bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Vid fördelning av rättegångs-kostnader skall bestämmelserna om rättegångskostnader i mål om inlösener-sättning i fastighetsbildningslagen gälla.I partimotion 1999/2000:T26 yrkande 1 föreslås att propo-sitionen avslås jämte ett tillkännagivande om att regeringen förriksdagen skall lägga fram ett förslag till en ny IT-politik i enlighet med vadsom närmare anges i motionen. I samma motion, yrkande 8, föreslås (underförutsättning av att motionens yrkande 1 avslås) att genom etttillkännagivande skall begära att regeringen lägger fram förslag med syfte attmarkägarens berättigade anspråk på kompensation för nya intrång och för-längd livslängd hos befintliga ledningar tillgodoses. Två skadefall framhålls imotionen. Det gäller dels om vid ledningsdragningen intrång sker med ma-skiner över t.ex. växande gröda, dels om mark till följd av regeringsförslagetkommer att belastas av ledningsrätt än som annars skulleha blivit fallet.I motion 1999/2000:T23 yrkande 1 (m) lämnas förslag om att riksdagenskall ge till känna att regeringen bör återkomma med förslag till ändring iledningsrättslagen med syftet att berörda markägares rättssäkerhet skall blitillgodosedd. I motionen görs invändningar mot att markägaren enligt propo-sitionens förslag inte vid en lantmäteriförrättning kan få sina invändningarmot själva ledningsdragningen prövade. Det påpekas att antalet nya kablarinte är begränsat och att ledningsrätten också omfattar vissa tillbehör såsomtransformatorstationer och . Motionärerna ifrågasätter också lagförsla-gets retroaktivitet utifrån bestämmelserna om egendomsskydd i 2 kap. 18 §regeringsformen och . I samma motion, yrkande 2,föreslås att en översyn skall göras av expropriationslagens ersättningsreglermed utgångspunkt i den obalans som råder mellan kabelägarens möjligheteratt tjäna pengar på sitt kabelinnehav och de låga ersättningsbelopp som ex-propriationslagen innebär.I partimotion yrkas i första hand avslag på hela propositio-nen. Utskottet tar endast ställning till detta förslag i vad det avser de före-slagna ändringarna i ledningsrättslagen. Det finns enligt utskottets meninginte anledning för att i enlighet med vad som i motionen anförtsavslå regeringens förslag. Motionens yrkande 1 i motsvarande del bör såle-des inte bifallas.Regeringen anser att om en starkströmsledning har dragits fram över an-nans mark med stöd av ledningsrätt och denna starkströmsledning i ett senareskede kompletteras med en eller flera svagströmsledningar, som teleledning-ar, medför detta som regel inte något ytterligare intrång i fastighetsägarensrätt. Ett betydande intrång för fastighetsägaren har redan skett i och medframdragandet av starkströmsledningen. Framdragandet av ytterligare tele-ledningar och fiberoptiska ledningar har därför mycket liten betydelse. Enligtregeringens uppfattning är däremot en sådan komplettering av väsentligbetydelse från allmän synpunkt då utbyggnaden av ett allmänt tillgängligttelenät med kapacitet för tjänster som kräver hög bandbredd är ett angelägetintresse. Enligt regeringen bör därför en sådan komplettering i befintligtledningsrättsutrymme kunna tillåtas utan ny förrättning med hänsyn till dekostnader och den tidsutdräkt som är förenade med ett sådant i förhållandetill frågans ringa betydelse för berörda fastighetsägare. Utskottet delar rege-ringens uppfattning. Det kan därutöver tilläggas att Lagrådet inte haft någotatt invända mot förslaget. Motion 1999/2000:T23 (m) yrkande 1 i motsva-rande del avstyrks. tar inte till behandling upp övriga avmotionärerna till grund för detta yrkande åberopade invändningar - gällandegrundlagsenlighet m.m. - eftersom också beretts till-fälle till att yttra sig och således, om så anses erforderligt, kan behandla degjorda invändningarna i ett yttrande.Utskottet tillstyrker med hänvisning till det anförda propositionens förslagtill ändring i ledningsrättslagen.Som framgått ovan skall enligt regeringsförslaget frågan om ersättning förskada och intrång bestämmas enligt expropriationslagens ersättningsregler.Bostadsutskottet har (bet. 1999/2000:BoU6) uttalat att expro-priationslagens ersättningsregler i grunden är väl avfattade när det