bet · GN01SkU15 · 2000-02-22 00:00:00 — Om köparen finns i och ären privatperson innebär detta när det gäller varorsom kommer från tredje land att vanlig s.k.införselmoms skall betalas av köparen och när detgäller punktskattepliktiga varor, eller andra varorom årsomsättningen är , och säljarenär från EU att säljaren skall mervärdesskatte-registreras i för sin försäljning hit.MotionernaI motion T717 (yrkande 19) av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om att bör verkaför att reglerna om mervärdesskatt vid inter-nationell elektronisk handel ses över inom EU och iallt internationellt samarbete. I motionerna Sk701(yrkande 2) och Sk741 (yrkande 2), båda av EwaLarsson och (båda mp), krävsbättre kontroll av Internethandeln med böcker ochatt annan bokhandel får likvärdiga spelregler.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis understryka att deolika rättsfrågorna - bl.a. mervärdesskattefrågan -kring den elektroniska handeln är ett stort ochintrikat frågekomplex som analyserasoch övervägs inom olika internationellaorganisationer, bl.a. WTO, (som en delegationinom utskottet besökte för någon tid sedan) och . Av skäl som framgår av den ovanlämnade redogörelsen för gällande bestämmelser ärdet särskilt on-line-leverans av material av olikaslag, t.ex. böcker, som är intressant när det gällermervärdesskatten eftersom ett tillhandahållande avdetta slag gör att transaktionen är att anse som entjänsteomsättning. Vad detta innebär när det gällerbestämmandet av omsättningsland och skattskyldigheti i olika fall framgår också ovan.Från har vidare inhämtats attSverige deltar aktivt i arbetsgrupper inom både EUoch som arbetar med att anpassabeskattningsprinciperna till den handel som den nyatekniken medför. Inom EU lade kommissionen undervåren 1998 fram ett meddelande med ett antalprinciper som den menade borde gälla förbeskattningen och som senare antagits avministerrådet. Avsikten är att meddelandet ochdiskussionerna inom arbetsgrupperna senare skallleda fram till ett förslag om direktiv eller ändringi sjätte mervärdesskattedirektivet. Olika förslagtill regeländringar diskuteras i en rapport somlämnades och som finns att läsa påEuropeiska unionens server (adress för närvarande:http://europa.eu.int/en/comm/dg21/publicat/databases/index.htm).Också i det arbete som pågår inom , och sombl.a. syftar till att samordna synen påbeskattningen av elektronisk handel, deltar Sverigei en mindre arbetsgrupp. Arbetet grundas på ettantal principer som antogs vid en ministerkonferensi . Dessa principer motsvarar istort dem som EU:s ministrar antagit. I korthetinnebär dessa principer att inga nya skatter skallinföras men att de som finns skall anpassas, attelektroniskt levererade varor inte skall behandlassom varor i mervärdesskattehänseende, attneutraliteten i beskattningen skall upprätthållas,att beskattning skall ske där konsumtionen sker ochatt förfarandet skall förenklas.Utskottet vill betona att de svåra och vanskligaskattefrågorna - och inte minst kontrollfrågorna -kring den elektroniska handeln i stor utsträckningär av internationell karaktär och därför måste lösaspå ett internationellt plan med ökat samarbetemellan länderna. Samarbete och information ärviktiga frågor också vad gäller traditionellpostorder. Enligt vad utskottet erfarit försöker maninom såväl som EU finna lämpligasamarbetsformer mellan länderna på detta område,inte minst för att effektivisera kontrollen. Det ärviktigt att tillsammans med andra länderarbetar för införandet av gemensamma bestämmelseroch därvid beaktar bl.a. kontrollaspekten.Av vad utskottet nu anfört framgår att regeringenredan har uppmärksammat frågorna kring elektroniskhandel. Utskottet kan inte se att det behövs ettuttalande till regeringen om det angelägna i attlösa skatteproblemen på detta område. Utskottetförutsätter att deltagarna från iarbetsgrupperna inom EU och tar aktiv del iarbetet och med sina insatser bidrar till att bringafrågorna till en tillfredsställande lösning.Frågorna är viktiga för