bet · GN01UU10 · 2000-01-01 00:00:00 — Valdeltagandet var, som framhålls i regeringensskrivelse och som redovisats ovan, lågt. I röstade i valet. Detgenomsnittliga valdeltagandet för EU-länderna var 49,9 %.Riksskatteverket () har haft regeringens uppdrag att i samband medutvärderingen av val till för hela landet länsvisredovisa valdeltagandet dels i sammanslagna valdistrikt, dels i valdistriktsom inte slagits samman. RSV skulle dessutom för respektive valdistriktredovisa valdeltagandets förändring i förhållande till val till Euro-paparlamentet i de fall då valdistrikten varit desamma. För det fall valdelta-gandet visade sig vara lägre i sammanslagna valdistrikt än i andra distriktskulle RSV, så långt möjligt, analysera om särskilda röstmottagningsställeneller valskjutsar i sammanslagna valdistrikt kunde ha påverkat valdeltagan-det.RSV lämnade i en promemoria , Erfarenheter från1999 års val till , förslag till ändringar i vallagen(1997:157) och presenterade ett antal områden vilka enligt verkets uppfatt-ning borde bli föremål för utredning.Regeringen beslöt att en särskild utredare skall till-kallas för att göra en teknisk och administrativ översyn av delar av valsy-stemet (Ju 2000:02, dir. 2000:10). Erfarenheterna från valet harenligt regeringen visat bl.a. att bestämmelserna om indelning i valdistriktkräver en översyn.I betänkande (SOU 2000:1) En uthållig demokratibehandlas frågan om det sjunkande valdeltagandet. Utredningen diskuterarfrågan om en valreform och förändringar i regelsystem m.m. Utredningenberör särskilt valen till (bet. s. 188). Enligt utredningenhar detta val ännu karaktären av "ett andra rangens val", dvs. val som inteupplevs lika angelägna som nationella val. Det finns enligt utredningen fleraorsaker till detta, särskilt brukar framhållas speciellakaraktär, där valet inte handlar om någon "regeringsbildning"; partiernauppträder i huvudsak nationellt och förmår i begränsad omfattning föra framfrågor som rör EU i valkampanjerna. Det senare brukar enligt utredningeninnebära att valrörelserna blir urvattnade - snarare tillfällen att testa nationella regeringars ställning än att diskutera EU:s framtidsfrågor. Även i EU-valen skall icke-röstandet ses som ett sätt att protestera och visa sitt missnöUtredningen anser att även den skarpa skiljelinjen mellan ja och nej till EUoch förhållandet att denna konflikt skär genom flera partier samt närheten tillfolkomröstningen om medlemskap i bör tas med i förklaringarna till desvenska låga deltagandenivåerna.Rådet för utvärdering av val (Ju 1997:13) har genom tilläggsdi-rektiv (dir. 1999:61) fått i särskilt uppdrag att analysera orskerna till det låga valdeltagandet val till . Rådetskall vid analysen av valdeltagandet samråda med . Uppdra-get skall redovisas på det sätt som rådet finner lämpligt. Rådet beräknasslutföra sitt uppdrag senast den 1 juli 2000.Konstitutionsutskottet anser att resultatet främst av den analys som Rådetför utvärdering av val fått i uppdrag att utföra bör avvaktas. Ut-skottet föreslår att utrikesutskottet avstyrker motion 1999/2000:K248 (kd).Utrikesutskottet delar bedömningar och avstyrkermotion K248 (kd) yrkandena 1, 2 och 3.I motion U512 (c) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att de nationellaparlamentens inflytande och den folkliga förankringen bör stärkas.I motion K341 (mp) begärs i yrkande 1 att skall besluta att blir beslutande för hållning i och attregeringen dels skall redovisa hur har röstat i ministerrådet, dels blibättre på att fullgöra sin informations- och samrådsskyldighet (yrkande 2).Vidare begär de tillkännagivanden om att den parlamentariska insynen införministerrådsmötena skall inträda som ärendena börjar handläggas iCoreper med möjlighet att följa ärendegången i Coreper (yrkande 3), att enremiss till berörda organisationer skall genomföras inför varje beslut avbetydelse i (yrkande 4) samt att regeringen skall återkom-ma till med förslag om hur det svenska arbetet i EU:s kommittévä-sende