bet · GO01MJU2 · 2000-11-28 00:00:00 — I utgiftsområdet ingår ävendelar av politikområdet Utbildningspolitik varav1 anvisas inom utgiftsområdetsamt delar av politikområdet Forskningspolitik,varav anvisas inomutgiftsområdet. Ramen för politikområdetForskningspolitik uppgår till ,varav anvisas underutgiftsområdet.De avgiftssystem på kväve i handelsgödsel ochbekämpningsmedel som tillämpats iSverige har varit föremål för diskussioner såväl vadgäller avgifternas konstruktion som deraseffektivitet. Behovet av att förstärka demiljöstyrande effekterna av avgifter inom jordbruketi syfte att nå målet om reduktion avväxtnäringsläckaget behandlas i SOU 2000:52 Miljön -allas vårt ansvar. Nödvändiga miljöförbättringar påmest effektiva sätt till lägsta kostnad bör utredasmed beaktande av lantbrukarnas ekonomiskaförutsättningar. Effektiviteten i dessa system äravgörande för måluppfyllelsen. Regeringens arbetemåste därför inriktas på att kontinuerligt utvärderade olika medlens effekter och därvid också vid behovföreslå eller besluta om sådana förändringar somkan leda till ett effektivare utnyttjande av medlen.Frågan om avgifternas konstruktion och dispositionär föremål för beredning inom ochregeringen avser att återkomma till frågan ivårpropositionen år 2001.MotionernaI motion MJ243 (kd) föreslås ett tillkännagivande omprincipen att miljöavgifter i jordbruket skallåtergå till näringen för miljöinsatser (yrkande 4).Vidare uppmärksammar motionärernaavbytarverksamhetens betydelse. Denna verksamhet gerlantbrukaren möjlighet att komma ifrån sitt arbetevid någon eller några tidpunkter . Eftersomolika system för avbytartjänst nu växer fram ilandet är det rimligt att det statliga stödet gårdirekt till den som använder sig av avbytare och får ersättning för uttagen ledig tid med ettmaximum som kan höjas i takt med att avbytarstödetbyggs ut (yrkande 7). På nytt anslag Avbytartjänstbör anslås (yrkande 21 delvis). Enligtmotionärerna kommer de investeringsstöd somfastlagts för den nu inledda programperioden förlandsbygdsutveckling inte att kunna geväxthusodlingen det stöd som behövs. Därför börmöjligheten att återföra skatten till näringenprövas, antingen i ett förstärkt investeringsstödför sektorn eller direkt genom en skattenedsättningi nivå med konkurrentländerna. Sättet föråterföringen bör utredas i anslutning till frågan omjordbrukets produktionsskatter. På nytt anslagKompensation för växthusnäringens skatt på bränslebör anslås (yrkande 21 delvis). Vidareföreslås inom genteknikens område att ettinformationscentrum för genteknik inrättas. Fördetta ändamål avsätter motionärerna påett nytt anslag Informationscentrum för bioteknik(yrkande 21 delvis). I motion MJ252 (c) yrkas attriksdagen beslutar inrätta ett nytt anslag,Forskning och utveckling inom livsmedelssektorn, ochmotionärerna anvisar för detta ändamål(yrkande 1). Vidare bör anvisas på ettnytt anslag, Program för gårdsbaseradlivsmedelsförädling (yrkande 2). På nytt anslag,Stödprogram för strukturomvandling avväxthusnäringen, bör anvisas (yrkande3). Vidare föreslås att ytterligare 15 000 000 kranvisas under ett nytt anslag, Kollektiv resurs förträdgårdsbranschen (yrkande 4). Sammanlagt börriksdagen på nu nämnda nya anslag anvisa 114 000 000kr (yrkande 5 delvis).Utskottets övervägandenRiksdagen har genom beslut den 22 november 2000fastställt utgiftsramen för utgiftsområde 23 till 13 . Beslutetöverensstämmer med regeringens förslag. Anslagnamedel för utgiftsområdet ökar med ca 4 miljarderkronor jämfört med . avutgifterna finansieras från EG-budgeten. Somframhålls i propositionen avser merparten av EG-stödet obligatoriska åtgärder såsom arealersättning,djurstöd, intervention och exportbidrag. Därtillkommer delfinansierade stöd och ersättningar somförutsätter nationell medfinansiering. Till dessahör det nya landsbygdsprogrammet och den nyastrukturplanen för fiskerinäringen i Sverige.Utgifterna inom utgiftsområdet styrs till stor delav och kan påverkas endast genomförändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken,Common Agricultural Policy (CAP). Mot bakgrund avdet anförda och då de i motionerna MJ243 (kd)yrkandena 7 och 21 samt MJ252 (c) yrkandena 1-4 och5 framförda yrkandena om ytterligare utgifter på nyaanslag inte ryms inom den av fastställdaramen avstyrks motionerna i berörda delar.Som framgår av propositionen är avgiftssystemet förbekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel föremålför beredning inom och regeringenavser att återkomma till frågan i vårpropositionenår 2001. Utskottet anser det lämpligt att avvaktaresultatet av den fortsatta beredningen i dennafråga och föreslår därför att motion MJ243 (kd)yrkande 4 lämnas utan någon vidareåtgärd.SkogspolitikPropositionenOmfattning m.m.Skogspolitikens mål beslutades av (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr.1992/93:352). Skogspolitiken utvärderas varjemandatperiod och en första utvärdering redovisadesför (prop. 1997/98:158, bet.1998/99:MJU3, rskr. 1998/99:32). Regeringen gjordedärvid den bedömningen att skogspolitikens målskulle ligga fast. hade ingen erinranhäremot.Skogspolitiken har två mål fastlagda av ,ett produktionsmål och ett miljömål. De båda målenskall väga lika tungt. Produktionsmålet är attskogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt ochansvarsfullt så att den ger en uthållig godavkastning. Skogsproduktionens inriktning skall gehandlingsfrihet i fråga om användningen av vadskogen producerar. Miljömålet är att skogsmarkensnaturgivna produktionsförmåga skall bevaras. Enbiologisk mångfald och en genetisk variation iskogen skall säkras. Skogen skall brukas så attväxt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogenges förutsättningar att fortleva under naturligabetingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arteroch naturtyper skall skyddas. Skogenskulturmiljövärden samt dess estetiska och socialavärden skall värnas.Inom politikområdet ryms de flesta statligaekonomiska medel som har beslutats för att nå deskogspolitiska målen. De anslag som finns inompolitikområdet avser i huvudsakSkogsvårdsorganisationens förvaltningsanslag ochanslag till miljöinriktade insatser i skogsbruket.Därtill kommer ett mindre anslag för vissa svenskaåtgärder på det internationella skogsområdet.Skogsvårdsorganisationen finansieras även meduppdragsinkomster. Vissa åtgärder på skogsområdetmedfinansieras av EU inom ramen förstrukturfondsprogram och EU:s miljö- ochlandsbygdsprogram.1993 års skogspolitiska beslut betonar starktskogsägarnas frihet och eget ansvar för att målennås. viktigaste uppgift ärmot denna bakgrund att ge skogsägarna råd ochinformera om hur olika skogsbruksåtgärder skallvidtas för att de båda skogspolitiska målen skalltillgodoses. Den senaste utvärderingen visade attdet behövs särskilda rådgivningsinsatser på bådeproduktions- och miljöområdet. En tidsbegränsadresursförstärkning har därför beslutats . Bland annat startadeshösten en landsomfattande informationskampanj,Grönare skog. Kraven på vadgäller rådgivning och tillsyn motiverar en lokaltförankrad organisation med nära och direktakontakter med skogsägarna. I de senaste årensrationaliseringar och organisationsförändringar hardetta betonats.På forskningens område har regeringen tagitinitiativ till en massiv satsning tillsammans medskogsbranschen på FoU-program för en breddadanvändning av träfiber som bas för olika produkteroch att öka förädlingsvärdet hosskogsindustriprodukterna. Särskild tyngdpunkt harlagts på den trämekaniska industrin. Dessa programpågår och finansieras av skogsbranschen och statengemensamt.Nästa uppföljning av skogspolitiken skall redovisasav före utgången av . Det ärregeringens avsikt att för riksdagenredovisa denna uppföljning och de förslag tillåtgärder som den kan föranleda.Resultatbedömning m.m.Produktionen av svenska skogsindustriprodukterfortsatte att öka . Det samladeexportvärdet var eller av det totala exportvärdet för landet.Nettoexporten av skogsindustriprodukter uppgick tillca motsvarande av densamlade