bet · GN01SfU8 · 2000-05-18 00:00:00 — Vissa frågor om det nya pensionssystemet I detta betänkande behandlas ett antal motioner som rör det nya pensions-systemet väckta under den allmänna motionstiden . Vidare behandlastvå yrkanden i en motion väckt med anledning av proposition 1999/2000:10Ett reformerat studiestödssystem. Flertalet yrkanden rör frågor om pensions-rätt vid adoption. Övriga yrkanden rör bl.a. frågor om flexibel pensionsålder,inrättande av utbildningskonton, den allmänna ålderspensionsavgiften ochgenomförandet av den övergångsvisa garantipensionen.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.I betänkandet finns två reservationer och fyra särskilda yttranden. Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19991999/2000:Sf209 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnaden för kvinnors högre medellivslängd,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om garantipensionens utbetalning.1999/2000:Sf235 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pensionsrätt för barnår för adoptivföräldrar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övre åldersgräns för adoptivbarn när barnår skall tillgodoräknas ipensionssystemet.1999/2000:Sf242 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt till barnår för adoptivföräldrar,2. att beslutar om en ändring av lagtexten så att adoptivföräldrarfår rätt till fyra barnår innan barnet är 12 år.1999/2000:Sf244 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om adoptivföräldrars rätt till pensionsgrundande belopp för barnårfrån den tidpunkt då de får barnet i sin vård, oavsett barnets ålder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om adoptivföräldrars rätt till pensionsgrundande belopp för barnår förförfluten tid.1999/2000:Sf255 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om adoptivföräldrarsrätt till barnår.1999/2000:Sf259 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnåren i pensionssystemet för adoptivföräldrar.1999/2000:Sf261 av () vari yrkas att hos regering-en begär förslag till en lagändring som innebär en reell likabehandling avbiologiska föräldrar och adoptivföräldrar när det gäller pensionsrätt för barn-år.1999/2000:Sf282 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om adoptivför-äldrars pensionsrätt för barnår.1999/2000:Sf290 av () vari yrkas att beslutar omen ändring i lagen om inkomstgrundad ålderspension så att ungdomar under16 år befrias från egenavgifter till ålderspension.1999/2000:Sf291 av m.fl. (v) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det reforme-rade pensionssystemets beredning.1999/2000:Sf300 av m.fl. (v) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den över-gångsvisa garantipensionen och dess genomförande.1999/2000:A220 av m.fl. (c) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av en modell för uttag ur premiereserven för att finan-siera kompetensutveckling.1999/2000:So262 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flexibel pensionsålder.1999/2000:So326 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flexibel pensionsålder.1999/2000:So328 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pensionsfrågan vid adoptioner.1999/2000:Ub814 av m.fl. (fp) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av ett utbildningskonto.Motion väckt med anledning av proposition 1999/2000:10 Ettreformerat studiestödssystem1999/2000:Ub5 av m.fl. (fp) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningskonton för ett livslångt lärande,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjlighet att låna av det allmänna pensionssystemet för att finan-siera utbildning. Allmänt om det nya pensionssystemetI beslutade om reformerade regler för inkomstgrundadålderspension och ett nytt grundtrygghetssystem, garantipension (prop.1997/98:151-152, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14, rskr. 1997/98:315 och320). Riktlinjer för det nya pensionssystemet