bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — EU kan framför allt bidra till att stimulera ensådan utveckling genom ökad frihandel på jordbruksområdet inom ramen förWTO:s pågående jordbruksförhandling och reformering av den gemensammajordbrukspolitiken.Sverige verkar därför för en reformering av EU:s gemensammajordbrukspolitik i syfte att reducera de subventioner som snedvridervärldsmarknadspriser och försvårar konkurrens från de fattigasteländerna. har sedan sitt inträde i EU arbetat målmedvetet för enavreglering av EU:s handelshinder gentemot . I detta sammanhangbör också nämnas att och EU arbetar för att även andra länderskall utöka marknadstillträdet för MUL:s export, särskilt för deprodukter som MUL har kapacitet att exportera, vilket ofta ärjordbruksprodukter.Vad gäller tekoprodukter har EU inga kvantitativa begränsningar(kvoter) för import från AVS-länderna eller MUL utanför AVS-regionerna.Som EU-medlem har tillämpat unionenstekopolitik med begränsningar mot drygt 20 länder och övervakning motytterligare ett tjugotal. Arrangemangen omfattar både textil- ochkonfektionsvaror.Sverige driver konsekvent linjen att möjligt få bort debegränsningar som finns på teko-området.Med vad som ovan anförts anser utskottet motionerna U206 (fp) yrkande 36och K398 (fp) yrkande 17 (delvis) besvarade.Bilateralt utvecklingssamarbetePropositionen (avsnitt 3.5 s. 37-53)Regeringen konstaterar att det bilaterala utvecklingssamarbetet genomSida omfattar cirka två tredjedelar av det svenska biståndet länder genom ett stort antal kanaler. För länder med vilkaSverige har mer omfattande eller komplext samarbete styrs detta genomlandstrategier som utarbetas gemensamt av och Sida.För att integrera det svenska samarbetet så långt som möjligt isamarbetslandets egna utvecklingsansträngningar och samordna insatsernamed andra givares bistånd, läggs ökad vikt vid att koppla de svenskalandstrategierna till de strategier som utvecklas i samarbetslandetsjälvt och även till de strategier som andra ledande givare, somVärldsbanken och FN, utvecklar i samarbete med landets regering ochcivila samhälle.Biståndet får också en allt viktigare roll som katalysator för ökadeprivata kapitalflöden, både nationellt och internationellt. I mångaländer finns förutsättningar för att gradvis minskabiståndsfinansieringen till förmån för inhemska och utländska privataresurser.Av Sidas utbetalningar var den geografiska fördelningen: Afrika35%, , och /. Avverksamhetsgrenarna gick den största andelen, , till humanitärtbistånd medan gick till sociala sektorer, till mänskligarättigheter och demokratisk samhällsstyrning och tillinfrastruktur, näringsliv och urban utveckling.För att kontinuerligt förbättra utvecklingssamarbetet krävs ökadåterföring och kunskapsutveckling inom utvärderingsverksamheten samtbättre utnyttjande av forsknings- och utredningsresultat. Expertgruppenför utvecklingsfrågor (EGDI) som tillsattes av regeringen spelarhär en viktig roll genom extern rådgivning och kontakter medforskarsamhället. En översyn av utvärderingsverksamheten inom biståndetberäknas redovisas i budgetpropositionen för år 2002.Bilateralt utvecklingssamarbete fördelat på världsdelar ochverksamhetsgrenarTusental kronorBudget 2000 Beräknat 20011. 450000 705000Särskilda utvecklingsprogram 1070000 -5. Globala utvecklingsprogram - 11620006. U-krediter 450000 430000Forskningssamarbete 570000 -7. Enskilda organisationer 880000 8900008. Humanitärt bistånd och konfliktförebyggande 1000000 10770009. Ekonomiska reformer 665000 70000010. Information 50000 50000Summa 8605000 9544000(Anslagsstrukturen har omarbetats något för att i högre utsträckningintegrera det bistånd som Sida handhar i respektive region. Dettainnebär att regionposterna inte är jämförbara med föregående årssiffror. Anslagsstrukturen har ändrats jämfört med innevarandeår: delposten 5 Särskilda utvecklingsprogram samt delposten 7Forskningssamarbete har avskaffats. Insatser under dessa poster som kanland- eller regionfördelas