bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — I avvaktan på utskottets förestå-ende beredning avstyrks motionerna T24 (kd) yrkandena 10 och 11, T703 (c)yrkandena 15 och 19, T717 (m) yrkandena 13 och 14 samt Ub802 (c, m, kd,fp) yrkande 3.KrypteringRiksdagen har tidigare i vår behandlat en regeringsskrivelse om kryptografi(skr. 1998/99:116). I skrivelsen beskriver regeringen bl.a. sin uppfattning närdet gäller vissa aspekter på användningen i av kryptografi vid över-föring och lagring av information i elektronisk form samt när det gäller ex-port av kryptoprodukter. Enligt skrivelsen välkomnar regeringen en bredanvändning av kryptografi, vilket ökar tilliten till kommunikationssystemenoch stärker informationsfriheten. Det är därför också viktigt att användarnafår god tillgång till säkra kryptosystem, svenska eller importerade, så att desjälva kan välja teknik.Utrikesutskottet har i sitt av godkända betänkande framhållit attSverige bör verka för en friare handel med kryptoprodukter som ett led iutvecklingen av elektroniska tjänster (1999/2000:UU7). Enligt ett enigtutrikesutskott kvarstår det dock ett säkerhetspolitiskt betingat intresse av atförsvåra åtkomsten av starka för exempelvis sådana användare somär länkade till utveckling eller produktion av massförstörelsevapen.Trafikutskottet, som delar utrikesutskottets uppfattning, avstyrker motionT29 (fp) yrkande 2.5.4 Integritetsfrågor m.m.MotionsförslagI partimotion T26 av m.fl. framhålls att det börvara en prioriterad uppgift för staten att se över lagar och förordningar för abidra till ökad yttrandefrihet och offentlighet (yrkande 4). I motionen kritiseras regeringens prioritering vilken innebär en onödig inskränkning av statensprioriterade uppgifter. Öppenhet och yttrandefrihet är nog så viktiga frågorsom de av regeringen prioriterade uppgifterna för att IT skall kunna bli ettverktyg för fördjupad demokrati och bredare debatt. Vidare framhålls attpersonuppgiftslagen blivit ett hinder för såväl öppenhet som yttrandefrihet.Det finns enligt motionen anledning att ifrågasätta uppriktigheten i ambitio-nen att IT skall bli ett verktyg för att stärka demokratin. Det borde vara enprioriterad uppgift för staten att se över lagar och förordningar i syfte attbidra till ökad yttrandefrihet och offentlighet i kunskapssamhället.I motion T28 av m.fl. (m) anförs att den ökade informationenoch tillgängligheten ställer krav på åtgärder i syfte att värna den personligaintegriteten. Det finns enligt motionen behov av att uppdatera den person-rättsliga lagstiftningen. Regeringens lagstiftningsarbete saknar enligt motio-nen en övergripande strategi för hur offentlighet, öppenhet och integritetsin-tressen skall vägas mot varandra. I motionen efterlyses en samlad integritets-skyddslag. En sådan lag bör göras generell och oberoende av den tekniskautvecklingen och syfta till att beivra missbruk av personuppgifter.I motion T22 av Tom () framhålls att reglerna för offentlighet ochsekretess bör ses över. Flera olika sakfrågor och problemområden behandlasi motionen. Lagen om personregister bör ändras. Genom oklarheter i lagstift-ningen har enligt motionären många av de problem som skapades av dentidigare datalagen levt kvar, bl.a. frågor om myndigheters möjligheter attutnyttja Internet i sammanhang där personuppgifter förekommer, t.ex. proto-koll. Det är enligt motionären svårt att förstå hur svenska myndigheter skallkunna bli världsledande på Internet om inte dessa problem kan lösas. Propo-sitionen behandlar inte frågan. I motionen anförs också att integritetsskyddetär svagt inom såväl data- som telekommunikation. Det anförs också att det ärangeläget att den praxis som utvecklats för myndigheternas hantering avpappersdokument anpassas till de nya rutiner som måste gälla för elektronis-ka dokument utan att den traditionella öppenheten förloras. Inte heller dessaproblem behandlas i propositionen.