nettoexporten. Sysselsättningen iskogsnäringen beräknas till ca 95 000 personer år1998.Den sammanlagda avverkningen beräknas tillca , en minskning med 2miljoner kubikmeter . ökadeimporten av rundvirke och flis med . Importen svarade för avindustrins råvaruanvändning. Enligt helt nyakonsekvensanalyser som utförts i Skogsstyrelsensregi bör det vara möjligt att successivt öka denuthålliga årliga avverkningsnivån från nutill . Även med dessa högaavverkningsnivåer kommer virkesförrådet attfortsätta öka liksom andelarna lövträd, äldrelövträdsrik skog, äldre skog och antalet gamla grovaträd.I den utvärdering av skogspolitiken som redovisadesför konstaterades det att varkenproduktionsmålet eller miljömålet hade nåtts. Deförändringar av lagstiftningen och de tillfälligaresursförstärkningar som därför beslutades gällerfr.o.m. Insatsområdena ärrådgivning i produktions- och miljöfrågor, tillsynsärskilt vad gäller återväxtåtgärder och ökadeinsatser för områdesskydd. Effekterna av dessainsatser är svåra att avläsa redan efter ett år.Skogsstyrelsen har redovisat hur återväxtåtgärdernahar förändrats . I dentidigare utvärderingen betonades angelägenheten avförbättrade åtgärder och en inriktning motplantering i stället för naturlig föryngring på förden senare metoden olämpliga områden. Den senasteuppföljningen visar att storskogsbruket går i dennariktning men att utvecklingen i övrigt ärotillfredsställande. En annan undersökning för sammaperiod visar att naturhänsynen vid slutavverkningvisserligen har förbättrats men att skogsvårdslagenskrav inte nås på av arealen. De områdesskyddsom administreras av ärnaturvårdsavtal och biotopskydd. Totalt uppgickarealerna av dessa vid utgången av till10 290 respektive , varav 7 865respektive tillkom . Denstörsta delen av biotoparealen var urskogsartadeobjekt.Under år 1999 har skogsbruket på eget initiativmiljöcertifierat sin verksamhet i stor utsträckning.Cirka 9 miljoner hektar, i huvudsak storskogsbruketsmarker, har certifierats enligt den s.k. FSC-standarden. mark tillhörandesmåskogsbruket har certifierats genomskogsägareföreningarna enligt den s.k. har inte haft några invändningar irevisionsberättelsen förår 1999 avseende Skogsvårdsorganisationen.Den beräknade utgiftsutvecklingen avseendepolitikområdet Skogspolitik är följande (i miljonerkr).------------------------------------------------UtfallAnslag Utgifts-Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag------------------------------------------------1999 20001 2000 2001 2002 2003------------------------------------------------354 394 419 478 467 478------------------------------------------------1Inklusive beslut till följd av förslag tilltilläggsbudget till statsbudgeten för isamband med den ekonomiska vårpropositionen.Utskottets övervägandenUtskottet har inget att erinra mot regeringensredovisning av verksamheten inom områdetskogspolitik.41:1 SkogsvårdsorganisationenPropositionenAnslaget disponeras av som är centralförvaltningsmyndighet för skogsvårdsfrågor ochchefsmyndighet för skogsvårdsstyrelserna.Regeringen bedömer anslagsbehovet för till290 . Därvid har ytterligare 5 000 000 krtillförts anslaget för den särskildarådgivningsinsatsen . Föråren 2002 och 2003 beräknas anslagsbehoven till respektive 289 666 000 kr.MotionenEnligt motion MJ305 (c) yrkande 1 är den skogligarådgivningen resurskrävande och fordrar en jämnanslagsutveckling. Anslaget tillskogsvårdsorganisationen kommer att minska avsevärtfrån . Det kan enligt motioneninte anses ändamålsenligt att minska anslageteftersom resurserna behövs för att nå uppsatta målen.Utskottets övervägandenGenom beslut är utgiftsram förutgiftsområde 23 fastställd (2000/01:FiU1). Den avregeringen redovisade beräkningen av anslagsbehovetför budgetåren 2002 och 2003 är endast preliminäroch några preciserade förslag föreligger inte.Utskottet har ingen erinran mot regeringensöverväganden i denna del. Motion MJ305 (c) yrkande 1avstyrks.41:2 Insatser för skogsbruketPropositionenAnslaget som disponeras