bet · GN01UbU10 · 2000-03-23 00:00:00 — har varje gång avslagit yrkandena.Motion med förslag till nationell handlingsplanMotionenI Moderata samlingspartiets motion 1999/2000:Ub16, som är väckt medhänvisning till bestämmelsen i 3 kap. 15 § riksdagsordningen om motionsrättmed anledning av händelse av större vikt, föreslås att hos rege-ringen begär att en nationell handlingsplan för föreläggsriksdagen senast denna vår. Motionärerna anser att läget i ärså allvarligt att konkreta åtgärder måste vidtas. Bakgrunden är attSkolverket har redovisat statistik över elevernas betyg iårskurs 9 . Denna statistik visar att andelen elever sominte har blivit godkända i ett eller fler ämnen har ökat från våren1998 till . Andelen elever som inte är behöriga att sökatill gymnasieskolans nationella program har också ökat, från år 1998till år 1999.Enligt motionärerna bör några centrala punkter i den föreslagna nationellahandlingsplanen vara följande. Elever och föräldrar måste få besked om denenskilde elevens studieresultat i förhållande till de nationella målen.Skolan bör minst en gång per termin med början i årskurs 1 ge alla eleverskriftlig information om detta. Elever som löper risk att inte nå denationella målen måste få stöd och hjälp. Regeringen bör tydliggöra skolansansvar och formerna för individuella åtgärdsprogram. bör gesrätt att vidta kännbara sanktioner mot de kommuner respektive skolor sominte fullföljer sitt uppdrag. bör få möjlighet att stänga skolorsom trots ansträngningar inte har kunnat erbjuda eleverna en fullgodutbildning. Lärarna skall ges bättre förutsättningar att klara sitt arbete.De måste ges ökade möjligheter till vidareutbildning och flerkarriärvägar. Möjligheterna att lägga ut undervisning på entreprenad måstevidgas. En översyn bör göras av skolans inriktning så att den kan mötaelevers behov och förutsättningar.Utskottets bedömningUtskottet anser att bör avslå motionen.Utskottet hänvisar till vad utskottet anfört i det föregående om bl.a.måluppfyllelse och resultat. Utskottet har pekat på en radåtgärder som vidtagits i syfte att förbättra kvaliteten iskolan. Det system med olika former av kvalitetsinstrument som harskapats på både nationell nivå och i kommuner och skolor gerförutsättningar att utveckla och garantera kvalitet och likvärdighet iskolan. Utskottet förutsätter att de instrument som finns förkvalitetsutveckling och kvalitetssäkring utvecklas och förstärks. Utskottethar bl.a. noterat att en översyn av förordningen om kvalitetsredovisningför närvarande pågår inom . Utskottet vill än engång peka på att den nationella utvecklingsplanen för förskola, skola ochvuxenutbildning (skr. 1998/99:121, bet. 1999/2000:UbU6, rskr. 1999/2000:16)är regeringens övergripande plan för skolpolitikens inriktning under denärmaste två åren. Som utskottet har redovisat i det föregående harregeringen bl.a. tillsatt en expertgrupp för att analysera behov avinsatser för att stärka den individuella planeringen och måluppfyllelseni grundskolan.Utskottet instämmer i att det är viktigt att alla elever och föräldrar fårbesked om den enskilde elevens studieresultat minst en gång per terminmed början i årskurs 1. Den viktigaste formen för detta är de obligatoriskautvecklingssamtalen. Det finns också möjlighet enligt gällande regler attbegära skriftlig information om den enskilde elevens skolgång (7 kap. 2 §grundskoleförordningen). Utskottet är inte berett att ta initiativ tillatt obligatoriskt införa skriftliga omdömen eller till att införa betygtidigare än vad som är möjligt med nuvarande bestämmelser.Utskottet vill framhålla vikten av att skolan - i enlighet med gällandeförordningar - arbetar på ett sådant sätt att varje elevs resultat ochskolsituation ständigt följs. Utskottet vill också än en gång betona viktenav att tillräckliga resurser avsätts i kommunerna för elever i behov avsärskilt stöd och att åtgärdsprogram upprättas för dessa elever.Beträffande möjligheter att vidta kännbara sanktioner mot kommuner ochskolor vill utskottet peka på att regeringen enligt skollagen (15 kap. 15§) - om en kommun grovt eller åsidosatt sina skyldigheterenligt skollagen eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd avdenna - får meddela föreskrifter eller, på kommunens bekostnad, vidta deåtgärder som behövs för att avhjälpa vad som brister. Utskottet