bet · GO01MJU3 · 2000-11-09 00:00:00 — Den skulle utgåfrån myndigheternas redovisningar av de uppdrag omdelmål och åtgärder som aviseras i propositionensamt förändringar i samhällsutvecklingen ochkunskapsutvecklingen under utredningstiden.Regeringen utfärdade den 11 november 1999tilläggsdirektiv till kommittén (dir. 1999:96).Enligt tilläggsdirektivet skulle kommittén dessutomlämna förslag till system för uppföljning ochrevidering av delmål och åtgärdsstrategier.Kommittén skulle också studera det pågåenderegionala och lokala miljömålsarbetet och redovisabehovet av ytterligare åtgärder på området.Kommitténs samlade arbete redovisades islutbetänkande Framtidens miljö - allasvårt ansvar (SOU 2000:52). Betänkandet bereds förnärvarande av regeringen, som har aviserat enmiljöpolitisk proposition innefattande bl.a. deolika delmålen för de nationella miljökvalitetsmålenunder slutet av år 2000.I april 2000 presenterade (M1998:06) - som fått i uppdrag att lägga förslagtill en samlad svensk strategi och ettåtgärdsprogram på grundval av resultaten vidklimatkonventionens tredje partsmöte i ,ansvar för EU:s gemensamma åtagande och medutgångspunkt i klimat- ochenergipolitiska beslut - sitt betänkande Förslagtill svensk klimatstrategi (SOU 2000:23). Samtidigtpresenterade Utredningen om möjligheterna attutnyttja Kyotoprotokollets flexibla mekanismer iSverige (N 1999:05) sitt betänkande Handla för attuppnå klimatmål (SOU 2000:45). Dessa betänkanden ärockså föremål för beredning inom Regeringskansliet.MotionernaMålen för ekologisk hållbarhetCenterpartiet anser i motion MJ718 (c) yrkande 1 attbarnperspektivet bör synliggöras i miljöarbetet påalla nivåer. Bland annat bör detta ske i arbetet medmiljökvalitetsmålen och Agenda 21.Enligt motion N390 (mp) yrkande 2 behöver de femtonmiljömålen kompletteras med fyra systemvillkor:Naturen bör inte utsättas för systematiskkoncentrationsökning av ämnen från berggrunden (1)eller från samhällets produktion (2). Den bör inteutsättas för systematisk undanträngning genomöveruttag eller manipulation (3). Slutligen börhushållningen med resurser vara så effektiv ochrättvis att mänskliga behov tillgodoses överallt(4).Arbetet med framtagande av realistiska delmål ärenligt motion MJ736 (m) framtidsinriktat. Enligtmotionen är det olyckligt om arbetet bedrivs underalltför stor tidspress, varför Miljömålskommitténsarbete bör förlängas (yrkande 1).Den offentliga sektorn och miljöarbetetEnligt motion MJ703 (m) bör staten ta ett merheltäckande ansvar för de enskilda kommunernasarbetssituation. Detta innebär enligt motionen attdet bör införas långtgående krav på samordning avföreskrifter och allmänna råd och att det börutredas om det är möjligt att låta ackrediteradeorganisationer sköta vissa kontroller. Moderatasamlingspartiet anser dessutom i motion MJ736 (m)yrkande 2 att förvaltningen och skötseln av natureni ökad utsträckning bör privatiseras. Naturvårdandeuppgifter bör läggas ut på entreprenad ochäganderätten till vattenresurser bli tydligare.Dessutom bör möjligheten att lösa miljökonfliktergenom juridiska processer öka och miljöbesluten börgrundas på generella regler i syfte att minskariskerna för godtycke och konkurrenssnedvridning.Enligt motionen bör statens uppgifter dessutomrenodlas så att de framför allt handlar om att fåmiljöarbetet att fungera så effektivt som möjligt.Staten skall därför inte i detalj styra det sätt påvilket ett miljömål skall uppnås utan