gällerfastighetsägarens rätt till ersättning. Inom finns planerpå att genomföra en analys av behovet av vissa förändringar i ersättnings-reglerna. Avsikten är att analysera om det skett några för-skjutningar av lagens tillämpningsområde som bör föranleda att ersättnings-reglerna revideras. Med hänvisning till det anförda ansåg utskottet att ersätt-ningsreglerna i vart fall tills vidare bör kvarstå oförändrade. Utskottet av-styrkte i sammanhanget vissa m-förslag om ändrade ersättningsregler. Ut-skottet finner inte skäl att ändra sina nu redovisade tidigare ställningstagan-den och avstyrker i enlighet med detta förslaget om en översyn av expropria-tionslagen med den i motion 1999/2000:T23 (m) yrkande 2 föreslagna in-riktningen.Vad gäller de i c-motionen väckta frågeställningarna om markägarens rätttill ersättning kan följande anföras. En ledningsrätt är inte begränsad i tidenErsättning för det intrång en ledningsrätt förorsakar fastighetsägaren bestämsenligt en grundprincip som ger honom rätt till skillnaden mellan värdet påhans fastighet före och efter upplåtelsen av ledningsrätten, dock utan att vissförväntningsvärden ersätts. Vid upphörandet av en ledningsrätt som i enlig-het med regeringsförslaget givit rätt till framdragning och brukande också aven kompletterande ledning kan en ny ledningsrätt för den senare ledningenprövas vid en förrättning enligt ledningsrättslagen. Också annan ersättning änden som avser en minskning av själva fastighetens värde kan utgå. Sådanersättning kan även omfatta skador som beräknas inträffa . Detkan gälla att en fastighetsägare åsamkas en utgift eller att han går miste omen inkomst som han kunnat påräkna. Det kan också gälla att fastighetsäga-rens fasta kostnader för t.ex. ett befintligt jordbruk kvarstår men måste för-delas på en mindre brukningsareal. Lika med kontanta utgifter anses värdetav förlorade naturaförmåner, värdet av eget arbete och annat som kan skattasi pengar. Syftet med ersättningen är att ge fastighetsägaren möjlighet attbibehålla det ekonomiska läge som skulle ha förelegat om någon upplåtelseinte hade ägt rum. Det är i princip fråga om samma syfte som ersättningenför intrånget skall tillgodose.Av det nämnda framgår enligt utskottets mening att det inte finns anled-ning till farhågor för att en fastighetsägare inte skulle få berättigade anspråpå kompensation tillgodosedda i enlighet med vad som kommit till uttryck iCenterpartiets partimotion. Motionens förslag - yrkande 8 - avstyrks därför.Bostadspolitiken och ITDet är onekligen så att bostadspolitiken har stor betydelse för många sam-hällssektorer och att denna politik på olika sätt påverkar landets ekonomiskautveckling. Det gäller, som konstaterats i Moderata samlingspartiets parti-motion 1999/2000:T28, också i förhållande till IT-sektorn. I motionens yr-kande 15 i motsvarande del föreslås ett tillkännagivande omfat-tande bl.a. att en ny bostadspolitik är en förutsättning för att bl.a. Storstocholm skall kunna dra full nytta av sitt internationella försprång inom IT-området och att det nuvarande bruksvärdessystemet utgör ett problem för attöka byggandet i synnerhet i storstadsregionerna.Utskottet anser att det finns anledning att särskilt ge uttryck för att en socialt ansvarsfull bostadspolitik är nödvändig som en av grundstenarna för denvälfärd vi önskar skall säkerställas och utvecklas. behandlar årli-gen ett stort antal förslag med en mer eller mindre allmän bostadspolitiskinriktning men också ett flertal detaljförslag. Flera avslutade ochtillsatta utredningar kommer att ligga till grund för beslut om politikensframtida utformning. Här är tillräckligt att nämna den nu sittande utredning-en om allmännyttiga bostadsföretag och boendesocial utveckling (; dir. 1999:110) och det avlämnade utredningsbetänkan-det Bruksvärde, förhandling och hyra (SOU 2000:33) samt att särskildautredningsinsatser görs med avseende på bostadssituationen i (regeringsbeslut ; dnr Fi 1999/3519). Enligt utskottetsmening finns det mot den angivna bakgrunden inte anledning för riksdagenatt nu i sak behandla bostadspolitikens inriktning i enlighet med förslaget iModerata samlingspartiets partimotion. Motionens yrkande 15 i motsvarandedel avstyrks därför.Stockholm den 