av täckerkostnaderna för statsbidrag enligt förordningen(1993:555) om statligt stöd till skogsbruket ochförordningen (2000:577) om stöd för miljö- ochlandsbygdsutvecklingsåtgärder.Anslaget finansierar bidrag till sådantädellövskogsbruk som regleras särskilt iskogsvårdslagen (1979:429) och vissa natur- ochkulturvårdsåtgärder. Vidare täcker det statenskostnader för biotopskydd, naturvårdsavtal ochförsöksverksamhet med skogsmarkskalkning m.m.Anslaget finansierar sedan sin tillkomst år 1994vissa administrationskostnader hosSkogsvårdsorganisationen. De får uppgå tillsammanlagt högst 1,8 miljoner kronor.Skogsvårdsorganisationen har som underlag för sinabeslut om skyddsvärda småbiotoper gjort enlandsomfattande inventering. För att öka kvalitetenpå denna och för att möjliggöra en förstärkning avskyddsåtgärderna, bl.a. av s.k. jätteträd, böranslaget tillföras ytterligare omåret . Förstärkningenfinansieras genom en omfördelning från utgiftsområde18, anslaget Stöd till lokala investeringsprogramför ekologisk hållbarhet. I enlighet med vad somberäknades ekonomiska vårproposition böranslaget för biotopskydd och naturvårdsavtaldessutom räknas upp med 55 miljoner kronor.Regeringen bedömer anslagsbehovet för till180 . För budgetåren 2002 och 2003beräknas anslagsbehoven till vartderaåret.MotionernaI motion MJ302 (c) hävdas att anslaget förplantering av lövskog inte är tillräckligt. Somexempel nämner motionären att baraSkogsvårdsstyrelsen i har ansökt ombetydligt högre belopp än de 30 miljoner kronorunder som regeringen föreslår totalt.Motionärerna till motion MJ314 (s) anser attregeringens anslag för ädellövskogsplanteringinnebär ett steg i rätt riktning men att anslaget äri lägsta laget. De hävdar att den totala kostnadenför att plantera ädellövskog uppgårtill mer än 60 miljoner kronor.Enligt motion MJ305 (c) föreligger ett stort behovav skogsbilvägar. Anslaget för planering ochanläggning av skogsbilvägar bör därför snaraståterinföras (yrkande 2). Optimala skogstransporterförutsätter planering och logistiksamordning. Enutredning om behoven skulle kunna bidra till attmaximera skogsbrukets transportförutsättningar ochminimera transportlängder och miljöpåverkan. Detföreligger därför enligt motionen ett behov avregionala och lokala väganalyser (yrkande 3). EnligtMJ308 (kd) yrkande 3 föreligger behov av nyaskogsbilvägar i norra och norra av det statliga projekteringsstödet tillskogsbilvägar har medfört vissa undermåliga vägarför att lösa akuta avverkningsbehov.Utskottets övervägandenEnligt vad som framgår av propositionen harSkogsstyrelsen i sitt budgetunderlag redovisat ettförslag till statsbidrag till plantering avädellövskog på stormfällda granskogsarealer iSydsverige, vilket innebär att ca blirföremål för bidrag av anläggningskostnaden.Detta motsvarar sammanlagt somenligt förslaget bör fördelas med 8miljoner kronor vartdera året. Förslaget har enligtpropositionen stöd hos företrädare för markägare ochkommuner. Regeringen anser att den möjlighet som nuskapats för att ersätta stormfälld granskog isydligaste med mer stormfast ädellövskog till vara och att staten genom ett bidrag ienlighet med förslag bör medverkatill att vissa merkostnader täcks genom ett särskiltbidrag. Regeringen anser att totalt ca 2 000 hektarmed ädellövskog bör planteras över en treårsperiodoch att anslaget mot denna bakgrund bör förstärkasmed under perioden2001-2003. Utskottet instämmer i vad som anförs imotionerna MJ302 (c) och MJ314 (s) om värdet av ensatsning på ädellövskogsplantering. Emellertidfinner utskottet inte skäl för annan bedömning avmedelstilldelningen än vad regeringen gjort, vilkeni huvudsak grundar sig på Skogsstyrelsensredovisning. Utskottet avstyrker motionerna ochkonstaterar att de inte innehåller några preciseradeförslag angående anslagsberäkningen.Då målen 1993 lades fast(1992/93:JoU15) erinrade utskottet om attskogsbruket i princip skall vara självfinansieratoch att sedan skogsvårdsavgiften avskaffatsfinansieringskällan till bidragen till