bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Utskottet delar uppfattning att biståndsmålet på enprocent av BNI bör återupprättas i en snabbare och jämnare takt än vad somnu sker.Vad utskottet anfört om riktlinjerna för den ekonomiska politiken i övrigtmed anledning av motion Fi14 (c) yrkandena 1, 6, 8 och 15 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.De förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som framförs i pro-positionens yrkande 1 i berörd del och i motionerna Fi12 (m), Fi13 (kd), Fi15(fp) och U220 (m) i berörda delar avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande riktlinjer för den allmänna ekonomiska politiken i öv-rigtatt med anledning av motion 1999/2000:Fi14 yrkandena 1,6, 8 och 15 samt med avslag på proposition 1999/2000:100 yrkande 1i denna del och motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena 1, 19 och 21,1999/2000:Fi13 yrkandena 1, 9 och 15, 1999/2000:Fi15 yrkandena 1,17 och 21 och 1999/2000:U220 yrkande 7 godkänner vad utskottet an-fört och som sin mening ger regeringen detta till känna,4. Den ekonomiska och monetära unionen (mom. 3) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 Den ekonomiska ochmonetära unionen bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör fatta beslut om attansöka om inträde i det tredje steget av EU:s gemensamma valutasamarbeteför att därmed införa euron som svensk valuta. efter att ett beslutom ansökan fattats bör inleda förhandlingar om ett deltagande iERM2. Utskottet tillstyrker därmed motion Fi12 (m) yrkande 9.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion Fi12 (m) yrkande 9och med anledning av motionerna Fi13 (kd) yrkande 8 och Fi15 (fp) yrkande11 som sin mening ge regeringen till känna. Motion Fi14 (c) yrkande 14avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande den ekonomiska och monetära unionenatt med bifall till motion 1999/2000:Fi12 yrkande 9 ochmed anledning av motionerna 1999/2000:Fi13 yrkande 8 och1999/2000:Fi15 yrkande 11 samt med avslag på motion 1999/2000:Fi14 yrkande 14 som sin mening ger regeringen till känna vad utskot-tet anfört,5. Den ekonomiska och monetära unionen (mom. 3) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 Den ekonomiska ochmonetära unionen bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör fullt ut delta i den europeiska valuta-unionen, EMU. Frågan om ett svenskt deltagande i bör avgöras i enfolkomröstning. Folkomröstningen bör endast innehålla två svarsalternativ -"ja till deltagande i " respektive "nej till deltagande i ". mening är en lämplig tidpunkt för en folkomröstning.För att korta tiden mellan ansökan och fullt deltagande i bör enligtutskottets mening en förhandling om en svensk anslutning till ERM2 inledassnarast efter det att svenska folket i folkomröstningen sagt ja till ett medlemskap i . Utskottet tillstyrker därmed motion Fi13 (kd) yrkande 8.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion Fi13 (kd) yrkande 8och med anledning av motionerna Fi12 (m) yrkande 9 och Fi15 (fp) yrkande11 som sin mening ge regeringen till känna. Motion Fi14 (c) yrkande 14avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande den ekonomiska och monetära unionenatt med bifall till motion 1999/2000:Fi13 yrkande 8 ochmed anledning av motionerna 1999/2000:Fi12 yrkande 9 och1999/2000:Fi15 yrkande 11 samt med avslag på motion 1999/2000:Fi14 yrkande 14 som sin mening ger regeringen till känna vad utskot-tet anfört,6. Den ekonomiska och monetära unionen (mom. 3) (c)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 Den ekonomiska ochmonetära unionen bort ha följande lydelse:Finansutskottet avvisar ett svenskt deltagande i , eftersom nackdelarnaöverväger fördelarna. EMU är inte i första hand ett ekonomiskt utan ett poli-tiskt projekt. I likhet med anser utskottet att euroområdet inteett optimalt valutaområde, vilket kan leda till en långsiktig asymmetriskutveckling