bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Vidare framgår av rapporten att det finns grundläggande problem medgenomförandet av nämndernas verksamhet, bl.a. beroende på bristande för-ståelse bland nämndledamöterna om vad uppdraget går ut på.Sammantaget pekar de iakttagelser och slutsatser som utskottet här kort-fattat har redovisat på att det finns en rad problem och brister när detgäller rådande förhållanden. Detta måste rättas till. Utskottet anser att ettstort ansvar faller på de olika nivåerna inom AMV att tydliggöra och hållafast vid effekt- och verksamhetsmålen för arbetsmarknadspolitiken ochAMV. Vidare är det enligt utskottet allvarligt att gällande regler inte efter-levs, att ansvarsförhållanden inte är klarlagda och att administrativa rutinerinte finns eller fungerar.I anslutning till detta resonemang vill utskottet också peka på att konstitu-tionsutskottet i betänkande 1998/99:KU10 (s. 51) tagit upp frågan om för-fattningsreglering när det gäller medel till otraditionella åtgärder inom ut-giftsområde 14 samt stödformer inom andra utgiftsområden. Konstitutionsut-skottet anser att det kan finnas anledning att i fortsattaarbete med utformningen av regleringsbreven närmare överväga och klarläg-ga de gränsdragningsproblem som finns när det gäller frågan huruvida före-skrifter skall meddelas i regleringsbrev eller författning.Enligt utskottet är det av största vikt att en fortlöpande uppföljning och ut-värdering sker av arbetsmarknadspolitiska insatser och av AMV:s verksam-het. I likhet med regeringen i budgetpropositionen anser utskottet att erfaren-heterna av försöksverksamheter skall tas till vara vid utformningen av nyaförenklade regler. Utskottet är inte berett att biträda motionsförslagen i aktuella delar utan anser att förenklingsförslag från regeringen skallinväntas. I avsnitt 3.2.2 återkommer utskottet till frågan om en förenkladregelstruktur för de arbetsmarknadspolitiska programmen. Utskottet utgårfrån att regeringen mot bakgrund av vad som ovan anförts vidtarerforderliga åtgärder och därefter redovisar dessa för riksdagen.Riksdagen har i ett antal beslut betonat att en fastare sam-verkan mellan kommuner, försäkringskassa och arbetsförmedling skullekunna leda till effektivare arbetslöshetsbekämpning. Vikten av samverkanmellan arbetsmarknadsmyndigheterna och illustreradesbl.a. när arbetsmarknadsutskottet tillsammans medsocialförsäkringsutskottet arrangerade en offentlig utfrågning under rubrikenArbetsför och anställbar?.En rad frågor behandlades vid utfrågningen, bl.a. hur samverkan fungerarpå central, regional och lokal nivå respektive hur den nya lagen om särskildainsatser för personer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag funge-rar. Ett annat spörsmål som låg till grund för det gemensamma arrangemang-et var om en person kan anses arbetsför av men inte an-ställbar av arbetsmarknadsmyndigheten. Enligt arbetsmarknadsutskottetsuppfattning illustrerade utfrågningen på ett tydligt sätt värdet av samarbeteoch samordning. Utskottet kommer med intresse att ta del av resultatet avpågående utvärderingsarbete bl.a. när det gäller samverkan inom rehabilite-ringsområdet under . 1996/97:63, bet. SfU12, rskr.273). Upplysningsvis kan nämnas att en utskrift av den nämnda utfråg-ningen återfinns i socialförsäkringsutskottets betänkande 1999/2000:SfU1.Undanträngning och inlåsningArbetsmarknadsutskottet övergår nu till att något beröra frågan om undan-trängning. Enligt en nyligen publicerad rapport från (), Direkta undanträngningseffekter avarbetsmarknadspolitiska åtgärder (1999:6), har åtgärder som innebär sub-ventionerad sysselsättning medfört betydande undanträngningseffekter, dvs.vanliga arbetstillfällen trängdes bort från arbetsmarknaden till följd av ar-betsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetsmarknadsutbildning förefaller enligtstudien inte ha medfört någon undanträngningseffekt medan sådana effektervarit betydligt större vid exempelvis åtgärderna arbetsplatsintroduktion(API), arbetslivsutveckling (ALU) och beredskapsarbete.Utskottet har tidigare, bl.a. vid behandlingen av revisorers för-slag 1996/97:RR10 angående undanträngningseffekter (bet. 1997/98:AU1,rskr. 125-127), poängterat vikten av kontroll och uppföljning av arbetsmark-nadspolitiska åtgärder och att undanträngningseffekter därvid bör uppmärk-sammas. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att vara observant pårisken för undanträngning, särskilt i ett gynnsamt konjunkturläge. Ocksåproblematiken med undanträngning såväl regionalt som lokalt måste beaktas.Enligt regleringsbrev för AMV skall de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna hålla hög kvalitet. Vidare anges där att undanträngnings- ochinlåsningseffekter skall motverkas.Nu ökar tonvikten på arbetsmarknadsutbildningen i arbetsmarknadspoliti-ken medan åtgärder som API, ALU och beredskapsarbete har utmönstrats.Även om detta torde minska riskerna för undanträngning vill utskottet ändåbetona betydelsen av att fortsatt uppmärksamhet ägnas åt undanträngnings-riskerna. Detta är viktigt inte minst med tanke på att arbetsmarknadspolitikenskall vara tillväxtinriktad.Arbetslöshetsförsäkring, lönebildning och arbetsrättModeraterna, tar i motionerupp frågor som rör reformering av arbetslöshetsförsäkring och arbetsrätt. Iflera motioner behandlas också åtgärder för att få till stånd en bättre löne-bildning.När det gäller kraven på reformering av arbetslöshetsförsäkringen somframförts i de fyra ovannämnda partiernas ekonomisk-politiska motioner kanutskottet konstatera att en arbetsgrupp inom i dagarnalagt fram rapporten för arbete - rättvisa och tydliga regler i arbets-löshetsförsäkringen (Ds 1999:58). I avsnitt 2.1 redovisas huvuddragen iförslaget. Utskottet framhåller där bl.a. att det är svårt att få någon samman-hängande bild av hur de olika partierna tänkt sig finansieringen av sina alter-nativ. De besparingsförslag som partierna redovisar är knappast realistisktunderbyggda. Förslagen innebär dessutom kraftigt ökade ekonomiska insat-ser från enskilda.Som framgår av avsnitt 2.1 anser utskottet att regeringens slutsatser i denaviserade propositionen bör avvaktas och är inte berett att förordanågra förändringar av arbetslöshetsförsäkringen. Näringsministern har in-formerat utskottet om att förslag om förändringar av arbetslöshetsförsäkring-en m.m. skall redovisas i en proposition våren 2000.När det gäller lönebildning kan utskottet konstatera att en långsiktigt godsysselsättningsutveckling är möjlig endast under förutsättning att den nomi-nella löneökningstakten förblir måttlig också i en situation när arbetslöshetenär lägre än och sysselsättningsnivån betydligt högre.Lagrådet har avlämnat sitt yttrande över lagrådsremissen"Lönebildning för full sysselsättning". Enligt förslaget inrätts en ny myndig-het, , med uppgift att medla i arbetstvister och verka för enväl fungerande lönebildning. I uppgiften att verka för en väl fungerandelönebildning ingår att agera . Detta skall bl.a. ske genom att kan kalla parter till överläggningar för att diskutera tidsplanoch yrkanden. På så vis bidrar till informationsutbyte ochökad öppenhet.Vidare kommer enligt lagrådsremissen att svara för attdet publiceras en rapport om löneutvecklingen. Konjunkturinstitutetskall ansvara för att en årlig rapport om de samhällsekonomiska förutsätt-ningarna för löneförhandlingar tas fram. föreslås bli sta-tistikansvarig myndighet för den officiella lönestatistiken från den 1 januari2001. Statistiken kommer att förfinas och tydliggöra skillnader mellan kvin-nors och mäns löner.Efter samtycke från parter som förhandlar om kollektivavtal skall kunna utse en förhandlingsledare eller medlare. Om det före-ligger risk för stridsåtgärder eller om stridsåtgärder redan har påbörjats föreslås institutet med vissa undantag få rätt att utse medlare även utan parternassamtycke.I remissen till Lagrådet ingick också förslag om att förlänga varseltidenfrån liksom sanktioner mot part som