skogsbruketbortfallit. Utskottet delade därvid regeringensbedömning att i huvudsak allt generellt statligtekonomiskt stöd till skogsbruket därmed bordeavskaffas. Regeringens ställningstagande att inteföreslå ett återinförande av ett stöd för planeringav skogsvägar och uppfattning att behovet av optimalplanering av skogsvägnätets utbyggnad borde vara avså stort intresse för skogsägarna att dessa även ifortsättningen borde utnyttja skogsvårdsstyrelsernaskompetens på området biträddes därför av utskottet,som även senare har instämt iregeringens uppfattning att skogspolitikens mål frånår 1993 skall ligga fast. Senast skedde detta vidden utvärdering som gjordes (1998/99:MJU3).Som regeringen påpekat i budgetpropositionen för år2001 är därför statligt stöd till skogsbruket avbegränsad omfattning. Det lämnas i princip endasttill natur- och kulturvårdsåtgärder som har enomfattning som går utöver de krav som ställs iskogsvårdslagstiftningen. Denna princip kännetecknaräven de inslag av skogsbruksstöd som finns i detsvenska strukturfondsprogrammet och i miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Med det anförda anserutskottet att motionerna MJ305 (c) yrkandena 2 och 3samt MJ308 (kd) yrkande 3 bör lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.41:3 Internationellt skogssamarbetePropositionenDe utgifter som belastar anslaget är alleuropeisktskogssamarbete, uppföljning av FN:s miljö- ochutvecklingskonferens i ochvissa projektkostnader och resekostnader viddeltagande i Internationella tropiskatimmerorganisationen.För bedöms anslagsbehovet till . För budgetåren 2002 och 2003 beräknasanslagsbehoven vara oförändrade.MotionernaEnligt motion MJ251 (m) yrkande 4 har intedeltagit i det internationella skogssamarbetet i denomfattning som vore önskvärt, varför anslaget bordeökas med utöver regeringens förslag.Också i motion MJ243 (kd) yrkande 21 (delvis) hävdasatt statens insatser på det internationellaskogssamarbetets sida måste öka. Detta bör ske genomen ökad internationell statlig representation.Enligt bör därför 1 miljon kronorytterligare avsättas för denna verksamhet. I motionMJ312 (kd) yrkande 7 upprepar motionärernaKristdemokraternas krav på att de svenska skogligaintressena får en ökad internationell statligrepresentation och att skoglig kompetens tillskapaspå beskickningar utomlands.Motion MJ301 (fp) framhåller vikten av att ettinternationellt skogligt sekretariat inrättas,vilket skulle ledas av en skogsambassadör.Motion MJ306 (m) yrkande 9 räknar upp en radinternationella frågor med anknytning tillskogsbruket. Motionärerna anser att mängden innebären risk att behandlingen inte blir tillräckligtomsorgsfull och uttrycker kravet på att tillräckligaresurser avsätts för att de svenska intressena iinternationella sammanhang kraftfullt skall kunnahävdas.Utskottets övervägandenMed hänvisning till beslut om utgiftsramför utgiftsområde 23 (2000/01:FiU1) avstyrkerutskottet motionerna MJ251 (m) yrkande 4 och MJ243(kd) yrkande 21 i berörd del.Utskottet delar uppfattningen i övriga motioner attdet finns ett behov av ökad samordning avskogspolitiken på det internationella planet.Utskottet anser också att ett aktivt svensktagerande i internationella skogsfrågor är viktigt.Samtidigt bör framhållas att regeringens strävan äratt minska antalet specialtjänstemän inomutlandsrepresentationen. Med hänvisning härtillavstyrks motionerna MJ301 (fp) och MJ312 (kd)yrkande 7.Utskottet har inte heller någon annan uppfattningän motionärerna i motion MJ306 (m) yrkande 9angående vikten av att de frågor som berör skogsbrukföreträds på ett kraftfullt och för den svenskaskogsnäringen gynnsamt sätt. Syftet med motionen kanemellertid i allt väsentligt anses tillgodosett utannågot uttalande i frågan.41:4 Från EG-budgeten finansierade medelför skogsskadeövervakningUtskottet tillstyrker regeringens förslag underanslaget 41:4.DjurpolitikPropositionenOmfattningPolitikområdet omfattar verksamhet som avser djur imänniskans tjänst samt den del av faunavården somavser viltvården.Djurområdet omfattar verksamhet vid () med distriktsveterinärorganisationen, Statensveterinärmedicinska anstalt (SVA), (), ochSametinget.MålRegeringen föreslår att målet för djurpolitikenskall vara ett gott djurskydd och ett gotthälsotillstånd bland djur i människan tjänst och attviltstammarna förvaltas på ett sådant sätt attoacceptabla skador på människor och egendom inteuppstår.Detta mål nås genom bl.a.