överförs till regionposterna. Under en nydelpost 5 Globala utvecklingsprogram finansieras forskning och andrainsatser inom olika ämnesområden som inte avser ett visst land ellerviss region. )för det bilaterala utvecklingssamarbetet ökar med939 till . Vid fördelningen av medelhar reservationer på respektive delpost beaktats.Medelsfördelning mellan de olika delposterna framgår av tabellen ovan.Sida, som disponerar merparten av anvisade medel under anslagsposten,har rätt att omfördela mellan delposter.Delposten 1 omfattar dels landramar för programländer, dels medelför regionalt samarbete och övriga insatser.Delposten 2 omfattar dels landramar för programländer, dels medelför regionalt samarbete och övriga insatser.Delposten 3 omfattar samarbetet med Central- och Sydamerikainklusive och 4 omfattar insatser på västra och stöd tillvissa länder i och 5 Globala utvecklingsprogram omfattar globala program,metodutveckling, rekrytering och utbildning av fältpersonal,internationella kurser samt utvärderingsverksamhet och internrevision.Delposten 6 U-krediter omfattar subventioner av u-krediter.Biståndskrediter finansieras under regionposterna.Delposten 7 Enskilda organisationer utgör stöd till bistånd somgenomförs av svenska folkrörelser och enskilda organisationer.Delposten 8 Humanitärt bistånd används för att lindra följderna avväpnade konflikter för civilbefolkningen, stöd till tidig återuppbyggnadoch konfliktförebyggande samt insatser för offer för naturkatastrofer.Delposten 9 Ekonomiska reformer används för betalningsbalansstöd ochskuldlättnad, främst inom ramen för internationellt samordnandeskuldinitiativ, till fattiga och skuldtyngda länder som genomförekonomiska reformprogram.Delposten 10 Information beräknas till för att ge ettfortsatt utrymme för en ökad satsning på information om ochopinionsbildning kring utvecklingssamarbetet.I tabellen nedan anges gällande och indikativa årliga ramar i länder medvilka har samarbetsavtal. Därutöver tillkommer insatser somfinansieras såväl under regionposterna som under andra delposter, t.ex.inom näringsliv, demokrati, forskning, humanitärt bistånd och stöd tillekonomiska reformer.Gällande och indikativa ramar i samarbetsavtalTusental kronor2000 2001Afrika 80000 75000Eritrea 20000 1 -130000 2 -5000 -65000 65000MoVambique 300000 320000Namibia 65000 65000Sydafrika 200000 200000Tanzania 260000 290000Uganda 150000 150000Zimbabwe 110000 -140000 140000Kambodja 100000 100000Laos 100000 100000Sri Lanka 60000 60000Vietnam 200000 220000Västbanken/120000 1200001 I regeringsbeslut sänktes landramen till 10 miljonerkronor.2 I regeringsbeslut sänktes landramen till 70 miljonerkronor.Utöver ramarna tillkommer insatser som finansieras under regionpostereller andra delposter.MotionernaMedelstilldelning, prioriteringar och anslagsstrukturI nedanstående motioner yrkas ändrade anslag som leder till minskningeller ökning av ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Avbilaga 1 framgår partiernas förslag till ändringar vad gälleranslagstilldelning, anslagsposter och indikativa ramar.I Moderata samlingspartiets motion 2000/01:U214 (m) (delvis) föreslåsförändringar av indikativa ramar vad gäller vissa mottagarländer samtatt ett antal nya poster införes i det bilaterala utvecklingssamarbetet.Partiets förslag till fördelning framgår av tabell 5 i bilaga 1.I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 26 yrkas attanslagsposten 1.2 Bilateralt samarbete ändras enligt vad som framgår avtabell 5 i bilaga 1.