bet · GN01NU13 · 2000-03-21 00:00:00 — Liksom politiken äräven arbetstagare, universitet, skolor och lagarutsatta för internationell konkurrens och jämförsvid företagsetableringar, säger motionären och anseratt i större utsträckning måste ta till varainitiativkraften hos enskilda människor,tillhandahålla god utbildning samt ha godanpassningsförmåga och företagaranda. De nordiskaländerna - särskilt - har ett unikt läge förutveckling av kunskaps- och tjänsteindustrierna,anför motionären. har, liksom denamerikanska , en av de högstaanvändningsnivåerna i världen av Internet, pc ochmobiltelefoner. För att denna nya, unikaförutsättning skall kunna nyttiggöras fullt ut,fordras att skatteregler, företagsmiljöer ochnätverk utformas så att de kan mäta sig medmotsvarande i och att det sker enfortsatt utbyggnad av bredband och mobiltelefoni,anför motionären.I stort sett alla är överens om att det är ismåföretagen som de nya jobben kommer att skapas,sägs det i motion 1999/2000:N272 (m). Det är därförviktigt att såväl attityderna till som villkoren förföretagande och entreprenörskap förbättras, anförmotionärerna. De hänvisar till , enligt vilken nyföretagandetsedan länge har minskat i stora delar av landet.Även i har nyföretagandet minskatkraftigt - en nedgång mellan åren 1997 och1998 och . Föratt bryta denna nedåtgående trend behöver regler ochskattesystem anpassas så att företagen kankonkurrera och därmed skapa en grund för ökadefterfrågan på arbetskraft, hävdar motionärerna. Attgöra företagsreglerna färre, enklare och mer stabilaär en angelägen reform för att få fler företag ochfler arbeten till , anser de.Bidragsberoendet kan och skall brytas genom lägreskatter, ökat företagande och möjligheter till nya,riktiga jobb, och bör ge regeringen iuppdrag att lägga fram förslag i denna riktning.Statens roll i samhällsekonomin skall vara attsätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden,ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samtatt skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt,anförs det i partimotion 1999/2000:N384 (kd). Närstaten agerar såväl domare som spelare på marknadenär risken stor att konkurrensen snedvrids och attinvesteringar inte görs på ett optimalt sätt i deföretag som har de bästa förutsättningarna, ansermotionärerna. En av statens viktigaste uppgifter ärvidare att bedriva en ansvarsfull finanspolitik somger förutsättningar för stabila statsfinanser, låginflation och minskande statsskuld, sägs det. Denpolitiska attityden till företagare och företagandeär viktig för att fler skall känna att det är löntatt starta och vidareutveckla företagsidéer ellerverksamheter, anför motionärerna. De hävdar attattityden inte sällan har varit att de flestaföretagare nog är skattesmitare som behöver hållasefter med fler och hårdare regler, vilket har lettfram till en ständigt växande regelskog och ettständigt växande kontroll- och uppgiftslämnarsystem.Småföretagarens betydelse i svensk ekonomi har ökatoch kommer att öka , säger motionärerna.Omkring tre fjärdedelar av de privata företagen iSverige har ingen anställd. Det är viktigt attSverige får ett mer småföretagsvänligt klimat änhittills, eftersom det är i små företag som deflesta nya arbetstillfällen skapas, ansermotionärerna.Huvudinriktningen för en politik för fler företagoch företagare måste vara att skapa goda villkor förföretagandet genom låga skatter och minskat krångel,anförs det i motion 1999/2000:N387 (c). Detpersonliga ägandet måste värnas och kapital somplaceras i företag får inte missgynnas, sägermotionärerna. Vidare är tillgången till enfungerande infrastruktur av största vikt. På kortsikt kan faktorer som regelverk, kapitaltillgång ochkonkurrenslagstiftning åtgärdas och ge snabbtgenomslag, medan det på också är viktigtatt arbeta med attityder, menar motionärerna ochtillägger att ett förutsägbart och långsiktigtskattesystem dessutom är absolut nödvändigt förföretagandet. Ett väl fungerande samspel mellannationell och regional tillväxtpolitik