detta skallgöras inom respektive näring. I motionen betonasockså den ekonomiska tillväxtens avgörande betydelseför en god miljö; den fria marknaden bör vara endrivkraft i miljöarbetet. Slutligen framförs åsiktenatt på ett mer aktivt och konsekvent sättbör driva de gränsöverskridande miljöfrågorna inombl.a. FN och EU.I motion MJ752 (v) ställs krav på attNaturvårdsverkets strategiska roll imiljöomställningen tydligare skall framgå avverksinstruktionen. bör enligtmotionärerna renodlas som miljöorgan (yrkande 2).Ekonomiska styrmedelSverige behöver på ett bättre sätt göra en samladmätning av ekonomi- och miljöutvecklingen enligtmotion U504 (kd) yrkande 3. Därför bör enligtmotionen ,och få utökaderesurser för att snabbare ta fram användbara mått,såsom en miljöjusterad nettonationalprodukt.Enligt i motion MJ807 (mp) bör Sverigeutarbeta en strategi för faktor 10 (yrkande 9). Imotionen hävdas också att för att uppnå ett rättvistmiljöutrymme krävs att ett ekologiskt tänkandeintegreras i de ekonomiska modellerna och attSverige omprövar gamla värderingar och lösningar(yrkande 10). Motionärerna till motion MJ36 (c)yrkande 7 anser att regeringen i sitt arbete med attta fram strategier för ett ekologiskt hållbartnäringsliv tillsammans med Miljövårdsberedningen idialogen med näringslivet bör driva på och uppmuntrafaktor 4- och faktor 10-tänkande.Enligt motion MJ801 (s) måste arbetet med enhållbar utveckling gå hand i hand med arbetet för enrättvis fördelning även internationellt sett.Förutom kunskapen om vad den enskilde kan åstadkommaskall även ekonomiska styrmedel gynna miljötekniken.Kunskap och delaktighetI motion MJ734 (s) yrkande 1 efterfrågas enlandsomfattande kampanj på temat med som huvudman. Eninformationskampanj angående alternativaenergikällor och energiutvinning från avfall m.m.bör enligt motion MJ243 (s) startas.Enligt motion MJ752 (v) yrkande 3 saknar mångakommuner ett centralt grepp i Agenda 21-arbetet frånregering och riksdag, och motionärerna anser att detpågående miljömålsarbetet kan vara en möjlighet attskapa ett handlingsprogram - en nationell Agenda 21.Handel med utsläppsrätterEnligt motion MJ736 (m) yrkande 3 utgör handel medutsläppsrätter ett kostnadseffektivt miljöverktyg. Imotion MJ747 (m) hävdas att det vore effektivt attbryta ner ett svenskt utsläppstak (bubbla) tillregionala bubblor. Modellen borde enligt motionäreninledningsvis prövas i . I motion MJ751 (fp)framförs åsikten om en försöksverksamhet med handelmed utsläppsrätter.Utskottets övervägandenMålen för ekologisk hållbarhetDen i motion MJ718 (c) yrkande 1 efterfrågadestrategin att särskilt beakta barnperspektivet imiljöarbetet omfattas av det övergripande målet förmiljöpolitiken att skydda människors hälsa. Attfrämja en god hälsa innebär att det i livsmiljöernaskapas förutsättningar för att vi skall uppnåfysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande. Sverigehar en lång tradition av en hög nivå på hälsoskyddoch förebyggande hälsoarbete i samhället.Miljömålskommittén anför i sitt betänkandeFramtidens miljö - allas vårt ansvar (SOU 2000:52s. 104 f.) bl.a. att (SOU1996:124) är förslag till ett sådanthandlingsprogram mot hälsorisker i miljön som WHO:smedlemsländer åtagit sig att upprätta i enlighet medDeclaration on Action on Environment and Health inEurope (1994). Kommittén betonar särskilt attMiljöhälsoutredningen skall beaktas vidgenomförandet av miljömålen. att i Declaration of the