bet · GN01SfU11 · 2000-03-30 00:00:00 — I FN:s konven-tion om flyktingars rättsliga ställning (Genèvekonven-tionen) avses med uttrycket flykting den som till följd av händelser sominträffat före och i anledning av välgrundad fruktan förförföljelse på grund av sin ras, religion, nationalitet, tillhörighet till visssamhällsgrupp eller politisk åskådning befinner sig utanför det land han ärmedborgare i samt är ur stånd att eller på grund av sådan fruktan, som nysssagts, inte önskar att begagna sig av sagda lands skydd. Motsvarande gällerden som, utan att vara medborgare i något land, till följd av händelser somförut sagts befinner sig utanför det land vari han tidigare haft sin vanligavistelseort samt är ur stånd att återvända dit eller på grund av sådan fruktan,som sagts, inte önskar återvända dit. har senarekompletterats med protokoll angående flyktingars rättsliga ställning.Genom detta protokoll förpliktade sig anslutande stater att tillämpa konven-tionens flyktingbestämmelser utan begränsning till händelser före år 1951eller i Europa.Afrikanska stater har en egen konvention om flyktingar (). Konventionen som antogs , har en betydligt vidareflyktingdefinition. Den omfattar också personer som på grund av yttre ag-gression, ockupation, utländsk dominans eller händelser som allvarligt störden allmänna ordningen i del av eller hela det land i vilket han har sitt ur-sprung eller är medborgare tvingas lämna sin vanliga bostad för att sökatillflykt på en annan plats utanför sagda land. För del har ettsnarlikt flyktingbegrepp accepterats i den s.k. Cartagenadeklarationen från år1984. Såvitt gäller har med stöd av förstaasylländer i godtagit en bestämmelse om att alla asylsökande, ivart fall temporärt, skall tas emot av första asylländerna och att tvångsvisavlägsnande från dessa länder inte skall ske.OECD-staterna har inte accepterat en vidare flyktingdefinition än flykting-konventionens, men enligt skrivelsen har åtskilliga OECD-stater i sina natio-nella lagstiftningar infört bestämmelser om uppehållstillstånd som i vissaavseenden är generösare än flyktingkonventionens.I skrivelsen framhålls att det inom UNHCR pågår en utveckling av de in-ternationella normerna på flyktingområdet och att ett sjuttiotal konklusionerantagits av för internationellt skydd av flyk-tingar, bl.a. om kvinnor på flykt, flyktingbarn och familjeåterförening.Sveriges roll i det internationella migrations- och flyktingarbetetI skrivelsen anförs att arbetar aktivt i en rad internationella samman-hang för att bidra till varaktiga lösningar av såväl de problem som tvingarmänniskor att fly som av de konsekvenser som följer därav. Inom FN:s rambehandlas flyktingpolitiska frågor rörande såväl åtgärder för dem som tving-ats på flykt som insatser för att komma åt grundorsaker till flykt. De vikti-gaste organisationerna i detta arbete är UNHCR och UNRWA.UNHCR bistår drygt 20 miljoner människor. Mer än hälf-ten av dessa är flyktingar medan återstoden består av internflyktingar, åter-vändande samt övriga i behov av UNHCR:s bistånd. UNRWA bistår i dagdrygt 3 miljoner palestinska flyktingar. Av dessa befinner sig cirka en tredje-del i flyktingläger. Till skillnad från UNHCR har UNRWA inget direkt man-dat när det gäller flyktingarnas rättsliga skydd, men utövar en viss skydds-funktion genom sin närvaro i länderna.Förutom ovan nämnda organisationer samarbetar med en rad andraorganisationer såsom () ochOrganization for Economic Co-operation and Development ().MotionerI några motioner tas upp frågor som mer allmänt tar sikte på migrationspoli-tikens utgångspunkter.Margit m.fl. (m) begär i motion Sf616 yrkande 1 ett tillkännagi-vande om utgångspunkten för flyktingpolitiken. Flyktingar skall ha en själv-klar rätt att i finna en från förföljelse och annat förtryck.Sverige har internationella åtaganden att följa och respektera. Utöver deskyldigheter som har gentemot FN, UNHCR och genom andra bin-dande konventioner skall det också vara möjligt att få skydd på de ytterligaregrunder som finns