är avgörande,anför motionärerna vidare och anser att ennationell, sektorssamordnad tillväxtpolitik förregionerna måste utvecklas. Landets regioner/länmåste vara internationellt konkurrenskraftiga, ifråga om investeringar i allmänhet och i fråga omkunskapsintensiva investeringar i synnerhet, sägsdet. anser att regeringens agerandenär olika företag valt att flytta ut sinahuvudkontor är svagt, sägs det i motionen. Allt börgöras för att huvudkontoren skall ligga kvar iSverige. En noggrann analys bör genomföras för attfinna orsaker till den nuvarande situationen och föratt finna lösningar för att komma till rätta medproblemet, anför motionärerna.Trots att alltfler tycks ha blivit medvetna omvikten av ett bra företagsklimat, behövs detfortfarande förändringar för att skapa enklareregelverk, sänkta arbetsgivaravgifter, förbättradriskkapitalförsörjning, m.m., anförs det i motion1999/2000:N360 (c). Ett område som, enligtmotionärerna, ofta glöms bort i sammanhanget ärfrågan om hur det sociala skyddsnätet skall varautformat för att passa ett arbetsliv där alltflerinte längre har en traditionell anställning utan istället startar eget, har projektanställningar etc.Därför behövs det en översyn av de sociala ochekonomiska skyddsnäten, anser motionärerna. En sådanöversyn bör avse regler för a-kassa, starta-eget-bidrag, sjukkassa, m.m. och ta upp frågor omsamordning av system och frågor om en bättre och merflexibel tillämpning av systemen.I motion 1999/2000:N389 (c) begärs ettriksdagsuttalande om förbättrade villkor för de småföretagen. I motionen nämns minskad skatt på arbete,en mindre reglerad arbetsmarknad med störremöjligheter till projekt- och viss-tidsanställningarsamt mer flexibla och kortare arbetstider.Statsmakterna måste bidra till en sådan utformningav näringslivet som leder till fler nya och växandeföretag, anförs det i motion 1999/2000:N361 (fp).Det gäller de ekonomiska villkoren på kredit- ochlånesidan, regelsy-stemet i arbetslivet och det allmännanäringsklimatet. I motionen tas också upp den alltstarkare internationaliseringen, som sägs kunna ledatill att stora företag har s.k. fjärrstyrdaverksamheter. Detta är särskilt problematiskt närett företag finns på en ensidig arbetsmarknad ochföretaget i fråga dominerar orten, ansermotionärerna och pekar på att avståndet mellan ägareoch företaget med dess anställda kan medföraproblem. Statsmakterna bör vara uppmärksamma pådetta problem och generellt främja "närstyrning" istället för att favorisera "fjärrstyrning", sägsdet. Även företag som ger sig in på nyaverksamhetsområden, t.ex. tjänsteföretag inomservice, vårdsektorn och turism, bör kunna komma ifråga för särskild stimulans, anser motionärerna.Det gäller framför allt små företag och företag därkvinnor har en ledande ställning.De selektiva företagsstöden bör avvecklas, anförsdet i motion 1999/2000: N386 (fp). Ofta innebär stödtill ett visst företag att jobb går förlorade hoskonkurrenten, påstår motionärerna. De förordardärför att de selektiva stöden skall minskas ochersättas med förbättrade, generella villkor. Sänktaarbets-givaravgifter och förbättrade skattevillkor iövrigt för småföretag samt avregleringar och minskatkrångel är ett bättre sätt att stödja företagen,åtgärder som inte heller innebär någon snedvridningav konkurrensen, anför motionärerna.Det behövs bättre villkor för småföretagandet,anförs det i motion 1999/2000:A230 (fp). har det rests nya hinder för företagandet,hävdar motionärerna. De anser att de politiskaåtgärder som krävs för ett bättre företagsklimat ihuvudsak är generella - lägre skatter på arbete ochinvesteringar och mindre krångel för företagen.I partimotion 1999/2000:Fi213 (mp) begärs ettriksdagsuttalande om behovet av att stimulera lokalkultur och uppbyggandet av lokala och regionalanätverk. Diskussionen kring småföretagandets villkortenderar att kretsa kring löner, skatter och räntor,trots att en mängd andra faktorer har lyfts fram iSmåföretagsdelegationens förslag och trots att enmängd studier visar att det