underlåteratt varsla . Om det främjar en god lösning av tvisten skallMedlingsinstitutet på medlares begäran kunna skjuta upp en varslad stridsåt-gärd i . Beslut om uppskjutande får enligt förslaget med-delas en gång för varje medlingsuppdrag. Den som vidtar en stridsåtgärd istrid mot institutets beslut kan bli skyldig att betala en varselavgift till stLagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juni 2000.Lagrådet har i sitt remissyttrande rest vissa invändningar mot förslagetbl.a. när det gäller möjligheterna att skjuta upp stridsåtgärder. Lagrådetsyttrande bereds i . Regeringen har senast ibudgetpropositionen aviserat en proposition om lönebildningenunder . Som framgått kommer en del arbetsrättsliga frågor atttas upp i propositionen om lönebildning. Medel för det nya medlingsinstitutetberäknas under anslaget B 14 i avsnitt 3.3 nedan.I ett flertal motioner presenteras långtgående arbetsrättsliga förslag. För-slagen kommer att tas upp i ett arbetsrättsligt betänkande i samband medbehandlingen av lönebildningen. De skulle om de genomfördes kraftigt ruckapå balansen på arbetsmarknaden till löntagarnas nackdel. Utskottet anser attden aviserade propositionen bör inväntas.Rörlighet på arbetsmarknadenI budgetpropositionen betonas i en rad sammanhang vikten av att de ledigaplatserna tillsätts snabbt och effektivt och att rörligheten på arbetsmarknadenstimuleras. Såväl den geografiska som den yrkesmässiga rörligheten måsteunderlättas. Detta är en förutsättning för tillväxt. AMS prognos om utveck-lingen på arbetsmarknaden pekar på att de arbetsrelaterade flyttning-arna nu ligger på en lägre nivå än de gjorde samtidigtsom den totala rörligheten ligger på samma nivå som då.Också på det nordiska planet behöver förutsättningarna för rörlighet för-bättras. En rad nordiska gränshinder finns kvar såväl när det gäller arbets-marknaden som på andra samhällsområden. Exempelvis kvarstår, vilketockså påpekas i en motion, flera problem för personer som bor i ett nordisktland men arbetar i ett annat. Gränshindren inom har varit ett huvud-tema när haft session i . Enligtvad utskottet har erfarit kommer de nordiska samarbetsministrarna att läggafram en handlingsplan för avveckling av gränshinder vid Nordiska rådetssession i i november 2000.Utskottet betonade för sin del senast i betänkande 1998/99:AU1 att arbetetmed att underlätta situationen för gränspendlare borde slutföras. Motden bakgrunden vill utskottet här uttrycka förhoppningen att den handlings-plan som tas fram blir verkningsfull när det gäller att snabbt och effektivtundanröja kvarvarande gränshinder på arbetsmarknadsområdet.EU-samarbete för sysselsättningEU-medlemsstaternas nationella handlingsplaner för sysselsättning bedömsav i en gemensam sysselsättningsrapport och rekommen-dation till medlemsländerna. Bedömningen av medlemsstaternas sysselsätt-ningspolitik görs mot bakgrund av EU:s gemensamma sysselsättningsrikt-linjer. Utskottet kan konstatera att i det utkast till gemen-sam sysselsättningsrapport som den presenterade gav högtbetyg till handlingsplan för sysselsättning. Kommissionen poängte-rade därvid de ambitiösa mål regeringen lagt fast för ökad sysselsättning ochminskad arbetslöshet. Den konstaterade att arbetsmarknadspolitik,med fokus på ökad utbildning och prioritering av yrkesutbildning, ligger väl ilinje med EU:s sysselsättningsriktlinjer. Vidare konstaterade kommissionen iutkastet till gemensam sysselsättningsrapport att skillnaden mellan kvinnorsoch mäns sysselsättningsgrad är bland de minsta i EU, men betonade attSverige bör undersöka hur tudelningen på arbetsmarknaden mellan män ochkvinnor vad gäller yrken och verksamhetssektorer kan åtgärdas. Sverigeuppmanades också att sänka skatten på arbetsinkomster.Utskottet kan konstatera att regeringens sysselsättningspolitik ligger väl ilinje med förslag till sysselsättningsriktlinjer för 2000.Endast ett fåtal förändringar har för föreslagits av kommissionenjämfört med riktlinjer.Företagandet och