Third MinisterialConference on Environment and Health (1999)preciseras åtgärder inom särskilt prioriteradeområden såsom bl.a. barns hälsa. att miljökvalitetsmålen utgårfrån att hela befolkningen, dvs. också känsligagrupper som bl.a. barn, skall skyddas mot negativpåverkan. betänkande bereds förnärvarande inom . Motionen bör iavvaktan på regeringens förslag angående demiljöpolitiska delmålen inte föranleda någon åtgärdfrån sida.Som en del i definitionen av ekologisk hållbarhetingår bl.a. kravet på att material- ochenergianvändningen effektiviseras och de nationellamiljökvalitetsmålen behandlar också sådana frågorsom undanträngning och genmodifiering som tas upp imotion N390 (mp) yrkande 2. Miljökvalitetsmålen Ettrikt odlingslandskap och Levande skogar anger såsomexempel härpå att främmande arter och genetisktmodifierade organismer som kan hota den biologiskamångfalden inte skall introduceras (prop.1997/98:145 s. 36 ff. och 120). Miljömålskommitténhar i sitt betänkande lämnat förslag till en raddel- och etappmål som tar sikte just på de frågormotionen behandlar. Som utgångspunkt för arbetet harlegat att grundläggande värden som bl.a. människorshälsa, den biologiska mångfalden och naturmiljön,ekosystemets långsiktiga produktionsförmåga och engod hushållning med naturresurser skall tillgodoses(s. 101). Motionen bör i avvaktan på regeringenskommande förslag angående de miljöpolitiska delmåleninte föranleda någon har lämnat sitt betänkande ochnär det gäller det fortsatta arbetet uppmanarkommittén till en dialog mellan myndigheter ochandra berörda för en fortsatt samverkan imiljöfrågorna. Kommittén lämnar dessutom förslag påen rad kompletterande utredningar. Utskottetavstyrker motion MJ736 (m) yrkande 1.Den offentliga sektorn och miljöarbetetGenom har länsstyrelserna fått en förstärkt rollsom regionala tillsynsmyndigheter i miljöhänseende.Enligt skrivelsen Hållbara (skr.1999/2000:13 s. 63) pågår inom Finansdepartementetarbete med att verka för en helhetssyn isamhällsplaneringen genom att utveckla samordningen.Länsstyrelserna har som ett led häri fått i uppdragatt samordna anpassningen av miljökvalitetsmål ochsektorsmål i sina län och att verka för att målenfår genomslag i den lokala och regionala samhälls-planeringen. Målen skall inarbetas i STRAM,länsstyrelsernas strategier för regional miljö.Länsstyrelserna skall enligt skrivelsen dessutomfortlöpande ansvara för och samordna uppföljningenav miljökvalitetsmålen på regional nivå samt stödjakommunerna med underlag för att formulera lokala måloch åtgärdsprogram. Arbetet sker i samverkan mellancentrala verk, regionala myndigheter, kommuner,m.fl. Mot bakgrund av det anförda anser utskottetatt motion MJ703 (m) till sitt syfte får anses ihuvudsak tillgodosedd. Motionen bör därför lämnasutan åtgärd.Utskottet kan i stor utsträckning instämma i desynpunkter som framförs i motion MJ736 (m) yrkande 2om ett spritt ägande och ett personligtansvarstagande för naturvården. I ett läge därstatens resurser för naturvård är begränsade är detviktigt att utnyttja de insatser som kan göras avenskilda markägare och företagare, liksom av ideellaorganisationer. Detta överensstämmer med denhållning utskottet tidigare intagit till motioner avliknande innebörd (bet. 1997/98:JoU26 s. 42 f.). Detbör i sammanhanget dessutom framhållas att genommiljöbalken får det juridiska ansvaret förmiljöfrågor anses ha gjorts tydligare, bl.a. genomatt möjligheten att