bet · GN01MJU11 · 2000-02-08 00:00:00 — I anslutning till motionenssynpunkter rörande sent yrkesval bör tilläggas attden s.k. 25:4-regeln för högskolestudier tillämpasäven som grundläggande behörighetsregel inom SLU.Därmed avses personer som fyller senast underdet kalenderår då utbildningen börjar och har varityrkesverksamma på minst halvtid före detkalenderhalvår då utbildningen börjar.Utskottet föreslår att motion 1999/2000:MJ222 (c)yrkande 19 lämnas utan vidare åtgärd.Enligt motion 1999/2000:MJ236 (kd) bör det görasett pilotprojekt av den gemensamma dansk-svenskahortonomutbildningen. Regeringen bör skyndsamtundersöka möjligheten att få fram resurser tillplaneringsarbetet för denna utbildning. Därvid börutredas om det går att ge subventioner för rese- ochtransportkostnader för berörda lärare och studenter.Utskottet erinrar om att konsistoriet vid i (KVL)och styrelsen för SLU har tillsatt en gemensaminterimistisk styrelse för att planera och utarbetaförslag till en gemensam hortonomutbildning.Styrelsen har avgett en rapport somutgår från att de nuvarande resurserna vid SLU ochKVL skall kunna utnyttjas för den aktuellautbildningen. Enligt ett pressmeddelande den 29oktober 1999 från harregeringen avsatt förutbildnings- och forskningsinsatser iÖresundsregionen. Medlen skall användas bl.a. tillden gemensamma hortonomutbildningen.Beträffande resekostnaderna vill utskottet hänvisatill en rapport som utarbetades av dendanska och den (- enregion blir till). I kapitel 10 Utbildning ochforskning anförs att resekostnaderna kan utgöra etthinder för studerande som vill delta i kurser påandra sidan . Fastställande av tidtabeller,linjestrukturer, hållplatser och biljettsystem börinte bara göra det rimligt billigt att åka överÖresund utan också praktiskt möjligt att utnyttjakollektivtrafiken för studerande. Den danska ochsvenska regeringen fäster stor vikt vid att avgiftenför den som reser ofta fastställs på en nivå sominte utgör ett hinder för integrationen. Detta ämneredovisas utförligt i rapportens kapitel 6Infrastruktur och transport/logistik. Den danskaregeringen kommer enligt rapporten att utvidga detexisterande bidragssystemet för danska studerandestransport till att också omfatta transport tillutbildningsinstitutioner på den svenska sidan avÖresund.Det anförda innebär enligt utskottets mening attmotion 1999/2000:MJ236 i huvudsak är tillgodosedd.Enligt motion 1999/2000:MJ606 (fp) börlantbruksutbildningen ha en tydligare inriktning påföretagande med tanke på de krav som svensktjordbruk ställs inför nu och . Förslag omatt förändra lantbruksskolorna tillföretagargymnasier bör framläggas. Utskottet harinhämtat att motionen med begreppet lantbruksskolorrätteligen avser naturbruksgymnasierna.Utskottet delar till fullo motionärens uppfattningatt den gymnasiala lantbruksutbildningen bör ha entydlig inriktning på företagande och över huvudtaget på frågor som har samband medjordbruksföretagets ekonomi och drift. Utskottetvill framhålla att dessa önskemål är vältillgodosedda i både formellt och praktiskthänseende. I formellt hänseende gäller attbestämmelserna i skollagen (1997:1212) gör detmöjligt för huvudmännen (kommuner och landsting) attutforma individuella eller specialutformade programsom komplement till de nationella programmen.Riksdagen har relativt beslutat om en nygemensam struktur för gymnasieskolans nationella ochspecialutformade program (1998/99:UbU3). Därvid harfrågan om entreprenörskap i undervisningen ägnatsstor uppmärksamhet. konstateraratt samtliga läroplaner tar upp aspekter som ärviktiga för blivande företagare och entreprenörer.Det finns inom gymnasieskolan redan nu ett betydandeutrymme för flexibla lösningar på lokal nivå. Dettahar många kommuner utnyttjat, inte minst genom attanordna olika former av företagarutbildning.Utbildningsutskottet betonar skolans betydelse föratt lägga grunden till ett positivt förhållningssättnär det gäller entreprenörskap och företagsamhet.I tillgänglig information från framhålls den stora bredden inomnaturbruksprogrammet. Entreprenörsanda och kunskaperi ekonomi är viktiga inslag i utbildningen. Detunderstryks att de flesta arbetsgivare inomnaturbruksområdet är små familjeföretag, ettförhållande som också sätter sin prägel påutbildningen.