är annat som avgörkonkurrenskraft och utvecklingsförmåga, sägermotionärerna. De beklagar att det har varit ettsvagt intresse för byggande av nätverk och för attbygga upp ett samarbete mellan små och medelstoraföretag. Det är, enligt motionärerna, viktigt attframväxten av en stark lokal kultur och identitet,en gemensam kompetensbas samt ett lokalt förankratkapital stimuleras. Ett samspel mellan offentligasatsningar på regionala högskolor och de lokaltförankrade industriella utvecklingscentrumen,förordas av motionärerna. De menar att det finnsgoda möjligheter att skapa en positiv samverkan medsvensk storindustri genom kraftfulla och profileradehögskolesatsningar som knyter an till och byggervidare på ett befintligt regionalt näringsliv. Encentral fråga bör därvid vara hur dynamiska,ekonomiska relationer mellan små och stora företagsamt mellan småföretag inbördes kan stimuleras, sägsdet.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade - kortfattat - frågan omnäringspolitikens inriktning senast i december 1999i betänkande 1999/2000:NU1 om utgiftsområde 24Näringsliv. I reservationer (m, kd, fp; c)redovisades respektive partiers syn pånäringspolitikens inriktning. I det näringspolitiska betänkandet1998/99:NU6 behandlades också - merutförligt - frågan om näringspolitikens inriktning,med reservationer (m, kd, fp; c).Regeringen har aviserat en proposition om vissaorganisationsfrågor inom näringspolitiken till den22 . Underlaget för propositionen är främsttvå utredningar som har letts av rektorn vidKungliga tekniska högskolan (KTH) direktörerna . I den förstnämnda utredningen föreslåsbildande av följande fyra nya funktioner:- Ny forsknings- och innovationsberedning inomRegeringskansliet.- Ny , baserad främst på verksamheterinom nuvarande Kommunikationsforskningsberedningen,och den enhet inomNärings- och teknikutvecklingsverket () somansvarar för teknikfrågor.- Nytt nationellt centrum förverksamhetsutveckling, baserat på centralafunktioner vid och AB.- Ny analysfunktion, benämnd ,baserad på främst analysfunktioner ochStatens den andra utredningens sammanfattning presenterasslutsatser och förslag under följande rubriker:- Det startas för få småföretag i Sverige.- Dagens småföretagspolitik står på en bräckliggrund.- De direkta ekonomiska stöden kan i huvudsakläggas ned.- Staten bör utveckla en beställarroll inomsmåföretagspolitiken.- Information, kunskap och nätverk är den nyagenerationens småföretagspolitik.- Tre regelsystem där det lilla och växandeföretaget kommer i kläm måste förändras. (Deregelsystem som avses är de s.k. stoppreglerna,fåmansbolagslagstiftningen och de administrativaregelkraven, vilka samtliga konstateras vara underbehandling på annat håll. Härtill nämner utredarnaockså arbetsrättslagstiftningens utformning. )- Myndighetsrollen inom småföretagspolitiken måsterenodlas.De två utredningarna har behandlats vid hearingar,anordnade av ochfebruari 2000. Utredarna har fortsatt sitt arbete, enligt ett beslutfrån , med ettuppdrag att föreslå organisatoriska förändringar förde näringspolitiska aktörerna i linje med förslageni den rapport som utredarna lade fram i december1999. Utredarna redovisade resultatet av dettaarbete i en rapport. Idenna föreslås att statens framtida arbete för fleroch växande företag skall baseras på följande sjuhörnstenar:- ett enhetligt system för rådgivning ochfinansiering,- arbete med kunskapsplattformar på alla nivåer,- fokusering på några få prioriterade grupper,- strategiska, regionala utvecklingsinsatser,- symmetriska och rättvisa regelsystem,- möjlighetsskapande konkurrensutsättning,- en lärande politik.Näringsdepartementet har presenteratrapporten av näringspolitiken (Ds2000:12) som ett led i departementetsverksamhetsplanering. I rapporten jämförs Sverigesutveckling med andra . Åtta av desjutton verksamhetsmål som formulerats inomNäringsdepartementet för att representera detövergripande målet tillväxt, och som är möjliga attmäta i en internationell jämförelse, har studerats.Dessa åtta mål