eller till mer dramatiska chocker. Vidare menar utskottet att EMUsom sådant är ett av EU:s mest tydliga överstatliga projekt, vilket kommer attinnebära minskad ekonomisk flexibilitet för medlemsstaterna.Den gemensamma penningpolitiken kommer med största sannolikhet atttvinga fram en gemensam finanspolitik inom EMU. Vad utskottet anfört medanledning av motion Fi14 (c) yrkande 14 bör som sin mening geregeringen till känna. Motionerna Fi12 (m) yrkande 9, Fi13 (kd) yrkande 8och Fi15 (fp) yrkande 11 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande den ekonomiska och monetära unionenatt med anledning av motion 1999/2000:Fi14 yrkande 14och med avslag på motionerna 1999/2000:Fi12 yrkande 9,1999/2000:Fi13 yrkande 8 och 1999/2000:Fi15 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Den ekonomiska och monetära unionen (mom. 3) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 Den ekonomiska ochmonetära unionen bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det viktigt ur tillväxt-, stabilitets- och fördel-ningssynpunkt att blir fullvärdig medlem i den europeiskavalutaunionen EMU. Ett medlemskap ger oss större inflytande i Europa-samarbetet, är bra för jobb och företagande i och ökar möjligheternaför en god ekonomisk utveckling för såväl enskilda människor som nationeni dess helhet.? Enligt utskottets mening bör en tågordning fastställas för Sverigesnärmande och inträde i EMU. Tågordningen bör innehålla följandefem steg:?? Regeringen bör avge en skriftlig avsiktsförklaring till där dessEMU-politik och tidtabell redovisas. Socialdemokraternas kongress-beslut i frågan är inte en tillräcklig förklaring.?? En nationell övergångsplan bör upprättas och genomföras såsnart som möjligt.?? En folkomröstning om EMU bör genomföras. Siktet bör vara inställt påatt den genomförs .?? efter ett ja i folkomröstningen bör en förhandling inledas om ettsvenskt inträde i ERM2. Finanspolitiken bör bedrivas såatt den svenska kronan inför ERM2-inträdet bör ha legat i närheten avsin långsiktiga jämviktsväxelkurs, vilket bl.a. innebär att överskottet ide offentliga finanserna måste vara större än av BNP under denärmaste åren.?? bör kunna gå med i EMU:s tredje fas efter ett jai folkomröstningen. ?Utskottet tillstyrker därmed motion Fi15 (fp) yrkande 11.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion Fi15 (fp) yrkande11 och med anledning av motionerna Fi12 (m) yrkande 9 och Fi13 (kd)yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna. Motion Fi14 (c) yrkande14 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande den ekonomiska och monetära unionenatt bifall till motion 1999/2000:Fi15 yrkande 11 och medanledning av motionerna 1999/2000:Fi12 yrkande 9 och 1999/2000:Fi13 yrkande 8 samt med avslag på motion 1999/2000:Fi14 yrkande14 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Mål för budgetpolitiken (mom. 4) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 2.2 Mål för budgetpoliti-ken bort ha följande lydelse:I likhet med Moderata samlingspartiet anser utskottet att budgetarbetet börinriktas på att uppnå balans i de offentliga finanserna sett över en konjunk-turcykel. I nuvarande konjunkturläge innebär detta att man under några årbör ha överskott i budgeten för att därefter kunna tillåta sig underskott i näslågkonjunktur.Riksdagen har som långsiktigt mål för budgetpolitiken lagt fast ett krav påöverskott i de offentliga finanserna på i genomsnitt av BNP över enkonjunkturcykel. Trots att tillväxtprognosen kraftigt uppjusterats sedan ihöstas väljer regeringen att hålla kvar detta mål. Det är anmärkningsvärt.Med de mål regeringen själv satt upp borde överskottet i nuvarande kon-junkturtopp vara större.Balans i de offentliga finanserna leder till att bruttoskulden i den konsoli-derade offentliga sektorn successivt minskar mätt som andel av BNP. Ut-skottet förordar en inriktning av budgetpolitiken som för de närmaste årenger ett högre finansiellt sparande än i regeringens alternativ. Skuldkvotenkommer därigenom att minska snabbare: medan regeringen räknar med enskuldkvot på kommer skuldkvoten med den politik som ut-skottet förordar att understiga vid utgången av . Till skillnadfrån om målet anges som ett permanent överskott i de offentliga finansernakan då den långsiktiga tillväxten bli snabbare och ekonomin som helhetexpandera som den offentliga skulden som andel av ekonominkrymper.