bet · GN01FiU29 · 2000-05-25 00:00:00 — Allt ingår i en negativ spiral.En möjlig utväg vid sidan av en resursförstärkning är, enligt utskottet, attöppna för en större mångfald med en solidarisk finansiering som grund. Enökad mångfald av vårdgivare ger patienterna större valmöjligheter och kanstimulera, utveckla och tillföra vården nya dimensioner. Utskottet anser attprivata, kooperativa och ideellt drivna alternativ därför bör ges förutsättningar att utvecklas. Vidare anser utskottet att förändringsarbetet i primärvårdenför att utveckla insatserna inom hemsjukvården samt att öka läkartillgänglig-heten och kontinuiteten för patienterna går alltför långsamt. I en rapport somnyligen presenterats av och Svenska Kommunförbundetmed anledning av ett samarbetsprojekt kallat inom kom-munal vård och omsorg föreslås att, utifrån de äldres behov och lokala förut-sättningar, övergripande samverkansavtal och lokala överenskommelser skallkunna träffas mellan kommuner och landsting. Dessutom föreslås att samar-betet mellan sjukhusens läkare och primärvårdens läkare, särskilt inom geri-atrik och psykiatri skall bli bättre organiserat. Utskottet anser det vara avstörsta betydelse att sådana förändringar nu genomförs i hela landet. Avvårdens resursfördelning har en omfördelning skett till en starkt ökandeandel vad beträffar läkemedel. För att få kontroll över den kraftiga kostnads-utvecklingen inom förmånssystemet för läkemedel har staten tillsatt en ut-redning. Enligt utskottets mening kan ett slutligt ställningstagande till över-föringen av finansieringsansvaret för förmånssystemet för läkemedel frånstaten till landsting eller region inte ske förrän den sittande utredningen harredovisat resultatet av sitt arbete.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi50 (kd) yrkandena 6-10 bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi49(m) yrkande 4 och Fi51 (fp) yrkandena 4 och 5 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande hälso- och sjukvårdenatt med anledning av motion 1999/2000:Fi50 yrkandena 6-10 och med avslag på motionerna 1999/2000:Fi49 yrkande 4 och1999/2000:Fi51 yrkandena 4 och 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,12. Hälso- och sjukvården (mom. 7) (c, fp)() och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken och sjuk-vården bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar den uppfattning som förs fram i motion Fi51 (fp) attregeringens skrivelse inte speglar alla de svårigheter som patienter möter ivården, t.ex. den faktiska situationen för människor som tvingas leva medlånga väntetider inför en behandling. Utskottets erfarenhet av vårdpolitik äratt både patienter och vårdpersonal lever ett betydligt bättre liv när vårdga-rantin ställer klara krav på korta tidsfrister. En vårdgaranti bör därför införUtskottet delar vidare motionärernas inställning att det är märkligt att politikens mest aktuella fråga på området relationen mellan vård och omsorg påentreprenad, i helt privat regi eller i offentlig regi inte belyses i den ekonomiska och kvalitativa analysen i skrivelsen. Utskottet anser att en förnuftigoch odogmatisk diskussion om denna viktiga fråga inte kan äga rum i avsak-nad av sådana jämförelser och att en klar kartläggning av jämförande resultatär absolut nödvändig för den politiska dialogen partierna emellan.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi51 (fp) yrkandena 4och 5 bör som sin mening ge regeringen till känna. MotionernaFi49 (m) yrkande 4 och Fi50 (kd) yrkandena 6-10 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande hälso- och sjukvårdenatt med anledning av motion 1999/2000:Fi51 yrkandena 4och 5 och med avslag på motionerna 1999/2000:Fi49 yrkande 4 och1999/2000:Fi50 yrkandena 6-10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,13. Äldreomsorg (mom. 8) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bortha följande lydelse:Inkomst- och förmögenhetsrelaterade taxor inom äldreomsorgen är enligtfinansutskottets mening både orimliga och orättvisa. Kommunala taxor böralltid bygga på en princip om likabehandling av kommunmedborgarna sominnebär att samma avgift skall betalas för samma tjänst. Utskottet anser attkommunerna själva skall göra avvägningen mellan skatte- och avgiftsnivåer.Många kommuner har dessutom redan på frivillig väg infört avgiftstak. Ut-skottet anser dock att det saknas anledning att låta kommuner ta ut så högaavgifter att den som skall betala avgiften i praktiken blir bidragsberoende.Regeringen bör lägga fram ett förslag som syftar till att komma till rätta medproblemet med alltför låga s.k. förbehållsbelopp, dvs. den minsta summasom man skall få ha kvar när avgift, hyra och skatt är betald. Utskottet anservidare att finansieringen av äldreomsorgen sannolikt måste byggapå en kombination av skattefinansiering och något slags individuellt utfor-mad försäkring som ger de äldre stort inflytande. Regeringen bör skyndsamttillsätta en utredning om äldreomsorgens framtida finansiering. Utskottetanser att en äldrepeng, som tar hänsyn till de olika behov som finns, är ettalternativ som ger den enskilde rätt att lösa sitt omsorgsbehov efter egnaönskemål.