bet · GN01SoU9 · 2000-03-22 00:00:00 — beträffande forskning rörande alternativmedicin m.m.att med anledning av motion 1999/2000:So486 yrkande 3och med avslag på motion 1999/2000:So486 yrkandena 2 och 4 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,49. Kostnadsfrihet vid undersökning, vård eller behandlingenligt smittskyddslagen (mom. 45), , och (alla m) anför:Enligt smittskyddslagen är all undersökning, vård och behandling som be-hövs från smittskyddssynpunkt vid en samhällsfarlig sjukdom kostnadsfri omden utförs inom den landstingskommunala sjukvården. När det gäller under-sökningar för att utreda om någon har smittats av en samhällsfarlig sjukdomär dessa kostnadsfria för patienten även hos en privat verksam, försäkrings-ansluten läkare. Däremot är privat vård och behandling inte kostnadsfri.Enligt vår uppfattning kan denna åtskillnad mellan offentlig och enskild vårdinte accepteras. Att patienten har frihet att välja vårdgivare är särskilt viktnär det gäller en sexuellt överförd sjukdom. När det gäller hiv torde valfri-heten vara av avgörande betydelse för att man med förtroende skall viljavända sig till sjukvården. Regeringen bör därför återkomma i fråganmed utgångspunkt i förslag. Vad här anförts medanledning av motion So314 (m) yrkande 5 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande kostnadsfrihet vid undersökning, vård eller behand-ling enligt smittskyddslagenatt med anledning av motion 1999/2000:So314 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,50. Anonymitet vid provtagning (mom. 46)(), (), () och HelenaHillar () anför:Enligt vår uppfattning är en viktig åtgärd i hivpreventionen att tillåta anonymtestning. Fler personer vågar då komma till testning, vilket i sin tur för desmittade leder till tidigare behandling och information om hur man skallförhindra vidare smittspridning. Vad här anförts med anledning av motionSo225 (fp, s, v, c, mp) yrkande 16 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande anonymitet vid provtagningatt med anledning av motion 1999/2000:So225 yrkande 16som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,51. Abortförebyggande åtgärder m.m. (mom. 49, 50 och 51)och (båda kd) anför:Vi vill framhålla att det abortförebyggande arbetet är oerhört viktigt och harstor påverkan på abortutvecklingen. Allt måste enligt vår uppfattning görasför att i opinionsbildning och rådgivning framställa det som naturligt ochsjälvklart att en graviditet skall fullföljas. Socialt och ekonomiskt skall alltänkbara insatser erbjudas för att undvika abort. Vi förordar således en vid-gad syn på vad som brukar kallas abortförebyggande åtgärder. Aborter skallinte kriminaliseras men samhället bör lämna värdeneutraliteten när det gällerdet spirande livet och i stället söka skapa en medvetenhet om fostrets värdeoch verka graviditetsstödjande.Enligt nuvarande abortlag fattar kvinnan det slutliga avgörandet om abortföre utgången av den artonde graviditetsveckan (1 §). Därefter krävs Social-styrelsens tillstånd. Abortlagens nuvarande tidsgräns diskuteras både blandlekmän och medicinskt sakkunniga. Å ena sidan framförs argument för ensänkning av tidsgränsen. Antalet aborter skulle på detta sätt kunna minskas.Å andra sidan hävdas att skulle kunna medföra att en del abort-sökande inte fick tillräcklig tid att i lugn och ro tänka igenom sitt beslut. Vanser att de tänkbara effekterna av en sänkt tidsgräns för när Socialstyrelsenstillstånd krävs för abort bör studeras noga. Vi vill vidare betona vikten avtvärvetenskaplig forskning kring situationen före och efter en abort för kvin-nan, hennes familj och närmaste anhöriga. Många kvinnor får problem efteren abort. Resultaten från en intensifierad svensk forskning kunde bli till nyttsåväl i det abortförebyggande och graviditetsstödjande arbetet som vid stöd-samtalen efter en abort.Vi vill betona vikten av att se kvinnan i ett psykosocialt sammanhang. En-ligt en presenterad studie finns det många faktorer som avgör om enkvinna väljer att genomgå en abort. Två av dessa är att relationen till denblivande fadern är dålig eller att kvinnan inte känner sig mogen eller till-räckligt fysiskt stark. Enligt vår uppfattning bör informationen och