Även i kommittémotion 2000/01:U212 (c) yrkande 3 föreslåsförändringar inom anslagsposten 1.2 Bilateralt samarbete, vilkaredovisas i tabell 5 i bilaga 1.De förändringar i det bilaterala utvecklingssamarbetet som föreslås iFolkpartiets partimotion 2000/01:U206 (fp) yrkande 47 (delvis) återfinnsi bilaga 1, tabellerna 5 och 6.Utskottets övervägandenI motionerna U214 (m) (delvis), U216 (kd) yrkande 26, U212 (c) yrkande 3och U206 (fp) yrkande 47 (delvis) föreslås från budgetpropositionenavvikande medelsfördelning vad avser anslagen, anslagsposterna ochlandramarna för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Motionärernasalternativa förslag framgår av tabellerna 3 och 4. I motion U214 (m)(delvis) krävs att ett antal nya poster införs.Utskottet anser att regeringens förslag till fördelning mellan olikadelposter inom det bilaterala utvecklingssamarbetet för budgetåret 2001är väl avvägt. Utskottet vill också hävda att den valdaanslagsstrukturen, inom anslaget för det bilateralautvecklingssamarbetet, är ändamålsenlig.Utskottet menar att i och med att det totala anslaget tillinternationellt utvecklingssamarbete kraftigt ökar såkommer möjlig-heterna att anvisa högre anslag till enskildaorganisationers verksamhet att förbättras, vilket utskottet ser somangeläget.I konsekvens med detta ställningstagande och till följd av tidigareställningstaganden rörande utgiftsramen och fördelningen inom utgifts-området avstyrks de förslag om en alternativ fördelning ochanslagsstruktur inom det bilaterala utvecklingssamarbetet som framförs imotionerna U214 (m) (delvis), U216 (kd) yrkande 26, U212 (c) yrkande 3och U206 (fp) yrkande 47 (delvis).I proposition 2000/01:1 yrkande 3 förelås att bemyndigarregeringen att ikläda staten betalningsansvar till ett belopp om 12miljarder kronor för garantigivning.Genom sådan kreditgivning ikläder regeringen staten potentiellaekonomiska förpliktelser. Enligt utskottets uppfattning bör ändamålenmed sådana garantier vara tydligt angivna. harregeringen regelmässigt, liksom , begärt bemyndiganden att lämnagarantier , vilket är ett betydande belopp.Mot bakgrund härav är det önskvärt att det underlag som presenterasinför beslut i hithörande frågor får viss fyllighet.Utskottet tillstyrker med det anförda proposition 2000/01:1 yrkande 3.VerksamhetsgrenarDemokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheterPropositionen ( s. 39)Målet för utvecklingssamarbetet avseende demokrati och mänskligarättigheter är att bidra till en demokratisk samhällsstyrning och enökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Demokratimålet bidrar tilldet övergripande fattigdomsmålet genom att tillföra den politiskadimensionen.Utvecklingssamarbetet inom området skall användas till att stärka endemokratisk samhällsstyrning och respekt för de mänskliga rättigheterna.Det innebär bland annat ett förvaltningsstöd som stärker ocheffektiviserar den statliga förvaltningen i samarbetsländer.Utvecklingssamarbetet inriktas också på rättsväsende i bred bemärkelseoch kan även användas för att främja fria, självständiga, pluralistiskaoch granskande medier. Tillsammans med olika delar av det civilasamhället, framför allt vissa enskilda organisationer, utgör de kanalerför andra röster och frågor och utgör egna demokratiska mötesplatser isamhället. Demokratistöd måste omfatta en förståelse för hela dendemokratiska processen.MotionernaFolkpartiet menar i motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 4 att det krävs endjupare analys av skillnaden mellan demokrati och frågor som berörmänskliga rättigheter i största allmänhet. Det fortsatta anlysarbetetbör mynna ut i en definition av demokratibistånd och vad ett sådantbistånd innebär konkret. Motionärerna konstaterar att svensktdemokratibistånd i hög grad är koncentrerat till vad som kallasbistånd för demokrati och menar att denna tyngdpunkt bör förskjutas tillett mera balanserat stöd till olika delar av en fungerande demokrati. Iyrkande 5 krävs att ett åtgärdsprogram för demokrati utformas.Biståndsdialogen måste vara ett kraftfullt instrument för att främjademokrati och mänskliga rättigheter. Budskapet skall vara entydigt äventill länder där har starka exportintressen. Det måste stå klartför mottagarländerna att biståndets omfattning och inriktning kanpåverkas av hur demokratifrågan hanteras. Om demokratibistånd skallbedrivas i diktaturstater, totalitära stater eller stater som ejtillåter flerpartisystem skall biståndet ske genom enskildaorganisationer (yrkande 6). bör