lösa konflikter genom juridiskaprocesser ökat. I enlighet med vad som närmareutvecklas i avsnittet om miljöarbetet inom EU harregeringen i om EU (skr. 1999/2000:60)redovisat miljöengagemang därstädes.Sverige har i detta sammanhang varit pådrivande, ochutskottet förutsätter att regeringen vid beredningenav betänkande beaktar vadkommittén anfört om vikten av det internationellaperspektivet i miljöarbetet. Utskottet anser attmotionen, såsom i huvudsak tillgodosedd, bör lämnasutan vidare åtgärd.Regeringen har till uppgift att utfärda instruktionför . I instruktionen (SFS 1988:518,omtryckt 1992:239, senast ändrad 1999:904)understryks bl.a. verkets samlande och pådrivanderoll i miljöarbetet. arbetar sedanden i en ny organisation, ochutskottet har tidigare instämt i att beslutet attinrätta en miljörättsavdelning och att geprojektarbetet en starkare ställning utgör viktigadelar i arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling(bet. 1998/99:MJU2 s. 13). För att samordna landetsolika tillsynsmyndigheter i miljöhänseende harregeringen dessutom från och med den 1 januari 1999inrättat ett Tillsyns- och föreskriftsråd vidNaturvårdsverket. Detta råd skall vara ettsamrådsorgan för myndigheternas arbete i frågor somrör tillsyn och föreskrifter enligt miljöbalken.Rådet består av företrädare för myndigheter som harcentralt ansvar för tillsynsvägledning enligtförordningen om tillsyn enligt ,generalläkaren samt av två företrädare förkommunerna respektive länsstyrelserna. Det har inomNaturvårdsverket inrättats ett kansli med uppgiftatt biträda rådet. Syftet med motion MJ752 (v)yrkande 2 får mot bakgrund av det anförda anses ihuvudsak tillgodosett.Ekonomiska styrmedelLångtidsutredningen har i sitt huvudbetänkande Enhållbar tillväxt (SOU 2000:7 s. 141 f.) föreslagiten metod för att mäta utvecklingens hållbarhet.Förslaget innebär en redovisning av en miljöjusteradnettonationalprodukt och bygger på ett samarbetemellan , och och syftar till att vidgaförståelsen för sambandet mellan ekonomi och miljögenom att miljöstatistik utformas så att den kanhänföras till olika verksamheter i enlighet mednationalräkenskapernas uppbyggnad och genom attekonomiska modeller utvidgas till att även inkluderavissa miljövariabler. Enligt vad utskottet inhämtatbereds inom arbete. Motion U504 (kd) yrkande 3 ärmed det anförda tillgodosedd.De krav på åtgärdsstrategier för en hållbarutveckling som efterlyses i motionerna MJ36 (c)yrkande 7, MJ801 (s) samt MJ807 (mp) yrkandena 9 och10 utgör sådana frågor som omfattas av riksdagensenhälliga beslut om redovisning och förslag frånregeringens sida angående de miljöpolitiskadelmålen. I sammanhanget bör emellertid tilläggasatt regeringen i sin årliga redovisning (HållbaraSverige - uppföljning och fortsatta åtgärder för enekologiskt hållbar utveckling, skr. 1998/99:5 ochHållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utveckling, skr. 1999/2000:13)lämnat utförliga redogörelser för arbetet med attföra mot en ekologisk hållbarhet, baserad påde åtgärdsprogram som angavs i regeringens skrivelseEkologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13, bet.1997/98:JoU11). Skrivelserna innehåller bl.a.värdefulla redovisningar av arbetet med de lokalainvesteringsprogrammen, liksom några av de initiativSverige har tagit internationellt med inriktningenatt vara en pådrivande kraft och ett föregångslandför en ekologiskt hållbar utveckling. Som framgår avskrivelsen