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi12 (m) yrkande 5 och av-styrker propositionens förslag (yrkande 5) samt motionerna Fi13 (kd) yrkan-de 5 och Fi15 (fp) yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande mål för budgetpolitikenatt med bifall till motion 1999/2000:Fi12 yrkande 5 samtmed avslag på proposition 1999/2000:100 yrkande 5 och motionerna1999/2000:Fi13 yrkande 5 och 1999/2000:Fi15 yrkande 5 fastställeratt det långsiktiga målet för budgetpolitiken skall vara balans i de of-fentliga finanserna i genomsnitt över en konjunkturcykel,9. Mål för budgetpolitiken (mom. 4) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 2.2 Mål för budgetpoliti-ken bort ha följande lydelse:Riksdagen har som mål för budgetpolitiken beslutat attöverskottet i de offentliga finanserna skall motsvara av BNP respektiveår. Även föreslår regeringen nu att skall fastställa över-skottsmålet till av BNP. Detta sägs ligga i linje med regeringens mål attde offentliga finanserna på lång sikt skall uppvisa ett överskott på i genom-snitt av BNP över en konjunkturcykel. Om genomsnittet över en kon-junkturcykel skall kunna bli måste det dock vara högre de år BNP-tillväxten väntas vara god. Regeringen nöjer sig emellertid med ett överskottpå högst även under goda år. Såsom framhåller ärdetta inte tillräckligt mot bakgrund av att drygt hälften av överskottet utgörsav svenska folkets privata premiepensionssparande.Av betydelse är också att mer än hela överskottet i den offentliga sektornssparande ligger i ålderspensionssystemet framöver. Det finnsalltså ingen marginal för statsfinanserna när konjunkturen faller. Regeringenräknar med att underskottet i statens finanser skall uppgå till 15 miljarder2002 och 2003. Det underliggande saldot under 2001-2003 ger ett underskott på 45, 30 respektive . Det somhjälper upp det offentliga sparandet till är de medel som sparas i pen-sionssystemet inklusive premiereserven liksom ett litet överskott i kommun-sektorn. Men regeringen kan förstås inte räkna med att medlen i pensions-systemet skall kunna användas för att möta en konjunkturavmattning, såvidainte hela pensionsuppgörelsen skall brytas eller pengar ur den privata pre-miereserven konfiskeras.Sverige har världens mest konjunkturkänsliga finanser; ärkonjunkturen svårbedömd. Dessutom har vi en oroväckande stor statsskuld,vilket gör att det finns ett stort behov av att snabbt betala av den. En säker-hetsmarginal bör finnas för att klara en kommande konjunkturnedgång utanatt upplåningen ökar. Därför anser utskottet liksom attstatsskulden bör betalas av i snabbare takt än den regeringen föreslår. Detbehöver inte ske till priset av ett permanent högt skattetryck utan kan i ställklaras genom minskade överföringsbelopp till hushållen och en något snab-bare utförsäljning av statligt ägda företag.Det av regeringen föreslagna överskottsmålet för de offentliga finansernabör ersättas med ett mål för statens finanser, som är så utformat att statsskulden inte ökar över tiden, inte ens i nominella termer. bör medhänsyn härtill fastställa som budgetpolitiskt mål att staten bör ha balans i definansiella sparandet över en konjunkturcykel.Vad utskottet här har sagt bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utskottet tillstyrker således motion Fi13 (kd) yrkande 5. Samtidigtavstyrker utskottet propositionens förslag (yrkande 5) samt motionerna Fi12(m) yrkande 5 och Fi15 yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande mål för budgetpolitikenatt med bifall till motion 1999/2000:Fi13 yrkande 5 samtmed avslag på proposition 1999/2000:100 yrkande 5 och motionerna1999/2000:Fi12 yrkande 5 och 1999/2000:Fi15 yrkande 5 fastställeratt det långsiktiga målet för budgetpolitiken skall vara balans i statensfinanser i genomsnitt över en konjunkturcykel,10. Mål för budgetpolitiken (mom. 4) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 2.2 Mål för budgetpoliti-ken bort ha följande lydelse:Riksdagen har som långsiktigt mål för budgetpolitiken lagt fast ett krav påöverskott i de offentliga finanserna på i genomsnitt av BNP över enkonjunkturcykel. Liksom liberalerna står utskottet bakom dettabeslut. Men om överskottet i genomsnitt skall vara bör det givetvis varamer än i en högkonjunktur för att kunna väga upp ett sämre läge i låg-konjunkturen. Detta framgår också av vårpropositionen som dessutom visaratt finanspolitiken riskerar att bli alldeles för expansiv med de förslag somredovisas där.Utskottet har för egen del dragit slutsatsen att överskottet minst måste vara2,av BNP för att uppväga försämringar i enkommande lågkonjunktur.Utskottet tillstyrker således motion Fi15 (fp) yrkande 5. avstyr-ker utskottet propositionens förslag (yrkande 5) samt motionerna Fi12 (m)yrkande 5 och Fi13 (kd) yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande mål för budgetpolitikenatt med bifall till motion 1999/2000:Fi15 yrkande 5 samtmed avslag på proposition 1999/2000:100 yrkande 5 och motionerna1999/2000:Fi12 yrkande 5 och 1999/2000:Fi13 yrkande 5 beslutar attdet långsiktiga målet för budgetpolitiken under 2001-2003 skall varaett överskott i de offentliga finanserna på ,11. Redovisning av statsbudgetens inkomster och utgifter(mom. 5) (m, kd, c, fp)(), (), (), (), Per (), (), () och KarinPilsäter (fp) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 2.3 Redovisning av stats-budgetens inkomster och utgifter bort ha följande lydelse:Budgetprocessen har stramats upp i flera avseenden. sker budget-prövningen i mer samlat, och på statsbudgeten redovisas samtligautgifter och inkomster som påverkar statens upplåningsbehov. Ett utgiftstakhar också införts.För att man skall få en tydlig bild av de statliga åtagandenas omfattningoch deras finansiering finns det i budgetlagen inskrivet ett krav på att utgiftoch inkomster skall redovisas var för sig. Bruttoredovisningskravet innebäratt en statlig utgift inte längre får nettoredovisas mot en inkomsttitel och atinkomster och utgifter inte heller får sammanföras till en nettopost på bud-getens utgiftssida. Skall transparensen i budgeten kunna upprätthållas är detviktigt att denna princip tillämpas strikt. Görs inte det förlorar budgetenmycket av sitt informationsvärde. Utan en strikt tillämpad bruttoredovis-ningsprincip kan också tilltron till utgiftstaket som ett viktigt budgetpolitisstyrinstrument lätt komma att sättas i fråga.Det är därför ett allvarligt orostecken att regeringen nu i ökad utsträckningvidtar åtgärder som avviker från dessa principer, och att man därigenom stegför steg har börjat urholka utgiftstaket. Omfattande utgiftsökningar gömsundan genom olika former av budgettricksande och bokföringsmässiga ma-növrer som har lite gemensamt med begreppet god bokföringssed. För attkunna upprätthålla skenet av en regering som har utgiftsläget under kontrollhar utgifter nettoredovisats mot inkomster, statliga företag belastats medutgifter, utgifter redovisats på budgetposter som inte är takbegränsade, in-komster redovisats mot takbegränsade utgifter som bara förts upp med netto-belopp och stora ersättningsbelopp fördelats , allt för att genom-slaget på utgiftstaket skall bli så litet som möjligt.Tidigare exempel på sådant tricksande är att inkomster från försäljningenav aktierna i redovisades mot ett anslag som därigenomfördes upp med ett lägre nettobelopp än annars, och på så sätt kunde manvidga utrymmet under