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt motion 1999/2000:MJ606 (fp) lämnas utan vidareåtgärd. Som framgår av redovisningen har motionärensönskemål om inriktningen av lantbruksutbildningentillgodosetts.Växtförädling och biologisk mångfald m.m.Enligt motion 1998/99:MJ606 (v) är det viktigt attstaten främjar en utveckling och spridning avalternativa metoder för växtförädling som syftartill att öka mångfalden av sorter och anpassa sortertill ekologisk odling och lokala förutsättningar.Detta är viktigt också för jordbrukare i tredjevärlden.I motion 1999/2000:MJ601 (fp) föreslås attregeringen tar initiativ till ett världstoppmöte omden globala arvsmassan. Det är viktigt att fåklarhet angående ansvars- och ägandeförhållandennär det gäller genetiskt och biologiskt material.Utskottet anser i likhet med motionärerna atttillgången till lämpligt växtsortmaterial är enviktig fråga som bör uppmärksammas både nationelltoch i det internationella samarbetet. Det finns påområdet en ganska omfattande reglering, som delvisfaller utanför utskottets ansvarsområde. Decivilrättsliga/immaterialrättsliga bestämmelserna omrätten att utnyttja växtsorter finns främst i EG:sförordning 2100/94 om gemenskapens växtförädlarrättoch i den svenska växtförädlarrättslagen (1997:306).Vidare finns bestämmelser i patentlagen (1967:837)och i den europeiska patentkonventionen. Ibudgetpropositionen för förordar regeringenen särskild satsning på FoU inom områdetväxtgenetiska resurser (volym 11 s. 102). Enligtregeringen är arbetet på detta område av stor viktoch bör prioriteras.På senare tid har uppmärksammats att det finns enkonflikt mellan om biologiskmångfald och regelverket inom WTO. För en närmareredovisning av dessa problem hänvisar utskottet informations-PM av utredningstjänstmed titeln och skyddet för växtsorter - enaspekt på kommande WTO-förhandlingar (nr 16:1999).Konflikten består i korthet i att det s.k. i WTO ställer krav på ett patentsystem ellermotsvarande system för växtsorter. Genetiskaresurser och kunskaper om dessa utgör emellertid itraditionella kulturer en kollektiv tillgång. Dennatradition är av stor betydelse för den biologiskamångfaldens bevarande. Enligt konventionen ombiologisk mångfald har de människor som förvaltarden biologiska mångfalden och deras länder rättighettill denna. har intagit denståndpunkten att konventionen om biologisk mångfaldbör vara överordnad WTO-avtalet.Det bör nämnas att även FAO harbehandlat frågor om bevarandet och det hållbarautnyttjandet av växtgenetiska resurser samt enrättvis fördelning av vinsterna och nyttan av dessaresurser. Vidare ingår i uppdragatt belysa internationella avtal och konventionerinom området (dir. 1997:120).Utskottet vill avslutningsvis erinra om att detfinns ett antal exempel på kolliderande regelsystemdär situationen, något förenklat uttryckt, innebäratt syftar till att avskaffa så mångahandelshinder som möjligt medan vissainternationella miljökonventioner är beroende avhandelshinder för att bli effektiva. Dessa problemmåste lösas främst i internationella förhandlingar.Utskottet utesluter inte att det kan vara värdefulltmed en särskild internationell konferens angåendejust de frågor som tas upp i motion1999/2000:MJ601. Som framgår av redovisningen finnsdet emellertid ett starkt samband mellan bl.a. deimmaterialrättsliga frågorna samt handels- ochmiljöfrågorna, vilket talar för att problemen börbehandlas utifrån ett vidare perspektiv.