bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — Envidareutveckling utifrån detta bör vara att dagensombudsmannainstitutioner sammanförs till en dis-krimineringsombudsman som utses av . Vimenar att ett första steg för att stärka HO:s ställningskulle vara att flytta funktionen från regeringen tillriksdagen. HO bör i likhet medJustitieombudsmannen utses av riksdagen.Bostadsutskottets yttrande 1999/2000:BoU6yEn nationell handlingsplan för handikappolitikenTill socialutskottetSocialutskottet har berett bostadsutskottet tillfälle att avge yttrande överregeringens proposition 1999/2000:79 Från patient till medborgare - ennationell handlingsplan för handikappolitiken jämte motioner.Bostadsutskottet tar i sitt yttrande främst upp de förslag och övervägandensom faller inom utskottets beredningsområde. I propositionen gäller dettaförslaget till ändring i lagen om bostadsanpassningsbidrag samt redovisadeöverväganden om tillgänglighetsskapande åtgärder i den fysiska miljön (av-snitt 7.1).SammanfattningBostadsutskottet tillstyrker i yttrandet regeringens förslag till ändring i lag(1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Vidare redovisas utskottetsöverväganden i de frågor om bl.a. kraven på tillgänglighet i den offentligamiljön som aktualiserats i propositionen och genom motionsförslag. Utskot-tet avstyrker de aktuella motionsyrkandena med hänvisning till de bedöm-ningar som regeringen redovisat samt till ett aviserat förslag om ändring iplan- och bygglagen (1987:10). Regeringen avser att under hösten 2000återkomma till med ett lagförslag om att enkelt åtgärdade hindermot tillgängligheten i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och påbefintliga allmänna platser skall åtgärdas före utgången av år 2010.PropositionenRegeringen föreslår i proposition 1999/2000:79 att antar regering-ens förslag till3. lag om ändring i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m.Motionerna1999/2000:So30 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom konceptet Design för alla.1999/2000:So32 av m.fl. (m) vari yrkas5. att avslår propositionens förslag om retroaktivitet i plan- ochbygglagstiftningen i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder som förbättrar handikappades tillgänglighet till offentli-ga myndighetslokaler.1999/2000:So33 av de () vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höga hyror och bostadsanpassningsbidrag.1999/2000:So38 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta möjlig-heter till sanktioner vid otillgänglighet för funktionshindrade.1999/2000:So40 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att beslutar om en plan för att satsasammanlagt i stimulansbidrag till kommuner, fastighets-ägare, kollektivtrafikbolag m.fl. för att anpassa samhället så att det blir tilgängligt också för funktionshindrade,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förstärka för att inleda reformarbetet medtillgänglighet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lokala handikapporganisationer skall göras delaktiga i arbetetmed att identifiera hinder och komma med förslag till lösningar.1999/2000:So41 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgänglighet,8. att hos regeringen begär en utredning om sanktionsmöjlighe-ter mot dem som inte följer redan existerande lagstiftning på handikappom-rådet.1999/2000:So43 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att erkänna de elöverkänsliga som en handikappgrupp,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa miljöer för hållbar hälsoutveckling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elektromagnetiska frizoner.1999/2000:So44 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag till att se över arkitektutbildningen medtanke på handikappkunskap,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statligt stöd bör utgå vid tillgänglig-hetsanpassning.UtskottetInledningFrågor om tillgängligheten för personer med nedsatt