bet · GN01KU11 · 2000-03-09 00:00:00 — I uppdraget ingår också att göra en analysav rättsväsendets tillämpning av bestämmelsen.Utredaren skall ta ställning till om lagstiftningenom olaga diskriminering har en lämplig omfattningoch utformning för att kunna utgöra ett effektivtmedel mot diskriminering.Utredaren skall också ta upp frågan om termen ras,använd om människor, i lagstiftningen och göra enanalys av i vilken utsträckning det är möjligt ochlämpligt att utmönstra termen ur olika bestämmelser.Utredaren skall vidare utreda behovet av ochformerna för en reglering av ett generellt förbudmot diskriminering i näringsverksamhet av personermed funktionshinder. Utredaren skall belysaeventuella fördelar och problem med ett sådantförbud samt hur det lämpligen kan avgränsas ochsanktioneras. Dessutom skall utredaren behandlafrågan om användningen av termen sexuell läggning isyfte att åstadkomma en konsekvent användning av deni lagstiftningen.Utredaren skall lämna de förslag tillförfattningsändringar och andra åtgärder somutredningen kan ge anledning till. Det ingår dockinte i uppdraget att föreslå grundlagsändringar.Uppdraget skall utredaren, som antagit namnetUtredningen om översyn av lagstiftningen om olagadiskriminering m.m., redovisa senast den 30 april2001.Det skall i sammanhanget nämnas att den, ovannämnda, parlamentariskt sammansatta Kommittén omstraffansvar för organiserad brottslighet m.m. ocksåskall ta upp frågan om att straffbelägga hets mothomosexuella.Utskottet har från inhämtatatt regeringen kommer att beslutatilläggsdirektiv till (seäven s. 47). Genom dessa kommerFörfattningsutredningen att få i särskilt uppdragatt föreslå hur funktionshindrades och andra utsattagruppers delaktighet och jämlikhet i samhället skallkomma till tydligare uttryck i 1 kap. 2 §regeringsformen. I uppgiften kommer det även attingå att bedöma om bara personer med funktionshinderskall framhållas eller om också andra grupperuttryckligen skall nämnas i stadgandet. Arbetet idenna del skall redovisas före utgången av år 2000.Internationellt arbete mot diskriminering m.m.Frågor om hur handlingar som kränker principen omalla människors lika värde skall bekämpas hartilldragit sig uppmärksamhet inom bl.a. Förentanationerna (FN), och Europeiska unionen(EU). I internationella sammanhang ges ofta termer -motsvarande bl.a. de svenska termerna rasism,främlingsfientlighet och diskriminering - en delvisannan och ofta vidare innebörd än den de i regel gesnär de används i Sverige.FNFN:s konvention om avskaffande av alla former avrasdiskriminering antogs av generalförsamlingen år1965. Den vänder sig mot varje form avrasdiskriminering, även den som förekommer ivardagslivet och som inte beror på statlig regleringoch maktutövning utan på att det finns enskildapersoner, företag och sammanslutningar som i skildasammanhang låter sitt handlingssätt bestämmas avrasfördomar.I december 1993 antog FN:s generalförsamlingenhälligt ett förslag om internationella regler förpersoner med funktionshinder: FN:s standardreglerför att tillförsäkra människor medfunktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet.Regel nr 15 behandlar staternas ansvar förlagstiftningen. Av regeln framgår bl.a. att alldiskriminering av människor med funktionsnedsättningmåste undanröjas och att lagstiftning bör innehållaregler om sanktioner mot kränkningar av principen omicke-diskriminering.EuroparådetInom pågår ett arbete med etttilläggsprotokoll (nr 12) till Europakonventionensom på ett generellt sätt skall utvidgatillämpningsområdet för diskrimineringsförbudet iartikel 14. En särskild expertgrupp inom Europarådetlade fram ett förslag med dennainriktning. Expertgruppens förslag kommer sannoliktatt behandlas i under hösten 2000.Europarådets parlamentariska församling avgav den26 ett yttrande angående styrkommitténsför mänskliga rättigheter (CDDH) förslag tilltilläggsprotokoll nr 12. I yttrandet rekommenderarden parlamentariska församlingen ministerkommitténatt lägga till