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna1998/99:MJ606 (v) och 1999/2000:MJ601 (fp) lämnasutan vidare åtgärd.MiljöforskningUtskottets övervägandenSom framgår av den föregående redogörelsen har detsärskilda anslaget till miljöforskning återinförtsunder utgiftsområde 20. Medlen kommer att fördelasav . Härigenomfinns förutsättningar att tillgodose önskemål omvissa forskningsinsatser i t.ex. motionerna1998/99:MJ605 (kd) om återvinning och lagring avkoldioxid samt 1998/99:MJ744 (mp) om den marinaforskningen. Vad särskilt gäller koldioxidutsläppenvill utskottet understryka att dettaforskningsområde prioriterades i 1996 årsforskningspolitiska beslut. I det sammanhangetframhölls bl.a. att människans påverkan på jordensklimat kommer att bli en av de viktigaste frågornaför . Mot angivna bakgrund utgår utskottetfrån att detta forskningsområde uppmärksammas i denaviserade forskningspolitiska propositionen. Det börnämnas att fått i uppdrag avregeringen att göra en samlad bedömning avmiljöforskningen. Uppdraget redovisas i rapportenMiljöforskning för hållbar utveckling. Där anges attdet startade ett flertalklimatrelaterade forskningsprogram, både i Sverigeoch internationellt. I rapporten sammanfattas ocksåforskningsbehoven för vart och ett av de 15miljökvalitetsmålen. Forskningsbehoven undermiljömål 15 Begränsad klimatpåverkan redovisasutförligt i rapporten på s. 49-51. Under rubrikenExempel på viktiga forskningsområden anges t.ex.klimatarbetet efter Kyoto. Det finns enligtrapporten många oklarheter om de processer sompåverkar balansen mellan olika växthusgaser tillföljd av markanvändning.Den forskningen berörs i flera avsnitt iNaturvårdsverkets rapport, särskilt under miljömål 5Hav i balans samt levande kust och skärgård (s. 31f.). Det framgår också att t.ex. kustzonsplanering,biologisk mångfald i havet och kopplade ekologiskaoch bio-geokemiska modeller prioriteras högt iForskningsrådsnämndens rapport 1998:13 Forskning ochutveckling för en bättre miljö.Båda motionerna avstyrks i den mån de intetillgodoses med det anförda.De frågor som tas upp i motion 1999/2000:MJ608 (m)har i stor utsträckning beaktats i det tidigareforskningspolitiska beslutet. Det gäller t.ex.värdet av att anpassa forskningen till behoven isamhället, nyttiggörande av forskningen ochsamverkan mellan forskarna och det omgivandesamhället. Givetvis anser utskottet det också, ilikhet med motionären, angeläget att det finns endynamisk och kunnig forskningstjänstesektor iSverige. Utskottet räknar med att dessa merövergripande frågor kommer att diskuteras i sambandmed behandlingen av den forskningspolitiskapropositionen. Motionen påkallar för närvarandeingen särskild åtgärd från sida.Motion 1998/99:MJ709 (s) om forskning angåendevargens beteende är tillgodosedd genom denviltforskning som bedrivs vid bl.a. Grimsöforskningsstation. I uppdragingår att analysera behovet av forskning,inventeringar och information. I slutbetänkandet(SOU 1999:146) förordas att staten ökar sinasatsningar på rovdjursforskning. finns ett anslag för viltforskning.Också satsar medel påvargforskning. Motionen påkallar ingen ytterligareåtgärd.Enligt motion 1999/2000:N275 (mp) yrkande 9 behövsbättre kunskap om vindkraftens miljö- ochlandskapspåverkan. Utskottet utgår från atteventuella beslut om en fortsatt utbyggnad avvindkraften kommer att ställa krav på bättrekunskaper om vindkraftens miljöpåverkan och bättrelokaliseringskriterier och metodutveckling för attvärdera landskapsbild m.m. Dessa frågor har beaktatsav (SOU 1999:75). Underutgiftsområde 21 Energi finns ett särskilt anslagför energiforskning som för uppgårtill . Som framgår avregeringens redovisning i budgetpropositionen för år2000 (volym 11 s. 46) har godkänt ettsjuårigt program för ett ekologiskt och ekonomisktuthålligt energisystem. I programmet ingår stöd tillenergiforskning, forskning om energisystemet,forskningssamarbete med länderna i Östersjöregionenm.m. Med det anförda bör motionsyrkandet ansestillgodosett. beträffande forskning om jordbruk,trädgårdsnäring och livsmedelsproduktionatt avslår motionerna 1998/99:MJ207 yrkande 5,1998/99:MJ219 yrkande 10, 1998/99:MJ224 yrkande41, 1998/99: MJ250 yrkande 1, 