arbetsmarknadenEn rad motionsförslag går ut på att förbättrade villkor för företagande utgören förutsättning för ökad sysselsättning, minskad arbetslöshet och tillväxt iekonomin. Utskottet kan konstatera att efterfrågan på hemmamarknadenutvecklas starkt. Till detta kommer att regeringen i budgetpropositionenredovisar en rad åtgärder som genomförts eller föreslagits i tillväxtfrämjandesyfte. Många av åtgärderna inriktas särskilt mot små och medelstora företag.Innan utskottet något berör genomförda eller föreslagna åtgärder finns detanledning att påpeka att den omläggning till en mer tillväxtinriktad arbets-marknadspolitik som pågår gagnar företagen i och med att den syftar till attlediga platser skall tillsättas på ett effektivt sätt och till att inflationsdrflaskhalsar skall undvikas.När det gäller insatser för företagande vill utskottet också framhålla att enkraftfull satsning på utbildning och kompetensutveckling enligt budgetpro-positionen föreslås blir genomförd . Denna kommer attgynna företagen i och med att utbudet av välutbildad arbetskraft ökar, vilket isin tur reducerar risken för flaskhalsar och rekryteringsproblem.Bland företagsfrämjande åtgärder som redan genomförts återfinns bl.a.nedsättning av arbetsgivaravgiften, lättnader i ägarbeskattningen, rätt tilltjänstledighet för att starta eget företag och införande av ett treårigt prograför småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt.I budgetpropositionen föreslås en rad nya åtgärder på skatteområ-det för att förbättra villkoren för företagande.Utskottet vill i sammanhanget också peka på att fem olika myndigheter -AMS, , , samtRiksskatteverket - nu erbjuder information om start av eget företag på en ochsamma hemsida på Internet. Hemsidans adress är direktsvar.nutek.se.Sammantaget bedömer utskottet mot denna bakgrund att företagandet un-derlättas till följd av en rad vidtagna eller föreslagna åtgärder.SlutsatserMed hänsyn till vad som anförts finner utskottet inte anledning till någotuttalande från med anledning av de behandlade motionerna. Ut-skottet avstyrker motionerna A205, A207, Fi212 (yrk. 15 delvis), N213 (yrk.13), A213, N214 (yrk. 21), A219 (yrk. 6), A220 (yrk. 1, 2, 12 delvis samt15-18), Ub223 (yrk. 2), A230 (yrk. 1 och 23), A231 (yrk. 1-6), N239 (yrk.3), T244 (yrk. 2), A254 (yrk. 1, 17 och 34), A263, A272 (yrk. 1), A277 (yrk.1 delvis och 2), A279, A280, A282 (yrk. 1), N384 (yrk. 20), 1998/99:So455(yrk. 5), U504 (yrk. 11), Sf637 (yrk. 15), Sk692 (yrk. 20), 1998/99:Sk730(yrk. 1) och A804 (yrk. 17).1.2 Arbetsmarknaden för olika grupper1.2.1 Arbetsmarknaden för arbetshandikappadeI avsnittet 3.2.3 Övriga A-anslag, anslaget A 3 Särskilda åtgärder för arbets-handikappade och i avsnittet 3.3 B Arbetsliv, anslaget B 6 Bidrag till , behandlas förslag om särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder förarbetshandikappade. I detta avsnitt behandlas övriga motioner som rör ar-betsmarknaden för arbetshandikappade.MotionerCenterpartiet anser i motion 1998/99:So455 att arbetslivets tillgänglighet förfunktionshindrade bör ökas genom att förslag full-följs. föreslog att varje sektor, inklusive arbetslivet,skall ha ett lagstadgat ansvar för att den egna sektorn blir tillgänglig förfunktionshindrade. Förslaget bör, enligt partiet, fullföljas inte minst motbakgrund av den höga arbetslösheten (yrk. 6).Folkpartiet anser i motion A231 att lönebidragsanställningar i största möjligautsträckning måste vara en åtgärd för arbetshandikappade och inte för andragrupper. De statliga insatserna för att stärka handikappades ställning är enligpartiet oerhört viktiga och bör alltid vara prioriterade. Både lönebidrag ochanställningar inom har visat sig vara värdefulla lösningar för mångaarbetshandikappade (yrk. 15).Ann-Marie m.fl. (s) framhåller i motion 1998/99:A282 behovetav en handlingsplan för ytterligare insatser på arbetsmarknaden för personermed funktionsnedsättningar. Krafttag behövs enligt motionärerna för attöppna arbetsmarknaden för personer med