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet konstaterar i sitt yttrande (KU8y) att de aktuella mo-tionerna behandlar frågor om ändringar i integritetslagstiftningen (motionT28, (m) ) och översyn av reglerna för offentlighet och sekretess (T22 (m)och T26 (c) ). I samtliga fall berörs frågor som i olika sammanhang är före-mål för utredning och översyn i olika kommittéer. Det gäller och , vilkas arbete avsesavslutas senast /2001. Det gäller också den avslu-tade , vars betänkande (SOU 2000:1) är föremål för enbred remiss. Dessutom pågår ett arbete med att ta fram direktiv för en kom-mitté som avses behandla integritetsfrågor på bred front. Konstitutionsut-skottet finner mot denna bakgrund ingen anledning för att ta någotinitiativ i de här aktuella frågorna, varför de nämnda motionerna bör avstyr-kas.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med motionerna T22(m), T26 (c) yrkande 4 och T28 (m) yrkande 10.6 Kompetens6.1 Regeringens bedömningRegeringen framhåller att skolan bör ge alla en grundläggande kompetensför att använda IT i vardags- och yrkeslivet. IT-kompetensen bör varatillräcklig för att tillgodose arbetstagarnas behov av att hålla jämna stegmed strukturomvandlingen, för att stärka deras ställning påarbetsmarknaden och för att arbetsgivarna skall få tillgång till en kompetentarbetskraft. Vidare behövs specialiserad IT-kompetens för forskning och ut-veckling.SkolväsendetRegeringens uppdrag till att ansvara för och utveckla skoldatanä-tet och ett nationellt resurscentrum för läromedier bör fortsätta som en del avdet ordinarie arbetet. Det bör också utvecklas för att svara mot den ökadeefterfrågan som följer av satsningen på IT i skolan. Myndigheter och intres-senter bör samverka kring hur IT kan användas i skolan.Regeringen avser att i en proposition till åter-komma till frågan om den nya teknikens betydelse för lärarutbildningen.IT och vuxenutbildningRegeringen anger att det är viktigt att alla medborgare kan få insikt i ochkunskaper om tekniken och hur den på olika sätt kan påverka privat-, sam-hälls- och arbetslivet. En av vuxenutbildningens viktiga uppgifter är att er-bjuda medborgarna möjlighet till kompetensutveckling inom IT-området,inte minst ur ett demokratiskt, jämställdhets- och arbetsmarknadsperspektiv.Kompetensutveckling i arbetslivetRegeringen anger att förmåga att ta till sig och omsätta ny kunskap blir avgö-rande för individernas utveckling, anställbarhet och trygghet samt företagenskonkurrens- och utvecklingskraft. Det livslånga lärandet är därmed ett ge-mensamt intresse för den enskilde individen, arbetsmarknadens parter ochstaten.Statens roll för att stödja det livslånga lärandet är framför allt att skapastrukturer i utbildningsväsendet som tydliggör utbud och möjligheter. Ar-betsmarknads- och utbildningspolitiken har en viktig uppgift att rusta denenskilde utifrån efterfrågan på arbetsmarknaden.IT-kompetens i småföretagRegeringen bedömer att en satsning för att öka IT-kompetensen i småföretagbör genomföras med start , där informationssats-ningar riktade mot småföretag samt företagsbesök bör vara centrala delar.IT vid universitet och högskolorRegeringen bedömer att alla universitet och högskolor bör ha en strategi ochhandlingsplan för det samlade IT-arbetet. Alla som studerar inom högreutbildning bör ha möjlighet att ingående lära sig nyttja IT som ett medel förinlärning och för t.ex. kritisk informationssökning, kommunikation ochsimulering. Det är viktigt att de försök att utveckla pedagogiken med hjälp avIT som pågår stimuleras och utvärderas.Högskoleutbildning i nätbyggande och IP-teknikRegeringen framhåller att behovet av kompetens inom området nätbyggnadoch IP-teknik har ökat kraftigt . Högskolorna bör beaktadetta vid dimensioneringen av utbildningen av IT-specialister av olika slag,t.ex. inom området nätutbyggnad och IP-teknik.Elektronik och IT-baserad industriDet