landet, och utskottetförutsätter därför att regeringen noga följerarbetet och på lämpligt sätt och i lämpligtsammanhang avrapporterar utvecklingen och redovisarvunna rön och erfarenheter för . Utskottetvill i detta sammanhang erinra om att en offentligutfrågning i ämnet kommer att arrangeras avutskottet senare i vår. Motion T717 yrkande 19 kananses tillgodosedd. Något tillkännagivande tillregeringen behövs inte, och utskottet avstyrkerdärför även motionerna Sk701 yrkande 2 och Sk741yrkande 2.Försäljning av konst på konstgallerierGällande bestämmelserDen generella skatteplikten för mervärdesskattomfattar även omsättning av konstverk. I fråga omkonstverk som ägs av upphovsmannen eller dennesdödsbo gäller dock att skattskyldigheten inträderförst om omsättningen uppgår till ellermer (1 kap. 2 a § ML). I sådana fall är skattesatsenbegränsad till (7 kap. 1 § andra stycket ML).Vid annan handel med konstverk tillämpas s.k.vinstmarginalbeskattning som innebär att beskatt-ningen grundas på återförsäljarens vinstmarginal (9a kap. Skattesatsen är i dessa fall dennormala, dvs. 25 %.MotionenI motion Sk615 av och (bådam) krävs att konstnärers och konstgalleriersförsäljning av konst beskattas med endast 6 %.Motionärerna anför dels kulturpolitiska skäl, delsden oförmånliga konkurrenssituationen i förhållandetill t.ex. Folkets Hus som är en ideell förening ochkan sälja konst skattefritt.Utskottets ställningstagandeSom utskottet tidigare erinrat om saknas det enligtEG-reglerna möjligheter att införa en reduceradskattesats i vad gäller just galleriers försäljningav konst i allmänhet. Vad gäller skattenivån påkonstnärernas försäljning av egna konstverk finnsvisserligen möjligheten att sänka skattesatsen till6 % men enligt EG-reglerna krävs då att ocksåmervärdesskatten vid import av konstverk,samlarföremål och antikviteter sänks till . Ensådan förändring av beskattningen bör enligtutskottets uppfattning inte bedömas avskilt från deövergripande bedömningar om det framtidaskatteuttaget som görs av regeringenoch som kommer att redovisas senare.När det gäller argumentet att vissa föreningar kansälja bl.a. konst skattefritt vill utskottet hänvisatill den ovan berörda översynen av reglerna omskattskyldighet i mervärdesskattelagen m.m. (dir.1999:10) som enligt direktiven bl.a. skall ta upp degrundläggande bestämmelserna i mervärdesskattelagenom begreppet yrkesmässig verksamhet m.m. I uppdragetingår bl.a. att undersöka om de nuvarande reglernager upphov till snedvridningar i konkurrenshänseendedå verksamhet bedrivs av ideella organisationer ikonkurrens med motsvarande verksamhet i privat regi.Mot bakgrund av att detta utredningsarbete pågårfinns det enligt utskottets mening inte någon anled-ning för att göra något uttalande ifrågan.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sk615.Alternativ sjukvård m.m.Gällande bestämmelserEnligt 3 kap. 4 § ML undantas från skattepliktomsättning av tjänster som utgör sjukvård, tandvårdoch social omsorg. För skattefrihet krävs att sjuk-vården omfattar sådana åtgärder somdefinitionsmässigt är sjukvård och att sjukvårdentillhandahålls vid sjukvårdsinrättningar eller avnågon med särskild legitimation att utövasjukvårdsyrke. För s.k. alternativvård gäller där-emot inte skattefriheten.Även läkemedel är undantagna från skatteplikt.Undantaget gäller dock bara läkemedel som utlämnasenligt recept eller säljs till sjukhus eller införstill landet i anslutning till sådan utlämning ellerförsäljning (3 kap. 23 § ML).Menstruationsskydd och preventivmedel omfattas iSverige av de generella skattereglerna och beskattaspå normal nivå, dvs. Någon möjlighet attundanta dessa varor från beskattning medges inteenligt EG-direktivet. Däremot ingår dessa varorbland de varor som kan beskattas med en lägreskattesats än den normala (se den tidigare nämndabilaga H till direktivet, p. har dockinte utnyttjat möjligheten att lågbeskatta justdessa varor.Några särbestämmelser om miljömärkta produkterfinns inte i ML och inte heller i EG-direktiven ommervärdesskatt. Sådana