bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Både AgV och SPV är avgiftsfinansierade.Följande två mål är angivna för området.- De statliga myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet.- En utvecklad och samordnad statlig arbetsgivarpolitik.Regeringen anger dessutom följande prioriteringar för området.- Vidareutveckla systemet för uppföljningen av myndigheternas arbetsgi-varpolitik.- Följa upp och utvärdera systemet med för vissa avtalsstyrda an-ställningsförmåner som infördes den 1 januari 1998.Anslaget D 1 Stabsuppgifter vid ArbetsgivarverketPropositionenTusental kronor1998Utfall1 253Anslagssparande4 7641999Anslag3 000Utgiftsprognos2 5002000Förslag2 0002001Beräknat2 0002002Beräknat2 000De utgifter som belastar anslaget är bl.a. medlemsavgifter för de samnordis-ka institutionerna, utgivning av författningssamling (AgVFS), överklagande-ärenden och funktion enligt beredskapsförordningen.Under anslaget beräknas också medel för sådana stabsuppgifter som rege-ringen kan komma att efterfråga hos AgV och som inte ingår i verkets ordi-narie arbete.Som ett led i regeringens vidareutveckling av myndigheternas arbetsgivar-politik har och bearbetning av statistikuppgifter ökat.Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget.I avsnittet 3.6 nedan finns en sammanställning av utskottets ställningstagan-de i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget D 2 Statliga tjänstepensioner m.m.PropositionenTusental kronor1998Utfall8 046 193Anslagssparande- 120 4891999Anslag8 140 000Utgiftsprognos7 733 5112000Förslag7 755 8002001Beräknat7 781 6002002Beräknat7 903 600Anslaget avser utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt påpensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs av kollektivavtal.Inkomsterna utgörs främst av de försäkringsmässigt beräknade somstatliga arbetsgivare skall betala och som redovisas under inkomsttitel Statli-ga pensionsavgifter.Statens pensionsverk () är central förvaltningsmyndighet för frågorsom rör den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäk-ring. SPV svarar vidare för att myndigheter och andra arbetsgivare som äranslutna till de statliga avtalsförsäkringarna påförs premieavgifter samt attvärdet av statens åtaganden i fråga om dessa försäkringar kan redovisas. SPVfår utföra uppdrag åt myndigheter och andra uppdragsgivare under förutsätt-ning att det är fråga om uppgifter som ligger nära verkets huvuduppgifter.Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget.I avsnittet 3.6 nedan finns en sammanställning av utskottets ställningstagan-de i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.3.6 Sammanställning av utskottets ställningstagandei fråga om anslagen m.m. på utgiftsområde 14Av nedanstående tabell framgår regeringens och oppositionspartiernas för-slag om fördelning på anslag av utgifterna på utgiftsområdena 14.Tusental kronorAnslagRegeringensförslagmkdcfpA 1Arbetsmarknadsverkets förvaltnings-kostnader4 527 565-100 000-50 000-913 601-800 000A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder19 590 591-15 672 473-2 360 000-14 077 280-2 500 000A 3Särskilda åtgärder för arbetshandikap-pade6 828 941+30 000+370 000+80 000A 4Europeiska socialfonden m.m. förperioden 1995-19991 242 563A 5Europeiska socialfonden m.m. förperioden 2000-2006641 000A 768A 7Bidrag till administration av grund-belopp till icke anslutna62 445-62 445B 1Arbetarskyddsverket392 685-19 000-9 997B 2Arbetslivsinstitutet155 396-7 000-7 000B 3Forskning, utveckling och utbildningm.m.308 585-17 000-90 000-4 629-100 000B 4Rådet för arbetslivsforskning28 322-2 000-28 322B 5Finansiering av forskning och utveck-ling inom arbetslivsområdet218 854-13 000-3 283-75 000B 6Bidrag till Samhall AB4 262 419+50 000B 7AmuGruppen AB4 368B 8Arbetsdomstolen17 920-17 920-1 565B 9Statens förlikningsmannaexpedition603+1 397B 10Statens 11Bidrag till Stiftelsen 229-3 615-3 125B 12Internationella avgifter24 195B 13Ombudsmannen mot diskrimineringpå grund av sexuell läggning3 018-3 018B 14Medlingsinstitutet11 