stödsam-talen få en mycket tydligare inriktning än . Varje abortsökande bör få enskriftlig information vilken bör redovisa de grundvärderingar som samhälletstår för när det gäller människovärdet och tydligt men varsamt lyfta fram detetiska dilemmat. På ett naturligt sätt kan sedan alternativet till abort diskutras. Hur och i vilken omfattning stödsamtalen skall ske bör ytterligare över-vägas. Stödsamtal bör endast genomföras av personal som fått utbildning ietisk rådgivning. I finns en tvåårig akademisk utbildning för etiskrådgivning. Något liknande bör enligt vår mening införas i . Grund-kraven på rådgivarna bör fastställas av Socialstyrelsen.Slutligen vill vi framhålla att familje- och preventivmedelsrådgivningenskall vara väl utbyggd och lättillgänglig i hela landet. Det måste enligt våruppfattning finnas ungdomsmottagningar i varje kommun. Också vid ung-domsmottagningarna bör det framgå att samhället inte ställer sig neutralt tilldet spirande livet. Preventivmedelsrådgivningen bör omfatta ett brett spekt-rum av metoder, även s.k. naturlig familjeplanering. Vad här anförts medanledning av motion So402 (kd) yrkandena 1, 2 och 4-8 bör ges regeringentill känna.Vi anser att utskottets hemställan under 49, 50 och 51 bort ha följande lydel-se:49. beträffande abortförebyggande åtgärderatt med anledning av motion 1999/200:So402 yrkandena 1,4, 7 och 8 och med avslag på motionerna 1999/2000:So368 yrkandena1-3, 1999/2000:So394 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:So395,1999/2000:So455 och 1999/2000:So493 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,50. beträffande stödsamtalatt med anledning av motion 1999/2000:So402 yrkandena 5och 6 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,51. beträffande tidsgränsen då tillstånd krävs förabortatt med anledning av motion 1999/2000:So402 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,52. livsduglighet (mom. 52)(), (), (), (), () och ()anför:En fråga som varit föremål för diskussion är när ett fosterkan betecknas som livsdugligt. Detta har betydelse vad gäller den "övreabortgränsen" eftersom abort inte får utföras om ett kan bedömas somlivsdugligt. Praxis är att abort inte medges efter 22:a veckan. har hemställt om att gränsen måste ändras till 20veckor eftersom utveckling och teknik gått framåt så att man numera kanrädda som föds kring vecka 21 - 22. Vi anser att en ändring måste skei allmänna råd, som utgör riktlinjer för tillämpningen avabortlagen. Det är ytterst angeläget att samhället har regler som är i takt medutvecklingen för att entydiga signaler skall ges om att abort inte är tillåtetett barn kan bedömas som livsdugligt utanför livmodern. Då det alltid finnssvårigheter att exakt avgöra en graviditets längd anser vi att den övre gränsenför abort bör ändras för att tidsmarginalen skall vara tillräcklDet får inte råda något tvivel om att aborter utförs vid som inte tange-rar gränsen då ett kan överleva utanför livmodern. Vad här anförts medanledning av motionerna So292 (kd) yrkande 2 och So402 (kd) yrkande 3bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande livsduglighetatt med anledning av motionerna 1999/2000:So292 yrkande2 och 1999/2000:So402 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,53. Äggdonation (mom. 54)(), (), (), CristinaHusmark () och () anför:Äggdonation är inte tillåtet i . Orsaken har framför allt varit att dettidigare ansetts föreligga större risker förenade med ingreppet än med sper-madonation. Den medicinska utvecklingen har förändrat detta och ur etisksynpunkt måste de två donationssätten betraktas som likvärdiga. Till skillnadfrån i utförs äggdonation i t.ex. och . En del svenskapar åker därför utomlands för att få hjälp. Det innebär att de som har råd åkerutomlands för att få hjälp medan andra med samma medicinska behov intefår den möjligheten. Enligt vår uppfattning är det angeläget att regeringenlägger fram ett lagförslag till som jämställer äggdonation medspermadonation.Vad här anförts med anledning av motion So207 (fp) yrkande 2 bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande äggdonationatt med anledning av motion 1999/2000:So207 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,54. Preventivmedel