1998/99:MJ254yrkandena 4 och 5, 1999/2000: MJ221 yrkande 3,1999/2000:MJ222 yrkande 18, 1999/2000:MJ257yrkande 18 och 1999/2000:MJ605 yrkandena 4-7,2. beträffande forskning om livsmedel,dricksvatten m.m.att avslår motionerna 1998/99:MJ509 yrkande 3 och1999/2000:MJ727 yrkande 4,3. beträffande forskning om bietsgenetiska släktskaps- och inavelsförhållandenatt avslår motion 1998/99:MJ222 yrkande 3,res. 1 (mp)4. beträffande anställning av flermykologer vid SLUatt avslår motion 1998/99:MJ732 yrkande 3,5. beträffande forskning om antibiotikanseffekteratt avslår motion 1998/99:MJ781 yrkande 6,6. beträffande vissa organisatoriskafrågor inom SLUatt avslår motionerna 1999/2000:MJ602,1999/2000:MJ604 och 1999/2000:MJ610,7. beträffande Kälarnefiskeriförsöksstationatt avslår motion 1998/99:MJ609,8. beträffande utbildningsutbud ochbehörighetskrav inom lantbrukssektornatt avslår motion 1999/2000:MJ222 yrkande 19,9. beträffande den dansk-svenskahortonomutbildningenatt avslår motion 1999/2000:MJ236,res. 2 (kd)10. beträffande inriktningen av dengymnasiala lantbruksutbildningenatt avslår motion 1999/2000:MJ606,11. beträffande utveckling och spridningav växtsorter m.m.att avslår motion 1998/99:MJ606,res. 3 (v)12. beträffande världstoppmöte om denglobala arvsmassanatt avslår motion 1999/2000:MJ601,res. 4 (fp)13. beträffande miljöforskningenatt avslår motion 1999/2000:MJ608,14. beträffande forskning om koldioxidatt avslår motion 1998/99:MJ605 yrkande 7,15. beträffande forskning om vargensbeteendeatt avslår motion 1998/99:MJ709,16. beträffande forskning om vindkraftensmiljöpåverkanatt avslår motion 1999/2000:N275 yrkande 9,17. beträffande marin forskningatt avslår motion 1998/99:MJ744 yrkande 1.Stockholm den 8 februari 2000På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (), SinikkaBohlin (s), (), (),(), (), (), (), CarolineHagström (kd), (), GudrunLindvall (mp), (), (), (), (), CarinaOhlsson (s) och (). Forskning om biets genetiska släktskaps-och inavelsförhållanden (mom. 3)() anför:Som framgår av motion 1998/99:MJ222 (mp) ärutvecklingen inom binäringen inte hållbar. Det somsker är att man alltmer nyttjarparningsstationer där man parar drottningar innan deskickas ut till olika bisamhällen. I naturen parasdrottningen av många drönare (20-30 st), som i sintur inte är nära besläktade. Detta innebär att dearbetsbin som drottningen föder i samhällethärstammar från 20-30 olika fäder och man har genetisk variation mellan arbetsbina i enbikupa. Men drönare som produceras påparningsstationer är nära besläktade eftersom deproduceras av endast några få drottningar, somdessutom ofta är systrar. Därmed blir arbetsbinainom kupan, som ett resultat av att drottningenparats vid avelsstationen, nära besläktade.Produktionen av nya drottningar sker genom "odling"av nya drottningar, ofta flera hundra från en ochsamma moderdrottning. Alla dessa nya drottningarblir således nära besläktade. Efter stationsparningav dessa drottningar, och detta upprepat i mångagenerationer, kommer släktskapen inom bisamhällenaefter hand att öka kraftigt. Ökad släktskap inomsamhällena anses av internationella forskareinnebära minskad förmåga att motstå olika yttrepåfrestningar i form av sjukdomar eller dåligaårsmåner. Om arbetsbina och drottningarna dessutomblir inavlade, vilket är fallet om drottningarna somsänds till parningsstationen är besläktade medstationens drönare, blir även livskraften hos deenskilda individerna i samhället nedsatt. Dettaresulterar bl.a. i sänkt honungsproduktion hossamhällena. Detta är problem som inte haruppmärksammats inom biodlingen. Som framgår avmotionen är detta ett utomordentligt viktigtforskningsområde. Med tillkomsten av de nya EU-medlen för biodling finns det möjligheter att ta nyatag inom biodlingen och forskningen. Bikontrollenbehöver återupplivas, men det behövs också forskningoch kunskapsinhämtande i fråga om biets genetiskasläktskaps- och inavelsförhållanden i relation tillaktuella avelsstrategier och