250-11 250C 1Jämställdhetsombudsmannen16 708-16 708C 2Särskilda jämställdhetsåtgärder13 706-6 853C 3Det nya ombudsmannainstitutet (nyttanslag som (m) vill uppföra)+32 193D 1Stabsuppgifter vid Arbetsgivarverket2 000D 2Statliga tjänstepensioner m.m.7 755 800Summa46 129 988-15 918 692-2 477 000-14 671 802-3 345 000Av avsnitten 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3, 3.3, 3.4 och 3.5 framgår att utskottet haranslutit sig till regeringens förslag om fördelning på anslag av utgifterna påutgiftsområde 14. Detta innebär att propositionen tillstyrks i motsvarande del(prop. 11) som motionerna A254 (yrk. 35), A275, A277 (yrk.6-21), A231 (yrk. 23) och Fi212 (yrk. 15 delvis) avstyrks.Utskottets samt förslag framgår av bilaga 1. Utskottet hemställerAvsnitt 1 Allmänna frågor1. beträffande allmän inriktning av politikenatt avslår motionerna 1999/2000:A205, 1999/2000:A207,1999/2000:A213, 1999/2000:A219 yrkande 6, 1999/2000:A220 yr-kandena 1, 2, 12 i motsvarande del och 15-18, 1999/2000:A230 yr-kandena 1 och 23, 1999/2000:A231 yrkandena 1-6, 1999/2000:A254yrkandena 1, 17 och 34, 1999/2000:A263, 1999/2000:A272 yrkande1, 1999/2000:A277 yrkandena 1 i motsvarande del och 2,1999/2000:A279, 1999/2000:A280, 1999/2000:A282 yrkande 1,1999/2000:A804 yrkande 17, 1999/2000:Fi212 yrkande 15 i motsva-rande del, 1998/99:Sk730 yrkande 1, 1999/2000:Sk692 yrkande 20,1999/2000:U504 yrkande 11, 1999/2000:Sf637 yrkande 15,1998/99:So455 yrkande 5, 1999/2000:Ub223 yrkande 2,1999/2000:T244 yrkande 2, 1999/2000:N213 yrkande 13,1999/2000:N214 yrkande 21, 1999/2000:N239 yrkande 3 samt1999/2000:N384 yrkande 20,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande arbetsmarknaden för arbetshandikappadeatt avslår motionerna 1998/99:A282, 1999/2000:A210,1999/2000:A211, 1999/2000:A226, 1999/2000:A231 yrkande 15,1999/2000:A241, 1999/2000:A244, 1999/2000:A257,1999/2000:A276 och 1998/99:So455 yrkande 6,res. 2 (kd, c, fp)3. beträffande arbetsmarknaden för invandrareatt avslår motionerna 1999/2000:A228 yrkandena 1 och2, 1999/2000:A230 yrkandena 5 och 6, 1999/2000:A231 yrkande 13,1999/2000:A804 yrkande 14 samt 1999/2000:Sf637 yrkande 18,res. 3 (m, kd, c, fp)4. beträffande arbetsmarknaden för kvinnoratt avslår motionerna 1999/2000:A804 yrkande 12 och1999/2000:A820 yrkandena 1-4,res. 4 (m, kd, c, fp)5. beträffande arbetsmarknaden för ungdomaratt avslår motionerna 1999/2000:A231 yrkande 12,1999/2000:A254 yrkande 7 i motsvarande del och 1999/2000:Ub813yrkande 11,res. 5 (m, kd, c, fp)6. beträffande arbetsmarknaden för äldreatt avslår motionerna 1999/2000:A231 yrkande 11,1999/2000:A238 yrkande 2, 1999/2000:A281, 1999/2000:A717,1999/2000:So262 yrkande 1 och 1999/2000:So323 yrkande 2,res. 6 (m, kd, fp)res. 7 (mp)7. beträffande arbetsmarknaden för långtidsarbetslösa ochlångtidsinskrivnaatt avslår motionerna 1999/2000:A254 yrkande 5 och1999/2000:Sf615 yrkande 6,res. 8 (m) - motiv.res. 9 (kd)8. beträffande deltidsarbetslöshetatt avslår motionerna 1999/2000:A267, 1999/2000:A703,1999/2000:A707 och 1999/2000:A725,res. 10 (m) - motivres. 11 (kd) - motiv..9. beträffande översyn av bemanningsföretagen m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A261 och medavslag på motionerna 1999/2000:A201 yrkandena 1-3,1999/2000:A219 yrkande 3, 1999/2000:A227, 1999/2000:A247 yr-kandena 1, 2, 5 och 6, 1999/2000:A255 yrkande 6 samt1999/2000:A723 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om behovet av en översyn av bemanningsföretagen,res. 12 (m)res. 13 (kd) - motiv.10. beträffande utveckling av bemanningsföretag enligt utred-ningsförslagatt avslår motion 1999/2000:A247 yrkande 4,res. 14 (m)11. beträffande konkurrensutsättning av den offentliga förmed-lingenatt avslår motionerna 1999/2000:A231 yrkande 22 samt1999/2000:A282 yrkandena 7 och 8,res. 15 (m)12. beträffande platsanmälningslagenatt avslår motion 1999/2000:A218,res. 16 (m)Avsnitt 2 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet13. beträffande arbetslöshetsersättning för olika ändamålatt avslår motionerna 