Hållbara (skr. 1999/2000:13 s. bygger en ekologiskt hållbar utveckling på enhelhetssyn på samhällsutvecklingen, där hänsyn tillekologiska förutsättningar förenas med en godekonomisk, social och kulturell utveckling. Avbudgetpropositionen för (prop. 2000/01:1)framgår vidare att regeringen totalt avsätter 7,2miljarder kronor för i stöd tilllokala investeringsprogram med syfte att minskaenergiförbrukningen, oljeanvändningen och utsläpp imark och vatten. I propositionen presenterarregeringen dessutom en strategi för en successivtökad miljörelatering av skattesystemet. På grund avdet anförda och i avvaktan på regeringens förslagangående de miljöpolitiska delmålen bör motionernaMJ36 (c) yrkande 7, MJ801 (s) samt MJ807 (mp)yrkandena 9 och 10 inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.Kunskap och delaktighetI skrivelsen Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling (skr.1999/2000:13 s. 27 f.) anför regeringen att enförutsättning för att omställningsarbetet skall varaframgångsrikt är ett brett deltagande frånsamhällets alla aktörer varför det finns behov avett långsiktigt folkbildningsarbete i klassiskmening, där ökade kunskaper leder till engagemangoch förändring av både människors beteende ochsamhälleliga beslut. I skrivelsen framhålls ocksåatt folkbildningen, som genom sin verksamhet ävenkan nå ut till personer som inte söker sig tillformella utbildningsvägar, har stor betydelse.Enligt redovisningen har lämnat förslagtill nya programmål för gymnasieskolansutbildningar, och verket arbetar med en översyn avgällande kursplaner för utbildning i såvälgrundskolan som gymnasieskolan och därmed också förkommunal gymnasial vuxenutbildning, allt medavseende på bl.a. miljöfrågor. Ett särskilt stödlämnas tillkompetensutveckling av lärare i bl.a. miljökunskap.Utskottet föreslår att motionerna MJ243 (s) ochMJ734 (s) yrkande 1 med det anförda lämnas utanytterligare åtgärd.Regeringen tillsatte en särskildutredare (1998:04) vars huvudsakligaarbetsuppgifter skulle vara att föra en aktiv dialogom Agenda 21-arbetet med lokala Agenda 21-kommittéer, företag och andra lokala aktörer, spridaerfarenheter och information om metoder ocharbetssätt bl. a. genom ett forum för ekologiskomställning, förmedla förslag till förändringar tillde myndigheter som ansvarar för den nationellasamordningen av . Delrapport skulle halämnats . Emellertid tillkallades i juni2000 en nationalkommitté för att ytterligareförankra, samordna och utveckla arbetet med Sverigesåtaganden inom och Habitatagendan.Uppdraget innebär att nationalkommittén övertarsamordnarens uppgifter. skallsamordna det svenska arbetet med dels ochhållbar utveckling, dels de åtaganden som ryms inomHabitatagendan. I uppdraget ingår att lämna underlagtill redovisningen vid FN:s uppföljningsmöten omHabitatagendan och om . Iuppdraget ingår också att följa och stimulera detfortsatta Habitat- och Agenda 21-arbetet och därvidpå lämpligt sätt samarbeta med berörda myndigheter,kommuner, ideella organisationer och mednäringslivet. Vidare ingår att ta del av relevantadelar av de lokala investeringsprogrammen, de lokalautvecklingsavtalen, de regionala tillväxtavtalensamt arbetet inom för -Baltic 21 och av det arbete inom EU som rör hållbarstadsutveckling. Därutöver skall biståndets roll förhållbar utveckling tas i beaktande. Kommitténlämnade till regeringen enlägesredovisning av sin arbetsplanering. Slutligenskall en samlad slutrapport med