avelsstrukturer inombiodlingen, så att bisamhällenas och populationernaslivskraft och långsiktiga hållbarhet inte äventyras.Regeringen bör i den forskningspolitiskapropositionen eller i annat lämpligt sammanhangbeakta dessa synnerligen viktiga forskningsfrågoroch lägga fram förslag som tillgodoser resursbehovetför forskningsområdet. Detta bör , medanledning av motion MJ222 yrkande 3, som sin meningge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande forskning om biets genetiskasläktskaps- och inavelsförhållandenatt med anledning av motion 1998/99:MJ222 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,2. Den dansk-svenska hortonomutbildningen(mom. 9)och (båda kd) anför:Som framgår av motion 1999/2000:MJ236 (kd) är detviktigt att på alla sätt understödja det gemensammasamarbetsprojekt som inletts mellan ochDanmark i fråga om hortonomutbildningen vid KVL ochSLU. Utskottet har i huvudsak ställt sig positivttill motionen, och de akuta problemen medfinansiering m.m. inför starten av den gemensammautbildningen tycks vara lösta. Däremot kan vikonstatera att den inte gjortsamma konkreta utfästelser som den danska regeringennär det gäller subventioner av rese- ochtransportkostnader för resor mellan de tvålärosätena som är involverade i den gemensammautbildningen. Regeringen bör utreda om ochpå vilket sätt subventioner kan komma i fråga fördessa kostnader. Detta bör , med anledningav yrkande 3 i motionen, som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande den dansk-svenskahortonomutbildningenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ236 yrkande3 och med avslag på motion 1999/2000:MJ236yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,3. Utveckling och spridning av växtsorterm.m. (mom. 11)och (båda v) anför:Som framgår av motion 1998/99:MJ606 (v) ärutvecklingen av nya grödor och växtsorter genomgenmanipulation och traditionell växtförädling intei alla avseenden positiv. Denna utveckling har, ikombination med möjligheten att ta patent på levandeorganismer, satt frågan om alla människors rätt tillvårt genetiska arv på sin spets. De stora kemikalie-och utsädesbolagen utvecklar nya sorter ikombination med utveckling av skräddarsyddabekämpningsmedel och konstgödning. De kan göra sinasorter sterila så att jordbrukarna inte har någonmöjlighet att odla eget utsäde. På så sätttillskansar de sig makten över helaproduktionskedjan, från sådd till skörd. För attmotverka de multinationella företagens makt överväxtförädlingen är det viktigt att utveckla ochbevara alternativa metoder för växtförädling,metoder och kunskaper som den enskilde bonden självkan äga och använda för att anpassa sorter till sinalokala förutsättningar och egna behov. Detta är avsärskilt stor vikt för det ekologiska lantbruket.Det är också av särskilt stor vikt för jordbrukare itredje världen där beroendet av de multinationellautsädesbolagen får betydligt större konsekvenser äni . Det är som motionärerna framhållerangeläget att staten främjar en utveckling ochspridning av alternativa metoder till växtförädlingsom syftar till att öka mångfalden av sorter samtanpassa sorter till ekologisk odling och lokalaförutsättningar. Detta bör , med anledningav motion MJ606, som sin mening ge regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande utveckling och spridning avväxtsorter m.m.att med anledning av motion 1998/99:MJ606 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,4. Världstoppmöte om den globala arvsmassan(mom. 12)() anför:I likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:MJ601(fp) anser jag att regeringen bör ta initiativ tillett världstoppmöte om den globala arvsmassan. Skälenför ett sådant initiativ har blivit allt starkare itakt med expansionen av handel med t.ex. läkemedeloch genetiskt material. I konventionen om biologiskmångfald sägs att genetiska resurser är varje statssuveräna tillgång. Framtida tillträde till dettamaterial bygger på förhandsinformerat medgivande ochömsesidigt