fastlagda i utlänningslagen. Människor som är påflykt skall veta att följer de åligganden och skyldigheter som vi harförbundit oss att följa.I motion Sf604 av () begärs ett tillkännagivande om attframöver driva en flykting- och integrationspolitik som inte orsakar de storaproblem nuvarande politik skapat. Enligt motionären innebär den förda poli-tiken misslyckanden inom alla områden och för att avhjälpa det borde svens-ka politiker med avseende på flyktingpolitiken lyssna mer på medborgarnaoch mindre på intresseorganisationer och det i medierna ofta förekommandesjälvutnämnda tyckaretablissemanget och inse att våra resurser och vår kom-petens i ämnet är begränsade.I motion Sf628 yrkande 2 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om vikten av mänskliga rättigheter i världen och ,särskilt när det gäller att värna asylrätten och behandlingen av asylsökande.Ett motionsyrkande tar sikte på UNHCR:s funktioner.Helena och framhåller i motion Sf4 att kritik riktatsmot UNHCR:s framförhållning och för dess bristande förmåga att leva upptill sitt mandat som "lead agency" i samband med flyktingkatastrofen i Ko-sovo. Varken omfattning eller kompetens räckte enligt motionärerna inled-ningsvis till vare sig i eller . Detta missförhållande fickeffekt inte bara på UNHCR:s egna insatser utan också på den viktiga sam-ordningen gentemot mottagarländernas myndigheter och med övriga interna-tionella hjälporgan och frivilligorganisationer. UNHCR:s insatser vid Ko-sovokrisen ger enligt motionärerna anledning till en översyn av hur UNHCRfungerar och vilka förändringar liksom ytterligare resurser som kan erfordrasför att UNHCR bättre skall kunna fylla sin uppgift när det gäller att ge skyddåt flyktingar i större flyktingsituationer. I yrkande 2 begärs ett tillkännagi-vande om det anförda.Utskottets bedömningDen nuvarande svenska migrationspolitiken fastslogs av medanledning av regeringens förslag i proposition 1996/97:25 Svensk migra-tionspolitik i internationellt perspektiv. I propositionen angavs bl.a. att densvenska migrationspolitiken måste vara human, tydlig och konsekvent ochatt detta förutsätter en helhetssyn. I denna helhetssyn skall ingå respekten föde mänskliga rättigheterna, internationell och global samverkan, förebyggan-de insatser, aktiv migrationspolitik i EU och närområdet, förutsättningarna iSverige samt återvandringspolitik. I utskottets betänkande 1996/97:SfU5anfördes att en helhetssyn är av avgörande betydelse för en human migra-tionspolitik, och utskottet noterade särskilt att regeringen därvid betonatasylrätten som en viktig del. De angivna grunderna för den svenska migra-tionspolitiken och hur dessa närmare utvecklades i propositionen får ansestillgodose de uppfattningar som kommer till uttryck i motionerna Sf616yrkande 1 och Sf628 yrkande 2. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottetavstyrker också motion Sf604.Vad gäller UNHCR:s insatser vid flyktingkatastrofen i Kosovo så hadeUNHCR en nyckelroll som samordnare av såväl det humanitära biståndet tillflyktingarna som vid den senare evakueringen av flyktingar till tredje land. Idet inledande skedet av krigshandlingarna när flera hundratusen personerdrevs på flykt till närområdet, främst och , hadeUNHCR huvudansvaret för att administrera och erbjuda skydd, mat ochhälsovård till dem. I sammanhanget är värt att nämna att det rörde sig omnärmare 800 000 kosovoalbaner som än drevs påflykt till närområdet. Katastrofen ställde enligt skrivelsen UNHCR inför enav sina största utmaningar . Stora resurser krävdes, både finansiellaoch personella, för att ge skydd och stöd till flyktingarna, främst i grannlän-derna och sedan ansvara för det mycket snabba och stora återvändandet tillKosovo. Flyktingkommissarien har understrukit UNHCR:s globala mandatoch uttryckt oro för otillräcklig finansiering av andra flyktingkatastrofer. AtUNHCR har tillräckliga resurser och kan fungera tillfredsställande även vidkatastrofer av den omfattning som inträffade i Kosovo är intebara ett svenskt intresse utan av vikt för världssamfundet. Utskottet utgårfrån att , utöver att själv bidra i olika avseenden, i olika internatio-nella forum verkar för att UNHCR kan leva upp till sitt mandat.