finns ett behov av en ny nationell strategi inom mikroelektronik, elektro-nikområden och närliggande IT-områden. En sådan strategi bör genomförasgenom kraftsamlingar i ett antal nya kluster (grupper av institutioner ochföretag). Regeringen har i ett första steg beslutat att stödja utbyggnad av ettkluster med inriktning mot kiselteknik. Principerna för uppbyggnad ochsamverkan inom nämnda kluster bör utgöra en modell för övriga föreslagnasatsningar.Ett kompentenscentrum för för Internetteknik etableras inom högskolesektorn.Centrumets uppgifter bör främst vara att bedriva forskning och utvecklinginom Internetområdet. Kompetenscentrumet bör etableras i anslutning tillden IT-satsning som Kungl. Tekniska högskolan (KTH) påbörjat i Kista.IT-forskning inom EURegeringen anser att det svenska deltagandet i EU:s femte ramprogram inomdelprogrammet för IT bör öka.6.2 Användningen av IT i skolan6.2.1 Uppföljning av kommuners skolplanerMotionsförslagI motion Ub808 av m.fl. (kd) föreslås ett tillkänna-givande av om uppföljning av kommunernas skolplaner (yrkande1). Enligt motionärerna är det viktigt att skolplanerna beskriver IT som pe-dagogiskt redskap. Det bör också framgå hur IT används för elever medsvårigheter i sin skolsituation, för elever med funktionshinder och elever isärskolan och hur jämställdheten skall utvecklas. Invandrarundervisningensmöjligheter bör beskrivas. Motionärerna påpekar att de ekonomiska förut-sättningarna måste följa skolplanens mål. De hävdar också att det finns allt-för många skolor där lärare utan utbildning får använda teknisk utrustningbestående av avlagda datorer och med dessa skapa en rimlig datormiljö.Skolverket har här ett uppföljningsansvar, heter det i motionen.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU5y) att kommunernas skyldig-het att upprätta skolplan regleras i skollagen (1985:1100). Skolplanen skallvisa hur kommunens skolväsende skall gestaltas och utvecklas. Av planenskall särskilt framgå de åtgärder som kommunen avser att vidta för att uppnåde nationella mål som har satts upp för skolan. Kommunen skall kontinuer-ligt följa upp samt utvärdera skolplanen (2 kap. 8 §). Utbildningsutskottetanser inte att det finns behov av mer detaljerad central reglering av skolpla-nerna och anser att trafikutskottet bör avstyrka yrkandet.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motion Ub808(kd) yrkande 1.6.2.2 Bibliotekens roll för IT i skolanMotionsförslagEnligt m.fl. (kd), motion Ub808, bör ge rege-ringen till känna vad som anförs om bibliotekens roll för IT i skolan (yrkande2). När elever får ett hundratal olika träffar på ett sökord, ger det rika möjlheter till källkritisk övning och diskussion, heter det i motionen. Inom bibli-oteken finns en god källkritisk kunskap, som är värdefull i detta samman-hang.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet instämmer i sitt yttrande (UbU5y) i motionärernas be-dömning av bibliotekens viktiga roll i skolans verksamhet. Denna uppfatt-ning delas också av regeringen, som i den senaste budgetpropositionen med-delade sin avsikt att särskilt uppmärksamma utvecklingen av skolbibliote-kens pedagogiska roll i skolan (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 54). anser att motionärernas yrkande därmed är tillgodosett ochavstyrker motionen i aktuell del.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motion Ub808(kd) yrkande 2.6.2.3 Statistik över IT-användningMotionsförslagCenterpartiet vill enligt motion T703 att regeringen skall uppdra åt Skolver-ket att komplettera statistiken över skolans datorer med en kvalitativ analys(yrkande 7). Den kvalitativa beskrivningen är enligt motionärerna otillräckligför att bedöma vilka insatser som behöver göras t.ex. inom fortbildningeneller lärarutbildningen.