funktionsförmåga är avcentral betydelse vid överväganden och beslut som rör den byggda miljön.Dessa frågor har också varit föremål för ingående diskussio-ner och överväganden inom bostadsutskottet. Vid de senaste av dessa tillfäl-len har utskottet konstaterat att regeringen aviserat sin avsikt att lägga framen nationella handlingsplan för handikappolitiken. När utskottet i mars i årbehandlade motioner om tillgänglighetsfrågor års allmänna mo-tionstid hade regeringen avlämnat den nu aktuella propositionen.Utskottet kunde konstatera att flertalet av de frågeställningar som tagits uppmotionerna från den allmänna motionstiden också var föremål för övervä-ganden i propositionen. Mot bakgrund av det förändrade beslutsläget valdeutskottet att i det då aktuella betänkandet (1999/2000:BoU9) inte i sak be-handla motionsyrkandena utan i stället avvakta de motioner som kunde för-väntas bli väckta med anledning av propositionen. Det är således med stortintresse som utskottet nu tagit del av överväganden och förslag såväl i propo-sitionen som i de motioner som väckts med anledning av denna.Bostadsutskottet avgränsar sina överväganden till de frågor som kan ansesfalla inom utskottets beredningsområde. Vad gäller de frågor som av rege-ringen underställs för beslut gäller detta främst förslaget om änd-ring i lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Utskottet behandlar även deöverväganden om tillgängligheten i den offentliga miljön som redovisats ipropositionens avsnitt 7.1 samt de motioner som väckts i dessa frågor. Slutli-gen behandlas även några frågor med anknytning till utskottets berednings-område som aktualiserats genom motionsförslag.Åtgärder för ökad tillgänglighetKraven på tillgänglighet i plan- och bygglagstiftningen- Regeringen begär i propositionen ett godkännande av vad som föreslagitsom mål och inriktning av handikappolitiken. I de aktuella avsnitten ipropositionen redovisas allmänna ställningstaganden i frågor om bl.a.tillgänglighet. inriktar emellertid i det följande sinaöverväganden på de frågor som behandlas i avsnittet 7.1 om offentlig miljösom visserligen inte underställs för beslut, men som innehålleren mer konkret redovisning av hur regeringen i fortsättningen avser attbehandla tillgänglighetsfrågorna. Regeringen sammanfattar sin bedömningi de aktuella frågorna enligt nedan:-- Enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten och användbarheten för per-soner med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga bör vara åtgärdadeföre utgången av i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträdeoch på befintliga allmänna platser.-- bör ges i uppdrag att förtydliga de krav som finns i plan- ochbygglagen (1987:10), PBL, på tillgänglighet i samband med nybyggnadoch ändring av allmänna platser.-- bör prioritera frågor om tillgänglighet föräldre och personer med funktionshinder.-- De lokala handikapporganisationernas möjlighet till samråd i plan- ochbyggärenden bör ses över.-Av propositionen framgår att regeringen avser att återkomma till riksdagenunder med förslag till ändringar i (1987:10)som kan träda i kraft den 1 januari 2001.Förslag med anknytning till regeringens bedömning i de aktuella frågornalämnas i fyra motioner.Enligt motion 1999/2000:So32 (m) yrkande 5 bör de av regeringen föror-dade retroaktivt verkande kraven på tillgänglighetsskapande åtgärder inteinföras i . Avslagsyrkandet syftar på det av regeringenaviserade förslaget om att enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten ochanvändbarheten för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmågabör vara åtgärdade före utgången av i befintliga lokaler dit allmän-heten har tillträde och på befintliga allmänna platser. Motionärerna hänvisartill att det inte genomförts någon utredning om förslagets kostnader ochfinansiering. Regeringens avsikt att låta förtydliga de krav somredan finns i på tillgänglighet i samband med nybygg-nad och ändring av allmänna platser