är följande:- en förbättrad lönebildning,- en väl fungerande arbetsmarknad,- - en ledande IT-nation,- hållbar kommunikationsförsörjning,- fler och växande företag i hela landet,- fungerande marknader och konkurrens,- väl fungerande arbetsrättsliga regler,- en god arbetsmiljö.Av rapporten framgår att är den ledande IT-nationen i och tillsammans med Förentastaterna ligger i världstoppen. Arbetsmiljön är iSverige mycket god vid en internationell jämförelse- har näst lägst frekvens olycksfall iarbetet. är ett föregångsland även när detgäller trivsel och inflytande på arbetsplatsen.Rapporten visar också att har en höginterregional flyttningsbenägenhet och högst uppmättbaskunskap hos arbetskraften. Dessutom är byråkratinvid företagsstarter bland de lägsta i världen. Ettannat område där visar på bra resultat irapporten är möjligheter till vidareutbildning.Rapporten visar emellertid också på områden därSverige intar en sämre position. Det finns t.ex. skillnad mellan olika regioners tillväxt.Arbetskraftsdeltagandet för män och personer medutländskt medborgarskap är jämförelsevis lågt. Förverksamhetsmålen En förbättrad löneutbildning ochFungerande marknader och konkurrens visarundersökningen att nästan alla andra länder somjämförts med har nått bättre resultat. Densvenska lönebildningen har historiskt sett intefungerat väl, och av jämförelser med de länder somhar klarat lönebildningen bäst framgår att dessa harhaft en god produktivitetsutveckling. Den svenskaprisnivån översteg såväl den genomsnittliga EU-nivånsom prisnivå med 20 %.Utskottets ställningstagandeUtskottets syn på näringspolitikens inriktningöverensstämmer med den som redovisades ibudgetpropositionen för och som hadeföregåtts av överläggningar mellan regeringen,och Miljöpartiet.Inledningsvis konstaterar utskottet att den svenskaekonomin utvecklas väl. De offentliga finanserna ärsanerade, inflationen och räntenivån är historisktlåga, den inhemska ekonomin växer starkt ochbytesbalansen visar på stora överskott.Arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas gynnsamt.Efterfrågan på arbetskraft, avspeglad i nyanmäldalediga platser vid arbetsförmedlingarna, var ifebruari 2000 den högsta . Sysselsättningenstiger kraftigt och arbetslösheten sjunker.Industriproduktionen har ökat med mellanåren 1995 och 1999. Antalet nystartade företaguppgick till 33 860 - till1998 har antalet nystartade företag legat på igenomsnitt drygt 35 000 . Antalet konkurserfortsätter att minska. uppgick antaletföretagskonkurser till 6 645, vilket var det lägstaantalet under hela 1990-talet.Utskottet anser att vägledande för dennäringspolitik som bör bedrivas är att den skallbidra till att skapa förutsättningar för tillväxt,sysselsättning och välfärd i hela . Det ärviktigt att understryka att tillväxten skall varaekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar.Utskottet vill också erinra om att ligger iframkant på IT-området. I en nyligen publiceradundersökning av en internationell dataorganisation,(), - World TimesSurvey 2000 - jämfördes 55 länder avseende 23variabler på IT-området, t.ex. pc-infrastruktur,social infrastruktur, Internet-användning ochutbildningsnivå. I denna jämförelse placerar sigSverige först, följt av ochFinland.Sveriges ledande position på IT-området framgårockså av den benchmarkingrapport somNäringsdepartementet presenterat. Sverigeligger vidare väl till i en internationelljämförelse när det gäller sådant som arbetsmiljö,vidareutbildning och enkelhet vid företagsstart.I en nyligen publicerad rapport från Invest inSweden Agency (), Klimatet för utländskainvesteringar i , anges det svenskaföretagsklimatet höra till de bästa i världen. I eninternationell jämförelse ligger på sjundeplats. Jämfört med har passeratsådana länder som , ochTaiwan. Den positiva bilden förstärks av den dynamiksom kännetecknar den svenska IT-sektorn, sägs det irapporten.Enligt utskottets mening har ett moderntoch bra företagsklimat, som dock kan bli bättre,speciellt för de små företagen. skall