hade antagits av fyraår tidigare (prop. 1993/94:250, bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439).Reformen bygger på en överenskommelse som träffats mellan fem av riks-dagens partier (s, m, kd, c och fp). Den s.k. Genomförandegruppen, medföreträdare för dessa fem partier, har haft i uppdrag att medverka i det fort-satta beredningsarbetet och att vårda överenskommelsen. Till Genomföran-degruppen har knutits experter från () och före-trädare för pensionärsorganisationerna.Genom reformen skapas ett ålderspensionssystem som är mer följsamt motden samhällsekonomiska och demografiska utvecklingen. Grunden för denenskildes pensionsskydd är även ett obligatoriskt offentligt sy-stem. Det reformerade ålderspensionssystemet omfattar såväl ett stan-dardskydd enligt inkomstbortfallsprincipen som ett grundskydd för dem somhaft inga eller låga förvärvsinkomster. Grundskyddet finansieras med all-männa skattemedel medan den inkomstgrundade pensionen är avgiftsfinansi-erad. Huvuddelen av det inkomstgrundade pensionssystemet är uppbyggtsom ett avgiftsbaserat fördelningssystem medan en mindre del utformas somett renodlat premiepensionssystem.Regler om inkomstgrundad ålderspension har tagits in i en ny lag, lagen(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Ikraftträdande- ochövergångsbestämmelser finns i lagen (1998:675) om införande av lagen(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (införandelagen). Reglerna omintjänande av pensionsrätt har trätt i kraft och regler omberäkning av förmånernas storlek och utbetalning träder i kraft den 1 januari2001.Garantipensionen regleras i en ny lag, lagen (1998:702) om garantipen-sion, som träder i kraft den 1 januari 2001.Fortsatt behandling av det nya pensionssystemetMotionGudrun m.fl. (v) anför i motion Sf291 att Genomförandegruppenvalt att arbeta inom lyckta dörrar, vilket lett till att debatten om det nya pesionssystemet i princip har uteblivit. De enda som haft möjlighet att debatte-ra de olika frågorna är remissinstanserna. Motionärerna anser det vara ettmärkligt sätt att handskas med demokratin i en så viktig fråga som ett nyttpensionssystem. De anser att Genomförandegruppens arbete bör ske i ettöppet och offentligt klimat. Om det reformerade pensionssystemet inte tål enkritisk granskning och öppenhet kan frågan inte heller ha beretts i god demo-kratisk ordning. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringenbör utreda hur de frågor som bereds i Genomförandegruppen på ett tidigtstadium kan bli föremål för en bred och offentlig debatt.Utskottets bedömningUtskottet avstyrkte i betänkande 1997/98:SfU13 ett motionsyrkande om attåterstående frågor i pensionsreformen inte längre skulle beredas av Genom-förandegruppen utan överlämnas till en parlamentariskt sammansatt grupp.Utskottet anförde därvid bl.a. följande. Det arbetssätt som använts för attkunna reformera och förändra ATP-systemet har varit en nödvändighet föratt de fem riksdagspartierna i enighet skulle kunna ställa sig bakom förslagettill reformerad inkomstpension. Viljan att nå fram till gemensamma beslutbidrar till att ge pensionsbeslutet en ökad långsiktig stabilitet. Därför är deväsentligt att det fortsatta arbetet med kvarstående frågor bedrivs enligtsamma metod, dvs. att de fem partierna samverkar tills lösningar som byggerpå enighet uppnås. De överenskommelser som utgör utgångspunkt för prin-cippropositionen 1993/94:250 och propositionerna 1997/98:151 och1997/98:152 samt ställningstagande till propositionerna skallligga till grund för det fortsatta arbetet. Utskottet förutsatte att beredningsbetet av de återstående frågorna kommer att bedrivas på samma sätt somskett sedan principbeslut . Liksom tidigare är det vik-tigt att pensionsöverenskommelsen vårdas.Utskottet vidhåller sin tidigare intagna ståndpunkt och avstyrker motionSf291.Pensionsrätt för barnårGällande ordningEnligt gällande bestämmelser kan