får däremot stöd i motionen. Vidareföreslås i motionens yrkande 6 att bör göra ett tillkännagivandemed innebörden att offentliga myndighetslokaler dit allmänheten kan behövaha tillträde görs tillgängliga för handikappade.I partimotion 1999/2000:So40 föreslås att det utarbetas en meromfattande och konkret tillgänglighetsreform än vad regeringen förordat. Ensådan reform förutsätter enligt motionärerna ett statligt ekonomiskt stöd.Utskottet återkommer nedan till frågor om finansieringen. Vad gäller de avregeringen aviserade åtgärderna inom ramen för plan- och bygglagstiftningenföreslås i motionens yrkande 2 att gör ett tillkännagivande om enförstärkt lagstiftning. Motionärerna anser att måstekompletteras med riktlinjer som tvingar fram rimliga anpassningsåtgärder förfunktionshindrade. Vidare anförs att tidsfristen fram är onödigtlång och att formuleringen i propositionen om att åtgärder "bör" ha vidtagitsvid denna tidpunkt är alltför vag. Motionärerna anser också att det krävssanktioner mot dem som inte uppfyller kraven på tillgänglighet. I motionensyrkande 5 föreslås att de lokala handikapporganisationerna skall göras del-aktiga i arbetet med att identifiera hinder och komma med förslag till lös-ningar.I motion 1999/2000:So41 (mp) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande omde aviserade förändringarna i med motsvarande inrikt-ning som föreslagits i partimotion. Formuleringen i propositio-nen om att åtgärderna "bör" vara vidtagna anses vara för vagaoch tidsfristen alltför lång. Vidare förordas att sanktioner införs om de öns-kade resultaten inte uppnås. I motionens yrkande 8 tas även sanktionsmöjlig-heterna vad gäller redan gällande lagstiftning upp. Motionärerna anser att detfinns ett behov att utreda sanktionsmöjligheterna enligt dessa lagar.Den sistnämnda frågan, behovet av skärpta möjligheter till sanktioner vidbrott mot gällande lagar som reglerar tillgänglighetsfrågor, tas också upp imotion 1999/2000:So38 (s). Motionärerna menar att möjligheterna till sank-tioner mot den byggherre som inte beaktar tillgänglighetskraven måste stär-kas.Bostadsutskottet vill anföra följande i fråga om kraven på tillgänglighet iplan- och bygglagstiftningen.Utskottet ser mycket positivt på att en nationell handlingsplan för handi-kappolitiken nu lagts fram för . I propositionens avsnitt 7.1 redovi-sas regeringens överväganden i frågor om tillgängligheten i den byggdamiljön. Flera av de frågor som här tas upp, exempelvis avseende enkelt åt-gärdade hinder mot tillgängligheten samt handikapporganisationernas infly-tande i byggprocessen, har även varit föremål för utskottetsöverväganden vid ett flertal tillfällen. har i dessa samman-hang givit uttryck för uppfattningen att ytterligare insatser behövs för attförbättra tillgängligheten i vardagsmiljön för personer med funktionshinder.Därvid har särskilt bristerna i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträdsamt på allmänna platser uppmärksammats. Utskottet har även framhållit atten skärpt lagstiftning på området kan bli nödvändig för att kraven på till-gänglighet och användbarhet skall kunna tillgodoses.Som tidigare konstaterats lägger regeringen inte nu fram några förslag förriksdagens avgörande när det gäller kraven på tillgänglighet i plan- ochbygglagstiftningen. Sådana förslag kommer i stället att presenteras hösten2000. Utskottet avgränsar därför sina överväganden i detta sammanhang tillde i motionerna aktualiserade frågorna.Det kan inledningsvis konstateras att det i motion 1999/2000:So32 (m) yr-kande 5 hävdas att den förordade lagregleringen i fråga om enkelt åtgärdadehinder mot tillgängligheten inte bör komma till stånd. Utskottet anser för sindel att bara det faktum att den byggda miljön ofta är så utformad att en stordel av befolkningen utestängs från vad som för andra betraktas som självkla-ra vardagsaktiviteter bör leda till slutsatsen att utvecklingen mot en bättretillgänglighet för alla måste påskyndas. Även