noterar attkommittén som har i uppdrag att se över skollagen (dir. 1999:15) bl.a.skall utreda om statens sanktionsmöjligheter behöver stärkas. Kommitténskall redovisa sitt uppdrag senast den 1 maj 2001.Utskottet vill beträffande lärares möjligheter till vidareutbildning m.m.hänvisa till vad utskottet anfört i det föregående om bl.a. den gemensammaavsiktsförklaringen som syftar till åtgärder för att främjaläraryrkets utveckling och rekrytering samt till att omfattande resurserhar avsatts för utvecklingsinsatser inom skolväsendet, bl.a. medel förkompetensutveckling av lärare.Enligt gällande regler i lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inomskolan får kommuner och landsting sluta avtal med en enskild juridiskperson om att denne skall bedriva viss undervisning inom gymnasieskolan.Avtalet får avse undervisning inom ämnesblocken estetiska ämnen, ekono-miska ämnen, tekniska ämnen och yrkesämnen. För undervisning inom andraämnen än de nu nämnda får regeringen medge entreprenaddrift, om det finnssärskilda skäl i det enskilda fallet. Utskottet har vid ett flertaltillfällen behandlat och avstyrkt motionsyrkanden från omvidgade möjligheter att lägga ut undervisning på entreprenad, senastvåren 1999 (bet. 1998/99:UbU3 s. 41). Utskottet anser, nu liksom tidigare,att det inte finns skäl att ändra gällande föreskrifter om undervisning påentreprenad inom skolområdet. beträffande och skolans utvecklingatt lämnar revisorers förslag 1998/99:RR8 utanvidare åtgärd och avslår motionerna 1999/2000:Ub2 yrkandena 2, 3 och 4,1999/2000:Ub212 yrkandena 1 och 23, 1999/2000:Ub236 yrkande 6,1999/2000:Ub275 yrkandena 21 och 22, 1999/2000:Ub277 yrkande 8,1999/2000:Ub292, 1999/2000:Ub294 yrkande 27 och 1999/2000:Ub801 yrkande 15,res. 1 (m, kd, c, fp) - delvis2. beträffande ansvaret för skolan i en ny skollagatt avslår motion 1999/2000:Ub212 yrkande 22,res. 2 (c)3. beträffande nationell skolpengatt avslår motion 1999/2000:Ub1 yrkande 3,res. 3 (m)4. beträffande föräldrarnas roll för skolutveckling m.m.att avslår motion 1999/2000:Ub2 yrkandena 1 och 5,res. 4 (kd)5. beträffande inrättande av ett nationellt fristående kvalitetsin-stitutatt avslår motion 1999/2000:Ub1 yrkandena 1 och 2,res. 5 (m, fp)6. beträffande nationell handlingsplanatt avslår motion 1999/2000:Ub16.res. 1 (m, kd, c, fp) - delvisStockholm den 23 mars 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), (), Per (), (), (), () och (). och skolans utveckling, m.m. (mom.1 och 6) - m, kd, c, fpBeatrice (), (), (), (), (), Per (), () och () anför:Vi vill när det gäller revisorers förslag 1998/99:RR8 Skolverketoch skolans utveckling anföra följande.I likhet med revisorer anser vi att det finns flera problem idet nu gällande systemet med mål- och resultatstyrning av skolansverksamhet. Syftet med förändringen av huvudmannaskapet var att skapa enklarare ansvarsfördelning inom skolväsendet. Det finns dock alltför mångabrister i varje led i styrkedjan. För att driva den målstyrda skolan krävssamverkan mellan alla parter - lärarna, rektorerna, kommunerna ochSkolverket.Det är fullständigt oacceptabelt att andelen elever som inte har blivitgodkända i ett eller flera ämnen i årskurs 9 i enligtbetygsstatistik var och att denna andel enligt dennyligen offentliggjorda betygsstatistiken för har ökat till 22,. Andelen elever som inte är behöriga att söka till ett nationellt programi gymnasieskolan har också ökat från till år 1999.Nationella mål har inte påverkat utbildningen som förutsattes vidriksdagens beslut om mål- och resultatstyrda skolor. En förutsättning föratt nationella krav på utbildningen skall nå ut i skolorna är att kraven ärtydliga.Riksdagen bör med bifall till revisorernas förslag såvitt avser punkt 1 ochmotionerna 1999/2000:Ub275 yrkande 21 och 1999/2000:Ub277 yrkande 8 samtmed avslag på motion 1999/2000:Ub292 som sin mening ge regeringen tillkänna att läroplanens (Lpo 94) "mål att uppnå" bör klargöras, att bör ges i uppdrag att i sin uppföljning och utvärdering tydliggöramålavvikelser och negativa trender samt lyfta fram innebörden av läropla-nens "mål att sträva emot". bör vidare i sininformationsstyrning gentemot skolhuvudmän och skolor inta en mer offensivhållning i dessa frågor. bör också utveckla sin egeninitieradetillsyn.Revisorerna konstaterar att är det OECD-land som