sexuell läggning ("sexualorientation") till listan av diskrimineringsgrunderi tilläggsprotokollet.Vid i antogmedlemsländerna en deklaration och en handlingsplanför bekämpningen av rasism, främlingsfientlighet,antisemitism och intolerans (Wiendeklarationen).Sedan år 1996 finns det en reviderad europeisksocial stadga. Artikel 15 i denna behandlarfunktionshindrades rätt till oberoende, socialintegrering och deltagande i samhällslivet iallmänhet. har godkänt den revideradestadgan i fråga om bl.a. denna artikel.EUFrågor om rasism och främlingsfientlighet har fåttökad uppmärksamhet inom EU-samarbetet. I juli 1996antogs bl.a. en s.k. gemensam åtgärd om åtgärder motrasism och främlingsfientlighet (EGT L 185, 24.7.96s. 5-7).I Fördraget om upprättandet av Europeiskagemenskapen (EG-fördraget) har, genomAmsterdamfördraget, en ny artikel 13 införts. Rådetges enligt artikeln möjlighet att vidta lämpligaåtgärder för att bekämpa diskriminering på grund avkön, ras, etniskt ursprung, religion ellerövertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuellläggning. Ett sådant beslut skall fattas enhälligtpå förslag av kommissionen och efter hörande avEuropaparlamentet.De enda uttryckliga förbud mot diskriminering som finns inom EU gäller nationalitet och kön. Detsaknas således bestämmelser om förbud motdiskriminering på grund av sexuell läggning ochdiskriminering av personer med funktionshinder.I slutet av november 1999 lade kommissionen fram ettförslagspaket i kampen mot diskriminering beståendeav två direktivförslag - ett direktiv omdiskriminering i arbetslivet och ett direktiv omdiskriminering på grund av ras eller etnisktursprung - samt ett förslag till gemenskapenshandlingsprogram mot diskriminering 2001-2006. Detre förslagen grundar sig på artikel 13 iAmsterdamfördraget.Det första förslaget till gemenskapsdirektiv syftartill att garantera lika behandling i arbetslivetmellan alla människor oavsett ras eller etnisktursprung, religion eller övertygelse,funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Genomdirektivet förbjuds direkt och indirektdiskriminering när det gäller tillträde till ettarbete eller yrke, befordran, yrkesutbildning samtarbetsvillkor och medlemskap i vissa organisationer.Medlemsstaterna skall se till att den nationellalagstiftningen innehåller adekvata sanktioner - somär effektiva, proportionella och avhållande - motdem som överträder diskrimineringsförbuden. Den somanser sig utsatt för diskriminering måste påvisaförekomsten av faktiska omständigheter av vilka detkan presumeras att en direkt eller indirektdiskriminering ägt rum. Sker detta skall svaranden,normalt ett företag, bevisa att det inte skett någonöverträdelse av diskrimineringsförbudet. Direktivetger utrymme för vissa undantag fråndiskrimineringsförbudet så att exempelvis etttrossamfund kan kräva att dess anställda delartrossamfundets religiösa övertygelse, om det ärnödvändigt för att kunna utföra arbetet.Syftet med det andra förslaget tillgemenskapsdirektiv är att genomföra principen omlikabehandling av människor oavsett ras elleretniskt ursprung inom EU. Tanken är attdiskriminering som grundas på ras och etnisktursprung skall bekämpas på en lång rad andra områdenän arbetsplatsen i strikt mening. Genom direktivetförbjuds - i likhet med vad som föreslås i detförsta direktivet - direkt och indirektdiskriminering i arbetslivet. Därutöver innehållerdirektivet förbud mot direkt och indirektdiskriminering i de sociala trygghetssystemen, ifråga om sociala förmåner samt inomutbildningsområdet. Inte heller när det gällertillgång eller tillträde till varor och tjänster fårdiskriminering förekomma. Även enligt detta direktivskall den nationella lagstiftningen innehållaadekvata sanktioner - som är effektiva,proportionella och avhållande - mot dem somöverträder diskrimineringsförbuden. I likhet med vadsom föreslås i det första direktivet skall den somanser sig utsatt för diskriminering påvisaförekomsten av faktiska omständigheter som gör