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion Sf4 yrkande 2.Migrationspolitiken i EU-samarbetetAllmänt om samarbetetSkrivelsenI skrivelsen anförs att samarbetet präglats av en rad nya inslag därförberedelserna inför Amsterdamfördragets ikraftträdande spelat en avgöran-de roll. Nytt i EU-samarbete är bl.a. en ökad tyngdpunkt på en integrerad,pelaröverskridande strategi med inriktning på situationen i vissa av de domi-nerande ursprungs- och transitländerna. Det arbetet inleddes med den s.k.Irakplanen och har sedan tagit sig uttryck i den upprättadehögnivågruppen för asyl- och migrationsfrågor, som bl.a. skall studera ettantal ursprungsländer. I övrigt har man arbetat vidare med frågor om Dub-linkonventionens tillämpning, färdigställande av Eurodac-systemet, förslagtill gemensamma bestämmelser om uppehållstillstånd för tredjelandsmed-borgare, återtagandeavtal, tillfälligt skydd för fördrivna, ansvarsfördelning,viseringspolitik m.m.MotionGudrun m.fl. (v) framhåller i motion Sf3 (yrkandena 1-3) att detsom har åstadkommits inom EU på området invandring och asyl iform av rekommendationer m.m inte utan vidare får läggas till grund för detkommande lagstiftningsarbetet eftersom det har en negativ och polisiär synpå invandring och bristande hänsyn till asylsökandes rättssäkerhet. De kom-mande rättsakterna får inte styras av principen om minsta gemensammanämnaren hos de olika medlemsstaterna, och det är väsentligt att både denationella parlamenten och aktivt deltar i processen. Enligtmotionärerna bör arbetet starta med en grundlig utvärdering av de olikaåtgärder som vidtagits. Utvärderingen får inte bara ta sikte på olika effekti-vitetskrav, utan respekten för mänskliga rättigheter och humanitära principerbör också få utgöra en central del av utvärderingen.Utskottets bedömningSåsom anförs i skrivelsen innebär Amsterdamfördragets ikraftträdande påområdet migrations- och asylpolitik betydande förändringar. Frågor om asyl,invandring och gränskontroller, vilka behandlats i den i allt väsentlimellanstatliga tredje pelaren, har förts över till en ny avdelning i första pelren och blir därmed en del av gemenskapsrätten. Avdelningen har rubrikenVisering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet för perso-ner. efter ikraftträdandet skall fri rörlighet för personer ha ge-nomförts. För att uppnå målen skall bl.a. viseringspolitiken harmoniserasytterligare, likaså asylpolitiken, där rådet exempelvis skall besluta om ge-mensamma miniminivåer vad gäller mottagande av asylsökande, bestäm-mande av flyktingskap samt minimiregler för handläggning av asylansök-ningar. Vidare skall rådet fatta beslut om ansvarsfördelning, invandringspo-litiken skall jämkas samman till högre grad av likformighet, frågor om kon-troll vid yttre gränser skall harmoniseras och inga personkontroller skallföretas vid inre gräns.Vid i godkändes en handlingsplanom hur man på bästa sätt skall genomföra bestämmelserna i om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. I handlingsplanenanges vilka bestämmelser i om fri rörlighet för perso-ner, asyl, invandring m.m. som bör genomföras först och inom vilka tidsra-mar. Genomförandetiden för de på detta sätt prioriterade områdena varierarmellan två och från fördragets ikraftträdande. För att uppnå målen ifördraget kommer kommissionen att attlägga fram ett antal olika förslag till rättsakter inom området.Vid ett särskilt möte i enades Europeiska rådetom politiska riktlinjer och prioriteringar som utgår från och vidareutvecklar1998 års Wienhandlingsplan. Tammerforsmötet utgör en stark politisk vil-jeyttring att EU skall utveckla en gemensam asyl- och migrationspolitik påhumanitetens och asylrättens grund.Utskottet vill understryka att konkreta förslag skall behandlas i sedvanligordning och för att beslut skall kunna fattas krävs enhällighet i rådet. AttSverige i det kommande arbetet hävdar traditionella svenska principer inomflyktingpolitiken såsom humanitet, respekt och att internationella åtagandenovillkorligen måste följas utgår utskottet från. Utskottet kommer i särskildaavsnitt nedan att behandla motionsyrkanden som rör olika delar av EU-samarbetet.