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi49 (m) yrkandena 5och 6 bör som sin mening ge regeringen till känna. Motion Fi50(kd) yrkande 11 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande äldreomsorgatt med anledning av motion 1999/2000:Fi49 yrkandena 5och 6 och med avslag på motion 1999/2000:Fi50 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Äldreomsorg (mom. 8) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bortha följande lydelse:Den fysiska och psykiska hälsan hos anhörigvårdare måste enligt utskottetförbättras och bevaras. Anhörigvårdarna måste ges en ökad trygghet och inteutnyttjas över sin förmåga. Enligt utskottets mening behövs det studier ochforskning om vad hälsokontroller, hälsovård och andra stödåtgärder innebärför hälsotillståndet hos anhörigvårdare och för tryggheten i rollen. Det skaparförutsättningar för att, om man så vill, fortsätta vårda den anhörige hemma,vilket i sin tur får positiva ekonomiska effekter för samhället.Utskottet anser att med anledning av motion Fi50 (kd) yrkande11 bör ge regeringen detta till känna. Motion Fi49 (m) yrkandena 5 och 6avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande äldreomsorgatt med anledning motion 1999/2000:Fi50 yrkande 11 ochmed avslag på motion 1999/2000:Fi49 yrkandena 5 och 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Handikappomsorg (mom. 9) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken ha följande lydelse:Finansutskottet kan konstatera att det saknas valfrihet för den enskilde ikommunernas arbete med handikappade. Det delade ansvaret för stöd förinsatser till funktionshindrade och arbetshandikappade medför att satsningar-na inte alltid är samordnade. För många människor som är i behov av stödleder splittringen dessutom till att man måste ha kontakt med många tjänste-män på många olika myndigheter: kommunen, , arbetsför-medlingen och m.m. Utskottet anser det angeläget att målet medassistansersättningen, att underlätta för funktionshindrade att integreras isamhället, inte ställs mot andra behov i kommunernas budget. Det bästasättet att uppnå detta är att det ekonomiska ansvaret för assistansersättningenåtergår till staten liksom att rätten till personlig assistans under skoltid ocvid vistelse på dagcentrum etc. återinförs. För att stimulera kommunerna aktivt arbeta med de psykiskt handikappade föreslår utskottet också ettsärskilt stimulansbidrag.Utskottet anser att med anledning av motion Fi49 (m) yrkande 7bör ge regeringen detta till känna. Motion Fi50 (kd) yrkande 12 avstyrks avutskottet.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande handikappomsorgatt med anledning av motion 1999/2000:Fi49 yrkande 7 ochmed avslag på motion 1999/2000:Fi50 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,16. Handikappomsorg (mom. 9) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken ha följande lydelse:Finansutskottet delar uppfattningen i motion Fi50 (kd) yrkande 12 att psy-kiskt funktionshindrade möts av bristande förståelse och därmed inte fårmöjligt stöd. bör därför utfärda bedömningskriterier beträf-fande stöd för psykiskt funktionshindrade.Utskottet anser att med anledning av motion Fi50 (kd) yrkande12 bör ge regeringen detta till känna. Motion Fi49 (m) yrkande 7 avstyrks avutskottet.