attdet kan presumeras att en direkt eller indirektdiskriminering ägt rum. Sker detta skall svarandenbevisa att det inte skett någon överträdelse avdiskrimineringsförbudet. Vidare föreslås idirektivet att medlemsstaterna skall vara skyldigaatt se till att det finns en eller flerasjälvständiga organisationer för främjande avlikabehandlingsprincipen när det gäller ras ochetniskt ursprung. Medlemsstaterna skall dessutom setill att dessa organisationer, när det gällerdiskriminering på grund av ras eller etnisktursprung, har möjlighet att ta emot och fullföljaklagomål från enskilda, att utreda och kartläggadiskriminering, att publicera rapporter samt attlämna förslag till åtgärder.I båda direktiven bemyndigas organisationer - somt.ex. försvarar mänskliga rättigheter - att väckatalan vid domstol på den utsattes vägnar.Det föreslagna handlingsprogrammet är målinriktatoch syftar till att hjälpa medlemsstaterna attutveckla strategier och praxis i kampen motdiskriminering. Programmet omfattar alladiskrimineringsgrunder utom kön. Tre huvudmål harfastställts: För det första att tillhandahållaanalyser och utvärdering av hur omfattandediskrimineringen är i gemenskapen och vilken form avdiskriminering det är fråga om samt hur effektivaåtgärderna mot diskriminering är. För det andra atthjälpa till att bygga upp kapaciteten hos de aktörersom i medlemsstaterna och på europeisk nivå äraktiva i kampen mot diskriminering. För det tredjeatt öka medvetenheten hos dem som arbetar på fältetoch opinionsbildarna om de värderingar och denpraxis som ligger till grund för kampen motdiskriminering.För att uppnå dessa mål är programmets verksamhetuppdelad i tre delar, som kommer att löpaparallellt. Programdel 1 är inriktad på ökadförståelse av frågor som har samband meddiskriminering genom ökad kunskap och bättremätmetoder samt genom utvärdering av effektiviteteni strategier, lagstiftning och åtgärder. Programdel2 eftersträvar utveckling av aktörernas kapacitetatt ta sig an diskriminering på ett effektivt sätt,bl.a. genom främjande av samhällsdebatt som ettnödvändigt stöd för utveckling av strategier påeuropeisk nivå. Detta skall omfatta stöd tilltransnationellt utbyte av information av och godalösningar mellan berörda aktörer, med utgångspunkt iverksamhet som redan pågår i medlemsstaterna.Gemenskapen kommer endast att stödja sådanverksamhet som har direkt samband medtransnationellt utbyte. De projekt sominformationsutbytet grundar sig på skall finansierasmed nationella medel. Programdel 3 syftar till ökadmedvetenhet, t.ex. genom att understryka deneuropeiska dimensionen i kampen mot diskrimineringoch genom att ge publicitet åt programresultaten.Detta kommer att innefatta meddelanden,publikationer, kampanjer, konferenser och evenemangtill stöd för genomförandet avgemenskapslagstiftningen och gemenskapens strategierpå diskrimineringsområdet.Förbud mot diskriminering på grund av sexuellläggning m.m.MotionerI motion 1998/99:K201 av m.fl. (mp)hemställs att hos regeringen begärlagförslag som innebär ett förbud i regeringsformenmot lagstiftning som diskriminerar homo- ochbisexuella. Enligt motionärerna finns det fleraområden inom svensk lagstiftning där homo- ochbisexuella diskrimineras; det mest påfallande avdessa områden handlar om homosexuellt föräldraskap.Ett stort problem med avsaknaden av ettdiskrimineringsskydd är enligt motionärerna att detnärmast slentrianmässigt fortsätter att införas nyabestämmelser som särbehandlar homo- och bisexuellanegativt. Som exempel på diskriminerandebestämmelser som införts under förra mandatperiodennämner motionärerna 10 kap. 2 § i förordningen(1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga,17 § första punkten i förordningen (1997:909) omhandläggning av ärenden om statligatjänstepensionsförmåner samt 1 § andra punkten iförordningen (1997:1158) om statsbidrag förteckenspråksutbildning för vissa föräldrar.Motionärerna menar att ett diskrimineringsskydd iregeringsformen hade förhindrat att