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf3 yrkandena 1-3.AsylSkrivelsenRådet antog ett beslut om övervakning av de rättsakter somantagits på asylområdet. Övervakningen sker genom att medlemsländernabesvarar ett omfattande frågeformulär om hur de genomfört rättsakter i asyl-frågor. Arbetet med att sammanställa och analysera svaren har pågått underår 1998. Processen hade inte slutförts under första delen av 1999.I juni 1998 presenterade kommissionen ett förslag till beslut om tillfälligtskydd för fördrivna personer och ett förslag om solidaritet vid mottagandeoch vistelse av fördrivna personer som beviljats tillfälligt skydd. Förslagen äen revidering av det förslag om tillfälligt skydd som kommissionen presente-rade . Utifrån detta kunde dock inga större framgångar nås i förhand-lingarna mellan medlemsstaterna. Konceptet tillfälligt skydd, såsom detläggs fram i kommissionens förslag, är avsett att ses som ett komplement tillflyktingkonventionen. De två förslagen är enligt skrivelsen alltjämt föremålför förhandlingar, som kan förväntas bli långdragna.MotionerI motion Sf616 yrkande 4 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagi-vande om vikten av att EU-länderna solidariskt utvecklar metoder för att delsförebygga flyktingkatastrofer, dels, när sådana inträffar, hantera flykting-strömmarna så att de enskilda flyktingarna får det skydd och mottagande sombehövs samt att återvändande kan ske under effektiva och värdiga former.Holger m.fl. (kd) begär i motion U514 yrkande 14 ett tillkän-nagivande om en generösare och mer samordnad europeisk asylpolitik. Denfria rörligheten är enligt motionärerna en värdefull vinst av det europeiskasamarbetet men det får inte tas till intäkt för att stänga ute de asylsökande.Medlemsländerna måste solidariskt ta hand om flyktingströmmarna. Harmo-niserade minimiregler om asylprövning får aldrig användas som begränsningför de länder som önskar föra en mer generös flyktingpolitik. Även FannyRizell m.fl. (kd) anför i motion Sf639 att bäst kan verka för en gene-rös flyktingpolitik genom att samarbeta med andra stater. En gemensamflyktingpolitik inom EU får dock aldrig hindra från att föra en gene-rös nationell flyktingpolitik. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om detanförda. I yrkande 4 begär motionärerna ett tillkännagivande om att en ge-mensam strategi och fördelningsprincip bör utarbetas inom EU så att allamedlemsländer solidariskt delar på ansvaret och den ekonomiska bördan förstora flyktingströmmar.I motion Sf4 yrkande 3 av och () begärsett tillkännagivande om behovet av en gemensam och human europeiskflyktingpolitik. En samordning av medlemsstaternas minimiansvar på detflyktingpolitiska området är nödvändig, om åtminstone några länder skallkunna bedriva en mer generös flyktingpolitik.I motion Sf635 av m.fl. (s) anförs att avsikten med Amster-damfördraget när det gäller asyl- och invandrarfrågor är att en harmoniseringskall ske mellan EU-ländernas regelsystem i form av miniminormer. Enligtmotionärerna finns det starka skäl att nu närmare utreda hur svensk migra-tionspolitik kommer att påverkas av den gemensamma politiken i förstapelaren samt hur kan påverka denna. Motionärerna begär ett tillkän-nagivande om det anförda.Murad m.fl. (v) begär i motion Sf621 att inom EU måsteverka för att EU gör sitt yttersta för att leva upp till artikel 14 i FN:s dekltion om de mänskliga rättigheterna. I artikeln stadgas bl.a. att "har rätatt i andra länder söka och åtnjuta från förföljelse".Yvonne Ruwaida (mp) begär i motion U513 yrkandena 12 och 13 att enprioriterad fråga för skall vara att återföra asylpolitiken till nationnivå och att inom EU driva en politik som innebär att en mer restriktiv asyl-och invandringspolitik stoppas.I motion Sf3 av m.fl. (v) begärs tillkännagivanden i ettstort antal frågor som gäller asyl och skyddsbehov. Motionärerna anser attfrågor om flyktingkonventionen och ett kompletterande skydd utöver dennakonvention bör prioriteras i EU-samarbetet (yrkande 5).I yrkandena 18-20 anförs att uppgiften att definiera vem som är berättigadtill skydd enligt flyktingkonventionen är reserverad för UNHCR och förInternationella domstolen samt att när det gäller flyktingkon-ventionens tolkning angående förföljelse på grund av sexuell läggning ochgenusrelaterad förföljelse bör följas. Vidare anges att skall fåundersöka hur en kommande rättsakt om en harmoniserad tillämpning avflyktingkonventionen överensstämmer med internationell rätt. Enligt motio-närerna bör EU dels utveckla riktlinjer för genusfrågor i asylförfarandet, delsinföra gemensamma bestämmelser om beviskrav och bevisbörda (yrkandena36-37). I motionen anges också att protokollet om asyl för medborgare iEU:s medlemsstater utgör ett allvarligt hot mot den internationella asylrättenoch bör avlägsnas vid nästa fördragsrevision (yrkande 43). De listor översäkra ursprungsländer, som vissa EU-länder upprättat för att snabbhandläggaasylärenden, utgör ett hot mot rättssäkerheten och någon rättsakt om ettsådant system bör inte antas (yrkande 44). Vad gäller miniminormer förmottagandet av asylsökande i medlemsstaterna måste den asylsökande i ettkommande direktiv garanteras ett värdigt liv och regler som bl.a. ger rätt tillsjukvård, juridiskt biträde, rätt att arbeta m.m. (yrkandena 16 och 17).I motion Sf3 (yrkandena 21-25) redovisas hur en kompletterande skydds-regel utöver flyktingkonventionens bör regleras, vilka situationer den böromfatta, miniminormer för förfarandet samt vilka sociala, ekonomiska, kul-turella och medborgerliga rättigheter som de skyddade bör tillerkännas samtminiminormer för medlemsstaternas förfarande för att bevilja eller återkallaflyktingstatus. Det kommande direktivet om asylförfarandet bör på kort siktockså bli tillämpligt på alternativa nationella skyddsregler och på längre siktpå en gemensam kompletterande skyddsregel.I motion Sf3 tas i yrkandena 26-29 upp frågor om asylhanteringen. Hand-läggningstiderna i asylärenden bör förkortas men detta får inte gå ut överrättssäkerheten. Ett nytt rättsligt dokument bör upprättas som bl.a. garanterarrätten att överklaga till en oberoende domstol. Ett effektivt asylförfarande ärberoende av god kvalitet på det första beslutet.Motionärerna i motion Sf3 ser positivt på att den s.k. aktionsplanen angeratt särskild uppmärksamhet skall ägnas barnens situation (yrkandena 30-35).Varje stat måste fullt ut respektera både flyktingkonventionen och barnkon-ventionen när barn är berörda, och barnets bästa måste ligga till grund förasylförfarandet. Barns asylansökningar bör behandlas med förtur, och barnskall alltid ha rätt att höras i asylförfarandet av en ändamålsenligt utbildadhandläggare. Ett flyktingbarn skall ha samma sociala ekonomiska, kulturellaoch medborgerliga rättigheter som de barn som är bosatta i värdlandet. Sär-skilda omsorger måste i mottagandet ägnas de barn som kommer utan åtföl-jande vuxen.Bestämmelser om tillfälligt skydd (yrkandena 38-40) bör enligt vad somanförs i motion Sf3 bara komma i fråga som ett administrativt verktyg i ennödsituation där individuell bedömning av flyktingstatus inte är möjlig attomedelbart genomföra. Flyktingkonventionen måste respekteras och be-handlingen av den som fått ett tillfälligt skydd bör i så liten omfattning sommöjligt lämnas åt nationell lagstiftning.Ett system för ansvarsfördelning för flyktingmottagandet (yrkande 41-42)bör enligt vad som anges i motion Sf3 ta sikte på en solidarisk finansieringav mottagandet och bara om det är absolut nödvändigt för en fördelning somgäller personer. Ett sådant fördelningssystem måste respektera familjensenhet och får inte genomföras med tvångsmedel. EU borde vidare göra ettkollektivt