för män (mom. 56)() anför:Enligt min uppfattning är det väsentligt att resurser satsas på forskning vadgäller preventivmedel för män. Vad här anförts med anledning av motionA819 (mp) yrkande 17 bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 56 bort ha följande lydelse:56. beträffande preventivmedel för mänatt med anledning av motion 1999/2000:A819 yrkande 17som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,55. Tatuering och piercing (mom. 58)(), () och () anför:Det har blivit något av ett mode att pierca och tatuera sig. Antalet personersom låtit tatuera respektive pierca sig ökar lavinartat och det i huvudsak ikretsen av ungdomar. Då en sådan kroppssmyckning åtminstone vad gällertatuering varar för resten av livet bör mycket unga personer enligt vår upp-fattning inte tillåtas tatuera sig med mindre än att vårdnadshavaren godkäntbehandlingen. Vad gäller piercing som kroppssmyckning är det ett ingreppmed hög risk för allergiska reaktioner och infektioner varför inte heller hål-tagning på minderåriga skall tillåtas utan sådant medgivande.I allmänna råd 1995:3 anges att piercing eller tatuering avminderåriga inte bör ske utan föräldrars medgivande. Det finns dock ingenlagstadgad skyldighet att följa rådet. Den tillsyn som finns föreskriven vadgäller tatuering och piercingverksamhet är att har till-synsansvaret vad gäller utrustning bl.a. för smittrening och hygien i sambandmed behandling. Miljö- och hälsoskyddsnämnderna har tillsyn över lokalernaoch övriga hygienfrågor. Det finns i övrigt inga lagstadgade regler om ut-bildning eller krav på särskild kompetens eller lämplighet för att utföra tatuering och piercing. Utrustning kan t.ex. köpas mycket enkelt på postorder,vilket också sker i stor utsträckning. Vad här anförts med anledning av mo-tion So437 (s) bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 58 bort ha följande lydelse:58. beträffande tatuering och piercingatt med anledning av motion 1999/2000:So437 som sin me-ning ger regeringen till känna vad ovan anförts,56. Utredning om lobotomiverksamheten i (mom. 59)(), () och () anför:Den psykiatriska vården har , i likhet med sjukvården i övrigt,genomgått en enorm utveckling, en utveckling som satt människan i cent-rum. Utgångspunkten för reformarbetet har varit att så långt som möjligt geförutsättning för att varje människa skall kunna leva ett självständigt liv. Ireformarbete kan tiden för genomförandet i vissa enskilda fall bli för kort.Vidare kan det som i stort är positivt i reformerna för den enskilde bli tillnågot negativt. Ofta beror detta på att inte tillräckliga resurser ställs tillfogande.De behandlingsformer som använts genom tiderna har för en del männi-skor skapat en situation som medfört en livslång störning i deras möjlighettill ett självständigt liv. Det kan t.ex. gälla människor som under 1940- och1950-talen lobotomerades. Vi tar inte ställning till motiv och orsak till in-greppen, utan konstaterar bara att det gjordes utifrån dåtidens medicinskakunskaper. Lobotomin är i stort sett utmönstrad ur psykiatrin. Utifråndagens kunskap kan vi beteckna den som mer vanemässigt än medicinsktmotiverad när vi ser hur många människor som utsattes för den här typen avingrepp. I har man haft en liknande utveckling inom psykiatrin som iSverige. Där har man dragit slutsatser av sin användning av denna behand-lingsmetod och fattat beslut om att gottgöra dem som allvarligt drabbats avingreppen. Enligt vår uppfattning bör det även i göras en utredningför att kartlägga bakgrunden till effekterna av lobotomi som behandlings-metod inom psykiatrin . Vad här anförts medanledning av motion 247 (v) bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 59 bort ha följande lydelse:59. beträffande utredning om lobotomiverksamheten i Sverigeatt med anledning av motion 1999/2000:So247 och med av-slag på motion 1999/2000:So258 yrkande 1 som sin mening ger rege-ringen till känna vad ovan anförts,57. Utredning om lobotomiverksamheten i (mom. 59)och (båda kd) anför:Den lobotomiverksamhet som bedrevs måste enligtvår uppfattning betecknas som övergrepp. Det är svårt att ange hur mångamänniskor som drabbades. Som exempel kan dock nämnas att