bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Utskottet har därför ingenerinran mot regeringens planer på att avsätta förutbyggnad av IT-infrastruktur under åren 2000-2004.Beträffande de motionsförslag som väckts om mer likriktad prissättningför framför allt ISDN-anslutning vill utskottet hänvisa till att sedan telela-gens tillkomst har konkurrensen utvecklats mycket positivt på vissadelar av telemarknaden såsom internationell telefoni och mobiltelefoni.Andra delar av telemarknaden har inte blivit föremål för samma starka kon-kurrens. Det gäller framför allt produkter och tjänster som i hög grad ärberoende av tillgången till accessnätet såsom t.ex. ISDN-anslutning. återkommer till senare under nästa avsnitt Tillgång till lokala ac-cessnät och lokal monopolisering förutsätts att en väl fungerande konkurrensskall utvecklas även på detta område, vilket kommer att påverka prisernapositivt.Slutligen - när det gäller de motionsförslag som berör IT-utbyggnaden iolika landsdelar - vill utskottet hänvisa till den utredning som för närvarandepågår om ett nationellt infrastrukturprogram (dir. 2000:04). I utredningensuppdrag ingår att klarlägga vilken IT-infrastruktur som inte beräknas kommatill stånd på rent kommersiella grunder och som bör prioriteras av samhället.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna T24 (kd)yrkande 14, T26 (c) yrkandena 6 och 7, T28 (m) yrkandena 1, 3 och 4, T29(fp) yrkandena 3-7, T205 (v) yrkande 3, T209 (fp) yrkande 19, T210 (kd)yrkandena 47, 48 och 53, T220 (s) i denna del, T222 (c) yrkande 2, T243 (s)yrkandena 9 och 10, T701 (c), T703 (c) yrkandena 1-3, T704 (m), T705 (fp)yrkandena 4 och 6, T710 (s), T713 (s), T714 (c) yrkandena 2 och 3, N213(fp) yrkande 4, N239 (m) yrkande 7 och N279 (kd) yrkande 7.Syftet med flertalet motionsyrkanden om att trygga en effektiv och välfun-gerande IT-infrastruktur med hög kapacitet i hela landet förutsätts dockkomma att tillgodoses.4.2 Tillgång till accessnät och lokal monopoliseringRegeringens bedömningRegeringen anger att sedan telelagens tillkomst har konkurrensenutvecklats mycket positivt på vissa delar av telemarknaden såsom internatio-nell telefoni och mobiltelefoni. Andra delar av telemarknaden, såsom pro-dukter och tjänster som i hög grad är beroende av tillgången till ett accessnäthar inte blivit föremål för samma starka konkurrens. Av propositionen fram-går vidare att accessnätet står för merparten av de totala nätkostnaderna.Tillgången till ett accessnät är därför av avgörande betydelse för att möjlig-göra för en operatör att kunna tillhandahålla produkter och tjänster i access-nätet och därmed öka konkurrensen på området. Detta kan ske antingengenom nyutbyggnad av accessnät, uthyrning av Telias accessnät eller ut-nyttjande av befintliga alternativa accessnät.Enligt regeringen talar därför starka skäl för att tillgång till accessnät görsmöjlig för operatörerna och att detta skall ske genom lagstiftning. Den se-naste tidens tekniska utveckling har emellertid inneburit att radio- och TV-tjänster samt andra tjänster som kräver hög överföringskapacitet, t.ex. kom-munikation via Internet, kan förmedlas även genom telenätet. Detta innebäratt vissa bestämmelser i yttrandefrihetsgrundlagen aktualiseras även när detgäller telenät. Bestämmelsen i 3 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen innebäratt varje svensk medborgare och svensk juridisk person har rätt att sändaradioprogram genom tråd. Enligt propositionen kan det inte uteslutas att enskyldighet att ge tillgång till sitt accessnät innebär en begränsning av dennagrundlagsfästa rätt för nätinnehavaren. Frågans förhållande till yttrandefri-hetsgrundlagen måste därför övervägas innan något förslag till lagstiftningkan presenteras.MotionsförslagEnligt motion T28 av m.fl. (m) bör ökad konkurrens skapasgenom ett system med förutsägbara, allmänt accepterade och transparentasamtrafikavgifter så att operatörerna kan använda alla nät konkurrensneutralt.Ett förslag om "local loop unbundling" (skyldighet att ge tillgång till sittaccessnät på rimlig begäran) finns färdigt som till stora delar löser dessaproblem. Genom "national roaming" (skyldighet att låta abonnenter hosandra operatörer sända och ta emot telemeddelande via sitt nät) kan konkur-rensen förbättras i de nationella och regionala näten där monopolbildas och då det inte har varit lönsamt att dra fram kabel från flera operatö-rer.Även enligt motion T717 av m.fl. (m) bör konkurrensen öka påtelemarknaden. Accessnätet bör öppnas för full konkurrens och full num-merportabilitet gälla vid byte av telebolag. måstesamtidigt förstärkas och ges större befogenheter att vidta konkurrensfräm-jande åtgärder.Kristdemokraterna genom m.fl. (kd) betonar i motion T24behovet av ökad konkurrens och avreglering inom teleområdet. Motionärernapåpekar att det statliga och dominerande teleföretaget ensamt hartillgång till de kablar som går från telestationerna ända fram till fastigheternas accessnät. För att möjliggöra konkurrens på bredbandsmarknaden krävstillgång till detta nät. Enligt motionärerna är det anmärkningsvärt att rege-ringen inte har kommit längre när det gäller att öppna Telias accessnät förmarknaden. Motionärerna hänvisar till att i IT-programeEurope anges som mål att medlemsländerna skall öppna accessnäten hos demonopoloperatörer som finns senast . Regeringen bör därförsnarast se till att accessnätet blir tillgängligt så att det klarläggs för allaratörer vilka regler som gäller för eventuella nya accessnät som dras fram tillhushållsfastigheter.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet har i sitt yttrande (NU5y) aktualiserat två konkurrensfrågorav betydelse för konsumenterna men också för branschens fortsatta utveck-ling. Den ena gäller tillgången till accessnätet. Som framhålls i propositionenär tillgång till detta nät av avgörande betydelse för att möjliggöra för enoperatör att kunna tillhandahålla produkter och tjänster i accessnätet ochdärmed öka konkurrensen på området. Enligt näringsutskottets mening är detväsentligt att beredningen av denna fråga sker med skyndsamhet och attregeringen därefter återkommer till i ärendet.Den andra uppmärksammade konkurrensfrågan gäller risken för s.k. lokalmonopolisering. har utvecklingen av de nya fastighetsnätenför bredbandskommunikation gått oerhört snabbt. Enligt näringsutskottetsmening är det positivt att har kartlagt riskernför monopol vid bredbandsutbyggnaden och framlagt olika förslag för attbegränsa dessa risker. Regeringen bör, menar näringsutskottet, utan fördröj-ning bereda rapporten från och undersöka om ytterligare åtgärder er-fordras för att minska riskerna för monopol på bredbandsområdet.Näringsutskottet anser att de två nämnda konkurrensfrågorna är av storbetydelse för konsumenterna men också för utvecklingen på bör därför enligt näringsutskottets uppfattning i sin fortsattaberedning av ärendet överväga behovet av ett särskilt tillkännagivande tillregeringen i de två nu nämnda frågorna.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet konstaterar att det föreligger en bred politisk samsyn omvikten av en väl fungerande konkurrens när det gäller tillgången till access-nätet, dvs. det nät som olika användare och organisationer utnyttjar för åt-komst till annat nät. En ökad konkurrens ses således som önskvärd i samtligaaktuella motioner. har också i ett enhälligt yttrande funnitatt frågan är av stor betydelse för konsumenterna och för IT-utvecklingen.Som framgår av propositionen delas denna syn av regeringen som framhålleratt starka skäl talar för att tillgång till accessnätet möjliggörs för olika akoch att detta skall ske genom lagstiftning.Även inom EU finns en klar inriktning mot att främja en ökad konkurrensoch skapa mångfald på accessnätet. har i sitt meddelandeMot ett nytt regelverk för infrastruktur för elektronisk kommunikation ochtillhörande tjänster, KOM (1999)539, beträffande konkurrensen i lokala nätangett att brådskande åtgärder krävs för att öka konkurrensen inom de lokalanäten. Kommissionen välkomnar de initiativ som flera medlemsländer tagitför att göra de lokala näten tillgängliga för konkurrerande tjänsteleverantörermen framhåller att gemenskapen inte kan vänta på att nationell lagstiftningskall antas på detta område. Kommissionen kommer i stället att använda sigav rekommendationer och, i särskilda fall, sina befogenheter enligt konkur-rensreglerna i fördraget för att uppmuntra en uppdelning av anslutningarnaför lokala nät i hela EU. I ett meddelande har kommissionen rekommenderatmedlemmarna att införa tillgång till accessnätet. Tillgång till rå kopparled-ning bör finnas till mot kostnadsorienterad ersättning.Trafikutskottet anser det angeläget att en väl fungerande konkurrens sna-rast utvecklas i accessnätet. Som framgår av bakgrundsredovisningen harregeringen med hänvisning till yttrandefrihetsgrundlagen beslutat att fråganmåste övervägas ytterligare innan något förslag till lagstiftning kan presente-ras. Enligt propositionen kan det nämligen inte uteslutas att skyldighet att getillgång till accessnät innebär en begränsning av nätinnehavares grundlags-fästa rätt att sända radioprogram genom tråd.Trafikutskottet anser det angeläget att operatörerna på teleområdet geslångsiktiga spelregler och klarlägganden om regelverkets framtida utform-ning. Utskottet anser mot denna bakgrund att det bör tydliggöras att de lokalaaccessnäten kommer att öppnas för konkurrens genom lagstiftning. Somframgår av propositionen har också förklarat att bolaget avser att öppnasitt accessnät frivilligt. För att genomföra erforderlig lagändring kan detdock, som regeringen anmäler, inte uteslutas att en grundlagsändring försterfordras. Enligt utskottets mening är det angeläget att denna fråga får enskyndsam lösning så att regeringen kan föreslå de lagänd-ringar som krävs. Vad utskottet nu anfört om åtgärder för att öka konkurren-sen på accessnäten bör av ges regeringen till känna.Som regeringen redovisar finns det risker för lokal monopolisering i de nyafastighetsnät som växer fram i landet. Det är därför angeläget, som nä-ringsutskottet framhåller, att regeringen även bereder denna fråga skyndsamt.Med hänvisning till det anförda finner trafikutskottet att syftet med motio-nerna T24 (kd) yrkande 15, T28 (m) yrkande 2 och T717 (m) yrkande 3 blirtillgodosett. Yrkandena kan sålunda lämnas utan åtgärd från sidaoch avstyrks därför.4.3 Ledningsrättslagen m.m.Regeringens förslagRegeringen anser att avgörande för möjligheter att kunna behålla enledande ställning på IT-området är att IT-infrastruktur med hög överförings-kapacitet ges stor spridning. För att möjliggöra att de nya tjänsterna skallkunna tillhandahållas i hela landet är det nödvändigt att vidta åtgärder somstimulerar utbyggnaden av nät med hög överföringskapacitet. Detta skulle,enligt regeringens uppfattning, kunna ske t.ex. genom en utbyggnad i detbefintliga elektriska stamnätet och i regionala elnät. Svenskakraftnät och regionala nätbolag har nämligen ledningsgator med stark-strömsledningar, för vilka det i allmänhet finns ledningsrätt, som når samtli-ga huvudorter i landets kommuner och många andra tätorter. Dessa elnätskulle kunna användas för att bygga ut IT-infrastrukturen genom att i dessabefintliga nät dra fram fiberoptiska ledningar.För att kunna dra fram och begagna ledning på annans mark krävs emel-lertid ett förrättningsförfarande enligt ledningsrättslagen, för det fallcivilrättsliga avtal inte används. Ett förrättningsförfarande kan dock vararesurskrävande både och pengar. Det finns därför enligt regeringen skälatt ändra ledningsrättslagen för att åstadkomma ett enklare förfaringssätt utanatt för den skull inkräkta på enskilda intressen. Innebörden av regeringensförslag är att den som innehar ledningsrätt för starkströmsledning med kon-cession eller för starkströmsledning som försörjer telekommunikationssys-tem för allmänt ändamål m.m. skall få rätt att, i befintligt ledningsrättsut-rymme, även dra fram och använda teleledningar, t.ex. fiberoptiska ledning-ar. Detta skall kunna ske utan nytt förrättningsförfarande för varje fastighetdär det redan finns ledningsrätt för starkströmsledning.Regeringen anser att om en starkströmsledning har dragits fram över an-nans mark med stöd av ledningsrätt och denna starkströmsledning i ett senareskede kompletteras med en eller flera svagströmsledningar, som teleledning-ar, medför detta som regel inte något ytterligare intrång i fastighetsägarensrätt. Ett betydande intrång för fastighetsägaren har redan skett i och medframdragandet av starkströmsledningen. Framdragandet av ytterligare tele-ledningar och fiberoptiska ledningar har därför mycket liten betydelse. Enligtregeringens uppfattning är en sådan komplettering av väsentlig betydelsefrån allmän synpunkt.MotionsförslagJan och (båda m) framhåller i motionT23 att regeringen bör återkomma med förslag till ändring i ledningsrättsla-gen med syftet att berörda markägares rättssäkerhet skall bli tillgodosedd. Imotionen framhålls att markägaren enligt propositionens förslag vid en lant-mäteriförrättning inte kan få sina invändningar mot själva ledningsdragning-en prövade. Det påpekas att antalet nya kablar inte är begränsat och att led-ningsrätten också omfattar vissa tillbehör såsom transformatorstationer ochmaster. Motionärerna ifrågasätter också lagförslagets retroaktivitet utifrånbestämmelserna om egendomsskydd i 2 kap. 18 § regeringsformen och Eu-ropakonventionen. I samma motion föreslås att en översyn skall göras avexpropriationslagens ersättningsregler med utgångspunkt i den obalans sområder mellan kabelägarens möjligheter att tjäna pengar på sitt kabelinnehavoch de låga ersättningsbelopp som expropriationslagen innebär.I partimotion T26 begär m.fl. att regeringenlägger fram förslag med syfte att markägarens berättigade anspråk på kom-pensation för nya intrång och förlängd livslängd hos befintliga ledningartillgodoses. Två skadefall framhålls i motionen. Det gäller dels om vid led-ningsdragningen intrång sker med maskiner över t.ex. växande gröda, delsom mark till följd av regeringsförslaget kommer att belastas av ledningsrättunder än som annars skulle ha blivit fallet.Bostadsutskottets yttrandeNär det gäller propositionens lagförslag delar bostadsutskottet i sitt yttrande(BoU8y) regeringens uppfattning att en komplettering i befintligt lednings-rättsutrymme bör kunna tillåtas utan ny förrättning. Detta med hänsyn till dekostnader och den tidsutdräkt som är förenade med en förrättning i förhål-lande till frågans ringa betydelse för berörda fastighetsägare. Bostadsutskot-tet tillägger i sammanhanget att Lagrådet inte haft något att invända motförslaget och tillstyrker med hänvisning till det anförda propositionens för-slag till ändring i ledningsrättslagen. Motion T23 (m) yrkande 1 om avslagpå regeringens lagförslag avstyrks följaktligen.När det gäller frågan om ersättningsvillkor för skada och intrång redovisarbostadsutskottet att utskottet (bet. 1999/2000:BoU6) uttalat attexpropriationslagens ersättningsregler i grunden är väl utformade när detgäller fastighetsägarens rätt till ersättning. Inom finnsplaner på att genomföra en analys av behovet av vissa förändringar i ersätt-ningsreglerna. Avsikten är att analysera om det skett någraförskjutningar av lagens tillämpningsområde som bör föranleda att ersätt-ningsreglerna revideras. Med hänvisning till det anförda ansåg bostadsut-skottet att ersättningsreglerna i vart fall tills vidare bör kvarstå oförändradBostadsutskottet avstyrkte i sammanhanget vissa m-förslag om ändradeersättningsregler. finner inte skäl att ändra sina nu redovisade tidigare ställningstaganden och avstyrker i enlighet med detta förslagetom en översyn av expropriationslagen med den i motion T23 (m) yrkande 2föreslagna inriktningen.Vad gäller den i motion T26 (c) väckta frågeställningen om markägarensersättningsrätt anför bostadsutskottet följande:En ledningsrätt är inte begränsad i tiden. Ersättning för det intrång en led-ningsrätt förorsakar fastighetsägaren bestäms enligt en grundprincip som gerhonom rätt till skillnaden mellan värdet på hans fastighet före och efter upp-låtelsen av ledningsrätten, dock utan att vissa förväntningsvärden ersätts. Vidupphörandet av en ledningsrätt som i enlighet med regeringsförslaget giviträtt till framdragning och brukande också av en kompletterande ledning kanen ny ledningsrätt för den senare ledningen prövas vid en förrättning enligtledningsrättslagen. Också annan ersättning än den som avser en minskningav själva fastighetens värde kan utgå. Sådan ersättning kan även omfattaskador som beräknas inträffa . Det kan gälla att en fastighetsägareåsamkas en utgift eller att han går miste om en inkomst som han kunnatpåräkna. Det kan också gälla att fastighetsägarens fasta kostnader för t.ex. etbefintligt jordbruk kvarstår men måste fördelas på en mindre brukningsareal.Lika med kontanta utgifter anses värdet av förlorade naturaförmåner, värdetav eget arbete och annat som kan skattas i pengar. Syftet med ersättningen äratt ge fastighetsägaren möjlighet att bibehålla det ekonomiska läge somskulle ha förelegat om någon upplåtelse inte hade ägt rum. Det är i principfråga om samma syfte som ersättningen för intrånget skall tillgodose.Bostadsutskottet anser mot denna bakgrund att det inte är någon risk för atten fastighetsägare inte skulle få berättigade anspråk på kompensation tillgo-dosedda. Motion T26 (c) yrkande 8 avstyrks följaktligen.Trafikutskottets ställningstagandeLedningsrättslagenTrafikutskottet anser det angeläget att underlätta en utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet i befintliga ledningsnät. Trafikut-skottet delar bostadsutskottets uppfattning att en komplettering i befintligtledningsrättsutrymme bör kunna tillåtas utan ny förrättning med hänsyn tillde kostnader och den tidsutdräkt som är förenade med ett sådant förfarings-sätt i förhållande till frågans ringa betydelse för berörda fastighetsägare.Trafikutskottet tillstyrker propositionens förslag till ändring i ledningsrättsgen medan motion T23 (m) yrkande 1 avstyrks.Expropriationslagens ersättningsreglerTrafikutskottet delar bostadsutskottets uppfattning och avstyrker motion T23(m) yrkande 2 om en översyn av expropriationslagen.Markägares ersättningsrättTrafikutskottet delar bostadsutskottets uppfattning att gällande regelverkskapar garantier för att en fastighetsägare kan få berättigade anspråk på kom-pensation tillgodosedda. Motion T26 (c) yrkande 8 avstyrks följaktligen.4.4 Tillgänglighet för funktionshindradeRegeringens bedömningRegeringen anför att utvecklingen inom IT-området för många människormed funktionshinder kan innebära ökade möjligheter att kommunicera medandra. Att nära följa och ta del av hälso- och sjukvård, utbildning, kultur,samhällsdebatt och underhållning kan höja livskvaliteten väsentligt förmånga som annars skulle ha svårt att ta del av samhällets tjänster och aktivi-teter. Många barn med funktionshinder kan t.ex. om de har tillgång till dato-rer med bra program och styrhjälpmedel leka som andra barn. Vid datorn kanelever i skolan också arbeta i sin egen takt och på sin egen nivå, vilket kanstärka självkänslan.Enligt propositionen skall personer med funktionshinder ha tillgång till ochkunna använda de IT-system som byggs upp. Särskilda lösningar för perso-ner med funktionshinder skall så långt som möjligt undvikas. IT-systemenskall vara så flexibelt utformade att de går att utnyttja av så många som möj-ligt och med samma utrustning som andra. Den offentliga sektorn bör varaett föredöme och kunna ställa krav på tillgänglighet och användbarhet vidupphandling av IT-system. En generell tillgänglighet är samhällsekonomisktlönsam och bör eftersträvas. En satsning från statens sida bör på olika sättinnehålla åtgärder som säkerställer en sådan utveckling.Enligt propositionen bör försöksverksamhet för personer med funktions-hinder inledas när det gäller möjligheterna till förbättrade levnadsvillkor medhjälp av produkter och tjänster som kräver hög överföringskapacitet inomtelekommunikationsområdet. Formerna för en sådan försöksverksamhet börutredas. Fortsatta insatser bör göras för utveckling och kompetensutvecklingdå det gäller IT för funktionshindrade.MotionsförslagI motion T24 av m.fl. (kd) anförs att informationsteknikenkan vara till stor hjälp för funktionshindrade människor i vardagen. Mobilte-lefonens SMS-meddelanden kan göra att hörselskadade kan kommuniceramed sin familj eller sitt arbete. Ett talprogram kan ge blinda människor möj-lighet att sköta ett arbete eller studera. Motionärerna anser som grundprincipatt alla IT-system skall utformas så att alla medborgare oavsett funktions-hinder skall kunna kan ta del av dem. Särskilt bör uppmärksammas de syn-skadades möjligheter att ta del av IT-infrastrukturen. Motionärerna anförvidare att de ställer sig bakom regeringens förslag i propositionen att enförsöksverksamhet för personer med funktionshinder bör inledas när detgäller möjligheterna till förbättrade levnadsvillkor med hjälp av produkteroch tjänster som kräver hög överföringskapacitet inom telekommunika-tionsområdet.Lennart m.fl. (c) redovisar i motion T703 att harframfört att lagstiftning framstår som den enda tillgängliga vägen för attsäkra en rimlig tillgänglighet för funktionshindrade och äldre. Vid sidan aven allmän antidiskrimeringslag för att göra det möjligt för funktionshindradeoch äldre att leva i IT-samhället bör speciella bestämmelser om krav påtillgänglighet eller möjlighet att uppställa sådan krav föras in i lagar somreglerar IT-området. Det är nu hög tid att tillsätta en utredning med uppdragatt se över tillgängligheten i IT-samhället för funktionshindrade och äldre.Eva Flyborg m.fl. (fp) framhåller i motion T705 att IT i många fall måsteanpassas så att människor med funktionshinder kan använda tekniken. Detkan innebära att speciell mjukvara och speciella produkter måste utvecklasoch installeras.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet erinrar i sitt yttrande (SoU7y) om att regeringen iproposition 1999/2000:79 Från patient till medborgare - en nationell hand-lingsplan för handikappolitiken tagit upp frågeställningar och farhågor på ettsätt som i stor utsträckning anknyter till vad som anförs i motion T24 (kd). Ipropositionen konstateras nämligen att regeringen just nu förbereder enomfattande satsning på IT-området. Syftet är att skapa en god och bred an-vändning av IT som gynnar både producenter och konsumenter och som ökarvälfärd och livskvalitet. För t.ex. personer med funktionshinder kan den nyaIT-tekniken, rätt använd, skapa nya och ökade möjligheter att ta del av sam-hällets utbud av varor, tjänster, information m.m. och underlätta kommu-nikationen människor emellan. Men , anförs det, finns det en riskför att nya kommunikationsmönster och ny teknik kan innebära att funk-tionshindrade personer ställs utanför utvecklingen och således inte har möj-ligheter att ta del av de positiva effekterna som t.ex. bredbandstekniken kanmedföra. Det konstateras vidare att frågor om synskadade och deras tillgångtill information på Internet är ett område som bör ses över närmare. Detpoängteras att nya tjänster och produkter inom IT-området måste göras till-gängliga och användbara för alla. En generell tillgänglighet är sam-hällsekonomiskt lönsam och bör eftersträvas. Staten har här en viktig roll närdet gäller att påverka tillverkarna av nya system och produkter och att styrautvecklingen i mer tillgänglig riktning. En satsning från statens sida på t.ex.bredbandsinfrastruktur bör på olika sätt innehålla åtgärder som säkerställeren sådan utveckling. I propositionen görs bedömningen att det är viktigt attfunktionshindrade personers behov beaktas tidigt i en kommande satsninginom bredbandsområdet.Socialutskottet ställer sig bakom dessa bedömningar och anser att motions-yrkandet i allt väsentligt är tillgodosett.Trafikutskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning om informationsteknikens bety-delse för att öka funktionshindrades och äldres livskvalitet.