funktionshinder. En handlingsplanskulle kunna anvisa både målsättning och vägar dit.Christina Nenes (s) menar i motion A210 att för atttillförsäkra människor med funktionshinder delaktighet och jämlikhet intefått det genomslag i den praktiska politiken som många hoppats på. Informa-tions- och påverkansprojektet drivs i syfteatt försöka påverka kommunerna att vidta de åtgärder som presenteras istandardreglerna. För att reglerna ska få en verklig betydelse på alla nivåeranser motionären att ett riktat statsbidrag bör ges till samtliga kommuner föratt anställa "Agenda 22-projektledare". Initiativet bör också ses som en ar-betsmarknadspolitisk satsning för personer med funktionshinder.Anita och () anser i motion A211 att åtgärderbör vidtas för att öka deltagandet på arbetsmarknaden av ungdomar medfunktionshinder. De resurser som tilldelas arbetsmarknadspolitiken måsteenligt motionärerna fördelas på ett sådant sätt att fler ungdomar med funk-tionshinder får ett arbete och så att deras arbetsmiljö utformas efter derasbehov.Christina Nenes och () betonar i motion A226 behovetav åtgärder för att unga med funktionshinder skall bli delaktiga i arbetslivet.Kraftfulla insatser behövs för att inte ännu en generation av funktionshindra-de ungdomar skall hänvisas till förtidspensionering i unga år.Paavo Vallius (s) tar i motion A241 upp rehabilitering av arbetshandikappa-de. Motionären anser att förslaget om en utvidgad utvecklingsgaranti somkomplement till de ordinarie arbetsmarknadsåtgärderna bör omfatta ävenarbetshandikappade.Hans Karlsson () anser i motion A244 att de arbetsmarknadspolitiska åtgär-derna och den arbetslivsinriktade rehabiliteringen bör få de resurser sombehövs för att fler personer med arbetshandikapp skall kunna få arbete.Eva m.fl. (s) pekar i motion A257 på behovet av samordnadeinsatser för att de funktionshindrade skall få lika villkor på arbetsmarknadenoch för att samhället skall få tillgång till den arbetskraftsresurs som mångaav dem utgör.Sofia () anser i motion A276 att det finns behov av ett regelverk fördecentraliserade åtgärder för arbetshandikappade. Motionären menar att detär angeläget att skapa lokala arbetsmarknader för arbetshandikappade och attstöd till arbetshandikappade kopplas direkt till individen.Utskottets ställningstagandeI juni presenterades en undersökning, Funktionshindrades situation påarbetsmarknaden, som genomförts av i samarbetemed () och Rådet för arbetslivsforskning.Undersökningen, som avser fjärde kvartalet 1998, visar att funktionshindrademed nedsatt arbetsförmåga utgjorde av befolkningen i åldersgruppen16-64 år. En större del av kvinnorna än av männen har nedsatt arbetsförmå-ga. Andelen med nedsatt arbetsförmåga varierar även betydligt mellan per-soner med olika utbildningsnivå, från för dem med enbart grundskolatill för dem med eftergymnasial utbildning. Undersökningen visar också,vid jämförelse mellan fjärde kvartalen 1996 och 1998, att arbetskraftsdelta-gandet har ökat för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga medan detminskat för personer utan funktionshinder. Arbetslösheten har under perio-den minskat för personer med funktionshinder men ligger på en betydligthögre nivå än för personer utan funktionshinder.Enligt AMS veckostatistik var 106 000 arbetshandikappade antingen ar-betslösa eller åtgärdsplacerade , en minskning med 2 000personer jämfört med föregående år. Av dessa fanns i arbete med löne-bidrag eller i offentligt skyddat arbete (OSA).Utskottet kan dock konstatera att de arbetshandikappade, trots vissa för-bättringar, har en besvärlig situation på arbetsmarknaden. I AMS rapportArbetsmarknadsutsikterna (Ura 1999:6) anges att nästanhälften av de arbetshandikappade som antingen är arbetslösa eller deltar iarbetsmarknadspolitiskt program saknar gymnasiekompetens. Arbetsmark-naden har uppvisat en gynnsam utveckling men samti-digt skärps kraven på kompetens hos arbetskraften. Det finns därför risk attde arbetshandikappade, där en förhållandevis stor