamhet, någotsom utskottet upprepade gånger betonat som en prioriterad uppgift. Militär-distriktsenheterna måste alltså dimensioneras för att kunna klara denna upp-gift.Det ankommer på regeringen att i det fortsatta organisationsarbetet be-stämma lokaliseringen av militärdistriktsenheterna och deras benämning.Namnfrågan är därvid inte oväsentlig från ett militärhistoriskt perspektiv.Utskottet återkommer i avsnittet om Försvarsmaktens organisation i fred tillfrågan om traditioner och det försvarshistoriska arvet. Regeringen bör förriksdagen redovisa ansvar och uppgifter för militärdistriktsenheterna, bl.a. ifråga om samverkan med civila organ. Vidare bör regeringen redovisa enhe-ternas dimensionering, lokalisering och benämning.Riksdagen bör, som utskottet tidigare framhållit, godkänna regeringensförslag att lägga ned nuvarande militärområdesstaber, fördelningsstaber,försvarsområdesstaber, marinkommandostaber och flygkommandostaber.Härav följer att utskottet avstyrker följande motionsyrkanden? partimotion Fö7 (v) yrkandena 13-15 vari förordas sex militärdistriktoch deras lokalisering samt lokalisering av militärdistriktsenheterna,?? partimotion Fö20 (m) yrkande 10 i den del som förordar oförändradterritoriell ledning,?? partimotion Fö28 (fp) yrkande 25 i den del som förordar principen ettlän - ett försvarsområde,?? motion Fö6 (m) som förordar ledningsfunktioner i ,?? motion Fö15 (m) i den del som förordar att marinkommandot i Härnö-sand behålls,?? motion Fö30 (kd) i de delar som förordar att Södra flygkommandotbehålls liksom organisationen för stöd åt frivilligorganisationerna iSkåne,?? Fö33 (kd) yrkande 5 vari föreslås att den ledningsorganisatio-nen i behålls. ?Motion Fö307 (m) yrkande 1, vari föreslås att en territoriell ledningsstabförläggs till , behöver inte bifallas eftersom denna lokaliseringinnefattas i utskottets förslag.Det civila försvarets ledningsstrukturI den säkerhetspolitiska kontrollstationen angavs att förändradeförutsättningar och uppgifter för totalförsvaret ställer krav på en ny ledningsstruktur inom det civila försvaret. Regeringen anser därför att den högreregionala nivån för det civila försvaret skall förändras varvid de tre nuvaran-de civilbefälhavarmyndigheterna bör läggas ned. Uppdrag har getts tillmyndigheterna att utveckla en ny ledningsstruktur för civilt försvar, varvidskall prövas om en regional stödresurs kan samlokaliseras med militärdi-striktsstaberna.Utskottet har, som framgått inledningsvis, begärt ett samman-hållet förslag om ledningssystemen i totalförsvaret. I samband med kontroll-stationen anförde utskottet att det skulle vara en fördel om ettgrundläggande beslut kunde fattas samordnat medövriga omstruktureringsbeslut. Utskottet hade emellertid viss förståelse (bet.1998/99:FöU5 s. 92) för att en översyn av ledningsfrågorna skulle kunnabehöva ta . Utskottet kan nu konstatera att det föreligger flera organisatoriska förslag från en beredningsprocess som inte i alla delar är i fasmed varandra. Sålunda föreslås nedläggning av civilbefälhavarna innan detär klarlagt hur uppgifter och kompetenser skall fördelas till myndigheter påcentral nivå, länsstyrelser och en eventuell stödresurs.Utskottet har erfarit att dessa frågor kommer att ha penetrerats först till isommar. Utskottet anser ändå att ett principiellt beslut om att avveckla civil-befälhavarorganisationen kan fattas . Civilbefälhavarna är en beredskaps-organisation för höjd beredskap. Att behålla denna organisation skulle stå imotsatsställning till en av de grundläggande utgångspunkter som utskottet idet föregående lagt fast, nämligen att tillstånden fred, kris och krig led-ningsmässigt inte skall hållas åtskilda. Samma ledningsorgan skall således hauppgifter såväl i fred som i kris och krig. bör alltså bifalla rege-ringens förslag.Utskottet behandlade i samband med kontrollstationen fråganom parlamentarisk insyn med hänsyn till det politiska ansvaret för utform-ningen av ledningsfunktionerna. Utskottet anförde då (bet. 1998/99:FöU5 s.92) att en sådan insyn och påverkan borde kunna tillgodoses genom För-svarsberedningen. Utskottet gör nu ingen annan bedömning och ser därförför närvarande inte något behov av en särskild parlamentarisk utredning omledningsorganisationen, vilket föreslås i partimotion Fö20 (m) yrkande 10.Motionsyrkandet