1999/2000:A222, 1999/2000:A269och 1999/2000:A278,14. beträffande arbetslöshetsersättning för kulturändamålatt avslår motion 1999/2000:A229 yrkande 1 i motsva-rande del,15. beträffande anslag på utgiftsområde 13 för 2000att riksdagena) med bifall till propositionen yrkande 1 anvisar anslagen under ut-giftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet enligt vad somframgår av bilaga 1,b) avslår de i bilaga 2 upptagna motionsyrkandena som avser utgifts-område 13,res. 17 (fp)Avsnitt 3 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv16. beträffande ändrad inriktning av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A220 yrkandena 13 och14 samt 1999/2000:A806 yrkande 12,res. 18 (c)17. beträffande arbetsmarknadspolitiska medel till kulturenatt avslår motionerna 1999/2000:A229 yrkande 1 i mot-svarande del, 1999/2000:Kr314 yrkande 23 och 1999/2000:Kr316 yr-kande 2,res. 19 (fp)18. beträffande arbetsförmedlingens roll och organisationatt avslår motionerna 1999/2000:A231 yrkande 21 och1999/2000:A254 yrkande 16,19. beträffande ändrade regler för AMIatt avslår motion 1999/2000:So488 yrkande 4,res. 20 (kd)20. beträffande arbetsmarknadsutbildningens inriktningm.m.att avslår motionerna 1999/2000:A230 yrkande 4,1999/2000:A231 yrkande 7, 1999/2000:A254 yrkande 12,1999/2000:A282 yrkande 2 och 1999/2000:Sk692 yrkande 27,res. 21 (m, c, fp)res. 22 (kd)21. beträffande företagsanpassat arbetsmarknadsstödatt avslår motion 1999/2000:A256,22. beträffande IT-utbildning inom den offentliga sektornatt avslår motion 1999/2000:A268,23. beträffande utvärdering av arbetspraktikenatt avslår motion 1999/2000:A231 yrkande 9,res. 23 (m, fp)24. beträffande utredning om datortek och jobbsökaraktivite-teratt avslår motion 1999/2000:A254 yrkandena 14 och 15,res. 24 (m, kd)25. beträffande starta-eget-bidragatt avslår motion 1999/2000:A230 yrkande 20,res. 25 (fp)26. beträffande försöksverksamhet inom kultursektornatt avslår motion 1999/2000:Kr313 yrkande 27,res. 26 (kd)27. beträffande garanti för långvarigt arbetslösaatt avslår motion 1999/2000:A238 yrkande 1,res. 27 (mp)28. beträffande Gröna jobb m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A202, 1999/2000:A234,1999/2000:A252, 1999/2000:A266 och 1999/2000:A271,res. 28 (mp)29. beträffande friår m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A223, 1999/2000:A249,1999/2000:A254 yrkande 13 och 1999/2000:A722 yrkande 1,res. 29 (kd)res. 30 (mp)30. beträffande 50 000-kronanatt avslår motion 1999/2000:A235,31. beträffande handledare till funktionshindradeatt avslår motionerna 1998/99:So465 yrkande 20 och1999/2000:So321 yrkande 17,32. beträffande försäkring av arbetshjälpmedelatt med anledning av motion 1999/2000:A258 och medavslag på motion 1999/2000:A239 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om kostnader för försäkring av arbets-hjälpmedel,33. beträffande det nya mål 3att avslår motionerna 1999/2000:A203 yrkandena 1-3,1999/2000:N278 yrkande 3 och 1999/2000:N374,res. 31 (c)34. beträffande vinstsyftet med Samhallatt avslår motion 1999/2000:A206 yrkande 1,35. beträffande roll m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A206 yrkande 2,1999/2000:A212, 1999/2000:A259 och 1999/2000:A264,36. beträffande utförsäljning eller privatisering av AmuGruppenatt avslår motionerna 1999/2000:A231 yrkande 8,1999/2000:A247 yrkande 3 och 1999/2000:A277 yrkande 4,res. 32 (m, kd, fp)37. beträffande anslag på utgiftsområde 14 för 2000att riksdagena) med bifall till propositionens yrkande 1 godkänner att 14 650 000kr av inflytande arbetsmarknadsavgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter får användas för tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen(ramanslaget A 1 förvaltningskostnader),b) med bifall till propositionen yrkande 2 bemyndigar regeringen attunder , i fråga om ramanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtagan-den innebär utgifter på högst 14 ,c) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omandelen kvinnor i IT-satsningen,d) med bifall till