överenskomna villkor. Detta har i allrahögsta grad påverkat jordbruksforskningen. Vidarespelar immaterialrätten en avgörande roll när detgäller forskning kring genteknik. De internationellaavtalen och reglerna på detta område blir oftamotstridiga. Ett exempel härpå är den ovannämndabiodiversitetskonventionen och EU:sbioteknikdirektiv. Det av motionären förordadevärldstoppmötet är viktigt för att undanröja problemoch oklarheter som uppstått på detta område. Inteminst viktigt är att komma till klarhet om ansvars-och ägandeförhållanden vad avser den globalaarvsmassan och andra genetiska resurser. Detta börriksdagen, med anledning av motion MJ601, som sinmening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande världstoppmöte om den globalaarvsmassanatt med anledning av motion 1999/2000:MJ601 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,Särskilda yttranden1. Forskning om jordbruk, trädgårdsnäringoch livsmedelsproduktion, m.m.Ingvar , , och (alla m) anför:I betänkandet behandlas motioner som lyfter framvissa forskningsprojekt och mera preciseradeinriktningar av forskning vad gäller jordbruketsmiljöfrågor liksom inom livsmedelsforskningen.Utskottet hänvisar till att regeringen aviserat enny forskningspolitisk proposition till septemberinnevarande år. Dessutom anser utskottet att någraav de i betänkandet behandlade motionerna tar upprelativt begränsade forskningsområden, vilka inteborde behandlas av utan av de organ somhar särskild sakkunskap på respektive områden.Vi anser dock att bl.a. motionerna MJ207,MJ254, MJ509, MJ221, MJ605 och MJ608(samtliga m) tar upp mycket viktigaframtidsfrågor som borde behandlats meraingående. I avvaktan på den aviseradepropositionen avser vi återkommatill de frågeställningar som framförts i denu av utskottet avstyrkta moderatamotionsyrkandena gällande forskning påjordbruks- och livsmedelsområdet.2. Forskning om jordbruk, trädgårdsnäringoch livsmedelsproduktion, m.m.Dan och (båda kd) anför:Med hänvisning till den aviseradeforskningspolitiska propositionen begränsar vi ossför tillfället till att ge några principiellasynpunkter när det gäller forskningspolitiken inomområdena jordbruk, trädgårdsnäring ochlivsmedelsproduktion.För att svensk livsmedelsproduktion skall kunnaöverleva på en alltmer konkurrensutsatt marknad villvi kristdemokrater poängtera vikten av ökadesatsningar på forskning och utbildning inomjordbruksområdet. Bl.a. bör insatserna förvidareförädling förstärkas. Ett vidareutvecklande avkunskaperna inom ekonomi för lantbruks- ochlivsmedelssektorerna sker bäst genom en starkforskning på dessa områden. För att denna forskningskall ge ett för optimalt resultat krävs enförstärkning av forskningsområdet. Även forskningoch utveckling av ett resurs- och energieffektivtjordbruk bör prioriteras. Vi anser vidare att det ärangeläget att avsätta särskilda forskningsinsatserför att möjliggöra att inom jordbruket ökakolbindningen för att på så vis bidra till enminskad växthuseffekt.3. Forskning om jordbruk, trädgårdsnäringoch livsmedelsproduktion, m.m.Eskil () anför:Regeringen har agerat passivt kring frågor omforskning, utveckling och kompetenshöjning förlivsmedelsindustrin. möjligheter att på etthållbart sätt utnyttja jorden och skogens resurserär beroende av en hög nivå på forskning ochutveckling inom det området. Detta är ett ansvarsåväl för näringen som för staten. Centerpartietanser att staten måste öka anslagen till forskningoch utveckling inom jordbruksnäringen ochlivsmedelsindustrin. Syftet är att stärkakonkurrenskraft genom att bl.a. förstärkavidareförädlingen. vill även betonavikten av att initiativ tas för att öka EU:sinsatser och medfinansiering inom jordbruks- ochlivsmedelsforskningen. förordar enöversyn av den tillämpade forskningen inom områdetför att göra det möjligt att bedöma vilka satsningarsom bör genomföras.Bioråvaror kommer att få en allt större betydelse,både inom livsmedelsproduktion, energiframställningoch som industriråvara.