pensionsgrundande belopp för barnårtillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds t.o.m. det år barnet fyller . Obarnet är fött under någon av månaderna får pensionsgrun-dande belopp för barnår beräknas fr.o.m. det år då barnet uppnår åldert.o.m. det år då barnet fyller . Det är barnets faktiska ålder som äravgörande för om föräldern skall kunna tillgodoräknas pensionsgrundandebelopp för barnår. När det gäller adoptivbarn kan konsekvensen därför i vissafall bli att pensionsgrundande belopp för barnår tillgodoräknas under ettmindre antal år än vad som är fallet beträffande biologiska barn, t.ex. dåadoptionen äger rum först sedan barnet uppnått något eller ålder.Med föräldrar likställs särskilt förordnade vårdnadshavare och personer sommed socialnämnds tillstånd har tagit emot ett utländskt barn i syfte att adop-tera det. I proposition 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m.anförde regeringen att pensionsgrundande belopp för barnår borde tillgodo-räknas bara för små barn, dvs. barn som inte har uppnått fyra alternativt femårs ålder. Vidare anförde regeringen att det föreföll främmande att ett barnsom kommer till skulle ge adoptivföräldrarna kom-pensation i pensionshänseende under de fyra därpå följande åren.Som villkor gäller också att en förälder under hela det aktuella året har va-rit bosatt i och försäkrad för inkomstgrundad ålderspension här.Även barnet skall ha varit bosatt i . För barnets födelseåreller, om barnet avlider under ett aktuellt år, krävs att barnet varit bosatt ilandet under den del av året som barnet har levt. Utländska adoptivbarn skallför ankomståret anses uppfylla kravet på bosättning om de varitbosatta i från ankomsten och . Vidare krävs att föräl-dern under minst halva året haft den rättsliga vårdnaden om och bott till-sammans med barnet. tillstånd att ta emot ett utländskt barnför adoption jämställs med rättslig vårdnad. Enligt vad som angavs i propo-sition 1997/98:151 skall kortare avbrott i sammanlevnaden inte innebära atträtten till pensionsgrundande belopp går förlorat.Pensionsgrundande belopp för barnår skall retroaktivt fastställas föråren 1960-1998. Det gäller såväl biologiska föräldrar somadoptivföräldrar. Den som med socialnämnds medgivande tagit emot ettutländskt barn i syfte att adoptera det kan dock inte tillgodoräknaspensionsgrundande belopp före adoptionsbeslutet för förfluten tid.MotionerI motion Sf244 av m.fl. (v) framhålls att det är viktigt att tahänsyn till att barn från andra länder som kommer till för adoption ide allra flesta fall har långtgående behov av trygghet och kontinuitet i om-vårdnaden . Generellt kan sägas att ju äldre barnet är desto mertraumatiserande upplevelser kan det ha bakom sig och desto kandet ta för barnet att knyta an till sina nya föräldrar och att anpassa sig tillnya situation. Motionärerna anser därför att frågan om adoptivföräldrar skallges rätt till barnår från den tidpunkt de får barnet i sin vård, oavsett barnetålder, åter bör prövas och i yrkande 1 begärs ett tillkännagivande härom.Även () anför att det är angeläget att rätten till barnårför adoptivföräldrar räknas från den tidpunkt då barnet kommer i de blivandeadoptivföräldrarnas vård och därifrån oavsett barnets ålder. Imotion Sf235 yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om det anförda. Ettliknande yrkande framställs i motion So328 yrkande 3 (delvis) av ().I motion Sf282 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivandeom att adoptivföräldrar när det gäller pensionsrätt för barnår inte får miss-gynnas i förhållande till andra föräldrar.I motion Sf261 av () begärs förslag till lagändringar sominnebär en reell likabehandling av biologiska föräldrar och adoptivföräldrarnär det gäller pensionsrätt för barnår.Kenneth () framhåller i motion Sf242 att adoptivföräldrarnas in-tresse och rättigheter måste bevakas så att de likt övriga föräldrar får rätt tfyra hela barnår. En övre högsta gräns för uttag av barnår skulle kunna sättasvid ålder. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om det anförda.I motionerna Sf235 yrkande 2 av (), Sf242 yrkande1 av (), Sf244 yrkande 2 av m.fl. (v),Sf255 av (), Sf259 yrkande 3 av ()och So328 yrkande 3 (delvis) av () begärstillkännagivanden om adoptivföräldrars rätt till pensionsgrundandebelopp för barnår för förfluten tid. Genomgående anförs i motionernaatt adoption kan ta innan den formellt är klar genom ettdomstolsbeslut och att det är uppenbart orättvist att adoptivföräldrarpå grund av administrativa skäl inte får tillgodoräkna sig barnår förförfluten tid.Utskottets bedömningVid uppvaktning inför utskottet har föreningen framhållitatt av adoptivföräldrarna helt blir utan barnår och får halvaantalet år. menar att pensionsgrundande belopp för barnårskall räknas från den tidpunkt barnet kommer oavsett ålder. Ett utländsktbarn kan även om det är äldre behöva för att få en stark anknytningtill de nya föräldrarna och vänja sig vid ett nytt land, nytt språk och nyaseder. Det är då väsentligt att de har en nära och trygg föräldrakontakt.I betänkande 1997/98:SfU13 anförde utskottet med anledning av ett mo-tionsyrkande om pensionsgrundande belopp för barnår att utskottet deladeregeringens uppfattning att det i första hand är föräldrar till små barn som bötillgodoräknas barnår. Utskottet hade emellertid förståelse för den uppfatt-ning som framförts i motionen, nämligen att även adoptivföräldrar bör få rätttill pensionsgrundande belopp för barnår för samma antal år som andra för-äldrar och detta oavsett barnets ålder vid ankomsten till . Det kundemåhända göras gällande att föräldrar till ett adoptivbarn, som när det kom-mer till är , inte har samma behov av att ta handom barnet som föräldrar till ett yngre barn. Utskottet ansåg emellertid att depåfrestningar för både föräldrar och barn som en adoptivsituation innebäroch som kan leda till bortfall av förvärvsinkomster för föräldrarna motivera-de att frågan övervägs på nytt. Utskottet ansåg att detta i första hand var enuppgift för Genomförandegruppen och förutsatte att Genomförandegruppenutan något särskilt påpekande härom på nytt skulle pröva frågan om adoptiv-föräldrars rätt till pensionsgrundande belopp för barnår i nu nämnt avseende.Utskottet vill också erinra om att enligt bestämmelser i 4 kap. lagen(1962:381) om allmän försäkring (AFL) får föräldrapenning i samband medbarns födelse tas ut längst till dess barnet fyller eller avslutat detskolåret. Vid adoption betalas föräldrapenning ut under samma antal dagarsom vid barns födelse men ersättningsdagarna får tas ut räknatfr.o.m. den dag föräldrarna fått barnet i sin vård. Föräldrapenning betalasdock inte ut för adoptivbarn som fyllt . När det gäller föräldrapenningföreligger således en positiv särbehandling av adoptivföräldrar som saknas idet nya pensionssystemet.Utskottet som förutsätter att det anförda övervägs vid det fortsatta arbetet iGenomförandegruppen avstyrker motionerna Sf235 yrkande 2, Sf242 yrkan-de 2, Sf244 yrkande 1, Sf261, Sf282 och So328 yrkande 3 (delvis).Vad gäller frågan om barnårsrätt för förfluten tid vid adoption, dvs. från år1960, har statsrådet i en interpellationsdebatt iår uppgett följande. Av administrativa skäl räknas pensionsrätten för förflu-ten tid från den tidpunkt man har fått den rättsliga vårdnaden, dvs. i praktikefrån domsdatum. Denna förenkling kan emellertid i vissa fall få en orimligtstor betydelse, varför Genomförandegruppen kommit överens om en juste-ring av reglerna. Statsrådet uppgav att man avsåg att återkomma med förslagi frågan.I den mån det anförda inte tillgodoser syftet med motionerna Sf235 yrkan-de 1, Sf242 yrkande 1, Sf244 yrkande 2, Sf255, Sf259 yrkande 3 och So328yrkande 3 (delvis) avstyrker utskottet dessa.Flexibel pensionsålderMotionerI motion So262 yrkande 3 av begärs ett tillkännagivandeom flexibel pensionsålder. Enligt motionären innebär det reformerade pen-sionssystemet en ökad möjlighet att avgöra vid vilken ålder man vill pensio-nera sig. Systemet tillåter dock inte ett så fritt val mellan arbete och pensiosom skulle kunna vara möjligt. Avsikten är endast att ingen skall tvingaslämna sitt arbete . Med tanke på att medellivslängden i Sve-rige fortsätter att öka, att så många äldre är vid god hälsa och har en butbildning, borde pensionsåldern göras än mer flexibel än vad som blir falletinom det nya pensionssystemet.