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet redovisar i sitt yttrande (UbU5y) att ger uten statistisk publikation Skolans datorer. Den senaste utgåvan, som gavs ut isamarbete med Delegationen för IT i skolan, avser (Skolverketsrapport nr 176). Delegationen meddelar på sin hemsida på Internet att Hög-skolan i kommer att, tillsammans med ,utvärdera satsningen på IT i skolan. I uppdraget till de båda högskolornaingår fortlöpande rapportering liksom en slutrapport . Mot dennabakgrund avstyrker utbildningsutskottet motionsyrkandet.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motion T703 (c)yrkande 7.6.2.4 Internetanslutning till skolorMotionsförslagCenterpartiet kritiserar i motion T703 regeringens satsning på Internetanslut-ning till skolor (yrkande 9). Enligt motionärerna utgår regeringens satsningfrån ett felaktigt perspektiv, nämligen att varje arbetsplats med Internet kos-tar lika mycket. Därmed överkompenseras stora skolor i befolkningstätaområden och små skolor i glesbygd missgynnas, hävdar motionärerna. Stödtill anslutning bör enligt deras mening ges i form av ett grundbidrag föranslutning och bör inte utgå per elev. Stödet bör öka efter behovet av anslut-ningskapacitet.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU5y) att av de 1 490 miljonerkronor som IT-satsningen omfattar har Delegationen för IT i skolan avsattcirka hälften för att stödja kommunerna i utbyggnaden av infrastrukturen.Fördelningen sker inte med ett lika stort belopp per elev till alla kommuner,utan med hjälp av vissa av delegationen beslutade nycklar, som tar hänsynbl.a. bör enligt utbildningsutskottets mening inteuttala sig om hur fördelningen i detalj skall gå till varför motionsyrkandetavstyrks.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motion T703 (c)yrkande 9.6.2.5 Tillgång till datorer och e-postadressMotionsförslagBehovet av tillgång till dator och e-postadress för alla elever tas upp i Folk-partiets motioner Ub294 (yrkande 24) och T705 (yrkande 11). Motionärernapåtalar risken för att eleverna delas in i ett A- och B-lag, när några har tillgång till datorer och IT i hemmet medan andra inte har det. Även om ök-ningen av antalet datorer i skolan är tydlig så råder det fortfarande brist pådem, hävdas det i den ena motionen.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet framhåller i sitt yttrande (UbU5y) att som framgår avpropositionen (s. 55) ingår i den treåriga satsningen på IT i skolan statsbidraför att ge alla elever och lärare tillgång till e-postadress och ökad tillgångInternet. Av den senaste utgåvan av Skolans datorer, som gavs ut i november1999, alltså efter den allmänna motionstidens slut, framgår att det våren1999 fanns betydligt fler datorer i skolorna än - det år sommotionärerna hänvisar till. Antalet elever per dator i offentliga grundskolorhade minskat från 13 till 10, medan motsvarande antal i kommunala gymna-sieskolor hade minskat från 7 till 5. Eftersom den statliga satsningen inleddesår och pågår t.o.m. , kan man utgå från att tillgången på datoreri skolorna kommer att öka ytterligare . Delegationen för har valt att låta de kommuner som får bidrag från delegationen självabestämma på vilket sätt som eleverna skall få tillgång till e-postadress. An-talet elever som har tillgång till e-post i skolan var enligt Skolans datorervåren 1999 drygt en tredjedel när det gäller grundskolorna och knappt 60 %när det gäller gymnasieskolor. anser mot denna bak-grund att det inte behövs något tillkännagivande i enlighet med motionsyr-kandena.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motionerna T705(fp) yrkande 11 och Ub294 (fp) yrkande 24.6.2.6 Integration av IT i undervisningenMotionsförslagFolkpartiet liberalerna föreslår i motion 1999/2000:T705 ett tillkännagivandeom att IT måste integreras i undervisningen. Det är en nödvändighet på ar-betsmarknaden att ha bra kunskaper om IT och vana att använda teknikensom arbetsredskap, skriver motionärerna (yrkande 12).