om det finns många exempelpå att omfattande åtgärder vidtagits i den befintliga miljön utan lagstadgadekrav, finns det också gott om exempel på att förhållandevis enkla åtgärderinte kommer till stånd. Det handlar ofta om att tillgänglighetsfrågorna inteägnas tillräcklig uppmärksamhet i samband med underhåll och ombyggnadav byggnader och allmänna platser. En reglering i enlighet med vad somförordas i propositionen kommer sannolikt att leda till en mer planmässighantering av hur tillgängligheten kan förbättras och när förbättringarna kangenomföras på ett kostnadseffektivt sätt.Vad gäller invändningarna i m-motionen om att konsekvenserna av de avregeringen förordade åtgärderna inte skulle vara tillräckligt utredda kanutskottet endast hänvisa till det omfattande utredningsarbete som genomförtsunder det senaste årtiondet och som också omnämns i propositionen. Ensärskild konsekvensanalys har t.ex. genomförts av av det lagförslagsom Plan- och byggutredningen redovisat i fråga om insatser för att förbättratillgängligheten i befintliga lokaler och på allmänna platser. Det kan dess-utom förutsättas att ytterligare överväganden om konsekvenserna av detlagförslag som regeringen avser att lägga fram för kommeratt redovisas i propositionen.Trots att motionärerna motsätter sig en reglering med krav på att enkelt åt-gärdade hinder mot tillgängligheten skall elimineras föreslås i samma mo-tions yrkande 6 att i ett tillkännagivande skall kräva att regeringenvidtar åtgärder för att offentliga myndighetslokaler skall göras tillgängligaför handikappade. I denna fråga vill bostadsutskottet, förutom de åtgärdersom motionärerna motsatt sig, hänvisa till vad regeringen redovisat om myn-digheternas ansvar i propositionens avsnitt 6.1. Regeringen avser att uppdraåt ett antal stora eller besöksviktiga myndigheter att senast under år 2001redovisa handlingsplaner för att göra myndighetens lokaler tillgängliga förpersoner med funktionshinder. Åtgärderna bör enligt propositionen varavidtagna . Även i övrigt anges att statliga myndigheter börintegrera handikapperspektivet i den ordinarie verksamheten och att kravenpå tillgänglighet och användbarhet bör genomsyra statliga byggprojekt.I motsats till uppfattningen i m-motionen hävdas det i två andra motioner,(fp) respektive (mp), att den av regeringen förordade regleringen inte ärtillräckligt långtgående. framhåller att man önskar en mer omfat-tande och konkret tillgänglighetsreform. I motionen hävdas att plan- ochbygglagen måste kompletteras med riktlinjer som tvingar fram rimliga an-passningsåtgärder för funktionshindrade. På vilket sätt denna utgångspunktavviker från den uppfattning som regeringen redovisat i propositionen fram-går dock inte närmare. De konkreta invändningarna i fp- och mp-motionernamot vad regeringen förordat synes endast gälla tre frågor om utformningenav det kommande lagförslaget om enkelt åtgärdade hinder mot tillgänglig-heten. Motionärerna anser att tidsfristen fram är för lång, attkravet på genomförandet av åtgärderna är för vagt formulerat och att sank-tionsmöjligheter saknas.Utskottet vill vad gäller dessa invändningar erinra om att regeringen i dennu aktuella propositionen framför allt redovisar sin bedömning av den all-männa inriktningen av hur arbetet för en bättre tillgänglighet skall bedrivassamt vilka uppdrag som kommer att ges till ansvariga myndigheter. I frågaom den aktuella lagändringen redovisas inriktningen av den kommandepropositionen men av naturliga skäl inte hur den i detalj kommer att varautformad. Det får betraktas som närmast självklart att det i lagförslaget inteendast, som motionärerna tycks befara, kommer att uttryckas en förhoppningom att åtgärderna "bör" vara åtgärdade , utan att detframgår vilka krav som skall uppfyllas.