varor beskattas såledesenligt generella regler.MotionernaI motion So486 (yrkande 5) av . (c) förespråkas slopad mervärdesskatt föralternativa terapier. Motionärerna framhåller attdessa behandlingsformer numera blivit allmänterkända och använda. I motion Sk693 (yrkande 1) avTasso Stafilidis (v) yrkas borttagande av mer-värdesskatten på menstruationsskydd eftersom dennaextra skattekostnad för kvinnor enligt motionärensuppfattning inte är rimlig. I samma motion (yrkande3) begärs också slopad mervärdesskatt påpreventivmedel för att motverka spridningen avsexuellt överförbara sjukdomar. I motion Sk649(yrkandena 1 och 2) av () begärsen utredning om att befria miljömärkta varor ochprodukter från moms och att agerar inom EUför att få till stånd regler som medger en sådanbefrielse.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill först erinra om att varor sommenstruationsskydd, preventivmedel och miljövänligaprodukter inte får undantas från mervärdesskattenligt gällande EG-direktiv, och beträffande desistnämnda varorna har utskottet tidigare dessutomanfört praktiska skäl mot ett undantag. Undantag föralternativa behandlingsmetoder och lågbeskattning avmenstruationsskydd och preventivmedel skulle i ochför sig vara möjligt enligt EG-bestämmelserna menmed hänsyn till det skattebortfall en sådan åtgärdskulle medföra bör, av skäl som tidigare nämnts idetta betänkande, ett ställningstagande anstå tilldess att regeringen slutfört sina övervägandenrörande beskattningens kommande inriktning och vilkaområden och verksamheter som skall prioriteras videventuella skattesänkningar framöver. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna So486 yrkande5, Sk693 yrkandena 1 och 3 samt Sk649 yrkandena 1och 2.KörkortsutbildningGällande bestämmelserSkatteplikt på bl.a. körkortsutbildning infördes isamband med att utbildningsområdet generellt pågrund av EG-rättens krav infogades i det skatte-pliktiga området (prop. 1996/97:10, bet. 1996/97:6).För att mildra effekterna för bilskolorna infördessamtidigt en avdragsrätt för bilskolornas förvärvoch förhyrning av fordon.MotionernaI motionerna T409 (yrkande 1) av () och T462 (yrkande 1) av ochRigmor () yrkas sänkt eller slopadmervärdesskatt på körkortsutbildning.Trafikpolitiska skäl åberopas.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att endast viss utbildningfår undantas från skatt enligt EG-rätten. Sådanutbildning är framför allt grundskola, gymnasie-utbildning samt utbildning vid universitet ochhögskola. Ett generellt undantag förkörkortsutbildning är således enligt utskottetsuppfattning inte möjligt enligt EG-rätten, ochkörkortsutbildning förekommer inte heller bland devaror och tjänster som får lågbeskattas enligt denförut nämnda bilagan till sjättemervärdesskattedirektivet. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna T409 yrkande 1 och T462 yrkande1.Ingående mervärdesskatt i vissa skattefriaverksamheterGällande bestämmelserMervärdesskattesystemet innebär att bara den som harmervärdesskattepliktig omsättning får dra avmervärdesskatt på inköp av varor och tjänster.Allmännyttiga ideella föreningar som är befriadefrån inkomstskatt och mervärdesskatt saknar således- liksom privatpersoner - möjlighet att dra avmervärdesskatten på sina inköp. Kommunerna har inteheller någon avdragsrätt för kostnader som ärhänförliga till skattefri verksamhet men kan i mångafall få kompensation inom ramen för systemet medmervärdesskattekonton för kommuner och landsting.Kommunerna får dock betala en avgift till systemetför att finansiera uttagen.Fristående skolor med allmänt stöd som är befriadefrån mervärdesskatt saknar följaktligen ocksåavdragsrätt. I förordningen 1996:1206 om friståendeskolor föreskrivs dock att ersättning för sådaningående mervärdesskatt som skolan saknaravdragsrätt för skall ingå i bidragen.Tandvården är också en verksamhet som inte ärskattepliktig och som därför saknar avdragsrätt. Ibetänkandet SOU 1999:133 Kommunkontosystemet ochrättvisan lämnas dock vissa alternativa förslag föratt komma till rätta med den konkurrensnackdel somprivata tandläkare till följd härav har iförhållande till folktandvården. Betänkandet beredsför närvarande.MotionernaI motion Kr509 (yrkande 15) av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om att frånvaron avavdragsrätt för ideella föreningar som driver enidrottsanläggning på något sätt bör kompenseras.