undvika bilateralabiståndsengagemang i länder vars regimer inte strävar efterdemokratisering (yrkande 7). Även i motion 2000/01:U621 (m) yrkande 5krävs att bistånd inte får utbetalas till statsmakter som grovt ochsystematiskt kränker mänskliga rättigheter och utövar förtryck mot sinamedborgare.Vidare i 2000/01:U206 (fp) yrkande 8 att stöd till uppbyggandet avdemokratiska institutioner, lokalt självstyre, parlament, rättsväsendeoch politiska regelsystem bör ha hög prioritet. Hit hör också ettallmänt idé- och kunskapsutbyte om demokratin som styrelseform.Informationstekniken kan vara användbar i strävan att fredligt spridademokratiska rättigheter till fler människor och bör bli ett viktigtinslag i svenskt demokratibistånd (yrkande 10). Vidare bör, enligtyrkande 11, regeringen i en särskild rapport - eller på annat lämpligtsätt - för redovisa läget beträffande demokrati ochmänskliga rättigheter i mottagarländer.Folkpartiet menar i motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 16 att i mångasvenska mottagarländer motarbetas, förtalas och kränks personer för sinsexuella läggning. I kraven om mänskliga fri- och rättigheter förfortsatt bilateralt samarbete måste bättre uppmärksamma ochställa högre krav på grundläggande rättigheter för bi- och homosexuellaoch könsöverskridande personer.I motion 2000/01:U658 (fp) yrkande 1 konstateras att all svenskbiståndspolitik måste genomsyras av att demokrati är det endastyrelseskick värdigt människor att leva i. En demokratisering är ocksåhelt avgörande för om skall ha en chans att häva sig upp urfattigdomen. Det är endast i ett demokratiskt system som de fattigastehar en möjlighet att göra sin röst hörd, få inflytande över sitt landsutveckling, fördelning av resurser och fattigdomsbekämpning. I yrkande 2krävs att skall se arbetet för fria val, flerpartisystem ochparlamentarism som en huvuduppgift inom utvecklingsbiståndet.I motion 2000/01:U660 (v) yrkande 3 konstaterar attArmeniens politiska liv är svagt utvecklat och att demokratiskatraditioner saknas, som det finns en klar vilja tilldemokratisering i landet. borde därför vara lämpligt försvenskt eller nordiskt demokratibistånd, med särskild inriktning på attöka kvinnornas politiska engagemang och inflytande översamhällsutvecklingen. I yrkande 4 konstateras att den ekonomiskatillväxten 1999 var vilket väcker ett visst hopp. Motionären menaratt ett demokratibistånd och biståndsprojekt med ekonomisk inriktningskulle vara lämpligt bl.a. med hänsyn till den ringa förekomsten avkorruption i landet.Folkpartiet anser i motion 2000/01:L459 (fp) yrkande 22 att isitt bilaterala biståndssamarbete måste uppmärksamma och ställa krav pågrundläggande fri- och rättigheter för homo- och bisexuella personer.I flerpartimotion 2000/01:Ju724 (v, s, c, fp, mp) yrkande 27 understryksvikten av att svenska institutioner med ansvar för att stödjakulturaktiviteter i andra länder även använder detta verktyg ibiståndsarbetet för att öka demokratiseringen och respekten för demänskliga rättigheterna i länder där homo- och bisexuellas samttranspersoners rättigheter kränks.Utskottets övervägandenI motion U206 (fp) yrkande 4 krävs en tydligare definition av frågor somberör skillnaden mellan demokrati och mänskliga rättigheter och iyrkande 5 att ett åtgärdsprogram för demokrati utformas. Vidare krävs iyrkande 11 en redovisning av läget beträffande demokrati och frågorna ommänskliga rättigheter i mottagarländerna.Utskottet har kunnat konstatera att i "över Sverigesinternationella utvecklingssamarbete " presenterades översiktligtsituationen i alla samarbetsländer avseende demokrati och mänskligarättigheter. Detta har upprepats i årets årsbok som presenterades isamband med budgetpropositionen. Regeringen har för avsikt att ihuvudsak bibehålla denna form av rapportering till riksdagen.I skrivelsen 1997/98:76 om Demokrati och mänskliga rättigheter i svensktutvecklingssamarbete kan man utläsa en bred syn på demokratibegreppet.Arbetet med att följa upp och förverkliga