Även vad gäller sanktionsmöjligheterna får det betraktas som självklart attöverväganden i frågan kommer att återfinnas i den aviserade propositionen.Som framgått ovan tas frågan om skärpta sanktionsmöjligheter även upp i tvåmotioner avseende redan gällande lagkrav på tillgänglighet. Bostadsutskottetvill av denna anledning erinra om att innehåller omfat-tande regler om påföljder vid överträdelse av lagens bestämmelser. Dessaregler innebär i korthet att det åligger att ta upp frågan omingripande eller påföljd när det uppkommer misstanke om att en överträdelsehar skett mot bestämmelserna i eller mot föreskrifterutfärdade med stöd av lagen. Sanktionsmöjligheterna vid överträdelse bestårbl.a. i olika former av avgifter samt föreläggande förenat med vite. Det fram-går inte av de aktuella motionerna i vilka avseenden som dessa sank-tionsmöjligheter anses behöva stärkas. Det kan förmodas att motionärernasinvändningar i stället delvis riktar sig mot det tolkningsutrymme som kanfinnas vad gäller lagens krav på tillgänglighet och användbarhet. I dennafråga har regeringen redovisat bedömningen att mer precisa krav på tillgäng-lighet bör ställas i samband med nybyggnad och ändring av allmänna platser.Boverket kommer av regeringen att få i uppdrag att förtydliga de krav som idetta avseende kan ställas med stöd av . Regeringenavser även att ge i uppdrag att utarbeta förslag till vad som skallbetraktas som enkelt åtgärdade hinder enligt de krav som kommer att ställas iden aviserade kompletteringen av plan- och bygglagen.Vad slutligen gäller tidsfristen för att eliminera enkelt åtgärdade hindermot tillgängligheten bör det framhållas att avsikten givetvis är att åtgärdernaskall vidtas så snart som det är möjligt att genomföra dem på ett kostnadsef-fektivt sätt. Redan genom den ökade uppmärksamheten mot tillgänglighets-frågorna som torde bli följden av en lagreglering kan många åtgärder för-väntas bli vidtagna efter att den aviserade lagändringenträder i kraft. Många åtgärder kan sannolikt också vidtas utan att en samord-ning behöver ske med ordinare underhåll eller andra förbättringsåtgärder. Iandra fall kan kan en sådan samordning vara nödvändig av både bygg-nadstekniska och ekonomiska skäl. Det torde emellertid ligga i de berördafastighetsägarnas eget intresse att inte vänta med att vidta nödvändiga åtgär-der till slutet av tidsperioden. Sammantaget anser utskottet att den av rege-ringen förordade tidsfristen förefaller vara väl avvägd mot bakgrund av be-hovet av samordning och prioritering av åtgärderna för en bättre tillgänglig-het och användbarhet.Med hänvisning till det anförda avstyrker bostadsutskottet motionerna1999/2000:So32 (m) yrkandena 5 och 6, 1999/2000:So38 (s), 1999/2000:So40 yrkande 2 samt 1999/2000:So41 (mp) yrkandena 2 och 8, det sist-nämnda i berörd del.Ytterligare ett motionsyrkande gäller frågor som tas upp i avsnittet 7.1 ipropositionen. I partimotion föreslås att i ett tillkän-nagivande bör begära att lokala handikapporganisationer skall göras delakti-ga i arbetet med att identifiera hinder och komma med förslag till lösningar.Bostadsutskottet kan inte finna att ett sådant tillkännagivande skulle tjänanågot reellt syfte eftersom regeringen redan givit uttryck för motsvarandeuppfattning i den nationella handlingsplanen. I planen framhålls att handi-kapporganisationerna bör vara en aktiv part när de kommunala tillgänglig-hetsprogrammen utarbetas. Organisationerna bör också ges möjligheter attlämna synpunkter på planer samt ny- och ombyggnader. Regeringen avser attge i uppdrag att utvärdera de nuvarande formerna för byggsamrådoch handikapporganisationernas möjlighet till insyn och inflytande. Verketskall också studera möjligheterna att utveckla formerna för brukarmedverkani detta sammanhang.Mot den redovisade bakgrunden avstyrker utskottet även motion1999/2000:So40 (fp) yrkande 5.Finansiering av åtgärder för ökad tillgänglighetRegeringen redovisar i propositionen som sin bedömning att inga statligamedel bör tillföras för att finansiera de åtgärder som kan komma att krävasnär kompletteras med krav på att enkelt åtgärdade hin-der mot tillgängligheten