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU5y) att motionen lades framunder allmänna motionstiden . Det motionärerna vill överensstämmerväl med det som regeringen skriver i den nu aktuella propositionen. vill särskilt peka på att regeringen i läroplanen för deobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94)förde in som ett av målen att uppnå i att eleverna kan användainformationsteknik som ett verktyg för kunskapssökande och lärande. Förgymnasieprogrammen med yrkesämnen ingår det nu bland programmålen atteleverna kan använda informations- och kommunikationsteknik inom verk-samhetsområdet. Motsvarande mål för samhällsvetenskaps-, naturveten-skaps- och teknikprogrammen i gymnasieskolan är att eleverna kan användadatorer och informationsteknik på ett sätt som stärker förståelse, begreppsut-veckling och kommunikation samt har kunskaper om informationsteknikensmöjligheter och problem (SKOLFS 1999:12). ansermot denna bakgrund att motionsyrkandet bör avstyrkas.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motion T705 (fp)yrkande 12.6.3 Kunskapslyft hos befolkningenMotionsförslagCenterpartiet för i motionerna T703 (yrkande 4) och T714 (yrkande 4) framtanken på ett kunskapslyft inom IT. Det skall innebära att alla människor fårmöjlighet att lära sig utnyttja IT-verktygen och därmed de möjligheter somen utbyggd infrastruktur ger. Här kan många aktörer vara behjälpliga, såvälskolan som olika folkrörelser och andra organisationer, anser motionärerna.Centerpartiet vill att regeringen skall formulera målet om ett sådant kun-skapslyft och även vara beredd att stödja insatserna ekonomiskt.I motion Ub278 (s) pläderar motionärerna för behovet av resurser till ITredan i förskolan (yrkande 1). De anser också att IT kan utveckla välfärdenoch öka livskvaliteten för många människor i samhället. Omsorgspersonalbehöver behärska tekniken som ett redskap för att underlätta deras eget ar-bete men också med tanke på IT:s möjligheter att underlätta för den enskildeservicemottagaren. Det är också angeläget att , när den elektroniskahemmamarknaden är i sin linda, börja utbilda inom konsumentområdet, heterdet i motionen (yrkande 2). Detta sker enligt motionärerna lämpligast genomett folkbildningsarbete med start inom de ideella konsumentorganisationerna.I motion N241 (kd) föreslås ett tillkännagivande om att IT ger möjlighetatt utveckla lokal kompetens- och vidareutbildning för vuxna i samverkanmed befintliga företag i skärgården (yrkande 2).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet bedömer i sitt yttrande (UbU5y) att yrkandena är i hu-vudsak tillgodosedda med vad regeringen anför i den nu aktuella propositio-nen. vill särskilt peka på folkbildningens viktiga roll isammanhanget. Det framgår av bilaga 1 i propositionen att det inom folk-bildningen bedrivs en omfattande IT-utbildning anpassad tillolika deltagargrupper. Inte minst är det enligt utbildningsutskottets meningviktigt att folkbildningen utnyttjas för att fördjupa den demokratiska diskus-sionen om den svenska IT-utvecklingen. I läroplanen för förskolan (Lpfö 98)betonas att barns utveckling och lärande kan främjas genom att de får skapaoch kommunicera med hjälp av olika uttrycksformer och att multimedier ochIT kan användas i dessa sammanhang. och kompe-tensutveckling () stöder fler än 30 projekt som gäller IT-användning i förskolan. avstyrker följaktligen motions-yrkandet.