Även i motion Sk659 av () begärskompensation för frånvaron av avdragsrätt iskattefria verksamheter som vård och skola, ochmotionären jämför med kommunernas rätt tillkompensation enligt kommunkontosystemet. I motionUb313 (yrkande 3) av () förs ettmotsvarande resonemang med avseende på friståendeskolor.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att utskottet haruppmärksammat avsaknaden av avdragsrätt hos ickeskattskyldiga tidigare. Utskottet har emellertidockså påpekat att denna konsekvens är en naturligföljd av själva mervärdesskattesystemet som innebäratt skattekostnaden skall betalas avslutkonsumenten. Det gäller såväl icke skattskyldigaorganisationer av olika slag (allmännyttiga ideellaföreningar, vissa företag) som vanliga privatper-soner.Vad särskilt gäller frånvaron av avdragsrätt förideella föreningar och den konkurrensnackdel dettainnebär för ideella organisationer som bedriververksamhet i konkurrens med privat bedrivenverksamhet av motsvarande slag berörs frågan i dettidigare nämnda utredningsdirektivet till översynenav reglerna om skattskyldighet imervärdesskattelagen m.m. (dir. 1999:10). Enligtdirektiven skall nämligen utredaren uppmärksamma densituationen att det nuvarande undantaget imervärdesskattelagen medför nackdelar för de ideellaföreningarna, vilket kan bli fallet närkonkurrerande kommersiella företag beskattas medreducerad skattesats men har en avdragsrätt för deningående mervärdesskatten som den ideella föreningensaknar. I direktiven pekas bl.a. på kultur- ochidrottsverksamhet.Vad därefter gäller tandvården och problemen medkonkurrensneutraliteten mellan privat och offentligtandvård vill utskottet hänvisa till den beredningav frågan som äger rum iRegeringskansliet på grundval av det ovan omnämndautredningsbetänkandet SOU 1999:133 Kommun-kontosystemet och rättvisan. Som nämnts harvissa alternativa förslag lagts fram i dettabetänkande för att komma till rätta med den konkur-rensnackdel som privata tandläkare har i förhållandetill folktandvården när det gäller mervärdesskatten.Regeringens ställningstagande till detta betänkandebör enligt utskottets mening avvaktas innanställning tas till eventuella åtgärder på dettaområde.Vad slutligen gäller de fristående skolorna villutskottet peka på den lösning som problemet fåttgenom den ovan redovisade bestämmelsen i förord-ningen 19996:1206 om fristående skolor. Dennabestämmelse går som nämnts ut på att bidragenskall avpassas med hänsyn till bl.a. detförhållandet att avdragsrätt för mervärdesskatten påinköpen saknas.Utskottet finner således att regeringen på olikasätt har uppmärksammat de konkurrensproblem somavsaknaden av avdragsrätt i vissa skattefria verk-samheter medför. Beträffande fristående skolor medbidrag har regeringen löst problemet genom enbestämmelse om storleken på bidragen, och i andrafall prövas frågan dels i en pågåendeutredning, dels i beredningen inom Regeringskanslietav ett förslag som lagts fram av en annan utredning.Någon anledning för att göra någottillkännagivande av det slag som efterlysts imotionerna föreligger enligt utskottets mening inte.Utskottet avstyrker därför motionerna Kr509 yrkande15, Sk659 och Ub313 yrkande 3.Inköp av pc till personalenGällande bestämmelserEnligt förhandsbesked som fastställts avRegeringsrätten utgör anskaffandet av datorer för deanställdas privata bruk inte något förvärv iverksamheten, och arbetsgivaren har inte avdragsrättför mervärdesskatten (RÅ 1999 ref. 37). Statligamyndigheter har heller inte någon rätt till kom-pensation för den ingående mervärdesskatten påsådana förvärv. Däremot kan det vara möjligt attkommuner kan få kompensation enligt