dessabestämmelser infördes.I motion 1998/99:K260 av m.fl. (v)hemställs att hos regeringen begär förslagtill ändring av regeringsformen innebärande förbudmot diskriminering på grund av sexuell läggning(yrkande 1). Enligt motionärerna utgör dehomosexuella en grupp som förföljts, utestängts,osynliggjorts och diskriminerats på ett för ettdemokratiskt samhälle oacceptabelt sätt.Motionärerna menar att hot och övergrepp motenskilda homosexuella, liksom hets mot dehomosexuella som grupp, sannolikt har ökat kraftigtunder senare år, trots stora framsteg i synen påhomosexualitet. Samhället måste enligt motionärernatydligt visa att övergrepp mot och diskriminering avhomosexuella inte accepteras. Motionärerna anser attdet är särskilt viktigt att våra grundlagar ärentydiga på denna punkt. bör enligtmotionärerna av regeringen begära förslag om tilläggtill regeringsformen som innebär skydd förhomsexuellas likaberättigande och förbud motdiskriminering på grund av sexuell läggning.I motion 1999/2000:L430 av ()hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omförstärkt skydd mot diskriminering av homosexuella(yrkande 2). Motionären framhåller att allamänniskor är olika och att intolerans mot olikheterbland enskilda människor och grupper av människorriskerar att bli en intolerans som kanvändas mot vem som helst. Intolerans undergräverenligt motionären demokratins jordmån och förråarsamhällsklimatet. Därför är tolerans ettlivsavgörande värde för alla människor i samhälletoch ett gemensamt värde att försvara, ansermotionären.I motion 1999/2000:So225 av m.fl.(fp, s, v, c, mp) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring av tryckfrihetsförordningens,och regeringsformens bestämmelser omkränkning av och hets mot person grundat påtillhörighet till folkgrupp (yrkande 1 delvis), attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undantag för transpersonerfrån skydd mot diskriminering på grund av sexuellläggning (yrkande 4) och att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anpassning av svensk lagstiftning tillEuropaparlamentets rekommendation och resolution(yrkande 5). Enligt motionärerna är det oacceptabeltatt våld, hot och diskriminering mot homo-/bisexuella och transpersoner är vardagligaföreteelser i och övriga världen. Därför,menar motionärerna, måste arbetet att bekämpa våld,hot och diskriminering mot homo-/bisexuella ochtranspersoner bedrivas både i ochinternationellt. Konkreta åtgärder som enligtmotionärerna behöver vidtas är bl.a. att införa ettdiskrimineringsförbud i regeringsformen. som har fått i uppdrag attta upp frågan om att straffbelägga hets mothomosexuella skall vara klar den 31 oktober 2000.Motionärerna anser att det brådskar att få dessaändringar till stånd och att frågan måste behandlasmed förtur. Vidare menar motionärerna att det ärbeklagligt att transpersoner uttryckligt undantasfrån skyddet mot diskriminering på grund av sexuellläggning. Svensk lagstiftning bör enligtmotionärerna anpassas så att den på allapunkter omfattar det skydd för transsexuella - bl.a.ett lagstadgat förbud mot diskriminering iarbetslivet - som uttalas i "Recommendation 1117 (1989) On the conditions oftranssexuals" och "Resolution on discriminationagainst transsexuals".Tidigare riksdagsbehandling m.m.Vid 1995/uttaladekonstitutionsutskottet att det enligt utskottetsuppfattning inte kan råda någon tvekan om att dehomosexuella trots en ökad tolerans och vidsynthet isamhället alltjämt är en utsatt grupp. Det fannsenligt utskottet goda skäl för att lagstiftningen påolika sätt ger de homosexuella ett särskilt skydd.Utskottet erinrade också om att den offentligamakten, enligt 1 kap. 2 § regeringsformen, skallutövas med respekt för alla människors lika värdeoch för den enskilda människans frihet ochvärdighet. avstyrkte utskottet tvåmotioner om förstärkt skydd mot diskriminering avhomosexuella i regeringsformen med motiveringen atttillräckliga skäl inte framkommit för att ändraregeringsformen i detta hänseende (bet.1995/96:KU8).Vid 1996/vidhöllkonstitutionsutskottet sin ovan redovisadeinställning i frågan om att i regeringsformenuttryckligen föreskriva förbud mot diskriminering avhomosexuella och avstyrkte tre motioner i ämnet(bet. 1996/97:KU14).Vid 1997/konstateradekonstitutionsutskottet att Utredningen motdiskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning hade föreslagit att en ny lag skulleinföras med förbud mot diskriminering i arbetslivetpå grund av sexuell läggning och att regeringen hadeaviserat en proposition i frågan. Utskottet framhöllvikten av att samhället på olika sätt söker motverkaatt homosexuella personer i olika sammanhangdiskrimineras. Enligt utskottet skulle regeringensförslag på ett väsentligt område kunna tillgodosekravet på ökat skydd mot diskriminering avhomosexuella. Utskottet ansåg därför att förslagetborde avvaktas och avstyrkte två motioner omförstärkt skydd mot diskriminering av homosexuella iregeringsformen (bet. 1997/98:KU32).Konstitutionsutskottets bedömningSom ett grundläggande mål för den offentligaverksamheten gäller principen om likabehandling.Enligt 1 kap. 2 § första stycket regeringsformenskall den offentliga makten utövas med respekt föralla människors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet. Det allmännaförsöker på olika sätt leva upp till detta målavseende likabehandling, bl.a. genom lagstiftningsom på olika sätt syftar till att förhindradiskriminering på grund av sexuell läggning. Enligt16 kap. 9 § kan näringsidkare och desom handlar på en näringsidkares vägnar samtanställda och uppdragstagare hos det allmänna dömasför olaga diskriminering, om de diskriminerar någonpå grund av dennes homosexuella läggning. Till dettakommer att det ses som en försvårande omständighetvid bedömningen av ett brotts straffvärde om ettmotiv för brottet varit att kränka någon på grund avdennes sexuella läggning. råderdet dessutom förbud mot diskriminering i arbetslivetpå grund av sexuell läggning.Vidare framgår det av redovisningen ovan att detpågår ett omfattande arbete mot diskriminering bådenationellt och internationellt. Inom EU harkommissionen föreslagit ett direktiv omdiskriminering i arbetslivet och etthandlingsprogram mot diskriminering vilka bådabehandlar frågan om diskriminering på grund avsexuell läggning.På nationell nivå undersöker Utredningen om översynav lagstiftningen om olaga diskriminering m.m. delsom lagstiftningen om olaga diskriminering har enlämplig omfattning och utformning för att kunnautgöra ett effektivt medel mot diskriminering, delsom termen sexuell läggning används på ett konsekventsätt i lagstiftningen. Kommittén om straffansvar förorganiserad brottslighet m.m. överväger om hets mothomosexuella skall straffbeläggas. kommerdessutom , enligt vadutskottet inhämtat från , attgenom tilläggsdirektiv få i särskilt uppdrag attföreslå hur funktionshindrades och andra utsattagruppers delaktighet och jämlikhet i samhället skallkomma till tydligare uttryck i 1 kap. 2 §regeringsformen. I uppgiften kommer det även attingå att bedöma om bara personer med funktionshinderskall framhållas eller om också andra grupperuttryckligen skall nämnas i stadgandet.Mot denna bakgrund är utskottet inteberett att förorda vare sig att det införs ettdiskrimineringsförbud avseende sexuell läggning iregeringsformen eller att det vidtas andra ändringarpå det sätt som begärs i motionerna. Utskottetavstyrker därför motionerna 1998/99:K201, 1998/99:K260 yrkande 1, 1999/2000:L430 yrkande 2 och1999/2000:So225 yrkande 1 (delvis) samt yrkandena 4och 5.Förbud mot diskriminering av funktionshindradeMotionerI motion 1998/99:K289 av ()hemställs att hos regeringen begär att dettillsätts en särskild parlamentarisk utredning meduppgift att ta fram ett förslag till skydd förfunktionshindrade i regeringsformen (yrkande 1). Iregeringsformen finns stadganden som är avsedda atttillförsäkra alla ett drägligt och värdigt liv. Därfinns också bestämmelser om diskrimineringsförbud ifråga om etniska