utgiftstaket. Även utdelning från harredovisats på samma sätt. När de sista glesbygdsboställena skulle elektrifie-ras infördes ett särskilt bidrag som inte belastade statsbudgeten. I stället fiAffärsverket i uppdrag att med sina intäkter finansiera dettastöd som räntabilitetskravet på reducerades medett motsvarande belopp. Statens mycket omfattande kostnader för försäljningav aktier i kommer inte heller att belasta de takbegränsade utgifterna påstatsbudgeten utan räknas i stället av direkt mot försäljningsinkomsterna.I vårpropositionen aviseras nu att staten skall överta det underskott somuppkommit i det kommunala mervärdesskattesystemet, och därigenom till-förs kommunerna i praktiken ca i ökade bidrag som dekan använda till ökade utgifter utan att detta belastar utgifterna under utgiftstaket.I vårpropositionen föreslås också att en rad myndigheter skall få disponeraavgifter av offentligrättslig karaktär, vilket i praktiken är liktydigt med attfår ett resurstillskott utan att detta syns bland de takbegränsade utgifterna.Tullverket, och () hör tillde myndigheter som kommer att få ett resurstillskott på närmare200 genom en sådan manöver. CSN skall t.o.m. få tillgodo-göra sig avgiftsinkomster retroaktivt räknat från . I inget adessa fall motiveras åtgärden av effektivitetsskäl, utan regeringen sägeröppet att myndigheterna behöver ett resurstillskott.Motivet för att redan fr.o.m. skall få tillgodogörasig inkomster från fyra olika avgifter motsvarande ca perår är att verkets kostnader ökar i ungefär denna omfattning när Öresundsbronöppnas och att regeringen inte kan acceptera att ambitionsnivåsänks. De avgifter det handlar om är expeditions- och ansökningsavgiftersamt tullförrättningsavgifter och tullräkningsavgifter. Något samband mellandem och ökade utgifter för finns inte, och man fårdärför närmast intryck av att regeringen desperat letat efter en kombinationav avgifter som kunnat ge det önskade resurstillskottet.Av omsorg om ambitionsnivå föreslår regeringen således attverket skall tillföras ett resurstillskott som leder till att statsbudgetens inkomster försvagas.Av omsorg om utgiftstaket har regeringen beslutat att införa begränsnings-belopp på sex utgiftsområden. Beslutet har tillkommit för att förhindra attutgiftstaket överskrids och riktar sig mot ett fåtal anslagoch verksamhetsområden på statsbudgetens utgiftssida. Av vårpropositionenframgår att sju begränsningsbelopp införts. Ett av dem omfattar Tullverketsanslag, och därigenom hindras verket från att fritt utnyttja de resurser ställt till dess förfogande.Med ena handen begränsar alltså regeringen resurser, de resur-ser som påverkar utgiftstaket. Med den andra handen tillför regeringen resurser på ett sätt som innebär att man inte belastar utgiftstaket.Ställda bredvid varandra framträder bakom dessa båda åtgärder tydligt bildenav en budgettricksande regering.Av en sammanställning som redovisas i vårpropositionen framgår att rege-ringens intresse för att hitta vägar som kringgår utgiftstaket nu ökat dramatisTabell. Förslag i vårpropositionen som innebär att utgiftstaket kringgåsBelopp i miljoner kronor200120022003VaraktigeffektTullen, avgiftsinkomster25252525Polisväsendet, avgiftsinkomster för pass180180180180UD, avgiftsinkomster för pass och viseringar25252525CSN, avgiftsinkomster för uppläggning av lån80808080Vägverket, avgiftsinkomster för körkort480540540500Länsstyrelserna, avgiftsinkomster för körkort40404040Specialskolor, avgiftsinkomster från kommuner48969690Arbetspraktik, avgiftsinkomster från arbetsgivare200200200200Anställningsstöd för långtidsarbetslösa750840840835Skatteavdrag för IT-installationer800800800160Återvunna lönegarantimedel220220220220Avskrivning av kommunernas momsunderskott4 000--200Summa inkomstminskning6 8483 0463 0462 555Regeringspartiets företrädare hänvisar till att flera myndigheter redan fårtillgodogöra sig offentligrättsliga avgifter och att de nu framförda