intentionerna i dennaskrivelse och att utarbeta ett åtgärdsprogram har pågått kontinuerligtde och kommer att behandlas vidare i denparlamentariska kommittén för en global utvecklingspolitik.Med detta anser utskottet motion U206 (fp) yrkandena 4, 5 och 11besvarad.I motion U206 (fp) yrkande 6 krävs att demokratibiståndet under vissaomständigheter enbart skall kanaliseras genom enskilda organisationeroch, i yrkande 7, att bör undvika att ge bilateralt bistånd tillodemokratiska regimer. Vidare krävs i motion U621 (m) yrkande 5 attbistånd inte får utbetalas till statsmakter som utövar förtryck mot sinamedborgare.Utskottet menar att utvecklingssamarbete kan bedrivas genom en mångfaldkanaler och instrument. Bistånd genom enskilda organisationer är såvälen kanal som en biståndsform med ett betydande egenvärde. Det uppgårredan i dag till en knapp tredjedel av vårt bilateralautvecklingssamarbete.Utskottet konstaterar att utrikespolitik ochutvecklingssamarbete utgår ifrån att demokratisering bygger på ochbidrar till respekten för de mänskliga rättigheterna. kan inteöverge de människor som drabbas av diktatur, våld och förtryck.Utvecklingssamarbetet bör bestå av en kombination av politisk dialog,insatser direkt inriktade på demokrati och mänskliga rättigheter ochdemokrati- eller rättighetsfrämjande inslag i övriga biståndsinsatser.Utifrån analys av ett land kan helheten i ett biståndsprogram bidra tilldemokratisering. Samarbete med enskilda organisationer isamarbetsländerna eller i länder i förändring är självklara inslag idessa strävanden. Påverkansformerna har också olika grad av öppenhet, ivissa fall utgör den politiska dialogen mellan regeringsföreträdare denmest lämpliga formen. Utskottet ser därför inte värdet i att binda sigför en enda form av utvecklingssamarbete i dessa fall.Med vad ovan anförts avstyrks motionerna U206 (fp) yrkandena 6 och 7samt U621 (m) yrkande 5.I motion U206 (fp) yrkande 8 krävs stöd till uppbyggandet avdemokratiska institutioner. Liknande krav ställs i U658 (fp) yrkande 1som understryker demokratins roll i fattigdomsbekämpningen och, iyrkande 2, att demokratibiståndet är en huvuduppgift för det svenskabiståndssamarbetet.Utskottet delar motionärens syn på demokrati som det politiska systemsom bäst främjar en utveckling som kommer alla till godo. De senasteårens definition och tolkning av vad fattigdom är inkluderar frågor som,utöver materiell nöd, handlar om makten över det egna livet,handlingsförmåga och fysisk säkerhet. Demokratibegreppet är bredare änbara formella institutioner och procedurer och inkluderar respekt för demänskliga rättigheterna samt en demokratisk kultur präglad avinklusivitet, tolerans, vilja till dialog och kompromisser samt respektför minoriteter.Demokrati relaterar till den politiska dimensionen avutvecklingssträvandena och kännetecknas av fria val och flerpartisystem.Lösningarna varierar med ett lands historia och kultur men eventuellavariationer från ett västeuropeiskt mönster behöver inte göra dem mindredemokratiska.Utskottet menar också att stödet genom svenska partianknutnaorganisationer till demokratiuppbyggnad i och i länder iCentral- och är en viktig del i samladeansträngningar att genom utvecklingssamarbetet bidra tilldemokratisering.Med det ovan anförda anser utskottet motionerna U206 (fp )yrkande 8 samtU658 (fp) yrkandena 1 och 2 besvarade.I flera motioner, U206 (fp) yrkande 16, L459 (fp) yrkande 22 och Ju724(v, s, c, fp, mp) yrkande 27, understryks vikten av att i sittbilaterala biståndssamarbete måste uppmärksamma och ställa krav pågrundläggande fri- och rättigheter för homo- och bisexuella personer.Utskottet är av den bestämda uppfattningen att diskriminering ochbestraffning av människor enbart på grund av deras sexuella läggningstår i strid med den grundläggande principen om alla människors likavärde och rättigheter.Frågorna om mänskliga rättigheter uppmärksammas i dialogen med Sverigessamarbetspartner inom utvecklingssamarbetet. I vissa länder förekommerfortfarande