4 maj 2000På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), (), AndersYgeman (s), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. Rättssäkerhetsgarantier vid en utökad ledningsrättsupplåtelseKnut (), (), () och EwaThalén Finné (m) anser att den del av bostadsutskottets yttrande som underrubriken börjar med "I " och slutar med "iledningsrättslagen" bort ha följande lydelse:Det utredningsförslag som ligger till grund för regeringens förslag beträf-fande ledningsrättslagen har ändrats till det bättre på en punkt. Förslaget harnämligen försetts med en regel som gör det möjligt för fastighetsägaren att fåersättning för det intrång i hans äganderätt som förslaget leder till.Regeringsförslaget innehåller dock ur rättssäkerhetssynpunkt fortfarandebrister.Förslagets retroaktivitet kan starkt ifrågasättas utifrån det egendomsskyddsom finns reglerat i regeringsformen och . Eftersomdenna frågeställning faller inom beredningsområde,vilket utskott också beretts tillfälle att yttra sig, nöjer sig utskottet med dkortfattade konstaterande.Något mycket anmärkningsvärt är att de utökade rättigheterna, att dra framoch begagna kompletterande ledningar, som genom lagförslaget tilläggsledningsrättshavaren uppkommer direkt på grund av lag utan möjligheter förmarkägaren att få den utökade upplåtelsen prövad vid förrättning och ytterstav domstol. Markägaren är alltså utan möjlighet att få sina invändningarprövade. Detta skall ses mot bakgrund av att lagförslaget inte innehållernågra begränsningar vad gäller antalet kablar som får dras fram och brukas.Till detta kommer att även tillbehör till kabeln, t.ex. transformatorstationereller , kan sätta upp med stöd av ledningsrätten utan prövning vid enförrättning. Regeringen motiverar sitt förslag med att ett förrättningsförfa-rande skulle vara resurskrävande både och pengar. Enligt utskottetsmening är det inte godtagbart att enskilda intressen skall få vika av de skälregeringen anger. Enligt utskottets mening bör därför med anled-ning av motion 1999/2000:T23 (m) yrkande 1 i motsvarande del avslå rege-ringens förslag till ändring i ledningsrättslagen. Härigenom blir förslaget iCenterpartiets partimotion yrkande 1 i motsvarande del tillgodosett.2. Avslag på propositionenRigmor () anser att den del av bostadsutskottets yttrande somunder rubriken börjar med "I " och slutarmed "i ledningsrättslagen" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som redovisats i partimotionom att det mycket snart behövs en ny IT-proposition med konkreta förslagoch tydliga åtaganden om att tillgången till snabba Internetförbindelser skallkomma alla till del. saknas egentlig anledning för attbehandla en proposition som framför allt består av vaga ambitioner ochallmänt resonerande kring vissa IT-frågor. Regeringen bör få i uppdrag attåterkomma med en ny proposition med den inriktning som anges i motionen.Det finns inte anledning för utskottet att i detta sammanhang närmare gå inpå vare sig de närmare skälen för ställningstagandet eller vilken utformningden nya IT-propositionen skall ha. Med bifall till partimotionyrkande 1 motsvarande del avstyrker utskottet regeringens förslag till änd-ring i ledningsrättslagen. Härigenom kommer även förslaget i motion1999/2000:T23 (m) yrkande 1 i motsvarande del att bli tillgodosett.3. Expropriationslagens ersättningsreglerKnut (), (), () och EwaThalén Finné (m) anser att den del av bostadsutskottets yttrande som underrubriken börjar med "har" och slutarmed "föreslagna inriktningen" bort ha följande lydelse:Expropriationslagen bör ändras så att ersättningsreglerna ger markägarenkompensation för fastighetens fulla marknadsvärde samt för de kostnaderoch det inkomstbortfall som inte kan återvinnas. De förändringar av expro-priationslagens ersättningsregler som gjordes innebaratt den tidigare rådande grundprincipen om full ersättning övergavs. I ställetför att på marknadsmässiga grunder kompensera drabbade fastighetsägareantogs en lagstiftning som inte på ett rimligt sätt avspeglar en fastighetsegentliga värde, dvs. ett nuvärde som innefattar framtida förväntningsvärden.Den enskilde fastighetsägarens underläge gentemot exproprianten förstärksav den s.k. presumtionsregeln. Att som