minoriteter och kön. Enligtmotionären bör det införas ett förbud motdiskriminering av funktionshindrade iregeringsformen.I motion 1999/2000:K274 av m.fl. (s,m, v, kd, c, fp, mp) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda lämpliggrundlagsändring som bygger på FN:s standardreglermot diskriminering av funktionshindrade (yrkande 1).Motionärerna framhåller att har åtagit sigatt tillämpa och verka för att dessa standardregleranvänds i praktiken. Enligt motionärerna finns detbrister i människors kunskaper om vad det innebäratt ha en funktionsnedsättning. För att komma tillrätta med de problem som detta medför i fråga ombl.a. samhällsutformning och bemötande, finns detolika förslag till lagstiftning som griper över allasektorer i samhället. Motionärerna anser att det börinföras ett förbud mot diskriminering avfunktionshindrade i regeringsformen.Tidigare riksdagsbehandling m.m.1989 års handikapputredning föreslog att det skulleinföras en ny paragraf i 2 kap. regeringsformen - 16a § - med följande lydelse: Lag eller annan föreskrift får inte innebära attnågon medborgare missgynnas på grund avfunktionshinder. hänvisade till att 2 kap.regeringsformen innehåller rättsligt bindande reglerpå fri- och rättighetsområdet. Kapitlet innehållerförbud mot särbehandling på grund av t.ex.åskådning, ras och kön. Det framstod enligtutredningen som helt oförenligt med svenskträttsmedvetande att samhället skulle behandla någonsämre än andra på grund av dessa omständigheter.Därför hade det ansetts angeläget och naturligt attden svenska grundlagen genom bindande rättsreglerger klart uttryck för att en negativ särbehandlingpå sådana grunder inte kan godtas vare sig i frågaom de medborgerliga fri- och rättigheterna eller iövrigt. Utredningen hänvisade till att ett sådantförbud enligt lagstiftaren kan innebära enbetydelsefull förstärkning av det rättsskydd som kanåstadkommas på annat sätt. Utredningen ansåg attsamma resonemang borde kunna användas i fråga omsärbehandling på grund av funktionshinder. Enbestämmelse med diskrimineringsförbud i fråga omfunktionshindrade fick ses som ett allmänt uttryckför handikappolitiken i samhället och kunde hindraatt diskriminerande normgivning i fråga omfunktionshindrade kom till stånd och kunde också fåbetydelse som ett incitament för utgallring avbefintliga regler om särbehandling.Handikapputredningens förslag i denna del beredsfortfarande inom Regeringskansliet.Utredningen om bemötande av personer medfunktionshinder föreslog i sitt slutbetänkandeLindqvists nia - nio vägar att utveckla bemötandetav personer med funktionshinder (SOU 1999:21) atträtten till delaktighet skulle lagfästas iregeringsformen. Enligt förslaget skall ett tillägggöras i 1 kap. 2 § andra stycket regeringsformen sominnebär att det allmänna skall verka för att allamedborgare oavsett kön, ålder, funktionshinder, ras,sexuell läggning, etnisk, språklig eller religiöstillhörighet skall kunna uppnå full delaktighet ochjämlikhet i samhället. Utredningens förslag beredsför närvarande i behandlade enmotion om att grundlagen borde innehålla en regel avinnebörd att lagar och föreskrifter inte fårutformas så att människor med funktionshinderdiskrimineras. Enligt utskottets mening var ämnetmindre väl lämpat för grundlagsreglering.Motionsyrkandet avstyrktes (bet. 1993/94:KU24).Vid 1995/behandladekonstitutionsutskottet två motioner i vilka det, medhänvisning till förslag,begärdes att regeringsformens förbud motdiskriminering skulle utvidgas till att också gällafunktionshindrade. Utskottet, som framhöll att denoffentliga makten skall utövas med respekt för allamänniskors lika värde, ansåg att tillräckliga skälinte hade angetts för att motivera engrundlagsreglering av denna fråga och avstyrktemotionerna (bet. 1995/96:KU8).Konstitutionsutskottets bedömningInledningsvis vill utskottet framhålla att denoffentliga makten, enligt 1 kap. 2 § första stycketregeringsformen, skall utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet.