bet · GO01TU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Motion T519 (m) yrkande 3 avstyrksföljaktligen.8.2.3 Fortsatt stöd till trafikhuvudmännenMotionsförslagI ett flertal motioner anförs att ett fortsatt statligt stöd tillkollektivtrafiken är nödvändigt. Det gäller bl.a. motionernaT232 av m.fl. (s), T533 av . (s) och T824 av m.fl.(s).sa () kräver i motion T512 skäligt stöd förBohusbanan. Likaså Per m.fl. (mp) pekar i motionT513 på behovet av fortsatt statligt stöd för helaBohusbanan. I motion T517 anför ke Carnerö och RositaRunegrund (båda kd) betydelse och att linjenäven bör stödjas i samverkan mellanRikstrafiken och trafikhuvudmännen.I motion T530 av () och KennethJohansson (c) och i motion T808 av ()framhålls att det statliga stödet till trafikhuvudmännen längsInlandsbanan, som används till att stödja busstrafik,också bör användas för tågtrafik.Utskottets ställningstagandeStaten, , Svenska Kommunförbundetoch tecknade enprincipöverenskommelse som innebar att det skulle utgåstatlig ersättning till trafikhuvudmännen för att de övertagitansvaret för persontrafiken längs vissa länsjärnvägar.Tidigare hade staten ansvar för denna trafik. Avtalen omersättning gällde i de flesta fall t.o.m. den 30juni 2000. Därefter har beslutats att avsätta medel frånRikstrafikens anslag för att säkra trafik, som omfattas avöverenskommelsen, fram till den 31 december 2000.Rikstrafiken har i en skrivelse föreslagit regeringen att statligt stöd skallutgå för den av trafikhuvudmännen redan upphandlade trafiken längs läns-järnvägarna . Regeringen delar Rikstrafikens uppfattning ochanser att Rikstrafiken bör ges mandat att även stödja sådantrafik. Medel härför har beräknats under anslaget Rikstrafiken:Trafikupphandling.Stöd till trafikhuvudmännen kommer således att utgå även . Detblir Rikstrafiken som skall avgöra hur stödet skall fördelas. Därmed skapasmöjligheter för trafikhuvudmännen att trygga trafiken längslänsjärnvägarna.När det gäller stödet till trafiken längs , vilken fråga tas upp itvå motioner, vill utskottet framhålla att det är trafikhuvudmännen som haratt avgöra hur stödet skall användas.Av det anförda följer attmotionerna till väsentligdel är tillgodosedda.Något initiativ frånriksdagens sida är inteerforderligt. Motionernaavstyrks därför i dennadel.9 GotlandstrafikenAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ett regeringsförslag omGotlandstrafiken (yrkande 1). Regeringen föreslår attriksdagen antar förslaget till lag med bemyndigande omutjämning av taxor för vissa lastbilstransporter.Vidare behandlar utskottet följande motioner:- T211 yrkande 21 av m.fl. (fp),- T231 yrkande 21 av m.fl. (c),- T605 av (),- T607 av m.fl. (s),- T611 av och (båda m),- T615 av (),- T619 av (),- T634 av och (båda c),- T635 av m.fl. (v),- T636 av (),- T642 yrkande 13 av ,n m.fl. (m),- T644 av m.fl. (s),- T656 av (),- T807 av och (båda s),- N263 yrkande 7 av (),- N268 yrkande 6 av ngström m.fl. (fp).9.1 Översyn av Gotlandstrafiken9.1.1 Regeringens förslagRegeringen förelår att en ny lag med bemyndigande omutjämning av taxor för vissa lastbilstransporter införs.Lagförslaget är identiskt med den nuvarande lagen(1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor förvissa lastbilstransporter som upphävs vid utgången av år2000.Skälen för regeringens förslag är att regeringen i avvaktan på attutestående frågor runt Gotlandstrafiken skall kunna lösas mer långsiktigtanser att en avveckling av Gotlandstillägget inte bör fullföljas och attGotlandstillägget bör bibehållas på dagens nivå. har avvecklingenav Gotlandstillägget skjutits upp år för år genom ändringar i lagen (1996:20)om upphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning avtaxor för vissa lastbilstransporter. Fortsatta ändringar i lagen skapar enkomplicerad författningsstruktur. Detta är skälet till att en ny taxeutjäm-ningslag med samma innehåll som lag föreslås i stället.Pristilläggsnivåer och andratillämpningsföreskrifter kommer liksomtidigare att regleras genomregeringsförordningar och Sjöfartsverketsföreskrifter.9.1.2 MotionsförslagFlera motioner framhåller betydelsen av att trafiken till ochfrån får en långsiktig lösning.Sven m.fl. (c) menar i motion T231 att bör betraktassom en del av fastlandet i transporthänseende. Vidare sägs att näringslivetsinvesteringar bromsas så länge en långsiktig lösning inte kommer till stånd. Imotion T605 av () framhålls behovet av en utredningför att se över Gotlandstrafiken både vad gäller godstrafiken ochpersontrafiken i syfte att ge en långsiktig lösning. I motion T611 av NilsFredrik och (båda m) understryks behovet av etthelhetsgrepp angående Gotlandstrafiken.I motion T634 av och (båda c) krävs attfraktkostnaderna på färjor mellan och fastlandet återställs till dennivå som gällde före delavvecklingen av Gotlandstillägget. ()anför i motion T636 att Gotlandstrafikens och höghastighetsfärjans turlistainte skall inskränkas under innevarande år (yrkande 1). Han yrkar vidare(yrkande 2) att det särskilda påslaget på frakttaxor till och från Gotlandavskaffas från och med årsskiftet 2000/01. Dessutom anförs i motionen(yrkande 3) att frågan om taxor m.m. för frakter måste ges en snar lösningsom innebär att det gotländska näringslivet ges likvärdigakonkurrensförutsättningar som övriga landet.Per-Richard Mol,n m.fl. (m) vill enligt motion T642 att regeringen lämnarförslag till ett långsiktigt system som ersätter nuvarande ordning vad gällerGotlandstrafiken. Konkurrensreglerna måste förändras så att alternativatrafiklösningar kan erbjudas.Lilian Virgin (s) framhåller i motion T656 behovet av en analysbeträffande ägandet av tonnaget i den gotländska färjetrafiken. (båda s) pekar i motion T807 på behovet av ett snabbtbeslut i frågan om fraktpriser till och från . I motion N263 av HelenaBargholtz (fp) framhålls behovet av ett snabbt beslut i frågan om fraktprisertill och från Gotland.I motion T607 av m.fl. (s) anförs att färjelinjerna samt är de färjeförbindelser som bäst svararmot näringslivets och passagerarnas behov. Både för godset och förpersontrafiken är det nödvändigt med två hamnar. I motionen framhålls attett enhamnsalternativ innebär en ökad miljöbelastning samt medförväsentliga kostnadsökningar på grund av längre transportsträckor.Eva m.fl. (s) anför i motion T644 att en flyttning avfärjetrafiken till en annan hamn än utan tvekan medför en ökadbelastning på miljön som det medför stora kostnadsökningar förlångväga transporter.9.1.3 Utskottets ställningstagandeBåde person- och godstrafiken på subventionerasgenom det statliga transportstödet. Godstrafikensubventioneras dessutom genom det s.k. gotlandstillägget.Riksdagen beslutade (prop. 1995/96:44, bet.1995/96:TU7, rskr. 1995/96:99) att Gotlandstillägget skulleavvecklas med en tredjedel samtatt lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning avtaxor för vissa lastbilstransporter (taxeutjämningslagen)skulle upphöra att gälla vid utgången av . Vid denförsta avvecklingsetappen steg fraktpriserna till och frånGotland kraftigt, vilket fick negativa konsekvenser förnäringslivet och de boende på . Upphävandet avtaxeutjämningslagen har därför genom riksdagsbeslutskjutits upp år i avvaktan på en långsiktig lösning avfrågan om transportstöd till och från Gotland.Regeringen uppdrog åt ochRikstrafiken att analysera effekterna av en separation avgods- och persontransporterna med fartyg till och frånGotland. Myndigheterna redovisade sitt uppdrag den 30juni 2000. Rapporten har remissbehandlats.I myndigheternas redovisning konstateras brister i utformningen avGotlandstillägget, som bl.a. anses konkurrenssnedvridande då detmissgynnar gotländska transportörer. Myndigheterna anser attGotlandstillägget bör avvecklas och förordar en förhandlingslösning om huravvecklingen skall ske. Fram till dess bör Gotlandstillägget vara kvar.Regeringen delar och rikstrafikens bedömning att det finnsbrister i utformningen av Gotlandstillägget samt att det bör avvecklas på sikt.Regeringen anser dock att en avveckling av Gotlandstillägget nu skulleinnebära ökade fraktkostnader som alltför kraftigt skulle drabba boende ochföretag på . Regeringen gör bedömningen att en avveckling avGotlandstillägget bör kopplas till en eventuell förändring av färjetrafiken tiloch från . Detta kan ske tidigast efter utgången av dågällande avtalsperiod löper ut. Regeringen pekar på att läge iÖstersjön medför en transport- och konkurrensmässig nackdel och anser attdet är angeläget att denna nackdel neutraliseras så långt det är möjligt.Sjöfartsverkets och Rikstrafikens rapport tittade också på frågan omeventuella hamnalternativ för Gotlandstrafiken. Myndigheternas rapportredovisar flera alternativa trafiklösningar, dels tvåhamnsalternativ, delsenhamnsalternativ, vilka jämförs kostnads- och kapacitetsmässigt meddagens trafikutbud. Rapporten konstaterar att samtliga tvåhamnsalternativ ärdyrare än samtliga enhamnsalternativ samt att trafik på en hamn germöjlighet till en hög frekvens i trafiken som det genomsnittligatransportavståndet på fastlandet ökar.Rikstrafiken och konstaterar att de presenterade alternativenutgör en intressant bas för fortsatta diskussioner mellan staten och lokalaföreträdare angående den långsiktiga utformningen av Gotlandstrafiken. Debåda myndigheterna avstår därför från att förorda något speciellt alternativ.Regeringen har för avsikt att återkomma till vad gäller denframtida utformningen av färjetrafiken till och från Gotland.Gotlands läge i medför en transport- och konkurrensmässignackdel. Utskottet anser, i likhet med regeringen och motionärerna, att det ärangeläget att denna nackdel neutraliseras så långt det är möjligt.I avvaktan på att utestående frågor runt Gotlandstrafiken kan lösas bör,som regeringen föreslår, Gotlandstillägget bibehållas på dagens nivå.Riksdagen bör sålunda anta lagförslaget. Utskottet vill i likhet medmotionärerna framhålla att det är angeläget att finna en lösning på formernaför det framtida stödet till Gotlandstrafiken. Regeringen bör därför så fortsom möjligt återkomma till med sitt ställningstagande i frågan.Mot denna bakgrund anserutskottet att motionerna inte nupåkallar någon åtgärd frånriksdagens sida. Därför avstyrksmotionerna T231 yrkande 21 (c),T605 (kd), T607 yrkande 1 (s),T611 (m), T634 (c), T636 (m),T642 yrkande 13 (m), T644 (s),T656 (s), T807 (s) och N263yrkande 7 (fp).9.2 Gotlandstrafiken - envägfråga9.2.1 MotionsförslagI flera motioner anförs att färjetrafiken till skallbetraktas som en väg och att ansvaret för Gotlandstrafikenbör överflyttas till Vägverket.I motion T211 av () liksom i motion N268 av Yvonnengström m.fl. (fp) betonas att staten har huvudansvaret för att en godbastrafik kan upprätthållas. Ansvaret för färjetrafiken bör flyttas över tillVägverket för att tydligare peka på färjelinjens betydelse som väg.I motion T607 av m.fl. (s) påpekas att färjelinjerna ingår somen del i den regionalpolitik som skall ge förutsättningar för en regionaltillväxt i hela landet. Färjetrafiken bör tillhöra den infrastruktur som vägaroch järnvägar utgör och färjelinjerna klassas som riksvägar och gesvägnummer.Stig m.fl. (v) begär i sin motion T635 att regeringen skall snabb-utreda frågan om staten skall ta över ansvaret för Gotlandstrafiken genomVägverket.9.2.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare redovisat att regeringen förnärvarande överväger formerna för det framtida stödet tillGotlandstrafiken. Med hänvisning härtill avstyrksmotionerna T211 yrkande 21 (fp), T607 yrkande 2 (s),T635 (v) och N268 yrkande 6 (fp).9.3 Färjeförbindelser9.3.1 MotionsförslagI motionerna T615 och T619, båda av AgneHansson (c), framhålls att enfärjeförbindelse mellan Ölandoch samt mellan ochVisby bl.a. skulle främja turistnäringen.9.3.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärens uppfattning om turismensbetydelse för och att det därför kan finnas fördelarmed att öppna nya färjelinjer. Det finns emellertidsvårigheter med att förverkliga denna tanke.Rätten att bedriva linjesjöfart på är begränsad enligt förordning1997:748. Det innebär bl.a. att den som utför regelbundna sjötransportermellan och svensk fastlandshamn måste anlöpa fastlandshamnenminst året runt. Den nu nämnda förordningen gällerenbart fastlandshamnar. Trafik mellan och berörs inte.I utskottets betänkande 1999/2000:TU1 konstaterade utskottet att Got-landstrafiken är förknippad med betydande kostnader för staten. En nyfärjeförbindelse under turistsäsong medför sannolikt ett intäktsbortfall förden statligt stödda bastrafiken. Det kan också antas vara svårt för enfristående, icke subventionerad trafikutövare att bedriva lönsamsommartrafik på , eftersom fartyg drar kostnader året runt och det äront om ledigt tonnage under sommaren.Utskottet som inte ändratuppfattning avstyrkermotionerna.10 Forskning och SMHIAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet motionerna T212 yrkande42 av m.fl. (kd), T834 av (båda s) samt T838 av IngemarVänerlöv (kd).10.1 Prioritering avforskningsområdenMotionsförslagI motion T212 framhåller m.fl. (kd) attforskning om informationstekniken, forskning som syftartill att sänka produktionskostnaderna för biobaseradedrivmedel, forskning för att finna alternativa tekniker attbygga och underhålla tunnlar i vilka trafikleder kanförläggas samt forskning kring extrema meteorologiska,hydrologiska och oceanografiska händelser bör prioriteras.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat att en ny förbehovsstyrd forskning och utvecklingsarbete till stöd förinnovationssystemet och en hållbar utveckling och tillväxtskall inrättas. Den nya myndigheten, , startar sinverksamhet . skall överta deansvarsområden som handhas avKommunikationsforskningsberedningen (KFB). Utskottethar tidigare framhållit att den transport- ochkommunikationsforskning som bedrivs av KFB kommer attvara av strategisk betydelse även och att detdärför är angeläget att KFB:s nuvarande uppgifter med ensammanhållen transportforskning övertas av den nya (1999/2000:TU1y). Utskottet som vidhållerdenna uppfattning har erfarit att kommer attutveckla FoU-program inom IT-området.De övriga forskningsområden som tas upp i motionen behandlades avutskottet i betänkande 1999/2000:TU1. Utskottet framhöll därvid attbetydande satsningar görs eller planeras för att få till stånd kommersielltbärkraftig inhemsk produktion av biobaserade drivmedel. Utskottethänvisade vidare till att det beträffande forskning för att få fram billigaremetoder för anläggande av trafikleder i tunnlar pågår ett sådant arbete påVägverket, Stiftelsen svensk bergrumsforskning och KTH. Vidareredovisades att bedriver ett omfattande klimatologisktforskningsarbete.Utskottet anser att det är angeläget med forskning inom de områden somtas upp i motionen. Som redovisats ovan är denna forskning redan nu högtprioriterad. Med det anförda anser utskottet att motionen i denna del ärtillgodosedd. Något initiativ från sida är inte erforderligt.Motions-yrkandet avstyrks därför.10.2 observationsmaterialMotionsförslagI motion T838 framhåller () att förfogaröver ett rikt observationsmaterial som sträcker sig långt över 100 årtillbaka i tiden. Observationer bl.a. från ett 25-tal stationer är ej inlagda på data. Motionären anser att det urklimatforskningssynpunkt vore värdefullt att snabbt få alla än så längeendast handtecknade uppgifter i det rikhaltiga observationsmaterialetinlagda på data.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det bör ankomma på att, inomramen för de resurser som finns tillgängliga, avgöra i vilkentakt som observationsmaterialet skall föras över på data.Motionen bör avslås av riksdagen.10.3 SpårtaxiMotionsförslagSylvia och () betonar i motionT834 vikten av att utveckla nya, framtidsinriktadekollektivtrafiksystem. De nämner bl.a. spårtaxi, spårbilaroch Internetbaserade beställningssystem förkollektivbilsanvändning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat liknande motioner (bet.1999/2000:TU1). Då redovisades bl.a. att det vid VTIbedrivs ett forskningsprojekt som går under namnet LightRail - Light Cost. Syftet med projektet, som skall pågå tillår 2003, är att studera på vilket sätt modernaspårvägssystem kan bidra till en långsiktigt hållbarkollektivtrafik. Vidare redovisades att det s.k. Sky i fått ekonomiskt stöd av Linköpingskommun och Östgötatrafiken. En förstudie har genomförts.Utskottet anser liksom tidigare att det är ansvariga forskningsmyndighetersom, på grundval av allmänna riktlinjer från statsmakternas sida, har att taställning i varje enskilt ärende. Det kan inte vara rimligt att pekarut särskilda projekt som bör få stöd. Utskottet avstyrker därför motionen.11 IT, tele och postAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet två regeringsförslag inompolitikområdet IT, tele och post (yrkandena 2 och 28).Riksdagen föreslår att riksdagen2. antar förslaget till lag om kreditering på skattekonto av stöd tillkommuner för anläggande av lokala telenät,28. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslag 37:2Upphandling av samhällsåtaganden, ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst underåren 2002-2004.Vidare behandlar utskottet följande motioner:- T201 yrkande 19 av m.fl. (m),- T211 yrkande 28 av m.fl. (fp),- T212 yrkandena 36 och 37 av m.fl. (kd),- T223 yrkande 10 av ,n m.fl. (m),- T229 yrkande 4 av (),- T231 yrkandena 25-27 av m.fl. (c),- T232 yrkande 11 av m.fl. (s),- T703 av m.fl. (fp),- T713 yrkande 2 av ,us m.fl. (c),- T717 yrkande 3 av m.fl. (m),- T718 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (fp),- T811 av () och (),- T814 av (),- T828 av och (bådakd),- T831 av m.fl. (c),- T835 av m.fl. (s).Utskottet avser att återkomma till vissa IT- och telefrågorunder med anledning av motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden hösten 2000.11.1 Stöd till kommuner för lokalIT-infrastruktur11.1.1 BakgrundRiksdagen har lagt fast riktlinjer för en nationellIT-politik. Som mål för IT-politiken gäller att somförsta land skall bli ett informationssamhälle tillgängligt föralla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000: TU9, rskr.1999/2000:256). För att detta mål skulle nås ställde sigriksdagen bakom ett program för att bygga ut IT-infrastruktur med hög kapacitet i hela landet inom denärmaste åren. Utbyggnaden skall i första hand ske imarknadens regi. Staten angavs dock ha ett övergripandeansvar att se till att hela landet får tillgång till en god IT-infrastruktur. För att främja konkurrens, mångfald och enutbyggnad som kommer hela landet till godo förutskickadesstatliga åtgärder för sammanlagt enligtföljande fördelning.Kostnader för utbyggnad av IT-infrastruktur (miljarderkronor)StatenÖvrigaTotaltStomnätca 2,502,5Regionalt nät2,62,65,2Stöd för bredbandsanslutning3,26,49,6Summa8,39,017,3Regeringen gav en särskild utredare iuppdrag att utarbeta ett förslag till ett nationelltinfrastrukturprogram för bredbandskommunikation. När detgäller stöd för bredbandsanslutning har utredningen idelbetänkandet Kommunstöd till lokal IT-infrastruktur(SOU 2000:68) föreslagit en lag som möjliggör ett sådantstatligt stöd genom kreditering på kommunernasskattekonto.11.1.2 Regeringens förslagRegeringen föreslår att kommuner skall få möjlighet attansöka om stöd för att ordna abonnentanslutning med högöverföringskapacitet framför allt i glest bebyggda områden.Investeringen skall för att vara bidragsberättigad godkännasav respektive länsstyrelse eller regionalt självstyrelseorgan.Enligt förslaget skall stödet tillgodoföras kommunerna iform av en kreditering på deras skattekonto. Krediteringenskall avse stödberättigade åtgärder som utförts underperioden den 1 juli 2000-den 31 december 2004.Regeringen anser att den valda finansieringsformen motiveras avsambandet mellan förslaget om kommunstöd och det förslag tillskattereduktion för abonnenters bredbandsanslutning som regeringenpresenterat i proposition Skattereduktion för utgifter för vissa anslutningarför tele- och datakommunikation (prop. 2000/01:24). Båda dessa stödformerskall nämligen rymmas inom samma kostnadsram, , ochfinansieras gemensamt på statsbudgetens inkomstsida. Enligt förslaget börregeringen bemyndigas att utfärda en förordning som närmare reglerar detkommunala stödet för lokal IT-infrastruktur.11.1.3 MotionsförslagRegeringens förslag avvisas av Moderata samlingspartietgenom m.fl. i motionerna T717 respektive T223.Motionärerna framhåller att marknaden klarar av att byggaut bredbandsnäten i kommunerna utan stöd och anser attden förordade finansieringstekniken med skatteavdragkringgår utgiftstaket. För att främja en ökaduppkopplingstäthet bör det i stället införas avdragsrätt förinstallationskostnader hos enskilda personer.ven liberalerna motsätter sig genom EvaFlyborg m.fl. i motion T718 regeringens förslag.Motionärerna anser att stödet i värsta fall kan få till följd attföretag ställer sig och väntar på vilka områden utredningenkommer att peka ut som statligt stödberättigade i stället föratt satsa egna pengar. Statliga pengar riskerar dessutom attslå ut ny teknik och att hålla priserna på en högre nivå.Enligt motionärerna sker en fortsatt utbyggnad avbandbredd bäst genom att efterfrågan på marknaden ökar,fler tjänster blir tillgängliga och att tekniken förbättras.Staten skall därmed inte garantera bandbredd åt vartendahushåll utan snarare främja en god konkurrens, en godmångfald på nätet och tillse att Post- och telestyrelsenbevakar denna konkurrens. Om infrastrukturutbyggnadentillåts fortsätta på marknadsmässiga villkor kommer detsenare att visa sig vilka brister som kvarstår och vilka behovsom finns.Centerpartiet framhåller genom ,us m.fl. imotion T713 att en heltäckande IT-infrastruktur är ettnödvändigt steg för att kunna förverkliga id,n om en digitalallemansrätt. Regeringens IT-politik präglas dock av lågambitionsnivå och möjliggör inte en snabb utbyggnad avbredband i hela landet. Med regeringens förslag kommerheller inte mindre orter och kommuner att kunna finansieraden del av bredbandsutbyggnaden som de förväntas stå för.Enligt motionärerna är det i stället nödvändigt att regeringensläpper på prestigen och erkänner att pågående program förutbyggnad av bredband är otillräckligt. Regeringen bördärför återkomma till med en strategi för attgarantera ett finmaskigt bredbandsnät, i huvudsak beståendeav optisk fiber, till "nära hemmet".Owe () skriver i motion T229 att det finns en riskför att små kommuner i glesbygd med knappa ekonomiskaresurser inte kan tillgodogöra sig det föreslagna stödet förbredbandsutbyggnad. Regelsystemet bör därför följas uppnoggrant och reglerna göras generösare om den förväntadebredbandsutbyggnaden inte blir av.11.1.4 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att informationstekniken har stor betydelseför samhällsutvecklingen. Det är därför viktigt att enkapacitetsstark och säker IT-infra-struktur skyndsamt byggsut så att hushåll och företag i hela landet ges godamöjligheter att utnyttja den nya tekniken tillkonkurrenskraftiga priser.Utskottet konstaterar att det finns olika uppfattningar om behovet avstatliga insatser för fortsatt utbyggnad av IT-infrastrukturen. Moderatasamlingspartiet tillsammans med liberalerna motsätter sig detföreslagna kommunala IT-stödet. menar däremot attregeringens förslag är alltför blygsamt och förordar en betydande statliginsats för att bygga ut en heltäckande nationell digital infrastruktur.Utskottet anser det angeläget att utbyggnaden av en väl fungerande IT-infrastruktur i största möjliga utsträckning sker i marknadsmässig regi. Förnärvarande pågår också omfattande investeringar av olika aktörer iutbyggnad av bredbandsnät i ett stort antal kommuner. Utskottet anser attdenna utveckling är positiv. De ekonomiska förutsättningarna förutbyggnaden varierar dock starkt över landet. Av IT-politiskabeslut följer att informationssamhället skall vara tillgängligt för alla.