åtagande att erbjuda årliga kvoter till UNHCR för överförande avflyktingar från andra delar av världen till medlemsstaterna.Utskottets bedömningDen nuvarande svenska migrationspolitiken fastslogs av medanledning av regeringens migrationspolitiska proposition. I propositionenangavs bl.a. att den svenska migrationspolitiken måste vara human, tydligoch konsekvent och att detta förutsätter en helhetssyn. I denna helhetssynskall ingå respekten för de mänskliga rättigheterna, internationell och globalsamverkan, förebyggande insatser, aktiv migrationspolitik i EU och närom-rådet, förutsättningarna i samt återvandringspolitik. I utskottets be-tänkande 1996/97:SfU5 anfördes att en helhetssyn är av avgörande betydelseför en human migrationspolitik, och utskottet noterade särskilt att regeringendärvid betonat asylrätten som en viktig del.I enlighet med vad som framhölls i den migrationspolitiska propositionenhar förutsättningarna minskat för och andra europeiska stater attdriva en annan migrationspolitik än den som förs av flertalet länder i regio-nen. EU-medlemskapet innebär inte någon grundläggande förändring i dettahänseende men medför att den nationella migrationspolitiken måste utformasi samverkan med EU och delvis som en del av dess politik. En utgångspunktför utformandet av EU:s framtida migrationspolitik är enligt regeringen attalla medlemsstater slutit upp kring och flyktingkonven-tionen. I propositionen angavs att harmoniseringen av tillämpningen av krite-rierna för att fastställa flyktingstatus är en förutsättning för en fortsatt hamonisering av medlemsstaternas flyktingpolitik och att vill medver-ka till att de vägledande principerna vidareutvecklas och förverkligas. Sveri-ge skall bl.a. verka för att asylpolitiken värnas och att respekt för andramänskliga rättigheter också utgör grunden i den framtida gemensamma poli-tiken. De viktigaste målsättningarna är enligt regeringen att undanröja orsa-kerna till flykt och påtvingad migration, att ge skydd till skyddsbehövande inärregionen eller på andra håll i världen, att åstadkomma en bättre ansvars-fördelning mellan länder och att finna effektivare åtgärder mot organisatö-rerna av illegal invandring.Såsom ovan nämnts skall fri rörlighet för personer ha genomförts efter ikraftträdandet av Amsterdamfördraget. För att uppnå målenskall asylpolitiken harmoniseras ytterligare, med bl.a. gemensamma minimi-nivåer vad gäller mottagande av asylsökande, bestämmande av flyktingskapsamt minimiregler för handläggning av asylansökningar. Vidare skall rådetfatta beslut om ansvarsfördelning. Enligt Wienhandlingsplanen skall målen ifördraget uppnås och kommissionen kommer under denstipulerade tidsperioden att lägga fram ett antal olika förslag till rättsakterinom området. Bland de prioriterade områdena kan nämnas att anta minimi-normer för asylprocedurer. Tammerforsmötet (se skr. 1999/2000:60)utgör en stark politisk viljeyttring att EU skall utveckla en gemensam asyl-och migrationspolitik på humanitetens och asylrättens grund. Ett gemensamteuropeiskt asylsystem skall upprättas, grundat på den absoluta respekten förGenèvekonventionen som skall tolkas på ett fullständigt och omfattande sätt.Här kan nämnas att kommissionen lade fram förslag tillrådsbeslut om bildandet av en europeisk flyktingfond, KOM(1999) 686.Avsikten med förslaget är att främja balansen mellan medlemsstaternasinsatser på asylområdet med hjälp av bestämmelser som gör det möjligt attfördela resurserna i förhållande till den börda som varje medlemsstat tar påsig. De medlemsstater som har den minst utvecklade infrastrukturen ochhjälpen för asylsökande och flyktingar skall också uppmuntras att komma ikapp de övriga.Här bör också påpekas att utskottet i yttrande 1997/98:SfU4y till utrikesut-skottet över proposition 1997/98:58 Amsterdamfördraget beträffande det s.k.asylprotokollet framhållit att alltid i internationella sammanhang lagtstor vikt vid att verka för en solidarisk ansvarsfördelning och för att stärkaflyktingars rättsliga skydd.