kommun-kontosystemet.MotionenI motion Sk658 av och (båda c)begärs ett tillkännagivande om att införaavdragsrätt för köp av pc avsedda att överlåtasförmånligt till personalen. Motionärerna villhärigenom uppnå samma villkor för offentligt ochprivat anställda och möjliggöra för svenska folketatt få snabba datakommunikationer.Utskottets ställningstagandeUtskottet håller med motionärerna om att det i och för sig ärbra att så många som möjligt får tillgång tilldatorer och snabba datakommunikationer. Det finnsdock ingen anledning att blanda in mervärdesskatteni detta sammanhang eller att åsidosättagrundläggande principer i mervärdesskattesystemetoch införa en avdragsrätt för anskaffningar förannat ändamål än den egentliga verksamheten.Utskottet avstyrker följaktligen motion Sk658.Köp av utländska spelare och andraidrottsutövareGällande bestämmelserMervärdesskatten på s.k. övergångsersättningar inomidrotten är en speciell mervärdesskattefråga somgivit upphov till olika skatteprocesser. RSV har iett brevsvar till gettuttryck åt uppfattningen att en fotbollsförening,som är en allmännyttig ideell förening, i princip äratt betrakta som en näringsidkare i ML:s mening ochatt en sådan förening inte är skyldig att betalamervärdesskatt till staten i samband med att denöverlåter rätten till en spelare i föreningen annan förening. Däremot, när det gäller en svenskförenings förvärv från utlandet av en spelare, anserRSV att det är fråga om en sådan i sig skattepliktigomsättning inom landet som medför att förvärvaren(föreningen) blir skyldig att betala mervärdesskatt(s.k. förvärvsskatt) till staten enligt 1 kap. 2 § 2ML.MotionenI motion Sk765 av () föreslås slopad moms vididrottsklubbarnas köp av utländska spelare.Motionären befarar att bolagiseringen avidrottsklubbarna kommer att ta ny fart om intemomsbefrielse på sådana förvärv införs. En ideellförening som inte får dra av momsen får enligtmotionären svårt att hävda sig gentemot klubbar sombildat ett bolag.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare anfört att det finns mångaskäl som talar mot att ideella föreningar beskattasför förvärv av spelare från utlandet. Med anledningav att den tidigare i detta betänkande omnämndaöversynen av reglerna om skattskyldighet imervärdesskattelagen m.m. (dir. 1999:10) enligt sinadirektiv skall ta upp frågan har utskottet vidaremarkerat att det är viktigt att rättsfrågan ochproblematiken penetreras och att EG-perspektivetbeaktas i utredningsarbetet. Utskottet vidhåller sinuppfattning i denna fråga men finner på samma sättsom tidigare att något uttalande av inteär påkallat. Utskottet avstyrker därför motionSk765.Ideella föreningars second hand-försäljningi välgörande syfteGällande bestämmelserAv 4 kap. 8 § ML framgår att allmännyttiga ideellaföreningar är befriade från mervärdesskatt ominkomsten är befriad från inkomstskatt. Av RSV:sinformation framgår vidare att en sådan föreninginte skall ta ut mervärdesskatt vid försäljning avvaror, om försäljningen har ett naturligt sambandmed den allmännyttiga verksamheten ellerhuvudsakligen syftar till att ge service till demsom deltar i den allmännyttiga verksamheten eller avhävd har utnyttjats som finansieringskälla förideellt arbete.Ideella föreningar som inte är allmännyttiga ochsom bedriver näringsverksamhet skall betalamervärdesskatt för skattepliktig omsättning av varoroch tjänster. Det är således ingen skillnad mellandessa föreningar och andra näringsidkare.MotionenI motion Sk325 (yrkande 18) återkommer . (kd) med en begäran om ett tillkännagivande omatt second hand-försäljning som bedrivs av ideellaföreningar och där överskottet används tillvälgörande ändamål bör befrias från mervärdesskatt.Utskottets ställningstagandeDen tidigare omnämnda översynenav reglerna om skattskyldighet imervärdesskattelagen m.m. (dir. 1999:10) har enligtutredningsdirektiven bl.a. till syfte att se övergrundläggande begrepp i mervärdesskattelagen somreglerar frågor om skattskyldighet och yrkesmässigverksamhet för att åstadkomma en bättreharmonisering