närmare 500personer enligt uppgift skall ha ha lobotomerats vid under1940- och 1950-talen. För att få en fullständig blick över omfattningen avlobotomioperationer i bör det genomföras en offentlig utredning.Vad här anförts med anledning av motion So258 (kd) yrkande 1 bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 59 bort ha följande lydelse:59. beträffande utredning om lobotomiverksamheten i Sverigeatt med anledning av motion 1999/2000:So258 yrkande 1och med avslag på motion 1999/2000:So247 som sin mening ger rege-ringen till känna vad ovan anförts,58. Ersättning till lobotomerade (mom. 60)och (båda kd) anför:Riksdagen har beslutat om ersättning till de personer som tvångssteriliserats.Enligt vår uppfattning är det närmast obegripligt att ersättning vägras demsom drabbades av ofrivillig lobotomi. Påståendet att ingreppengjordes i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet strider mot bättrevetande. Ny information visar att så inte alls var fallet. Verksamheten fram-står i stället som ny och oprövad. Många av de värderingar som låg till grundför de steriliseringar som nu fördömt gjorde sig gällande även närdet gäller lobotomi.För att staten i någon mån skall gottgöra dem som utsattes för lobotomioch på så sätt erkänna att detta inte var en riktig behandling i ett samhällesom slår vakt om människovärdet bör den i likhet medden norska besluta om att ge ersättning till de lobotomerade från 1940- och1950-talen som är i livet. Det skulle också vara en form av upp-rättelse för dem som drabbats.Vad här anförts med anledning av motion So258 (kd) yrkande 2 bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 60 bort ha följande lydelse:60. beträffande ersättning till lobotomeradeatt med anledning av motion 1999/2000:So258 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,Särskilda yttranden1. Ett rikstäckande ambulanshelikoptersystemChris Heister (m), (), () ochCristina Husmark () anför:Vid svåra sjukdomstillstånd och olyckor kan snabba transporter och medi-cinskt omhändertagande direkt på plats samt under transporten vara direktlivsavgörande för en människas överlevnad. Dessutom påverkas förutsätt-ningarna för en god rehabilitering. Vi vill därför framhålla att man oavsettvar man bor i måste kunna få avancerad sjukvård inom rimlig tid. Enförutsättning för detta är att ha ett bra rikstäckande system för att få ut medcinsk personal till svårt sjuka eller skadade personer. Ett sådant system kanvara baserat på ambulanshelikopter.Socialstyrelsen har i en rapport, Ett sammanhängande ambulanshelikopter-system, påpekat att det för att nå av befolkningen inom 35 minuterkrävs 15 helikoptrar över hela landet - placerade vid läns- eller regionsjuk-hus. Det finns enligt vår mening skäl att arbeta vidare med frågan för att bl.afinna en lämplig form för ett sådant system.2. Invandrad vårdpersonalIngrid () och () anför:Vi anser att det är av största vikt att åtgärder vidtas för att underlätta förinvandrad sjukvårdspersonal att bli legitimerad i . Det finns mångautländska läkare och sjuksköterskor som inget hellre vill än att kunna åter-uppta det yrke som de en gång utbildat sig till. Med uppsökande verksamhetoch rätt stöd, t.ex. aktiv hjälp med praktikplats, skulle denna stora och out-nyttjade resurs kunna förstärka vården. Arbetsförmedlingarna skulle kunnaanvända utbildningsbidrag för utbildningsinsatser. En annan åtgärd är attreservera ett riktat anslag till denna grupp sjukvårdsutbildade invandrare isamband med de återkommande Dagmaröverenskommelserna mellanregeringen och Landstingsförbundet.Många landsting anlitar uthyrningsföretag för att täcka bristen på läkareoch sjuksköterskor. Vidare förekommer "import" av läkare från andra länder.Enligt vår uppfattning vore det dock betydligt lämpligare om den resurs sominvandrad vårdpersonal utgör kunde utnyttjas på bästa sätt.Vi noterar med tillfredsställelse att föreslagit att ar-betsförmedlingarna skall få i uppdrag att i samarbete med kommunerna ökaantalet invandrare inom vård och omsorg. Enligt vår uppfattning är det avstörsta vikt att detta arbete ges hög prioritet, så att en förändring verkligenkommer till stånd. Vi avser att noga följa utvecklingen av denna fråga.