skall vara eliminerade . Den grund-läggande principen för tillgängligheten är enligt regeringen ansvars- ochfinansieringsprincipen. Kostnaderna för de nödvändiga anpassningsåtgärder-na skall således finansieras inom ramen för den ordinarie verksamheten.Regeringen hänvisar också till att åtgärderna i stor utsträckning kan genom-föras i samband med ordinarie underhållsarbete.En delvis annan syn på finansieringsfrågan redovisas i två motioner.I partimotion 1999/2000:So40 yrkande 1 föreslås att riksdagenbeslutar om en plan för att satsa sammanlagt 5 mil-jarder kronor i stimulansbidrag till kommuner, fastighetsägare, kollektivtra-fikbolag m.fl. för att anpassa samhället så att det blir tillgängligt också förfunktionshindrade. Enligt motionen krävs, åtminstone initialt, en statligmedverkan i finansieringen mot bakgrund av bl.a. den ekonomiska situatio-nen i landets kommuner. Även enligt motion 1999/2000:So44 (kd) yrkande 4bör ett statligt stöd utgå vid tillgänglighetsanpassningBostadsutskottet anser att en av de grundläggande förutsättningarna för ut-formningen av den byggda miljön måste vara att den i möjligaste mån skallvara tillgänglig och användbar för alla. Detta gäller i särskilt hög grad förallmänna platser och för lokaler dit allmänheten har tillträde. Denna utgångs-punkt förutsätter ett betraktelsesätt där frågor om tillgänglighet på ett naturligt sätt integreras såväl i byggprocessen som i förvaltning och underhåll avbefintliga byggnader och allmänna platser. Den av regeringen förordadeansvars- och finansieringsprincipen ger uttryck för detta betraktelsesätt.Utgångspunkten för finansieringen av åtgärder för ökad tillgänglighet börsåledes vara att kostnaderna skall täckas inom ramen för den ordinarie verk-samheten. Som regeringen framhåller kan kostnaderna för att eliminera en-kelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten förväntas bli relativt begränsadeom åtgärderna genomförs i samband med ordinarie underhållsarbete. Den avregeringen förordade tidsramen för åtgärderna ger också utrymme för ettplanmässigt och kostnadseffektivt genomförande.Utskottet ställer sig således bakom regeringens uppfattning att kostnadernaför att eliminera enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten bör täckasenligt ansvars- och finansieringsprincipen. Det kan i sammanhanget erinrasom att i en partimotion gav uttryck för samma uppfattning så sentsom . Det nu aktuella förslagen i partimotion1999/2000:So40 yrkande 1 samt motion 1999/2000:So44 (kd) yrkande 4 omatt införa ett statligt bidragssystem avstyrks av utskottet.Utbildning av arkitekter m.fl.Frågor om utformningen och innehållet i högskoleutbildningen faller normaltsett inte inom bostadsutskottets beredningsområde. Det kan emellertid kon-stateras att utbildningen av de yrkesgrupper som aktivt deltar i plan- ochbyggprocessen kan få en avgörande betydelse för hur olika bestämmelser ibygglagstiftningen tillgodoses vid utformningen av den fysiska miljön. Ut-skottet tar därför i detta yttrande upp de överväganden om utbildning avarkitekter som redovisats i propositionen och i två motioner.I propositionens avsnitt 7.3 redovisas bedömningen att konceptet Designför alla bör genomsyra statens arbete inom arkitektur, formgivning och de-sign. I detta avsnitt hänvisas också till att handikapporganisationerna i olikasammanhang framhållit behovet av utbildning och fortbildning i frågor omtillgänglighet och användbarhet för yrkesgrupper som medverkar till attutforma den fysiska miljön. Regeringen aviserar mot denna bakgrund ettuppdrag till att se över i vilken omfattning och på vilket sättsom sådana kunskaper ingår i bl.a. arkitektutbildningen i högskolan.I motion 1999/2000:So30 (s) tas olika frågor om konceptet Design för allaupp, däribland det aviserade uppdraget till . Motionärernamenar att i sin utredning om bl.a. arkitektutbildningen ävenbör ta upp frågor om behovet av förstärkningar samt lärarnas roll och kom-petens.