till EG:s gemensamma regler ommervärdesskatt. Utredaren skall vidare särskiltanalysera hur mervärdesskattelagens bestämmelser omundantag från skattskyldighet för ideellaföreningars verksamhet överensstämmer meddirektivets verksamhetsinriktade undantag frånskatteplikt för organisationer utan vinstintressesamt hur nuvarande svenska regler påverkarkonkurrensneutraliteten i allmänhet och särskilt iförhållande till små och medelstora företag. Medhänsyn till detta utredningsarbete anser utskottetatt ett ställningstagande till sådana förändringar imervärdesskattesystemet som motionärerna förespråkarbör anstå till dess att resultatet av översynenföreligger. Utskottet avstyrker således motion Sk325yrkande 18.TjänstesektornGällande bestämmelserGenom rådets direktiv /85/EG har demedlemsstater som så önskar tillåtits att ta utlägre mervärdesskatt på två, eller iundantagsfall tre, arbetskraftsintensivatjänsteklasser. Den typ av tjänster som kan komma ifråga för mervärdesskattesänkning är småreparationer(cyklar, skor, läderartiklar, kläder och linne),ombyggnads- och renoveringsarbeten i privatabostäder, fönsterputsning, städning i privatabostäder, tjänster i hemmet och hårfrisering.Underrättelse om önskemål att införa reduceradskattesats skulle dock ha tillställts kommissionenföre . Det är inte möjligt attefter detta datum inkomma med en ansökan. Sverigehar inte anmält något sådant önskemål.MotionernaI motionerna Sk826 (yrkande 4) av . (m) och A820 (yrkande 5) av Ulla-BrittHagström och (båda kd) hemställsatt regeringen ansöker hos EU om att delta iförsöket med lägre mervärdesskatt på vissa tjänster.Syftet är att gynna tjänstesektorns expansion, och iden sistnämnda motionen framhålls särskilt attkvinnorna skulle få ökade möjligheter att få arbete.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att underrättelse om önskemål att införareducerad skattesats skulle ha tillställtskommissionen före och att detinte är möjligt att efter detta datum inkomma med enansökan. har inte anmält något sådantönskemål och är det således . Frågan äralltså inte längre aktuell, och utskottet avstyrkerdärför motionerna Sk826 yrkande 4 och A820 yrkande5. beträffande turistnäringen,serveringstjänster, m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Sk616 yrkande 2,1999/2000:Sk632, 1999/2000:Sk646,1999/2000:Sk647, 1999/2000:Sk648, 1999/2000:Sk670 yrkande 1 och1999/2000:Sk720,res. 1 (m)res. 2 (kd)2. beträffande böckeratt avslår motionerna 1999/2000:Sk325 yrkande 20 idenna del, 1999/2000:Sk633, 1999/2000:Sk657,1999/2000:Sk664, 1999/2000:Sk665,1999/2000:Sk701 yrkande 1, 1999/2000:Sk741yrkande 1, 1999/2000:Kr313 yrkandena 19 och 20samt 1999/2000:Kr314 yrkande 4,res. 3 (m, kd, fp)3. beträffande elektronisk handelatt avslår motionerna 1999/2000:Sk701 yrkande 2,1999/2000:Sk741 yrkande 2 och 1999/2000:T717yrkande 19,4. beträffande försäljning av konst påkonstgallerier m.m.att avslår motion 1999/2000:Sk615,5. beträffande alternativ sjukvård m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Sk649 yrkandena 1och 2, 1999/2000:Sk693 yrkandena 1 och 3 samt1999/2000:So486 yrkande 5,6. beträffande körkortsutbildningatt avslår motionerna 1999/2000:T409 yrkande 1 och1999/2000:T462 yrkande 1,res. 4 (kd)7. beträffande ingående mervärdesskatt ivissa skattefria verksamheteratt avslår motionerna 1999/2000:Sk659,1999/2000:Kr509 yrkande 15 och 1999/2000:Ub313yrkande 3,res. 5 (m)8. beträffande personalköp av pcatt avslår motion 1999/2000:Sk658,9. beträffande köp av utländska spelareoch andra idrottsutövareatt avslår motion 1999/2000:Sk765,10. beträffande ideella föreningars secondhand-försäljning i välgörande syfteatt avslår motion 1999/2000:Sk325 yrkande 18,11. beträffande tjänstesektornatt avslår motionerna 1999/2000:Sk826 yrkande 4och 1999/2000:A820 yrkande 5.Stockholm den 22 februari 2000På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), CarlFredrik (), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), de (), (), (), (), (), (), (), ClaesStockhaus (v), () och ().