skall öppnas och demokratiseras (yrkande 5).I motion K324 (m) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en effektivaregranskning i av nya eller ändrade EU-direktiv. börenligt motionären ha möjlighet att fördröja och i vissa fall blockera ny behandlar detta yrkande i yttrande 1999/2000:KU7yoch framhåller följande:Till Amsterdamfördraget fogades ett protokoll om de nationella parlamen-tens roll i Europeiska unionen (D 13).I protokollet uttrycks en önskan att uppmuntra till en större delaktighetfrån de nationella parlamentens sida i unionens verksamhet och öka derasmöjligheter att uttrycka sin uppfattning i frågor som kan vara av särskiltintresse för dem. Enligt protokollet skall samtliga kommissionens samråds-dokument (grön- och vitböcker och meddelanden) skyndsamt tillställasmedlemsstaternas nationella parlament. Vidare skall kommissionens förslagtill lagstiftning göras tillgängliga i så god tid att varje medlemsstats regerikan säkerställa att dess eget nationella parlament erhåller dem på lämpligtsätt.En sexveckorsperiod skall förflyta från den dag då ett lagstiftningsförslageller ett förslag till åtgärd inom ramen för den tredje pelaren av kommissio-nen görs tillgängligt för och rådet på alla de officiellaspråken till den dag då förslaget sätts upp på rådets dagordning för beslut.Undantag kan göras i brådskande fall, varvid skälen skall anges.Protokollet ger också en roll för COSAC, den s.k. konferensen mellan or-gan för EG-frågor, som är ett samarbetsorgan för de nationella parlamentensEU-nämnder och motsvarande. Protokollet innebär bl.a. att COSAC allmäntges rätt att bidra med allt som unionens institutioner bör uppmärksamma,särskilt när det gäller utkast till lagstiftning som medlemsstaternas regeringai samförstånd beslutat att tillställa COSAC.I betänkande 1994/95:KU22 om samverkan mellan riksdag och regeringmed anledning av anslutning till Europeiska unionen avstyrktekonstitutionsutskottet motioner, i vilka föreslogs att skulle kunnabinda regeringen med fastställda förhandlingsdirektiv i EU-förhandlingarna.Om redan från början skulle binda regeringen med fastställdadirektiv skulle, enligt utskottet, regeringens ansvar för agerandet i EU-förhandlingarna uttunnas avsevärt. Utskottet påpekade också att ett riksdags-organs uttalanden inte kan bli bindande för hela och att sådanauttalanden saknar formell konstitutionell betydelse. Det är regeringen somföreträder vid ministerrådets möten, och det är därigenom regeringensom har det politiska ansvaret för förhandlingarna. fick genomEU-nämnden enligt utskottets bedömning ett reellt inflytande när det gällerSveriges ståndpunkter vid rådsmötena. Man borde nämligen kunna utgå frånatt regeringen inte skulle komma att företräda en ståndpunkt som stod i stridmed vad nämnden hade gett uttryck för i samrådet. Det utskottet anfört ominnebörden av samverkan hade enligt utskottet betydelse för det politiskaansvarstagandet. medverkan vid uppläggningen av förhand-lingarna påverkade således inte möjligheter att använda de kon-trollinstrument som anges i 12 kap. regeringsformen (bl.a. kritik mot statsrådmed anledning av granskning eller avgivande avmisstroendeförklaring).Konstitutionsutskottet vidhöll i sitt yttrande till utrikesutskottet över Ams-terdamfördraget (yttr. 1997/98:KU9y), när det gällde frågan om riksdagenskall kunna binda regeringen vid en viss handlingslinje i EU-arbetet, denuppfattning som utskottet gett uttryck för i det nämnda betänkandet och somriksdagen ställt sig bakom.Regeringen beslöt att tillkalla en parlamentarisktsammansatt kommitté med uppdrag att utreda vissa frågor som rör regerings-formen (Ju 1999:13, dir. 1999:71). Kommittén skall bl.a. närmare analyseraom utvecklingen av samarbetet inom Europeiska unionen går mot en mins-kad uppdelning mellan en gemenskapsdel och övriga delar av unionssamar-betet och i samband därmed också överväga om det kan finnas anledning attändra ordalydelsen av 10 kap. 5 § första stycket