propositionens yrkande 7 godkänner att högst130 av anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder fåranvändas under budgetåret för en försöksverksamhet med bristyrkes-utbildning för anställda,e) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ominsatser för personer som varit långvarigt arbetslösa,f) med anledning av motion 1999/2000:A260 som sin mening ger re-geringen till känna vad utskottet anfört om avvecklingen av OTA,g) med bifall till propositionens yrkande 8 godkänner regeringens för-slag om datortek/aktivitetscenter (ramanslaget A 2 Arbetsmarknads-politiska åtgärder),h) med anledning av propositionens yrkande 9 godkänner vad rege-ringen anfört om det förstärkta anställningsstödet med den ändringenatt kravet på 24 månaders inskrivning skall anses uppfyllt även omvissa avbrott förekommit (ramanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder),i) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ommöjlighet till förstärkt anställningsstöd vid övergång från ,j) med anledning av motion 1999/2000:A236 som sin mening ger re-geringen till känna vad utskottet anfört om lönebidrag i bestående an-ställningsförhållanden,k) med bifall till propositionens yrkande 3 bemyndigar regeringen attunder , i fråga om ramanslaget A 3 Särskilda åtgärder för ar-betshandikappade, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidiga-re åtaganden innebär utgifter på högst 6 under åren2001-2003,l) med bifall till propositionens yrkande 4 bemyndigar regeringen attunder , i fråga om ramanslaget A 5 Europeiska social-fonden m.m. för , ingå ekonomiska förpliktelsersom innebär utgifter på högst 2 ,m) med bifall till propositionens yrkande 5 bemyndigar regeringen attunder , i fråga om ramanslaget B 3 Forskning, utveckling ochutbildning m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtagandenmedför utgifter på högst ,n) med bifall till propositionens yrkande 6 bemyndigar regeringen attunder , i fråga om ramanslaget B 5 Finansiering av forskningoch utveckling inom arbetslivsområdet, besluta om bidrag som inklu-sive tidigare åtaganden medför utgifter på högst underåren 2001-2003,o) att avslår propositionens yrkande 10,p) med bifall till propositionens yrkande 11 anvisar anslagen under ut-giftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt vad som framgårav bilaga 1,q) avslår de i bilaga 2 upptagna motionsyrkandena som avser utgifts-område 14.res. 33 (fp)den 25 november 1999På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaAndersson (c), * (m), (), (),(), * (m), (), *(m), (), (), (),(), * (m), () ochElver (). *Har ej deltagit i beslutet såvitt avser mom.: 13-16, 19, 22, 25, 33-35 och37. Allmän inriktning av politiken (mom. 1)(), (), (), KentOlsson (m), (), (), ()och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 1.1 Allmän inriktning av poli-tiken under rubriken syn på inriktningen av ar-betsmarknadspolitiken bort ha följande lydelse:InledningDet förbättrade internationella konjunkturläget har ökat optimismen när detgäller den svenska ekonomin. Den uppgång som sker har dels konjunk-turinslag, dels strukturella inslag.De inslag av en mer strukturell och långsiktigt stabil uppgång som kannoteras torde bero på ett antal förändringar som ägt rum ochsom initierats respektive stötts av borgerliga partier. Det gäller exempelvisbudgetsaneringen, inflationsbekämpningen och självständigaställning, skattereformen , pensionsreformen liksomåtgärder i andra socialförsäkringar, EU-medlemskapet samt avregleringaroch andra strukturförändringar när det gäller näringslivet.Enligt utskottets mening har dessa strukturella reformer tillsammans givitSverige väsentligt bättre förutsättningar för tillväxt, ökad sysselsättning ochminskad arbetslöshet. Denna politiska inriktning har haft sitt stöd och sinförankring såväl bland borgerliga partier som bland socialdemokrater ävenom Socialdemokraterna aldrig varit pådrivande utan oftast först i efterhandoch med misstro accepterat nödvändiga reformer.Utskottet anser att reformarbetet måste