intekonkurrera med låga löner och okvalificerade arbetenutan med kunnande, kompetens och ett högt teknisktinnehåll i tjänste- och varuproduktionen. I dennäringspolitik som krävs för framtiden ingår olikadelar som berörs i vissa av de här aktuellamotionerna. Ett område är förenklingar försmåföretagen. Ett annat område avser olika åtgärderför att främja förnyelse av näringslivet. Det rörsig om teknikspridning, kompetensutveckling ochinnovationsfrämjande åtgärder. Vidare måstelönsamheten för investeringar i företag ligga på enrimlig nivå, och riskkapital kunna tillhandahållasframför allt till små, växande företag. En effektivkonkurrens är också av stor betydelse, såväl för desmå företagen som för konsumenterna. Utskottetåterkommer i det följande till flertalet av denämnda områdena.I motion 1999/2000:Fi213 (mp) berörs, somredovisats, betydelsen för småföretagen av lokalaoch regionala nätverk och behovet av samverkan.Detta är områden som ingår i den näringspolitik somutskottet förordar. I den nya regionalanäringspolitik som håller på att ta form, främstgenom tillväxtavtalen, är målet just att utifrån deregionala förutsättningarna stimulera en hållbarekonomisk tillväxt. Utskottet utgår från att det sommotionärerna efterfrågar kommer att ingå som ennaturlig del av den framtida näringspolitiken,varför något riksdagsuttalande i saken inteerfordras. Utskottet behandlar tillväxtavtalen i ettsenare avsnitt.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner - 1999/2000:Sk692 (m),1999/2000:A805 (m), 1999/2000:N335 (m),1999/2000:N205 (m), 1999/2000:N239 (m),1999/2000:N272 (m) 1999/2000:N384 (kd),1999/2000:N387 (c), 1999/2000:N360 (c), 1999/2000:N389 (c), 1999/2000:N361 (fp), 1999/2000:N386 (fp),1999/2000:A230 (fp) och 1999/2000:Fi213 (mp) - iberörda delar.Statliga företagMotionernaTvå olika typer av frågor berörs i de här aktuellamotionerna rörande statliga företag, nämligenförslag om försäljning av företagen och förslag omändrad sammansättning av styrelserna för företagen.Riksdagen bör hos regeringen begära en utredning omkvotering till styrelseposter i företag med statligtägande, anförs det i motion 1999/2000:N341 (s).Motionärerna hänvisar till statistik som redovisadesi betänkande Ledare, makt ochkön (SOU 1997:135), enligt vilken både kvinnor ochmän är familjeförsörjare och den politiska ochfackliga makten är jämnare fördelad mellan könen äntidigare. På dessa områden har kvinnor sålundaekonomisk makt, konstaterar motionärerna. Inäringslivets ledarskikt saknas dock i stort settkvinnor - av de privata arbetsplatserna saknarkvinnliga chefer helt, och av börsföretagensverkställande direktörer är män. Männen innehar enklar majoritet av styrelse- och ledningsposterna istatliga företag, konstaterar motionärerna vidareoch påpekar att i regeringens skrivelse 1999/2000:20angående företag med statligt ägande finns ingenredogörelse för jämställdhet. En sådan redovisningplaneras för , men av årsredovisningarnaframgår att kvinnorna i stort sett saknas påstyrelseposterna, säger motionärerna. De förordarkvotering för att öka kvinnors andel på beslutandeposter inom näringslivet - en ordning som förnärvarande diskuteras i Norge.En plan för försäljning av statlig verksamhetbegärs i partimotion 1999/2000:N322 (m). Statensfrämsta uppgift inom näringspolitiken är att skaparamar och regler för företagens verksamhet och bidratill att skapa gynnsamma förutsättningar förlångsiktig tillväxt, fler företag, flerarbetstillfällen och god konkurrens, anförmotionärerna. De anser att en privatisering av destatliga företagen skulle åstadkomma följande:renodla statens roll som lagstiftare och normgivare,stärka de privatiserade företagen, sprida intressetför sparande i aktier till nya grupper och breddariskkapitalmarknaden samt ge staten inkomster somkan användas till andra, mer angelägna ändamål.Motiven för det statliga ägandet är svaga ochotillräckliga, sägs det vidare i motionen. Allverksamhet som kan bedrivas bättre eller lika bra iprivat som i offentlig regi bör