övergrepp från statsmakternas sida. Utskottet menar att detsvenska förhållningssättet till dessa länder, inklusive formerna förutvecklingssamarbetet, måste anpassas därefter. Insatser med syfte attfrämja demokrati och mänskliga rättigheter kan vara viktiga bidrag tillutveckling också i de länder där rättigheterna kränks och inriktas påstrategiska insatser för stöd till verksamheter eller grupper som verkarför främjandet av mänskliga rättigheter. Sådana insatser kan också skeinom ramen för "stat-till-stat"-samarbetet, t.ex. stöd vid utformningenav lagar eller insatser som stärker rättsväsendet ochombudsmannainstitutioner.Sverige deltar aktivt i arbetet på internationell nivå med att på likavillkor uppmärksamma de homo-, bi- och transsexuellas (HBT-personer)situation. har bl.a. givit bistånd till utvecklingsländer med fåeller inga rättigheter för HBT-personer, i syfta att stärka derasmänskliga fri- och rättigheter. Medel har anslagits för studier,seminarier och publikationer. Utskottet menar att det är viktigt attSverige behåller en hög ambitionsnivå och fortsatt hög kompetens inomdetta område.Med det ovan anförda anser utskottet motionerna U206 (fp) yrkande 16,L459 (fp) yrkande 22 och Ju724 (v, s, c, fp, mp) yrkande 27 besvarade.I motion U206 (fp) yrkande 10 krävs att informationstekniken bör bli ettviktigt inslag i svenskt bistånd.Utskottet menar att informationstekniken är ett mycket viktigtinstrument för demokratiutveckling och fattigdomsbekämpning. Utredningenför svensk global utvecklingspolitik (GLOBKOM) arbetar speciellt med hurIT kan bistå utvecklingsländerna och formerna för hur svensk IT-industrikan komma att ingå som en viktig del i det framtida biståndet.Med det ovan anförda anser utskottet motion U206 (fp) yrkande 10besvarad.I motion U660 (v) yrkandena 3 och 4 krävs svenskt demokratibistånd tillArmenien för att öka kvinnors engagemang och deltagande isamhällsutvecklingen och för att stimulera ekonomisk utveckling.Utskottet konstaterar att den svenska verksamheten i södra i särskilda riktlinjer. Prioritet ges till stöd fördemokratiska och ekonomiska reformprocesser, insatser för mänskligarättigheter samt insatser inom miljösektorn och den sociala sektorn.För förfogas över totalt förMoldavien, södra (, , ) ochCentralasien (, , , ,). Budgetutrymmet för förutses öka något. År l999allokerades ca till samarbetsprojekt med Armenien.För närvarande pågår insatser inom sektorerna lokalt självstyre,utbildning av socialarbetare med inriktning på omvårdnad av barn,utvecklande av en armenisk arbetsmarknadspolitik, samt upprättande avfastighetsregister och finansiell statistik. Därtill ingår landet i tvåregionala projekt med inriktning på civil luftfart och statistik.Det svenska biståndet till expanderar långsamt och är inriktatpå demokratisk omvandling och social uppbyggnad. De projekt som pågårhar arbetats fram efter begäran av och i samråd med . Detdemokratibistånd som finansierats av har inte haftnågon specifik könspolitisk inriktning. Utskottet menar, beträffande dendemokratiska utvecklingen i , att det vore önskvärt omdemokratiinsatserna tydligt behandlade jämställdheten mellankvinnor och män.Med det ovan anförda anser utskottet motion U660 (v) yrkandena 3 och 4besvarad.Sociala sektorer - (propositionen s. 40)Utvecklingssamarbetet inom de sociala sektorerna bör ävenfortsättningsvis inriktas på att stödja reformprocesser medmålsättningen att åstadkomma hälso- och sjukvård av god kvalitet föralla. Med denna inriktning följer en anpassning av arbetssätt främstgenom övergång från projektstöd till sektorprogramstöd.Under året har en policy och handledning för sektorprogramstöd tagitsfram med erfarenheter från hälso- och undervisningssektorn.Undervisningsstödet fokuseras på att förbättra utbildningens kvalitet isamarbetsländerna, huvudsakligen inom basutbildning därlärarfortbildnings- och läromedelsinsatser samt skolbyggnadsprogram gesfortsatt stöd. För hälsobiståndet har en verksamhetsinriktning för1999-2001 tagits fram .