fullföljas genom en aktiv politik förtillväxt och företagande innebärande bl.a. sänkta skatter på arbete och företa-gande, särskilda skattelättnader för hemnära tjänster, minskat krångel förföretagen, modernisering av arbetsmarknadsreglerna och åtgärder för att göraSverige till ett spjutspetsland inom IT, en fast linje för vad gällerEU-samarbetet samt genom bl.a. fortsatta avregleringar och moderniseringav arbetsrätten.Endast en politik som frigör kapital samt ökar investeringar och företagan-de som räntorna hålls nere kan förena en fortsatt stabil ekonomisktillväxt med fler arbetstillfällen. Det är mot den bakgrunden allvarligt attregeringen inte fullföljer arbetet med strukturreformer utan att den förankrarregeringspolitiken med partier som både motarbetat de gjorda reformernaoch hindrar nya. Det är uppenbart att regeringen saknar en långsiktigt stabiloch god ekonomisk politik.ArbetsmarknadslägetRegeringen tecknar i budgetpropositionen en genomgående ljus bild av till-växt, sysselsättning och arbetslöshet fram . Även om antalet ar-betslösa minskat , inte minst tack vare den internatio-nella högkonjunkturen, kvarstår svåra obalansproblem på den svenska ar-betsmarknaden. Ett stort antal personer står fortfarande utanför den reguljäraarbetsmarknaden.Sammantaget fanns det ungefär 730 000 personer somskulle vilja arbeta men som inte hade denna möjlighet eller som arbetade imindre utsträckning än de själva ville. Av de cirka 730 000 personerna för-delar sig 636 000 på följande grupper:Tabell. Arbetslösheten i oktober 1999Antal personerProcent avarbetskraftenÖppet arbetslösa223 0005,2Undersysselsatta1282 0006,6Latent arbetssökande2131 0003,1Summa636 00014,91) Personer som av arbetsmarknadsskäl arbetar mindre än de skulle önska.2) Personer som velat och kunnat arbeta men inte sökt arbete samt heltidsstudersom sökt arbete.Statistiken medger inte klara avgränsningar, men till de grupper som redovi-sas i tabellen kan läggas huvuddelen av dem som ingår i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder samt de som deltar i ochinte redovisas bland de latent arbetssökande, vilket är ytterligare minst100 000 personer. Totalt står alltså av den arbetsföra befolk-ningen helt eller delvis utanför arbetsmarknaden. Vi kan också konstatera attnära hälften av de latent arbetssökande, eller 53 000 personer, var heltidsstu-derande som sökt arbete. Denna grupp redovisas i internationell statistik somarbetslösa. Många förtidspensioneras av vad som i praktiken är arbetsmark-nadsmässiga skäl.Det är högst anmärkningsvärt att så många står utanför arbetsmarknadennär det finns överhettningsproblem. Trots att 223 000 personer äröppet arbetslösa har många företag problem med att få tag på personal.AMS tar i sin prognos över arbetsmarknadsutsikterna för (Ura1999:15) upp rekryteringsproblemen. Enligt AMS har dessa ökat. Rekryte-ringsproblem i största allmänhet upplevde hälften av arbetsställena. hade svårt att få tag på yrkeserfaren arbetskraft och upplevde svårig-heter att få tag på utbildad arbetskraft. Av de företag som uppgav brist påarbetskraft räknade med flaskhalsproblem, vilket motsvarar var tiondearbetsplats i landet.Utskottet anser att regeringen i budgetpropositionen ger en orimligt positivbild av dagens arbetsmarknadsläge. Vidare saknas där nödvändiga förslag föratt komma till rätta med strukturproblemen på arbetsmarknaden. Det är be-kymmersamt att regeringen, trots de förutsättningar som erbjuds i rådandekonjunkturläge, inte förmår lägga fram förslag som leder till väsentliga för-bättringar av läget på arbetsmarknaden.Förutsättningar för sysselsättningStrukturproblemen på arbetsmarknaden och på andra håll i svensk ekonomimåste åtgärdas. Det behövs en ny ekonomisk politik som syftar till att lång-siktigt stärka incitamenten till företagande, arbete och förkovran.Utskottet anser att en rad åtgärder bör vidtas. I det följande redovisas någraexempel på angelägna åtgärder.På skatteområdet måste skattesänkningar genomföras på arbete och företa-gande inklusive