förslag ochriktlinjer för fortsatt arbete lämnas senast den 1oktober 2002. Utskottet anser att motion MJ752 (v)yrkande 3 i avvaktan på arbetebör lämnas utan vidare åtgärd.Handel med utsläppsrätterSverige godkände den ramkonvention omklimatförändringar som undertecknades under om utveckling och miljö i (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19,rskr. 1992/93:361). Vid den tredje partskonferenseni Kyoto antogs ett protokoll med enöverenskommelse om industriländernas utsläpp avväxthusgaser , det s.k.Kyotoprotokollet. Detta innehåller tre mekanismersom innebär att länder kan göra investeringarutomlands och under vissa omständigheter få räknasig utsläppsreduktionerna till godo. En av dessamekanismer är handel med utsläppsrätter. Frågor omutformningen och omfattningen av dessa mekanismerbehandlades vid klimatkonventionens fjärde partsmötei . Den avregeringen tillsatta utredningen om möjligheternaatt utnyttja Kyotoprotokollets flexibla mekanismerlade fram sitt slutbetänkande , Handlaför att uppnå klimatmål (SOU 2000:45). Utredarenföreslår att genast bör inleda förberedelserför att utveckla ett handelssystem med andra länderinom EU, ansökarländer och EES-länder. Systemet ärtänkt att starta dvs. före Kyotoproto-kollets första åtagandeperiod (s. 23 f.). Sedan EUpresenterat en grönbok om handel med utsläppsrätterför växthusgaser inom EU (KOM (00) 87), vars avsiktär att inleda en diskussion om handeln medutsläppsrätter, fick utredningen uppdrag att ävenanalysera denna grönbok (dir. 2000:22). Den i maj1998 tillkallade anför i sittslutbetänkande Förslag till svensk klimatstrategi(SOU 2000:23 s. 77 och 79) att inom EU skallvara pådrivande för att en europeisk handel med ut-släppsrätter för växthusgaser skall införas i ettsuccessivt allt vidare tillämpningsområde vad gällerutsläppskällor och att ett system skall kunnainföras tidigare än . att ett nationellt system för handel börutredas för att användas om ett EU-system dröjer.Betänkandena bereds inomRegeringskansliet och utskottet anser att motionernaMJ736 (m) yrkande 3, MJ747 (m) och MJ751 (fp) iavvaktan på resultatet härav inte bör föranledanågot uttalande i själva sakfrågan.Vatten- och luftvårdMotionernaI motion MJ254 (kd) yrkande 10 tas upp olikaaspekter på miljösituationen i Östersjön.Motionärerna förordar utökat internationelltsamarbete, skärpt lagstiftning, samordning avavfallssystemen vid hamnarna, stärkt kustbevakningm.m. Liknande frågor tas upp i motion MJ255 (fp) därman förordar ökade resurser för att minskaoljeutsläppen i och en långsiktig plan förminskade utsläpp av miljöföroreningar i Östersjönoch bevarandet av den biologiska mångfalden. Arbetetför att minska utsläppen till sjöar och vattendrag iallmänhet bör intensifieras (yrkandena 10-12).I motion MJ405 (m) yrkande 1 uppmärksammasproblemen med övergödning i bl.a. . Detinternationella samarbetet bör intensifieras, ochdet är särskilt viktigt att få med de fornaöstländerna i EU-arbetet. I motion MJ736 (m) yrkande5 framförs i en omfattande motivtext synpunkter påproblemen med försurning och övergödning ochföreslås åtgärder inom ett flertal sektorer somt.ex. minskad användning av fossila bränslen inomenergisektorn, minskade utsläpp frånkommunikationssektorn, minskad kvävetillförsel frånmark och reningsverk, köp- och säljbarautsläppsrätter, anläggning av våtmarker, ökadskogskalkning m.m. I motion MJ709 (m) förordasenhetliga regler för miljöstationer förfritidsbåtar. I