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande handikappomsorgatt med anledning av motion 1999/2000:Fi50 yrkande 12och med avslag på motion 1999/2000:Fi49 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Försörjningsstöd (mom. 10) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken ha följande lydelse:De bidragsberoende grupper som har stått utanför arbetslivetbefinner sig alltjämt i denna situation trots den mycket goda utvecklingen avekonomin och den minskande arbetslösheten i andra grupper. Utskottet anseratt en reform eller åtminstone en rad justeringar i regelverket är nödvändigaså att bidragsberoende personer kan ta sig ut ur förnedrande passivitet ochutanförskap. förordar en bred socialförsäkringsreform, där såvälarbetslöshetsförsäkring som sjukförsäkring är allmänna, obligatoriska ochförsäkringsmässiga. De delar av försörjningsstöden som kan behöva finnaskvar i annan form bör staten och kommunerna dela kostnaden för. För attdetta skall bli möjligt behöver ett bättre underlag kring socialbidragskostna-derna tas fram.Utskottet anser att med anledning av motion Fi51 (fp) yrkande 6bör ge regeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande försörjningsstödatt med anledning av motion 1999/2000:Fi51 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Barnomsorgen (mom. 11) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bortha följande lydelse:Utskottet förordar en breddad barnomsorgspolitik med förskola som be-drivs av olika huvudmän, familjedaghem, kooperativ samt en garanteradtillgång till öppen förskola där pedagogisk personal finns att tillgå. Denöppna förskolan bärs av en idé där förskollärare, föräldrar, dagbarnvårdareoch andra vuxna som besöker den öppna förskolan är med och utformarverksamheten. har tyvärr var fjärde öppen förskolaförsvunnit och takten har ökat . Den öppna förskolan skall gesmöjlighet att utvecklas.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi50 (kd) yrkande ge regeringen till känna. Motion Fi51 (fp) yrkande 7 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande barnomsorgenatt med anledning av motion 1999/2000:Fi50 yrkande 14och med avslag på motion 1999/2000:Fi51 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Barnomsorgen (mom. 11) (c, fp)() och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bortha följande lydelse:Finansutskottet anser att det är positivt att en allmän förskola skall erbju-das alla barn . Pedagogiska mål i förskolan är viktiga ochinte minst arbetet med barnens språkutveckling kan vara avgörande för bar-nens fortsatta skolgång. Det bör skrivas in i läroplanen för förskolan attpedagogiskt utbildad personal skall ha ansvaret för verksamheten i förskolan.Förskoleklassen som infördes är enligt utskottet ett steg i rätt rikt-ning. Nästa steg borde vara att göra tioårig. En kartläggning börgöras av hur många barn som fortfarande inte erbjuds pedagogisk förskola.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi51 (fp) yrkande ge regeringen till känna. Motion Fi50 (kd) yrkande 14 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande barnomsorgenatt med anledning av motion 1999/2000:Fi51 yrkande 7 ochmed avslag på motion 1999/2000:Fi50 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,20. Skolan (mom. 12) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:Finansutskottet vill särskilt betona betydelsen av att det inrättas ettfristående nationellt kvalitetsinstitut med uppgift att granska skolornas mål-uppfyllelse. Kvalitetsfrågorna måste få en mer framskjuten plats i den svens-ka skolan. Ett fristående institut skall ges i uppdrag att fokusera på ochgranska skolans kvalitet. Ett sådant institut kan enligt utskottets uppfattningöka utvärderingarnas trovärdighet och legitimitet i omvärldens ögon. Sveri-ges främsta skolforskare och företrädare för kvalitetsmätningar skall kunnaengageras i institutets arbete. Internationella kontakter och samarbete övernationsgränserna skall vara en naturlig del av institutets arbetsuppgifter.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi49 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi50 (kd)yrkandena 13, 15, 16 och 18-21 samt Fi51 (fp) yrkandena 8, 9 och 11 av-styrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande skolanatt med anledning av motion 1999/2000:Fi49 yrkande 8 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Fi50 yrkandena 13, 15, 16 och18-21 samt 1999/2000:Fi51 yrkandena 8, 9 och 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Skolan (mom. 12) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:Finansutskottet vill betona att skolan måste bli mer flexibel för att mötavarje individs behov. Skolan måste överge sin statiska hållning som hållertillbaka elevers och studerandes utveckling. Skolan måste omorganiserasutifrån elevernas behov av undervisning. Det är mycket viktigt att varje elevhar en studieplan och att elevinflytandet blir en naturlig del av skolarbetet.Det är för utskottet mycket angeläget att den värdegrund som har sin ut-gångspunkt i den etik som förvaltats av tradition och västerländskhumanism gäller för all barnomsorg och utbildning och tillämpas i praktiskhandling. Det är skolans ansvar