Även i motion So326 yrkande 3 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om flexibel pensionsålder. Motionärerna framhåller attflexibel pensionsålder är en del i det nya pensionssy-stemet, men att enligt gällande arbetsrättsliga bestämmelser finns det i prin-cip ingen möjlighet att fortsätta arbeta ålder.Utskottets bedömningI det nya pensionssystemet skall inkomstgrundad ålderspension kunna tas uttidigast fr.o.m. . Någon högsta åldersgräns för att påbörja uttagfinns inte men pension betalas senast ut fr.o.m. den månad den pensionsbe-rättigade fyller om denne inte begärt annat. Garantipension får tas utfr.o.m och det gäller även om garantipensionen bara utges somutfyllnad. Rätt till inkomstgrundad pension skall kunna tjänas in efter och även efter uttag av hel ålderspension. Pensionen skall kunna tas utsom hel, tre fjärdedels, halv och en fjärdedels pension.Den nya inkomstgrundade pensionen kommer således att bli flexibel. I denekonomiska vårpropositionen 1999/2000:100 anges i finansplanen att rege-ringen under innevarande år avser att föreslå en lagstiftning som innebär attingen skall tvingas sluta sin anställning . Detta är i enlighemed principbeslut (prop. 1993/94:250, bet.1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439).Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna So262 yrkan-de 3 och So326 yrkande 3.Överföring av pensionsrätt i premiepensionssystemetMotionUlla-Britt () anför i motion Sf209 att vid överföring av pen-sionsrätt mellan makar i premiepensionssystemet skall den somutnyttjar möjligheten också stå för kostnaden. Denna kostnad är enligtmotionären en kompensation för kvinnors längre medellivslängd. Deskevheter som gör att kvinnor med lägre inkomster, vilket ofta beror påatt de skött barn och hem, straffas när makarna för över pensionsrättsig emellan måste rättas till. Den enskilda familjen skall inte straffas pågrund av det faktum att kvinnor lever än män. I yrkande 3begärs ett tillkännagivande om detta.Utskottets bedömningPensionsrätt som tjänats in i premiepensionssystemet kan överföras mellanmakar. Endast pensionsrätt som tjänats in under äktenskapet kan överföras.Med äktenskap likställs registrerat partnerskap. Överföringen skall varafrivillig, ske fortlöpande år och omfatta hela den pensionsrätt förpremiepension som tjänats in för året.Den årliga premiepension som härrör från överförd pensionsrätt skall be-räknas med beaktande av de kostnader som överföringarna generellt kanantas ge upphov till. Samtliga faktorer som påverkar kostnaderna beaktas,t.ex. minskade arvsvinster, kostnader på grund av s.k. moturval och administ-rativa kostnader. Beräkningen är lika för kvinnor och män. Vidare gäller attkostnaderna för att överföra pensionsrätt endast belastar dem som väljer attöverföra pensionsrätt.I proposition 1997/98:151 anfördes i detta sammanhang bl.a. följande.Justeringen på premiepensionskontot med anledning av överföring skall sålångt möjligt baseras på vad som faktiskt är känt om kostnaderna för sådanaöverföringar. Beräkningarna i samband med överföringen bör därför grundasig på senast kända livslängdsstatistik, kända förhållanden om vilka somöverför pensionsrätt etc. Vidare anförde regeringen: Om det skulle visa sigatt möjligheten att överföra pensionsrätt mellan makar endast skulle utnyttjasav män för överföring av pensionsrätt för premiepension till kvinnor skulleendast kvinnornas pension - till den del den härrör från överförd pensionsrätt- justeras ned. Det skulle då i och för sig kunna hävdas att det föreligger ens.k. indirekt diskriminering, dvs. att en regel som är neutralt utformad miss-gynnar en mycket större andel kvinnor än män. En sådan regel kunde dockgodtas om den rättfärdigas av objektiva faktorer som helt saknar sambandmed diskrimineringen på grund av kön. I detta fall motiveras reglerna omberäkning av pension som härrör från överförd pensionsrätt för premiepen-sion av att premiepensionssystemet skall vara ett fonderat system, vilketställer stora krav på försäkringsmässiga och exakta beräkningar.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion Sf209 yrkande 3.Uttag av pensionsmedel för kompetensutvecklingMotionerI motion A220 yrkande 9 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagi-vande om utredning av en modell för uttag ur premiereserven för att finansie-ra kompetensutveckling. Enligt motionärerna bör premiereservsystemetkunna användas på ett mer aktivt sätt, så att individen kan göra förtida uttagför att finansiera utbildning. Ett sådant användande skulle kunna förväntasinnebära högre inbetalningar till systemet efter utbildningen.I motionerna Ub814 yrkande 18 och Ub5 yrkandena 15 och 16 av UlfNilsson m.fl. (fp) anges att det behövs ett nytt system med individuella ut-bildningskonton för att människor skall få bättre möjlighet att klara sin för-sörjning vid vuxenstudier. Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet börkunna breddas till ett pensions- och utvecklingssparande, där individerna fårgöra skattebefriade avsättningar, som senare kan användas för att bekostastudier. Det bör också vara möjligt för personer att upptill en viss gräns låna av det allmänna pensionssystemet för att finansierautbildning.Utskottets bedömningI frågan om att premiereserven skall kunna utnyttjas för att bekosta kompe-tensutveckling vill utskottet framhålla att i premiepensionssystemet skallinbetalda medel fonderas individuellt, och tillgodohavandet skall redovisaspå individuella premiepensionskonton. Medlen skall vidare få placeras ivärdepappersfonder och hos utländska fondföretag som uppfyller vissa vill-kor. Vid pensioneringen skall pensionsbeloppet från premiepensionssystemetbestämmas på försäkringsmässiga grunder utifrån behållningen på den en-skildes premiepensionskonto. Ett uttag av medel som fonderas på ett indivi-duellt konto skulle, oavsett hur angeläget syftet är, leda till en livsvarigminskning av pensionen. Pensionstagaren skulle gå miste om inte bara detuttagna beloppet utan även avkastningen. Mot detta skulle kunna invändas atten satsning på vidareutbildning/kompetensutveckling är en väl så god inve-stering som i vissa fall skulle kunna ge en bättre avkastning än placering påett premiepensionskonto. Det finns emellertid inte några garantier för att ensådan satsning leder till en gynnsammare situation i det enskilda fallet. Där-emot finns en risk för att den blivande pensionstagaren inte lyckas kompen-sera sig för den lägre pensionen, vilket kan få till följd att staten genom ga-rantipensionssystemet får en icke avsedd kostnadsökning.Om förslaget tar sikte på inkomstpensionen vill utskottet framhålla attäven om en återbetalning av den uttagna pensionen skall ske genomen reducering av den framtida pensionen över skulle en sådan lös-ning ändå innebära ökade kostnader för pensionssystemet när det förtidauttaget görs. Vidare skulle staten även i dessa fall kunna åsamkas ökadekostnader för garantipension.Utskottet vill framhålla att åtgärder, såväl privat som offentligt, redan vid-tagits eller planeras i syfte att stimulera utbildning och kompetensutvecklinginom arbetslivet. Härvid kan nämnas att regeringen i sitt budgetförslag ibudgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1) avsatt över 3 miljarderför reducerad skatt vid kompetensutveckling i arbetslivet under perioden2000-2002.