avstyrks därför i denna del.Utskottet förutsätter att det förtydligande av länsstyrelsernas instruktionerrörande krishanteringen i fred, vilket efterfrågas i kommittémotion Fö212(kd) yrkande 13, kommer att tillgodoses i det fortsatta utredningsarbetet.Motionsyrkandet behöver därför inte bifallas.Utskottets sammanfattningTotalförsvaret står inför en genomgripande förändring från att främst ha varitinriktat mot att avvärja en invasion som syftar till ockupation, till ett försvsom skall kunna lösa mera differentierade uppgifter i fred, kris och krig.Ledningsfunktionernas utveckling skall ingå som en del i denna förändring.Totalförsvarets ledningsfunktioner skall ses som en helhet där de grundläg-gande utgångspunkterna skall vara samordnade så en effektiv ledning ochsamverkan kan säkerställas.Trots att det ännu inte föreligger underlag för ett samlat beslut om fortsattutveckling av totalförsvarets ledningsfunktioner anser utskottet att det ärnödvändigt att nu fatta vissa strukturbeslut. Utskottet föreslår sålunda attriksdagen bifaller regeringens förslag att lägga ned? Armé-, Marin- och Flygvapencentrum,?? militärområdesstaber, fördelningsstaber och militärkom-mando,?? försvarsområdesstaberna,?? marinkommandon och flygkommandon,?? ?Utskottet föreslår vidare att det med anledning av propositionen och parti-motion Fö20 (m) yrkande 10 i denna del inrättas en operativ insatsledning.Utskottet utgår från att regeringen återkommer till i vissa frågor,bl.a. rörande högkvarterets och den operativa insatsledningens närmare orga-nisation och lokalisering.Utskottet föreslår också att med bifall till propositionen och medanledning av motion Fö307 (m) yrkande 1 godkänner regeringens förslag attinrätta militärdistriktsstaber i , , och Boden.Utskottet avstyrker övriga berörda motionsyrkanden.Informationskrigföring och informationssäkringRegeringenRegeringen redogör i ett särskilt avsnitt i propositionen för frågor som rörinformationskrigföring och informationssäkring. Regeringen noterar attskillnaden mellan informationskrigföring och allmän IT-säkerhet inte ärsärskilt skarp. Vissa markanta skillnader mellan de båda begreppen tas upp.Regeringen konstaterar att hotet mot informationssamhället har fått ökadbetydelse i takt med att samhällsviktiga system och funktioner blir beroendeav informationsteknik. Frågan om samhällets sårbarhet i detta hänseendesägs vara av säkerhetspolitiskt stor betydelse.Regeringen konstaterar vidare att samhällets sårbarhet kan minskas och attvår beredskap att möta dessa hot kan förbättras genom att man vidtar åtgär-der inom ramen för de förslag som regeringens arbetsgrupp för skydd motinformationskrigföring och Statskontoret presenterat i sina respektive rap-porter.Som nämnts i det föregående har regeringen beslutat om direk-tiv (dir. 1999:63) för en särskild utredare med uppgift att analysera ochlämna förslag till principer för att åstadkomma en förbättrad helhetssyn närdet gäller planeringen för civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrest-ningar på samhället i fred. I uppdraget ingår bl.a. att föreslå utformning av etvärsektoriell samordning för IT-säkerhet och skydd mot informationskrigfö-ring.Regeringen refererar till det amerikanska arbetet med att försöka minskasårbarheten i informationssystemen genom aktiv IT-kontroll med s.k. RedTeams. Dessa består av kvalificerade IT-säkerhetsexperter som tillåts pene-trera informationssystem i syfte att finna säkerhetsbrister. Resultatet har visen skrämmande sårbarhet i såväl el- och telesystem som i militära kommuni-kationssystem. Metoden med denna typ av aktiv IT-kontroll har visat sig varaen fungerande metod för att identifiera allvarlig sårbarhet som angelägnaskyddsbehov i komplexa informationssystem och nätverk. Enligt regeringenbör därför en sådan verksamhet också övervägas inom det svenska totalför-svarets ram.I samband med FN:s 53:e generalförsamling antogs enresolution (UNGA 53/70) där man konstaterade att hotet mot civila informa-tionssystem, t.ex. från terrorister och andra kriminella, måste uppmärksam-mas av världssamfundet och åtgärder vidtas över nationsgränserna. I denfortsatta behandlingen av frågan inför årets generalförsamling har behovet avsåväl bilaterala som multilaterala (FN, ) kontakter framkommit.Regeringen påpekar att användning av