förslagenom nettoredovisning därför inte är något nytt. Men bara för att man i sam-band med budgetreformen inte mäktade med att undanröja även detta avstegfrån bruttoredovisningsprincipen finns det ju i sig inget skäl för att regeringen nu på bred front och efter budgetlagens tillkomst skallbehöva tillgripa denna metod för resursöverföringar, i synnerhet inte somman i samtliga fall utom ett inte har någon bättre motivering för åtgärden änatt de berörda myndigheterna behöver ytterligare resurser.Värre ändå är att övergången till en ökad nettoredovisning får till följd attriksdagens möjligheter att pröva myndigheternas medelsbehov beskärs.Riksdagen tar ställning till nivån på statsbudgetens olika anslag ochkan på så sätt styra resurstilldelningen till myndigheterna och då göra deomprioriteringar som bedöms erforderliga. Att låta myndigheter tillgodogörasig avgifter får effekt på statsbudgeten men endast i form av minskade in-komster, och sådana uteblivna inkomsttillskott redovisas inte på budgetenoch kommer än mindre upp till regelbunden prövning i såsomfallet är med anslag. När skall pröva dessa myndigheters medels-behov mot de av regeringen föreslagna anslagen blir bilden inte den rätta.Överblicken, eller transparensen, går förlorad.I förarbetena till budgetlagen (1996:1059) framhöll regeringen att brut-toprincipen borde vara vägledande vid utformningen av statsbudgeten ochredovisningen mot anslag och inkomsttitlar. Denna princip hade särskiltuppmärksammats eftersom strävan varit att ge en tydligare bild av statensåtaganden och att underlätta förståelsen av statsbudgeten. Finansutskottetslog i sitt yttrande till fast att om väsentliga delar aden statliga verksamheten inte redovisas över statsbudgeten finns det risk attde utanförstående delarna inte tas upp till prövning när statsbudgeten be-handlas. Likaså, fortsatte finansutskottet, minskar värdet av att fastställautgiftsramar om vissa utgifter inte omfattas av dem. Konstitutionsutskottetanslöt sig till finansutskottets bedömning i denna fråga, och detta blev ocksåriksdagens beslut.Om regeringen anser att det finns sakligt välgrundade motiv för att en vissverksamhet bör få tillgodogöra sig inkomster från offentligrättsliga avgifterär det inget som hindrar att man på budgeten bruttoredovisar såväl dessainkomster som de utgifter som svarar mot dem.Med hjälp av budgettricksande operationer kan alltså regeringen under nästaår öka utgifterna med utan att detta påverkar detakbegränsade utgifterna. Vore syftet något annat än att kringgå utgiftstaketskulle regeringen självklart ha föreslagit att utgiftstaket skulle ha sänkts meett lika stort belopp. gör man inte det, och regeringens verkliga syfteframträder därigenom i all sin nakenhet.I enlighet med vad som krävs av samtliga oppositionspartier bör regering-en återkomma till med en fullständig redovisning av hur de härbehandlade utgifterna skall rymmas inom utgiftstaken.Vad utskottet här har sagt innebär att utskottet tillstyrker motionerna Fi12(m) yrkande 7, Fi13 (kd) yrkande 7, Fi14 (c) yrkande 2 samt Fi15 (fp) yr-kande 25.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande redovisning av statsbudgetens inkomster och utgifteratt med anledning av motionerna 1999/2000:Fi12 yrkande7, 1999/2000:Fi13 yrkande 7, 1999/2000:Fi14 yrkande 2 och1999/2000:Fi15 yrkande 25 som sin mening ger regeringen till kännaden kritik utskottet riktat mot regeringens sätt att kringgå utgiftstaketgenom att nettoredovisa utgifter,12. Budgetpolitikens inriktning och utgiftstak m.m. för 2000-2002 (mom. 6-8) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets yttrande fr.o.m. avsnitt 2.4.3 sam-manfattande bedömning av budgetförslagen t.o.m. avsnitt 3.29 Samlad redo-visning av utgifterna på utgiftsområden bort ha följande lydelse:Trots att tillfället till reformer nu är det bästa avstår regeringen från att vde strukturella åtgärder som ekonomi är i skriande behov av.