andel saknar utbildningöver grundskolenivå, inte får del av den gynnsamma utvecklingen. Arbets-marknadssituationen för arbetshandikappade kännetecknas också av att an-talet långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen är oförändrat högt under tredjekvartalet 1999 (AMS kvartalsrapport 1999:3). Av de 77 200 personer somvar långtidsinskrivna var arbetshandikappade.Utskottet delar därför den uppfattning som kommer till uttryck i motionernaatt de särskilda insatserna för att stärka de arbetshandikappades ställning påarbetsmarknaden är mycket viktiga. Behovet av subventionerade arbetsplat-ser för arbetshandikappade liksom av andra arbetsmarknadspolitiska åtgärderär stort. Utskottet ser också positivt på att de arbetshandikappade har varit eprioriterad grupp till de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och att de kom-mer att vara det även nästa år.I handlingsplan för sysselsättning, som utarbetats mot bakgrundav EU:s sysselsättningsriktlinjer, anges att regeringen på olika sätt främjarfunktionshindrades inträde på arbetsmarknaden, stöder deras utveckling iarbetslivet samt förhindrar utslagning. Vidare anges att data om funktions-hindrades arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsförhållanden analyserasregelbundet för att få till stånd effektiva åtgärder. Utskottet lägger också iavsnitt 3.2.2 fram förslag om ett tillkännagivande från om viktenav lösningar för personer med en särskilt svår situation på arbetsmarknaden.Utskottet anser det angeläget att de lösningar som väljs får en utformningsom medger flexibilitet och hänsynstagande till individuella behov.Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna A231 (yrk. 15),1998/99:A282, A241, A244, A257 samt A276.När det gäller förslag om lagstiftning för att arbetslivet skallbli tillgängligt för funktionshindrade vill utskottet hänvisa till den lag somantogs av , lagen (1999:132) om förbud mot dis-kriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. Lagen omfattarförbud mot direkt och indirekt diskriminering. Förbudet mot diskrimineringav arbetssökande omfattar hela rekryteringsförfarandet och gäller oavsett omdet fattas ett anställningsbeslut. Någon ytterligare lagstiftning anser utskottinte vara påkallad och avstyrker motion 1998/99:So455 (yrk. 6).I fråga om för att tillförsäkra människor med funk-tionsnedsättningar delaktighet och jämlikhet delar utskottet motionärensuppfattning att dessa bör få genomslag i den praktiska politiken. Utskottethar inhämtat att det pågår ett arbete inom med att utarbetaen nationell handlingsplan för handikappområdet. En grund för det arbetet ärFN:s standardregler. Planen kommer att redovisas för i form av enproposition . I avvaktan på detta avstyrker utskottet motionA210.I två motioner betonas behovet av åtgärder för att unga med funktionshin-der skall bli delaktiga i arbetslivet. Utskottet delar uppfattningen att de insser som vidtas bör anpassas till de särskilda behov som kan finnas inom olikagrupper av funktionshindrade. Inom AMV pågår en särskild verksamhet,Unga handikappade, som riktar sig till funktionshindrade ungdomar upp till30 år. I AMV:s årsredovisning anges att 1 850 skolungdomar fickdel av insatser från arbetsförmedlingen och under1998. Vidare anges att av alla arbetslösa ungdomar i åldrarna hade3,ett arbetshandikapp, uppgick de arbetshandikappade ungdo-marnas andel i de konjunkturberoende programmen till 7,4 procent.Utskottet anser mot den redovisade bakgrunden att något tillkännagivandemed anledning av motionerna inte är påkallat och avstyrker motionernaA211 och A226.1.2.2 Arbetsmarknaden för invandrarePropositionenIntegrering av invandrare är enligt regeringen en central del av arbetsmark-nads- och arbetslivspolitiken.För utländska medborgare - i synnerhet de utomnordiska medborgarna -är arbetsmarknadsläget fortfarande besvärligt. som många invand-rare som varit i har förlorat sina arbeten ,har många personer som anlänt inte kunnat etablera sig på ar-betsmarknaden.