regeringsformen.Konstitutionsutskottet anför vidare i sitt yttrande:Talmanskonferensen beslutade att tillsätta en kommitté föratt se över och utvärdera vissa frågor som rör arbetsformer, bl.a.riksdagens hantering av skall i denna del ha som en utgångspunkt att EU-arbetet så lång möjligt skall vara en integrerad del i sedvanligaarbete och som en målsättning att öka möjligheterna för och ut-skotten att följa, ta initiativ och utöva inflytande i utrednings- och lagstiftningsarbetet inom EU från ett tidigt skede till dess att formella beslut fattasKommittén bör inrikta sitt utredningsarbete på att följa upp utskottenshantering av EU-frågorna och att utveckla och förbättra stödet till utskotten.Kommittén skall också belysa konsekvenserna för av att EU-samarbetet sker i olika former och att beslutsprocessen ändrats genom Ams-terdamfördraget. Två frågor som särskilt bör belysas är formerna för riksda-gens uppföljning och kontroll dels av regeringens agerande i Europeiskaunionens råd, dels av implementeringen av EU-direktiv.Kommittén skall vidare utreda behovet av och kostnaderna för en ökadnärvaro och en mer kontinuerlig bevakning på plats från sida avverksamheten i EU:s institutioner. Kommittén skall även bedöma behovet avoch kostnaderna för en ökad kontakt med andra nationella parlament ochEuropaparlamentet.Kommittén skall också uppmärksamma de frågor som konstitutionsut-skottet särskilt tagit upp i ett betänkande och frågor som aktualiseras avutskottet och i under utredningsarbetets gång.Konstitutionsutskottet anser att resultatet av i första hand Riksdagskom-mitténs arbete i denna del bör avvaktas. Vissa av de frågor som tas upp imotionerna berörs också av den pågående författningsutredningens arbete.Konstitutionsutskottet föreslår att utrikesutskottet avstyrker motionerna1999/2000:K324 (m) yrkande 3 och 1999/2000:U512 (c) yrkande 6.Också motion 1999/2000:K341 (mp) yrkandena 1-5 bör avstyrkas.Utrikesutskottet konstaterar för sin del att många av de önskemål som fram-förs av och är tillgodsedda med de åtgärder somredovisas i yttrande. anser därför attmotionerna U512 (c) yrkande 6 samt K341 (mp) yrkandena 1-5 är besvara-de. Motionen K324 (m) yrkande 3 avstyrks.I motion U514 (kd) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande till regeringen omatt konvention om de mänskliga rättigheterna och grundläg-gande friheterna bör införlivas i framhåller i sitt yttrande 1999/2000:KU7y följandeangående detta yrkande:Frågan om EU:s anslutning till behandlades våren 1998i yttrande till utrikesutskottet om Amsterdamfördraget(yttr. 1997/98:KU9y). I yttrandet gavs en redovisning av EU:s förhållandetill och det skydd för de mänskliga rättigheterna somges genom EG-fördragen. Det påpekades att samtliga medlemsstater är an-slutna till och att frågan om EG:s anslutning till kon-ventionen länge diskuterats inom gemenskapen. Frågan huruvida en sådananslutning är förenlig med EG-fördraget hade också underställts enligt artikel 228.6 i EG-fördraget. fann emellertidi sitt yttrande i mål O-2/94 att en sådan anslutning av EGsom organisation inte var möjlig enligt fördraget i dess dåvarande lydelse.Under 1996 års regeringskonferens diskuterades frågan om fördragsänd-ringar som skulle göra det möjligt för gemenskapen att ansluta sig till Euro-pakonventionen. stödde för sin del en sådan ordning. Medlemssta-terna kunde emellertid inte enas på denna punkt.Konstitutionsutskottet beklagade att medlemsstaterna inte kunnat enas omsådana fördragsändringar att gemenskapen kunde ansluta sig till Europakon-ventionen. Utskottet såg dock positivt på att de grundläggande fri- och rät-tigheterna förstärkts i Amsterdamfördraget genom att fördragsfästas i artikelF (numera artikel 6 i Unionsfördraget). Unionens engagemang i fråga omicke-diskriminering och jämställdhet mellan kvinnor och män förstärks ock-så. ansåg att det var för tidigt att ta ställning till iken utsträckning regeringen skulle fortsätta att driva frågan om en anslutningtill vid kommande regeringskonferenser och avstyrkteen motion liknande den nu aktuella.I sitt yttrande till utrikesutskottet över regeringens EU-skrivelse (yttr. 1998/99:KU3y) ansåg att frågan omtillämpningen inom EU av är central. Utskottet villedärvid peka på att två skilda system för tolkningen av konventionen i läng-den inte är en acceptabel ordning. 