satsar störstandel av sin bruttonationalprodukt på grundskoleutbildning. Även om nu har redovisat en studie om samband mellan resurser och resultat ilandets grundskolor med elever i årskurs 9 (rapport nr 170) anser vi attdet är angeläget att i enlighet med revisorernas förslag genomföra enoberoende utbildningsekonomisk analys. Det är mycket viktigt att enutvärdering görs av hur kommunernas anslag till skolorna fördelas och hurmycket som faktiskt går till skolans huvuduppgift - att ge elevernakunskaper. Speciell uppmärksamhet bör ägnas åt fördelningen av resursertill elever i behov av särskilt stöd. bör därför med bifalltill revisorernas förslag och motionerna 1999/2000:Ub2 yrkande 2 och1999/2000:Ub212 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna vad vi nuhar anfört.Rektorerna har en mycket viktig roll för utvecklingen av skolan. Det måsteskapas reella förutsättningar för rektorerna att vara pedagogiska ledare.En huvuduppgift för rektor är att driva skolans utveckling. För att dettaskall vara möjligt krävs en rejäl satsning av skolhuvudmännen. Lön ochvillkor för tjänsterna bör ses över. Regeringen bör ta initiativ tillöverläggningar med kommunerna om det tydliga pedagogiska ledarskapet iskolan. Vi vill också betona vikten av att rektorerna får en högklassiggrundutbildning och en kontinuerlig fortbildning och vidareutbildning. Vianser att bör bifalla revisorernas förslag att Skolverketuppmärksammar skolhuvudmännen på deras ansvar för att rektorerna gesreella möjligheter att arbeta med det nationella uppdraget, att utvecklaskolan mot bättre måluppfyllelse och förslagen i motionerna 1999/2000:Ub2yrkande 3, 1999/2000:Ub212 yrkande 23, 1999/2000:Ub236 yrkande 6,1999/2000:Ub275 yrkande 22, 1999/2000:Ub294 yrkande 27 och 1999/2000:Ub801yrkande 15.Reformarbetet måste förankras bland skolans personal, framför allt lärarna.Det är mycket viktigt att lärarna får bättre information om nationella kravpå utbildningen och får information om resultat från Skolverketsuppföljning och utvärdering av nationella mål, målavvikelser, negativatrender, undervisningens kostnader samt möjligheter att förbättraundervisningen. bör ges i uppdrag att utforma ettskolförbättringsprogram riktat till lärarna. Vi vill kraftigt betona viktenav att det sker en kvalitetshöjning av . Det är angeläget attde olika kvalitetsinstrument som finns förstärks och förtydligas.Regeringen bör t.ex. i enlighet med revisorernas förslag omformuleraförordningen om kvalitetsredovisning. Det bör klart framgå att skolornasredovisning av måluppfyllelse och åtgärder för att nå målen skall grundaspå en ingående analys av skolornas resursanvändning och undervisningensresultat. Vad vi nu har anfört bör med anledning av reviso-rernas förslag om bl.a. uppdrag till att utforma ettskolförbättringsprogram och med bifall till motion 1999/2000:Ub2 yrkande4 som sin mening ge regeringen till känna.Vi delar revisorernas uppfattning att roll behöver klargöras.Regeringen bör i enlighet med revisorernas förslag klargöra såväl Skolver-kets främjande uppgift som kontrollerande uppgift.Med anledning av Moderata samlingspartiets motion 1999/2000:Ub16 om ennationell handlingsplan anser vi att som sin mening bör ge rege-ringen till känna att om resultaten i gördet nödvändigt med ett aktivt initiativ från regeringens sida. Vi ansersåledes att regeringen skyndsamt bör förelägga etthandlingsprogram för att snabbt säkerställa att fler elever kan nå denationella kunskapsmålen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 1 och 6bort hemställa1. beträffande och skolans utveckling 2. att riksdagenmed bifall till revisorers förslag 1998/99:RR8 punkterna 1 och 3och med anledning av revisorernas förslag punkt 2 samt med bifall tillmotionerna 1999/2000:Ub2 yrkandena 2, 3 och 4, 1999/2000:Ub212 yrkandena1 och 23, 1999/2000:Ub236 yrkande 6, 1999/2000:Ub275 yrkandena 21 och 22,1999/2000:Ub277 yrkande 8, 1999/2000:Ub294 yrkande 27 och 1999/2000:Ub801yrkande 15 och med avslag på motion 1999/2000:Ub292 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,6. beträffande nationell handlingsplanatt med anledning av motion 1999/2000:Ub16 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts.2. Ansvaret för skolan i en ny skollag (mom. 2) - cSofia () anför:Centerpartiet anser att det är mycket värdefullt att