- förbättring av djurskyddet,- kontroll av att det i inte tillverkasoch/eller marknadsförs foder som är skadligt fördjur, människor eller miljö,- förebyggande, diagnostiserande och bekämpande avinfektionssjukdomar hos djur,- samordning av försöksdjursverksamheten i syfte attbegränsa antalet djur som används i djurförsök,- stöd till forskning samt utbildnings- ochinformationsinsatser,- att populationen av vilda fåglar och däggdjurskall hållas på en sådan nivå att oacceptabla skadorav vilt inte uppkommer. Risken för viltskador skalli första hand motverkas genom skadeförebyggandeåtgärder och i andra hand genom jakt. Om det äruppenbart oskäligt att den skadelidande själv svararför kostnaden kan ersättning erhållas ur anslaget42:6 Ersättning för viltskador m.m.Resultatbedömning, analys m.m.Regeringen bedömer att SVA:s arbete iberedskapshänseende och med att medverka till attförhindra spridning av allvarliga smittsammadjursjukdomar till är mycket viktigt. Frånoch med har särskilda medel avsatts för attdriva vid SVA.Smittskyddssituationen i och i harunder varit jämförelsevis lugn. Utvecklingeninom EU visar dock på en ökad förekomst avmultiresistent salmonella. Av den anledningen är detviktigt att fortlöpande dokumenterar deninhemska salmonellasituationen på human- ochdjursidan för att kunna behålla den goda svenskasituationen och som stöd för att få behållasalmonellagarantin gentemot EU.I har antalet EHEC-infektioner hos människaminskat . Undersökningar utförda av SVAvisar dock att Escheria Coli av serotyp O157, somkan orsaka EHEC-infektioner hos människan,förekommer i av de svenskamjölkbesättningarna. Rabiesläget övervakaskontinuerligt, främst i med tanke på attÖresundsbron eventuellt kan underlätta att smittadedjur tar sig från till har underbudgetåren 1997 och 1998 uppvisat en positivekonomisk utveckling av verksamheten i jämförelsemed och med ett ekonomiskt överskott förverksamheten. Årsredovisningen för visaremellertid ett avbrott i denna trend och uppvisarett underskott om ca 14,1 miljoner kronor.Underskottet kan huvudsakligen hänföras till enkraftig förändring av semesterlöneskulden. Avårsredovisningen framgår vidare bl.a. att antaletdebiterade förrättningar ökade från ca 278 400 underår 1998 till ca 301 700 , dvs, antaletförrättningar ökade med ca 23 300.I årsredovisningen för har Jordbruksverketuppfyllt de återrapporteringskrav som regeringenangett i regleringsbrevet. Av anslagsbeloppet förbudgetåret har ca utgått somersättning för veterinärvård till avlägset boendedjurägare.Den totala förbrukningen av läkemedel somdistribueras genom foder har minskat jämfört med år1998. En fullständig rapport överläkemedelsanvändning i foder för samtliga djurslagoch relaterat till den totala fodertillverkningenkommer att presenteras i SJV:s rapportserie.Det goda svenska djurhälsoläget har kunnat behållasunder . Ersättning har emellertid utbetalatspå grund av statliga ingripanden enligtepizootilagen (1980:369) med ca 25 miljoner kronor.Den nya epizootilagen (1999:657), som trädde i kraftden , innebär en förstärkning ismittskyddsarbetet genom att djurägarensanmälningsskyldighet vid misstänkt sjukdom skärpssamtidigt som den enskilda djurägaren ochjordbruksnäringen får ta ett större ekonomisktansvar för sjukdomsbekämpningen än tidigare.Jordbruksverket rapporterar att andelenhälsokontrollerade slaktsvin har ökat från 73 till75 % av det totala antalet uppfödda slaktsvin ochandelen hälsokontrollerade kor har ökat till . Ifårhälsovården ökar anslutningen till fårkontrolloch fårhälsovård och var uppe i 15 %av antalet får.