motion MJ786 (s) föreslås åtgärderför en förbättrad vattenkvalitet i våra skärgårdar.Enligt motion MJ800 (c) bör det tillsättas ettNordsjöråd med uppgift att utarbeta en samladmiljöpolitik för Nordsjön.I motionerna MJ721 (mp) och MJ753 (mp) yrkande 10anförs att ett nytt västerhavsprojekt i nordisk regiär nödvändigt. Regeringen bör ta till sig forskarnasresultat och öka satsningen på att rädda de marinaekosystemen. Enligt motion MJ768 (m) är detnödvändigt med en fortsatt och högkvalitativmiljöövervakning av västerhavet.Enligt motion MJ773 (v) bör regeringen utredafrågan om att inrätta ett statligt verk somtillhandahåller en fiskeflotta för restaurering avinsjöar.Frågan om de norska och danska provborrningarnaefter olja i och tas upp imotionerna MJ722 (mp), MJ756 (s) och MJ796 (c).Motionerna innebär i huvudsak att den svenskaregeringen bör agera för att stoppaprovborrningarna.Tillgångarna på dricksvatten och grundvattenbehandlas i motion MJ770 (s). Motionärernaefterlyser skärpta krav på dricksvattenkvalitet sombl.a. syftar till att spara grusförekomster somvattenmagasin. Vid beräkning av möjligagrustillgångar bör tillgången på grundvattenbeaktas. Liknande frågor tas upp i motion MJ727 (kd)yrkandena 2 och 3. Motionärerna anser attgrushushållningsplaner bör upprättas och att landetsvattentillgångar bör kartläggas. Kartläggningen börredovisa kommunernas nuvarande och framtida behov avvattenförsörjning.Ett övergripande klimatpolitiskt handlingsprogramförordas i motion MJ254 (kd) yrkande 1. Enligtyrkande 2 bör ett sekretariat för klimatfrågorupprättas. Regeringen bör redovisaförhandlingarna om det s.k. takdirektivet och verkaför så låga utsläppsnivåer som möjligt (yrkande 3).I motion MJ736 (m) yrkande 6 anförs kritiskasynpunkter angående agerande iklimatarbetet. Det behövs enligt motionen en mergenomtänkt svensk politik i klimatfrågorna. Liknandesynpunkter framförs i motion N228 (m) yrkande 17.Enligt motion MJ739 (v) bör regeringen utvecklasamarbetet med kommunerna i klimatpolitiken.Kommunernas klimatarbete skall vara en viktig del iden nationella strategin. De hinder som finns förkommunernas klimatarbete bör undanröjas.I motion MJ807 (mp) anförs att bör agerakraftfullt för att minska bidraget tillväxthuseffekten i fråga om utsläppen av koldioxid,metan och dikväveoxid. bör avge konkretaförslag om hur utsläppen av klimatpåverkande gaserkan minska (yrkandena 1 och 2).I motion MJ719 (s) föreslås ett tillkännagivandeangående förbud mot halmbränning.I motion So226 (fp) yrkande 8 understryks itämligen allmänna ordalag att en fortsatt utvecklingav bilarnas avgasreningssystem och övergång tillrenare drivmedel är av betydelse för den framtidahälsoutvecklingen.Utskottets övervägandenUtskottet har i det föregående redovisat riksdagensbeslut angående de miljöpolitiska målen och delmålenenligt betänkande 1998/99:MJU6. Enligt utskottetsmening omfattas huvuddelen av motionerna om vatten-och luftvård av enhälliga beslut angåendeförslag och redovisning från regeringens sidabeträffande delmålen. Dessa motioner bör därförinte nu föranleda något ställningstagande avriksdagen i själva sakfrågan. I övrigt föranledermotionerna följande kommentarer.Frågor om miljösituationen i våra hav, sjöar ochvattendrag omfattas i första hand av de fyranationella miljökvalitetsmålen Ingen övergödning,Grundvatten av god kvalitet, Levande sjöar ochvattendrag och Hav i balans samt levande kust ochskärgård.