40 stater hade anslutit sig till Europakon-ventionen medan Europeiska unionen omfattade 15 medlemsländer. Själv-fallet var det enligt utskottet nödvändigt att praxis i så centrala frågor sommänskliga rättigheter och grundläggande friheter skapas otvetydigt av enenda domstol. Utskottet förutsatte att regeringen skulle ta till vara möjlighe-terna att verka för en utveckling i denna riktning. Enligt utskottets meningvar ett tillkännagivande till regeringen inte då nödvändigt, och utskottetavstyrkte den föreliggande motionen.Konstitutionsutskottet konstaterar vidare i yttrandet att i slutsatserna frånEuropeiska rådets möte i uttalades att rådet ansåg att de påunionsnivå gällande grundläggande rättigheterna med hänsyn till det utveck-lingsstadium som unionen befann sig på borde sammanfattas i en stadga ochdärigenom göras synligare. fattade därför beslut om attupprätta ett organ bestående av företrädare för stats- och regeringschefernaoch för ordföranden i Europeiska kommissionen samt av ledamöter av Euro-paparlamentet och de nationella parlamenten för att utarbeta ett utkast till ensådan stadga om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen. Företrädareför deltar som observatörer.Detta organ skall före lägga framett utkast. tänker föreslå och kommis-sionen att gemensamt med rådet högtidligt utropa en stadga om grundläg-gande rättigheter i Europeiska unionen som bygger på detta utkast. Organet -numera konventet - höll sitt konstituerande möte . Ett inten-sivt arbete pågår inom konventet.Vidare noterar att i en resolutionden (A5-0064-00) har välkomnat utarbetandet av en stadga omgrundläggande rättigheter i Europeiska unionen. Parlamentet klargör att detgör sitt slutgiltiga godkännande av stadgan i hög grad avhängigt bl.a. av attstadgan fullt ut görs rättsligt bindande genom att den införlivas i . Parlamentet uppmanar regeringskonferensen att ta upp införandetav stadgan i fördraget på sin dagordning och att ansluta sig till Europarådetskonvention och att på ett lämpligt sätt undvika eventuella konflikter ochöverlappningar med och . - Resolutionenantogs efter omröstning med namnupprop.Konstitutionsutskottet anför vidare i yttrandet:Enligt uppfattning bör arbetet inom det s.k. konventetavvaktas. Utskottet vill dock erinra om att , som redovisats ovan,års regeringskonferens stödde en ordning som skulle göra detmöjligt för gemenskapen att ansluta sig till konvention ommänskliga rättigheter och grundläggande friheter.Konstitutionsutskottet föreslår att utrikesutskottet avstyrker motion1999/2000:U514 (kd) yrkande 1.Utrikesutskottet delar bedömningar och avstyrkermotion U514 (kd) yrkande 1.5.3 Visst samarbete inom ramen för Europeiska gemenskapenSkrivelsen s. 57-211MotionernaDen inre marknadenI motion U503 (m) (yrkande 4) framhålls att inre marknaden utgör det euro-peiska samarbetets kärna. Motionärerna menar dock att mycket återstår föratt fullborda den inre marknaden. Konkurrenshinder, monopol och subven-tioner snedvrider fortfarande konkurrensen och hämmar utvecklingen.Motionärerna menar att medlemsländerna bör uppmanas att systematisktgå igenom sina nationella regelverk för att undanröja hinder för konkurrens.