informationsvapen inte utgör våld ifolkrättslig mening men ändå givetvis kan vara folkrättsstridigt. Samtidigttorde informationsvapen kunna användas med stöd av (artikel41) - efter FN-resolutioner och motsvarande folkrättsliga mandat - för attupprätthålla sanktioner eller för andra konfliktförebyggande åtgärder, ävenom det inte skett. En mer flexibel arsenal av denna typ av tvingandeicke-våldsåtgärder ligger enligt regeringen väl i linje med traditionell svenskpolitik på området. En annan rättslig fråga sägs vara hur man med folkrättsli-ga medel skall komma åt t.ex. terrorister som använder sig av dessa medel.En internationell översyn av det folkrättsliga regelverket sägs vara ettsvenskt intresse, såväl vad gäller angrepp med informationsvapen från statereller enskilda som vad gäller möjligheterna att använda detta instrument somsanktionsinstrument.Enligt regeringens mening måste skyddet och säkerheten för samhällsvik-tiga informationssystem förbättras. En viktig del i detta sägs vara att snabbtkunna förhindra och avvärja dataintrång som syftar till att, öppet eller dolt,påverka systemens funktion. Angrepp kan utföras av ett flertal tänkbaraaktörer; s.k. hackare, kriminella, individer eller organisationer med politiskamotiv eller av en stat eller en statligt understödd aktör. Detta sägs försvårafrågan om vem som bör hantera ett akut hot. Likväl måste detta bestämmasför att kunna förbättra möjligheterna att använda samhällets samlade resurserpå ett effektivt sätt.Ett första problem är att ha sådan teknisk förmåga inom ett företag, organi-sation eller myndighet att ett hackarangrepp, eller motsvarande, upptäcks.Regeringen refererar i propositionen åtgärder med detta syfte.Regeringen betonar att arbetet i för att öka grundsäkerheten i sam-hällsviktiga IT-system har hög prioritet. Det har också arbetet med att mins-ka riskerna och effekterna av såväl IT-incidenter som mer allvarliga infor-mationsattacker.De rent militära aspekterna på informationskrigföring omfattar, anför re-geringen, en rad defensiva åtgärder för att säkra militära lednings- och IT-system, vapensystems funktion, m.m. Regeringen säger att det ärviktigt att de offensiva metoderna studeras noga, dels för att vi skall få endefensiv kompetens och förmåga, dels för att vi skall kunna utveckla enförmåga att slå tillbaka mot en angripande stat.Regeringen anser att frågan om samhällets sårbarhet i detta hänseende ärav säkerhetspolitisk stor betydelse och att det därför är nödvändigt med ettfortsatt och fördjupat arbete kring frågor som rör övergripande informations-säkerhet och skyddet mot informationsoperationer. Regeringen överväger attgenomföra en övning liknande dem som nämnts ha bedrivits i . Denärmare formerna för en sådan övning bör dock prövas ytterligare. En förstabegränsad sådan bör dock genomföras redan under år 2000.MotionernaI liberalernas partimotion Fö28 (fp) välkomnas regeringens synpå frågeställningarna rörande informationsoperationer och informationskrig-föring. Motionärerna anser det dock anmärkningsvärt att regeringen då sak-nar inriktning och beslutsförmåga när det gäller hur de nödvändiga ansvars-frågorna skall lösas.Motionärerna erinrar om att i samband med behandlingen av dens.k. kontrollstationspropositionen krävde att regeringen skynd-samt skulle ta itu med dessa frågor inom ramen för uppdraget till den särskil-da utredare som skulle se över det civila försvarets planering. Enligt rege-ringens direktiv från skall en delrapport om informationskrigfö-ring och IT-säkerhet avges . Motionärerna konstateraratt för motionens avgivande ännu ingen utredningsman ut-setts. Ett kraftfullt agerande krävs därför nu av regeringen för att den utlovade delrapporten skall kunna presenteras . föreslåsdärför att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en mer kraftfull hantering av frågorna kring informationskrigfö-ring (yrkande 27).Miljöpartiet de gröna pekar i kommittémotion Fö36 (mp) yrkande 1 på attinformationssabotage kan utföras mot vitala delar av samhällets informa-tionssystem. har inga s.k. Red Team-grupper eller IT-brigader för attidentifiera de mest angelägna skyddsbehoven. Sådana enheter borde utveck-las.UtskottetHotet mot informationssamhället har fått ökad betydelse i takt med att sam-hällsviktiga system och funktioner blir beroende av