presumtionsregeln föreskriver åläggaden drabbade fastighetsägaren bevisbördan avseende eventuella förvänt-ningsvärden går på tvärs mot gängse rättssäkerhetsprinciper. Det enda rimli-ga förhållandet är att exproprianten skall ha bevisbördan. Presumtionsregelnbör således avskaffas.Vad utskottet nu sagt framträder särskilt tydligt när expropriationslagensregler används för att bestämma ersättningen för det intrång en ledningsrättsom utnyttjas inom IT-samhället medför. Förhållandet mellan de förtjänst-möjligheter kabelägaren har på grund av sitt kabelinnehav och de beloppmarkägaren har rätt till framstår som uppenbart orättvist.Enligt utkottets mening bör regeringen anmodas att återkommamed förslag om ändringar i expropriationslagen som innebär att presumtions-regeln avskaffas och att exproprianten ges bevisbördan i fråga om orsakentill markvärdesökningarna. Förslag med denna inriktning bör kunna föreläg-gas utan vidare dröjsmål. Därutöver bör i övrigt utarbetas förslagom ändrade ersättningsregler i syfte att stärka markägarens ställning i enlig-het med vad utskottet förordat.Enligt utskottets mening bör med anledning av motion1999/2000:T23 (m) yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna vadvi anfört.4. Ersättning för den utökade ledningsrättsupplåtelsen m.m.Rigmor () anser att den del av bostadsutskottets yttrande somunder rubriken börjar med "Av det" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse:De ändringar som regeringen föreslår i ledningsrättslagen för att göra möj-ligt en snabb utbyggnad innebär egentligen inte någon väsentlig skillnadgentemot dagens situation. I sammanhanget vill utskottet dock framhållavikten av att markägaren hålls skadeslös och verkligen erhåller skälig ersätt-ning för det intrång han drabbas av. Särskilt gäller detta två typer av skade-fall. Framför allt om vid ledningsdragning intrång sker med maskiner övert.ex. Det kan emellertid också hända att ledningsrätten tillföljd av den nya användningen kommer att bestå än somannars blivit fallet. Med andra ord kan tiden innan markägaren får tillbakamarken förlängas. Även om den senare skadan är svårare att bedöma böröverväganden ske om skälig kompensation för detta fall.Enligt utskottets mening bör med bifall till parti-motion yrkande 8 hos regeringen begära förslag till ändring i ledningsrättsla-gen som tillgodoser berättigade anspråk från markägare både vad avser kom-pensation för nya intrång och för förlängd livslängd hos befintliga ledningar ienlighet med vad utskottet nu anfört.5. Bostadspolitiken och ITKnut (), (), () och EwaThalén Finné (m) anser att den del av bostadsutskottets yttrande som underrubriken och IT börjar med "Utskottet anser" och slutarmed "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Den bostadspolitik som förs hämmar ekonomiska tillväxt.Bristande tillgång på bostäder utgör en flaskhals och hindrar i t.ex. Stock-holmsregionen nya företag att etablera sig och äldre företag att växa. Sverigekan därför inte dra full nytta av sitt IT-försprång. En ny bostadspolitik måsteförverkligas så att det skapas goda förutsättningar för att bygga bostäder iområden där det finns en stark efterfrågan. Bruksvärdessystemet är i sinnuvarande utformning ett av de allvarligaste hindren mot ett ökat byggandeav hyresrätter. Fler hyresrätter måste byggas på många håll i landet. FörStockholms del har bruksvärdessystemet - i vilket de allmännyttiga bostads-företagen har en hyresledande roll - genom politiskt satta hyror i det allmän-nyttiga beståndet fått nyproduktionen av hyresrätter att praktiskt taget heltupphöra. En sådan ordning skall inte kunna råda.Bruksvärdessystemet måste därför reformeras. allmännyttiga företagens hyresledande rollmåste avskaffas. Lägesfaktorn måste ges ökad tyngdoch möjligheter öppnas för hyresavtal med längrelöptid. Moderata samlingspartiet har tidigareredovisat de förändringar som är nödvändiga för attbostadsbyggandet skall kunna öka itillväxtområdena i vårt land och därmed bidra till attgynna företagsutvecklingen särskilt inom IT-branschen. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed anledning av Moderata samlingspartietspartimotion yrkande 15 i motsvarande del som sinmening ge regeringen till känna.