Även måste genomgå en motsvarande analys. Ett nytt ge-menskapsorgan, en regelrevision, med uppgift att systematiskt granska ochanalysera gamla och nya gemensamma och nationella regler bör inrättas.Syftet är främst att undanröja onödiga och ålderdomliga regleringar. I motio-nen begärs ett tillkännagivande om att inom EU bör verkaför en regelrevision.I samma motion framhålls att den inre marknaden ger goda förutsättningarför uthållig tillväxt och högt välstånd. För detta krävs en union där företagkan skapas och växa. En avreglering av kvarvarande nationella hinder ochmonopol undanröjer hindren för företagande och är därmed det bästa medletmot arbetslösheten som kan användas på unionsnivå. EU bör enligt motionä-rernas mening verka för en union för företagande och arbete (yrkande 6).I motion U512 (c) yrkande 12 anförs att principen om ömsesidigt godkän-nande inom den inre marknaden inte får snedvrida konkurrensen och pressaambitiösa medlemsländer att sänka sina skyddsnivåer.I motion U513 (mp) yrkandena 7 och 8 sägs att den inre marknaden är alltannat än fri. För att underlätta konkurrensen harmoniseras och standardiserasvaruutbudet. Det innebär att det blir lättare att sälja en och samma produktinom hela unionen, men det sker till priset av en reducerad mångfald. Motio-närerna framhåller därför att EU:s detaljreglering av varor måste motverkassamtidigt som den inre marknadens mål om fri rörlighet för varor ochohämmad ekonomisk tillväxt ersätts med sociala och miljömässiga mål.I motion N254 (m) är motionärerna kritiska till bestämmelsen i den tyskaskattelagen som föreskriver att preliminärskatt skall erläggas vid gränsöver-skridande verksamhet. Den bör, anför motionärerna, medkraft driva frågan om att ta bort olika typer av handelshinder inom EU.RegionalpolitikI motion U503 (m) yrkande 3 anförs att struktur- och regionalstöd bör be-traktas som övergångslösningar och inte som permanenta subsidier. Attbetala in pengar till EU för att sedan få tillbaka dem i form av strukturstöd äinte rimligt, menar motionärerna. I stället bör, enligt motionärerna, medlems-avgift och stöd kvittas mot varandra. Nationella stöd måste dock överens-stämma med EU:s krav på konkurrensneutralitet. Svaga och eftersatta regio-ner behöver dock övergångsvis stöd från EU. Stöd till eftersatta regioner bör,enligt motionärerna, i första hand bestå av hjälp att bygga upp och stärkainstitutioner för en fungerande marknadsekonomi, viss fysisk infrastruktursom inte kan marknadsfinansieras samt hjälp till utbildningsinsatser. Sådanastöd har visat sig framgångsrika i , och . I takt med attstödområdet kommer i kapp bör stöden successivt avvecklas. Att fastna i ettbidragsberoende vore, menar motionärerna, djupt olyckligt. Stöden får därföraldrig vara annat än en övergångslösning.SysselsättningspolitikI partimotion U505 (fp) yrkande 13 framhålls att det är mycket positivt attsysselsättningsfrågan har satts högt på EU:s dagordning. I november 1997presenterade kommissionen rekommendationer för en politik mot arbetslös-heten. Motionärerna framhåller att dessa förslag om sänkt moms på arbeteinom tjänstesektorn, sänkt arbetsgivaravgift, enklare regler för småföretagoch reformerade strukturer på arbetsmarknaden kan ge positiva sysselsätt-ningseffekter. De menar även att den regeringen inte har visat någonvilja att omsätta förslagen i praktisk handling. Motionärerna anser därutöveratt sänkt skatt på arbete och avreglerad europeisk arbetsmarknad skulle hapositiva effekter som sysselsättningsfrämjande åtgärder.Även i motion U12 (m) med anledning av regeringens skrivelse riktasuppmärksamheten mot sysselsättningspolitiken I yrkande 2 (delvis) i motio-nen framhåller motionärerna att måste påskynda förändringar i desociala systemen. I motionen yrkas att regeringen skall återkomma till riks-dagen med förslag till en ny och effektivare politik på sysselsättningsområ-det.Samarbetet inom miljöområdetI motion U515 (mp) yrkande 2 anförs att inrättandet av en miljökommittésom granskar kommissionens förslag till beslut utifrån vissa övergripandemiljöprinciper skulle vara ett viktigt verktyg för att påskynda miljöarbetet iunionens alla verksamhetsområden. En miljökommitté bestående av repre-sentanter för olika intressegrupperingar i samhället såsom enskilda organisa-tioner och nationella miljövårdsmyndigheter skulle vara en positiv och tydligsignal till medborgarna om att man menar allvar med miljöhänsyn, ansermotionärerna. bör