informationsteknik. Deninternationella utvecklingen inom området har tydligt visat att hela samhälletberörs. Samhällets sårbarhet i här berört hänseende har därför stor säkerhets-politisk betydelse. Utgångspunkten för beredskap och skyddsåtgärder inomområdet är inte knutet till skyddet av det geografiska territoriet utan fastmertill behovet att skydda svenska intressen och nationella tillgångar, t.ex. sam-hällsviktig infrastruktur, i såväl fred som i kris och krig. En nationell sam-ordning och ett sektorsövergripande ansvar för planering och exekutivaåtgärder blir därmed viktig. Mediernas roll är i sammanhanget viktig attbeakta.Regeringen redogör, utan att lämna förslag till , för vissa gräns-dragningsfrågor mellan informationskrigföring och allmän IT-säkerhet.Informationskrigföringen sägs härvid utgå från ett säkerhetspolitiskt per-spektiv och innefatta mer än IT-säkerhet. Enligt utskottets mening behöverbegreppen i den säkerhetspolitiska dimensionen utvecklas. Sålunda bör manskilja på informationsoperationer å ena sidan och informationskrigföring ikris och krig å den andra sidan. Informationsoperationer kan förekomma ihela spektrumet fred-kris-krig medan informationskrigföring är en militäraktivitet riktad mot vårt militära försvar och därmed i huvudsak är Försvars-maktens ansvar.Utskottet anslöt sig i samband med den säkerhetspolitiska kontrollstatio-nen till regeringens bedömning om behovet av en sammanhållenstrategi för informationskrigföring och samhällets IT-säkerhet. Utskottetansåg att det krävdes ett samlat grepp om detta nya område och att ansvaretpå myndighetsnivå måste definieras och läggas fast. Utskottet påtalade beho-vet av att komma i gång snabbt med det fortsatta arbetet. Som framgåttgör utskottet nu samma bedömning. Tvärsektoriella hot kräver tvärsektoriellalösningar. Ansvarsfrågorna måste ut. Regeringen bör därför snaraståterkomma till med förslag som redovisar konkreta åtgärder inomramen för ett samlat ansvarstagande, vilket som sin mening bör geregeringen till känna.Regeringen har i direktiven (dir. 1999:63) till utredningen om det civilaförsvaret förutsatt en delrapport om informations-krigföring och IT-säkerhet. Utskottet kan, liksom motionärerna i partimotionFö28 (fp), konstatera att det rimligen inte föreligger några möjligheter härtileftersom en utredare först tillsatts. Tidsutdräkten är beklaglig, fördärmed ökar risken för att den föreliggande bristen på styrning kommer attleda till en försvårad samordning över sektorsgränserna. Utskottet utgår frånatt regeringen prioriterar frågan och återkommer till . Därmed tordeinte partimotion Fö28 (fp) yrkande 27 behöva bifallas.Som framgått överväger regeringen att redan innevarande år genomföra enövning enlig amerikansk modell med s.k. Red Teams för att undersöka sår-barheten i totalförsvarets lednings- och kommunikationssystem. Utskottetanser liksom motionärerna i kommittémotion Fö36 (mp) att sådana övningarbör genomföras regelbundet. Utskottet förutsätter att övningarna kommer tillstånd, varför yrkande 1 i nämnda motion inte behöver bifallas.Samordning av informations- och underrättelseverksamhet inomsjöövervakningenRegeringenRegeringen uppdrog åt att göra enöversyn av informationssystem för att tillgodose den civila havsövervak-ningens behov av underrättelser om sjöläget. redovisadeuppdraget i rapporten sjöinformation (). Regeringen har i skrivelsen Beredskapen mot svåra på-frestningar på samhället i fred (skr. 1998/99:33) redogjort för huvuddragen iutredningens förslag.Regeringen angav i proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanatförsvar att det finns behov av samverkan och samutnyttjande av de maritimaresurser som disponerar genom och Försvarsmak-ten. Dessa myndigheter fick härefter i uppdrag att utarbeta ett gemensamtförslag till hur ökad samordning och samutnyttjande av resurser skall kunnaåstadkommas. Uppdraget redovisades i slutet av maj.Sjöinformation omfattar civil och militär sjölägesinformation samt olikatyper av underrättelseinformation. Regeringen bedömer att ansvarsfördel-ningen inom sjöövervakning och sjöinformation bör tydliggöras enligt föl-jande. Försvarsmakten bör även fortsättningsvis ha ansvaret för produktionoch drift av sjöcentralerna samt för att sammanställa sjölägesinformation frånFörsvarsmakten och civila myndigheter.