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motionerna T703(c) yrkande 4, T714 (c) yrkande 4, Ub278 (s) och N241 (kd) yrkande 2.6.4 Fler högskoleutbildade inom ITMotionsförslagModerata samlingspartiet och påtalar i motionerna T28(m) respektive T24 (kd) behovet av fler personer med högskoleutbildninginom IT, framför allt civilingenjörer.Moderaterna framhåller att bristen på kompetent IT-personal är ett allvar-ligt problem i och i hela världen. För att vi skall klara den digitalaekonomins globala konkurrens måste ett högre teknikkunnande och merkunskap om entreprenörskap och om PR och marknadsföring stimulerasbland studenter, vilket kräver samverkan mellan stat, kommun, skola ochnäringsliv, heter det i motionen (yrkande 13). bör också inom fem årutbilda fler civilingenjörer. För att detta skall vara möjligt krävs enligModeraterna snabba förändringar i hela skolsystemet. Flexibel skoltid ochinsatser för att öka intresset för teknikstudier är två av många åtgärder somkrävs enligt partiets mening (yrkande 20).Kristdemokraterna anser att examinationen av civilingenjörer inom elek-tro/IT-området bör öka med 1 000 . Det är också nödvändigt att elever igrundskolan och gymnasieskolan kan motiveras att välja naturvetenskapligaoch tekniska ämnen. Det nya teknikprogrammet i gymnasieskolan, som harvisast sig locka allt färre sökande och särskilt färre kvinnliga elever, måsteses över, anser motionärerna (yrkande 12 i denna del).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU5y) att harstatsmakterna gjort kraftfulla satsningar på att öka högskoleutbildningeninom de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Mål har satts upp delsför antalet helårsstudenter inom dessa områden, dels för antalet civilingen-jörsexamina. Examensmålen var för treårsperioden att minst 10 770civilingenjörsexamina skulle avläggas, medan motsvarande mål för treårspe-rioden är satt till minst 11 670 och planeringsförutsättningen är minst 12 900 civilingenjörsexamina. Av denekonomiska vårpropositionen framgår att målet för perioden 1997-1999uppnåddes (prop. 1999/2000:100 bil. 2 s. 11). Antalet helårsstudenter igrundläggande högskoleutbildning kommer att öka ytterligare åren 2001 och2002, eller med drygt 10 500 vartdera året, av vilka drygt två tredjedelarskall avse naturvetenskaplig och teknisk utbildning. Regeringen markerade ibudgetpropositionen för att man därvid särskilt bör uppmärksammabehovet av utbildning inom IT-området och gränsöverskridande utbildningar(prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 100).Vad gäller gymnasieskolans teknikprogram vill utbildningutskottet fram-hålla att regeringen planerar att tillsätta en utredning för att se öhela utbudet av nationella program i gymnasieskolan. Enligt vad utbild-ningsutskottet har erfarit kommer det i uppdraget att ingå att utredningenskall se över den framtida strukturens utformning för att motverka social ochkönsmässig snedrekrytering (dir. 2000:35).På uppdrag av regeringen bedriver och gemen-samt , som syftar till att stimulera intresset för naturvetenskapoch teknik, inte minst bland flickor och kvinnor. pågick åren1993-1998 och fortsätter under åren 1999-2003.Utbildningsutskottet avstyrker mot denna bakgrund samtliga motionsyr-kanden.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motionerna T24(kd) yrkande 12 i denna del och T28 (m) yrkandena 13 och 20.6.5 Distansutbildning med IT-stödMotionsförslagModerata samlingspartiet föreslår i motion T28 tillkännagivanden om digitaldistansutbildning (yrkande 18) och om ett virtuellt universitet i (yr-kande 19). Partiet skriver att det sker en mycket snabb expansion av digitaldistansutbildning som innebär att inom kommer många miljonermänniskor, som annars troligen inte hade haft vare sig tid, råd eller tillgångtill en konventionell utbildningsplats, att utbilda sig. Möjligheter bör enligtmotionärerna skapas för ett brett virtuellt universitet, i vilket alla lärosätesom vill delta skall kunna bidra med kurser.Centerpartiet föreslår i motion T703 att skall ges i uppdrag attinitiera och utvärdera projekt för utvecklad distansundervisning i grundsko-lan och gymnasieskolan (yrkande 6). Målet bör enligt vara attall offentligt finansierad utbildning skall vara tillgänglig på Internet (yrkan10).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet är i sitt yttrande (UbU5y) inte berett att ställa sig bakoCenterpartiets förslag till målsättning.