därför verka för inrättandet av en sådan miljö-kommitté som enligt fastlagda principer för miljöpolitiken granskar förslagtill beslut.Vidare anser att EEA, , som samlar in och sammanställer information om miljötillståndet i unionen,skall ges ökade resurser och befogenheter (yrkande 3).I yrkande 4 i samma motion anförs att bör verka för att ett beslutinom EU skall föregås av en grundlig kontroll gentemot en checklista medgällande miljöprinciper.Miljöpartiet vill vidare att unionens fördragstexter skall kompletteras meden rad miljöprinciper i syfte att stärka miljöns konstitutionella ställning inoEU. En sådan viktig miljöprincip som ännu inte finns med i gällande fördragär substitutionsprincipen (yrkande 10).I motion U14 (mp) yrkande 2 med anledning av regeringens skrivelse fram-hålls att i Amsterdamfördraget lyftes målet om det hållbara samhället uppsom ett prioriterat mål för unionen, likställt med andra verksamhetsmål.Detta välkomnades av , men anser man att resultatethar varit magert. I motionen betonas att viktigaste händelse var enrapport från Europeiska miljöbyrån. Miljöbyrån gör sin bedömning av miljöninom EU på grundval av femton miljöindikatorer: växthusga-ser och klimatförändring, nedbrytning av ozonskiktet, farliga ämnen, gräns-överskridande luftförorening, överbelastning av vattenresurser, markskador,avfall, naturliga och tekniska risker, genetiskt modifierade organismer, bio-logisk mångfald, människors hälsa, städerna, kust- och havsområden, lands-bygden och bergstrakterna. För varje miljöindikator har man beskrivit nuva-rande belastningar samt dragit slutsatser i form av tillstånd och i konsekven-ser. Att regeringen inte väljer att i skrivelsen kommentera eller redogöra fördenna utveckling är en brist menar och begär ett riksdagenstillkännagivande om att regeringen skall redogöra för den rådande utveck-lingen på miljöområdet baserat på miljöindikatorer.Vidare konstateras i motionen att en viktig händelse var detmoratorium som infördes av miljöministerrådet för utsättning av genetisktmodifierade produkter. I yrkande 8 begärs därför en redogörelse för densvenska strategin inom EU för frågor gällande genmanipulerade organismer(GMO:s).Narkotika samt införselregler för alkoholI motion U505 (fp) yrkande 16 konstateras inledningsvis att narkotikapolitikär nationell kompetens. Varje land bestämmer självt med vilka lagar ochmetoder det vill föra kampen mot narkotikan. konstateras att poli-tiken diskuteras mellan länder och i . För att vinna stödför den restriktiva linje som företräder krävs det att politiker, mediapolis, tjänstemän folkbildningsorganisationer m. fl. samlar krafterna tillgemensamma insatser.Motionärerna anser att regeringens profil på narkotikaområdet harvarit oroväckande låg.Folkpartiet menar att det krävs ett betydligt mer intensivt arbete för att föraut narkotikastrategi i Europa.I motion U12 (m) yrkande 3 med anledning av regeringens skrivelse väl-komnas den ändring av införselregler för alkohol som kommer att ske. Deändrade införselreglerna måste följas av en anpassning av de svenska skat-terna på dessa varor.Även i motion U14 yrkande 11 med anledning av regeringensskrivelse tas införselreglerna upp till behandling. vill att det iskrivelsen skall lämnas en redovisning för hur skall gå vidare och förhur regeringen avser att agera i denna fråga. Man vill även att regeringenpresenterar en strategi för hur skall kunna behålla sina restriktivareinförselregler för alkohol och tobak.Ekonomiska och finansiella frågor, skattepolitikMiljöpartiet betonar i motion U513 yrkande 22 att när det gäller närproduce-rade livsmedel innebär unionens upphandlingsregler problem. En prioriteradfråga för bör därför vara att ändra dessa, så att lokal upphandling kanske utan inskränkningar.I motion U903 yrkande 7 tar man avstånd från det valutapo-litiska samarbetet inom EMU. I stället bör spela en mer aktiv ochprogressiv roll i skapandet av en ny, mer rättvis och demokratisk världsord-ning utanför EMU.