hushållstjänster. Att vidta åtgärder för att öppna arbetsmark-naden för hushållstjänster kan ge förutsättningar för 10 000-tals nya arbets-tillfällen. Likaså måste den särskilda löneskatten på vinstandelar avskaffasför att underlätta en bättre fungerande lönebildning. Företagandets villkormåste förbättras, en allmän avreglering måste genomföras, offentliga mono-pol slopas och socialförsäkringarna reformeras.I fråga om socialförsäkringarna vill utskottet peka på att dessa har brister iflera olika avseenden, vilket medför misstro mot systemets långsiktiga håll-barhet. De avgifter som tas ut saknar i stor utsträckning direkt koppling tillde förmåner som utgår, vilket gör att de i realiteten har samma verkan somen skatt. En starkare koppling mellan avgifter och förmåner minskar skatte-kilarna och medför att systemen blir mer stabila.En ytterligt angelägen åtgärd för att förbättra förutsättningarna för företa-gande, arbete och förkovran är att arbetsmarknaden reformeras.Reformering av arbetsmarknadenUtskottet anser att kraftfulla åtgärder måste till för att förhindra att den omfattande arbetslösheten permanentas. Politiken måste inriktas på att forma engrund för fler riktiga arbeten och växande företag. behöver en offen-siv tillväxtpolitik för nya arbetstillfällen. Några av de insatser som är nöd-vändiga har redovisats ovan.När det gäller reformering av arbetsmarknaden vill utskottet understrykavikten av att nödvändiga reformer av lönebildningen nu kommer till stånd.Löneutvecklingen måste vara förenlig med en god samhällsekonomisk ut-veckling.En reformering av lagar och regler på arbetsmarknaden som leder tillbättre möjligheter att få och ta arbete och som ökar rörligheten på arbets-marknaden bör genomföras utan dröjsmål. En ny arbetsrätt bör utformas.Den bör erbjuda ett gott skydd åt alla anställda men utformas så att den intehämmar företagens tillväxt och nyanställningar. En ny arbetsrättslagstiftningmåste ge utrymme för flexibilitet och göra det möjligt att träffa överens-kommelser på alla arbetsplatser. Turordningsreglerna bör ändras, den fackli-ga vetorätten vid entreprenader slopas och förbud bör införas mot blockad avenmansföretag. Reformerna är särskilt viktiga för de mindre företagens ut-veckling, men framför allt för att fler arbetslösa skall få möjlighet att kommain på arbetsmarknaden.Som framgått förordar utskottet en reformering av socialförsäkringarna. Idetta ingår att arbetslöshetsförsäkringen måste moderniseras. Arbetslöshets-försäkringen skall vara en allmän och obligatorisk omställningsförsäkring.Parterna på arbetsmarknaden bör i större utsträckning ha ansvaret för löne-bildningen och konsekvenserna av träffade avtal. Det är rimligt att de somhar arbete bär en större del av ansvaret för resultatet av sina handlingar. Defackliga organisationernas makt över lönebildningen bör motsvaras av ettökat eget ansvar för arbetslöshetsförsäkringens finansiering.Det måste råda balans mellan arbetsmarknadens parter för att lönebild-ningen skall kunna fungera på ett sådant sätt att den både ger skälig ersätt-ning för arbete och medför fler arbetstillfällen. Staten skall stå neutral mellparterna, men genom bl.a. sänkta inkomstskatter skall en sysselsättnings-främjande lönebildning underlättas.Utbildning och kompetensDet är av avgörande betydelse att utbildning på alla nivåer från grundskolatill högskola präglas av hög kvalitet för att vidmakthålla och utveckla denkompetens som är ett viktigt fundament för hög framtida tillväxt.Genom ett system med personliga utbildningskonton kan bättre ekonomis-ka förutsättningar skapas för alla vuxna att påbörja fort- och vidareutbild-ning. Det kan ske genom att den enskilde medges skatteavdrag för de medelsom avsätts på samma sätt som sker för avsättning till pensionsförsäk-ringar. Beskattningen sker i stället när den enskilde använder pengarna förutbildningen. Även arbetsgivaren kan ges rätt att avsätta lika mycket somden enskilde. En form av utfyllnad på kontot kan övervägas för låginkomst-tagare.