att arbeta för ett etiskt förhållningssätt därmobbning, främlingsfientlighet och rasism inte förekommer. Alla i skolanskall känna sig trygga och därför måste skolan reagera mot alla kränkningarav människovärdet.Den praktiska kunskapen bör uppvärderas, bl.a. genom införande av lär-lingsutbildning redan från första gymnasieåret. Ett nytt lärlingsprogram börinföras i gymnasieskolan. Kravet på direkt högskolebehörighet bör tas bortoch på de yrkesinriktade programmen göras frivilligt och ledatill högskolebehörighet. Alla skall ha samma rättigheter utifrån sina grund-förutsättningar till en utbildning motsvarande treårig gymnasial utbildning.Gymnasiestudierna skall kunna genomföras på lika villkor t.o.m. 25 årsålder.Elevens medbestämmande i skolan måste förbättras, lärarnas status höjasoch rektor ges ökat ansvar. Utskottet anser att en satsning på lärarnas löneroch forbildningsmöjligheter samt på skolans arbetsmiljö bör ingå i allakommuners skolsatsning. Utskottet vill också betona att rektor måste ges etttydligare eget ansvar för skolans verksamhet. Rektors befogenheter är i dagotillräckliga. Det är också viktigt att kontakter mellan forskare och skolanspersonal stimuleras. Kommuner och universitet och högskolor måste ut-veckla samarbetet mellan forskningen och den praktiska skolverkligheten.Riksdagen bör med anledning av motion Fi50 (kd) yrkandena 13, 15, 16och 18-21 ge regeringen till känna vad utskottet nu har anfört. MotionernaFi49 (m) yrkande 8 och Fi51 (fp) yrkandena 8, 9 och 11 avstyrks av utskot-tet.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande skolanatt med anledning av motion 1999/2000:Fi50 yrkandena 13,15, 16 och 18-21 och med avslag på motionerna 1999/2000:Fi49 yr-kande 8 och 1999/2000:Fi51 yrkandena 8, 9 och 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,22. Skolan (mom. 12) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:Finansutskottet kan konstatera att måluppfyllelsen i den svenska skolan ärdålig. Ett problem är att mål och betygskriterier inte är klart formulerade och tydliggjorda. Regeringen borde enligt utskottets uppfattning särskiltha tagit upp frågor om utvärdering och måluppfyllelse i skrivelsen. Åtgärdermåste vidtas för att förbättra den svenska skolan. Insatserna måste görastidigt i . Det räcker inte med nationella ämnesprov i årskurs 9.Obligatoriska ämnesprov borde införas redan i årskurs 3. Det är också försent med betyg först i årskurs 8. Betyg måste införas tidigare, lämpligen iårskurs 6. Betygsskalan bör vara sexgradig. Skolan skall också vara skyldigatt dokumentera utvecklingssamtalen skriftligt.Enligt utskottets uppfattning är gymnasieskolans mål att alla elever skalluppnå högskolebehörighet orsak till många elevers misslyckanden. Detmåste vara möjligt att fullfölja en yrkesinriktad utbildning utan att läsa sam-ma kärnämneskurser som i de studieförberedande programmen. Lärlingsut-bildning, där skola och företag delar på ansvaret, måste erbjudas fler elever.En studentexamen för högskolebehörighet måste införas liksom en lärlings-examen och en yrkesexamen. Utskottet anser att det är den likformiga sko-lan, utformad för genomsnittseleven, som stjälper elever med särskilda behovoch kväver lusten att lära mer. Undervisningen måste bli mer individanpas-sad.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi51 (fp) yrkandena 8, 9och 11 bör som sin mening ge regeringen till känna. MotionernaFi49 (m) yrkande 8 och Fi50 (kd) yrkandena 13, 15, 16 och 18-21 avstyrksav utskottet.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande skolanatt med anledning av motion 1999/2000:Fi51 yrkandena 8,9 och 11 samt med avslag på motionerna 1999/2000:Fi49 yrkande 8och 1999/2000:Fi50 yrkandena 13, 15, 16 och 18-21 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. Vuxenutbildningen (mom. 13) (m, kd)(), (), (), (), Per () och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening skall alla utifrån sina specifika behov, in-tressen och begåvningar erbjudas utbildning upp till treårig gymnasial nivåeller motsvarande.Kommunen skall ha ansvar för vuxenutbildningen på grundskole- ochgymnasienivå. Kommunerna skall ansvara för infrastrukturen och att alla gesmöjlighet till utbildning. I det kommunala uppdraget ligger också ansvaretför en samordning som säkerställer att det för eleverna finns ett utbud attvälja bland, dvs. olika utförare av vuxenutbildning såsom fristående anordna-re, folkhögskolor, kommunala skolor och friskolor. Kommunerna skall ocksåverka för utbildningsanordnare med olika pedagogisk profil kan bedrivavuxenutbildning.