vara privatägd,anför motionärerna och menar att konkurrensutsattverksamhet bör bedrivas i privat regi. Allverksamhet som lika effektivt eller bättre kandrivas i full konkurrens skall utföras på ett sådantsätt, sägs det. Även monopolverksamhet anses oftakunna bedrivas bättre i privat än i offentlig regi,t.ex. genom att driften av en monopolbetonadverksamhet läggs ut på entreprenad genom ett öppetupphandlingsförfarande. De förordadeprivatiseringarna bör genomföras på ett sätt sombidrar till att långsiktigt breddariskkapitalmarknaden. Detta bör främst åstadkommasgenom följande tre huvudtyper av åtgärder: enreformering av skattesystemet, främjande avintresset hos allmänheten för att äga svenska aktiersamt ökade möjligheter för anställda att äga aktieri de företag där de arbetar. Försäljningarna bör,enligt motionärerna, genomföras enligt följande treprinciper: försäljningen skall stärka företaget,allmänheten skall erbjudas att köpa aktier samt deanställdas delägarskap skall underlättas.Moderata samlingspartiet anser att i första handett trettiotal statliga företag bör privatiserashelt eller delvis. Privatiseringarna kan delas in iföljande tre grupper: breda aktiespridningar överbörsen, direktförsäljningar samt bolag ellerverksamheter under någon form av strukturering ellermed behov av omstrukturering där ägarbreddning ellerförsäljning kan bli aktuell. I motionen lämnas enutförlig redovisning över de privatiseringar somförordas. Vidare beskrivs hur försäljningarna av deolika bolagen och verksamheterna bör utföras.Redovisningen upptar följande bolag: ,, och flygplatser,, , Luossavaara KiirunavaaraAB (), , Nordbanken ,, , , SAS SverigeAB, (),, AB , Svenskarymdaktiebolaget, AB , AB , Radiooch , , , ABTumba Bruk, , , , ,Värdepapperscentralen VPC AB.Regeringen bör omgående presentera en plan förprivatiseringar av statliga bolag, anförs det ocksåi en annan partimotion från Moderatasamlingspartiet, 1999/2000:Sk692 (m). Konkurrens börprägla hela den svenska ekonomin och konkurrensenbör stärkas genom att statligt ägande i näringslivetavvecklas, menar motionärerna. De anser att enprivatisering av de statliga företagen tydliggörstatens roll som lagstiftare och normgivare, ökarstatskassans inkomster, breddar riskkapitalmarknadentill nya grupper och stärker de privatiseradeföretagen.Riksdagen bör göra ett uttalande om ökadägarspridning genom utförsäljning av statligaföretag, anförs det i partimotion 1999/2000:N384(kd). Staten är en mycket stor aktie- ochföretagsägare, konstaterar motionärerna medbeklagande. Ett skäl för försäljning av statensaktier i företag är, enligt motionärerna, attrenodla statens roll - staten skall sätta ramar ochövervaka spelreglerna men inte sköta företagandet.Ett annat skäl är att ägandet bör spridas. Etttredje skäl är att det förbättrar förutsättningarnaför de berörda företagen. Ytterligare ett skäl äratt minska statens räntebörda genom ett minskatlånebehov. Värdet på statens företagsägande kanberäknas till ca , sägermotionärerna. De anser dock inte att alla företagskall säljas, t.ex. bör staten inte avhända siginflytandet över och ansvaret för Systembolaget.Försäljningen av statliga företag skall ske tillmarknadsmässiga priser och i den takt som är möjligmed hänsyn till andra introduktioner påaktiemarknaden, sägs det. Till de företag som snabbtanses kunna säljas hör bl.a. , , , och sammanlagda värdet för dessa företag anses liggarunt . De företag som äraktuella är sådana som är verksamma inomkonkurrensutsatt verksamhet, anför motionärerna -det finns självfallet ingen anledning att byta ettmonopol mot ett annat. Vid utförsäljning börallmänheten och de anställda i företagen vara enviktig målgrupp.Statlig monopolverksamhet får inte utnyttjas tillkonkurrenssnedvridande verksamhet, anförs det imotion 1999/2000:N201 (kd). Det gäller bl.a. , och . Genomensamrätten till försäljning av vissa varor lockaskunder till försäljningsstället, där det erbjuds enrad varor som av tradition kunnat köpas i privatabutiker, säger motionären.