regeringen hartillsatt en kommitté för att se över skollagen (dir. 1999:15). Grunden fören ny skollag bör enligt vår uppfattning vara att varje elev har rätt attfå godkända kunskaper i . Detta kräver en fortsattdecentralisering av besluten till varje skolledning och lärare, förenat medskärpta krav på uppföljning och utvärdering. Skolan skall ges större frihetatt uppnå målen, men också avkrävas större ansvar. Enligt Centerpartietsuppfattning skall ansvar, resurser och befogenheter i största möjliga månligga hos arbetslaget/den enskilde läraren. Detta bör med bifalltill motion 1999/2000:Ub212 yrkande 22 som sin mening ge regeringen tillkänna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 2 borthemställa2. beträffande ansvaret för skolan i en ny skollagatt med bifall till motion 1999/2000:Ub212 yrkande 22 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,3. Nationell skolpeng (mom. 3) - mBeatrice (), (), () och Per ()anför:Moderata samlingspartiet anser att en nationell skolpeng skall införas.Skolverket har visat att kostnaden per grundskoleelev varierade mellan och beroende på kommun. Variationerna i medelstilldelningkan enligt gjorda undersökningar endast till en del hänföras till någraobjektiva orsaker. Det innebär att eleverna arbetar under olikaförutsättningar beroende på var i landet undervisningen bedrivs. Allaelever måste garanteras resurser så att de höga nationella kvalitetsmåleninte äventyras. Utbildningen i och gymnasieskolan är ennationell angelägenhet där lokala erfarenheter och önskemål ärbetydelsefulla, men aldrig får sättas före målet om en likvärdigundervisning av hög kvalitet i alla skolor. Genom att överföra ansvaret förskolans finansiering till staten och genom att rikta anslagen direkt tillskolorna - en nationell skolpeng - garanteras alla elever och skolor merlikvärdiga förutsättningar. En nationell skolpeng säkerställer även ele-vernas och föräldrarnas rätt att välja skola. bör bifalla motion1999/2000:Ub1 yrkande 3.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 3 borthemställa3. beträffande nationell skolpengatt med bifall till motion 1999/2000:Ub1 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,4. Föräldrarnas roll för skolutveckling m.m. (mom. 4) - kdYvonne () och () anför:Vi kristdemokrater anser att föräldrarnas roll för skolutveckling måsteuppmärksammas liksom hur samarbetet mellan hem och skola fungerar. Mångaväljer att låta sina barn gå i fristående skolor. Detta tyder enligtvår uppfattning på att det är något som föräldrarna saknar i de kommunalaskolorna. Lyhördheten gentemot föräldrarna måste öka. Elevens utvecklingsker i ett samspel mellan hem och skola. Alla barn har rätt till en vuxensom tar ansvaret för deras fostran. I första hand är detta föräldrarnasuppgift, men skolan har ett ansvar att se varje barns behov, även när detgäller den sociala utvecklingen. bör bifalla motion 1999/2000:Ub2yrkandena 1 och 5.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 4 borthemställa4. beträffande föräldrarnas roll för skolutveckling m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub2 yrkandena 1 och 5 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,5. Inrättande av ett nationellt fristående kvalitetsinstitut (mom. 5) - m,fpBeatrice (), (), (), Per () ochUlf () anför:Det viktiga arbetet att granska alla skolors kvalitet och resultat börföras över till ett fristående nationellt kvalitetsinstitut.Kvalitetsfrågorna måste få en mer framskjuten plats i den svenska skolan.Det kräver en annan organisation än den nuvarande. roll börvara att bedriva den myndighetsutövning som är nödvändig. Skolverketskall utöva tillsyn och kontroll och ges i uppdrag att prioriterautvärderingar som syftar till att garantera likvärdiga villkor för allaelever i skolan. skall också ha hand om tillståndsärendenangående fristående skolor. Enligt vår uppfattning bör en arbetsgrupptillsättas av regeringen med uppgift att utarbeta principer och riktlinjerför arbetet vid ett nationellt utvärderingsinstitut. bör bifallamotion 1999/2000:Ub1 yrkandena 1 och 2.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 5 borthemställa5. beträffande inrättande av ett nationellt fristående kvalitetsin-stitutatt med bifall till motion 1999/2000:Ub1 yrkandena 1 och 2 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,