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi50 (kd) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Motion Fi51 (fp) yrkande10 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande vuxenutbildningenatt med anledning av motion 1999/2000:Fi50 yrkande 17och med avslag på motion 1999/2000:Fi51 yrkande 10 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,24. Integration (mom. 14) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:Den segregation som präglar kanske framför allt storstäderna är allvarlig.Det handlar om en sammanfallande ekonomisk, social, demografisk ochetnisk segregation. Det är en av reformpolitikens viktigaste uppgifter attbryta segregation och socialt utanförskap.Utanförskapet skapar klyftor och konflikter i det svenska samhället. Utan-förskapet berövar människor deras livschanser och möjligheter att förverkli-ga egna drömmar liksom deras förmåga att bidra till välstånd och välfärd.För att lösa problemen med segregation, maktlöshet och utanförskap är detenligt utskottets mening nödvändigt att dels bryta bidragsberoendet, delsskapa mer konkurrens, öppenhet och flexibilitet i samhällsekonomin, delsskapa förutsättningar för trygga liv i miljöer utan brottslighet och med funge-rande sociala nätverk.En viktig del i kampen mot segregationen är en politik för företagande ochnya jobb liksom en modernisering av den svenska arbetsmarknaden. Detmåste alltid löna sig att arbeta. Skattesystemet får inte vara så utformat attdet skapar s.k. "fattigdomsfällor".Arbetsmarknadspolitiken skall präglas av en flexibilitet och en inriktningmot utbildning som gör den enskilde för den moderna arbetsmarkna-den. Kravet på att ta ett arbete som erbjuds skall vara tydligt och konsekvent.När det gäller utformningen av grundvillkoren för rätt till ersättning enligt9 § lagen om arbetslöshetsersättning anser utskottet att det direkt av lagtextebör framgå att den arbetslöse skall anstränga sig för att finna ett lämpligtarbete. Vidare bör en försöksverksamhet med ett erbjudande av arbete inomen prövas i de kommuner som är särskilt präglade av densociala segregationen.Språket är avgörande och är enligt utskottets mening en av hörnpelarna församhällsaktivitet och sociala relationer. I stället för dagens svenskundervis-ning för invandrare (sfi) bör ett checksystem införas. Genom ett sådant sys-tem ges individen makt och möjlighet att, utifrån sina egna behov, hitta enutbildning som passar.Utskottet anser att bättre måste ta till vara kunskaper och utbild-ning som invandrade personer har med sig. Det är också utskottets uppfatt-ning att nya vägar måste prövas. Till exempel bör nätverk av s.k. multikultu-rella högteknologiska inkubatorer som har givit goda resultat utomlandsprövas.Valfriheten måste öka i kombination med en resursöverföring direkt riktadmot utsatta grupper genom en individuell kompetensutvecklingspeng. På såvis kan individen själv efterfråga de tjänster som han eller hon anser sigbehöva.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna Fi12 (m) yrkande 20och Fi49 (m) yrkande 9 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Motion Fi15 (fp) yrkande 27 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande integrationatt med anledning av motionerna 1999/2000:Fi12 yrkande20 och 1999/2000:Fi49 yrkande 9 samt med avslag på motion1999/2000:Fi15 yrkande 27 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,25. Integration (mom. 14) (c, fp)() och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:Segregation och utanförskap gräver djupa diken mellan människor i vårtsamhälle. Detta gäller i alltför hög grad människor med invandrarbakgrund. Ivåra utsatta "betongförorter" är arbetslösheten hög, fattigdomen stor och desociala problemen många. Denna utveckling måste och kan vändas. För-ändringen kan bara komma från människor själva, genom att makten övervardagen erövras. Lokal utveckling kan aldrig kommenderas eller planerasuppifrån. Aldrig så välmenande projekt initierade från och kom-munalhus kommer inte att lyckas.Grundbulten för integration är makten över vardagen genom jobb och egenförsörjning. För att nå dit krävs i grunden en förändrad politik för jobb ochföretagande. Utbildning är avgörande. De som mest behöver skolan skallockså ha den bästa utbildningen. Regeringens politik när det gäller företa-gandets villkor och arbetsmarknaden är i dessa avseenden inte tillräcklig. Deförändringar som krävs är i grunden generella, men kan ha störst betydelseför dem som står längst ifrån dagens arbetsmarknad.