bet · GO01MJU2 · 2000-11-28 00:00:00 — Anslagsbehoven beräknastill respektive 5 000 000 kr.MotionenEnligt motion MJ243 (kd) måste nu likt andra EU-länder satsa ordentligt med nationella medel för attstötta svensk livsmedelsexport. Efter att först ha utökatanslaget inför innevarande år, om än otillräckligt, görsnu en neddragning av anslaget trots att åretsanslagsprognos visar på att medlen gott och väl kommer attförbrukas. Anslaget 43:16 bör därför ökas med 20 000 000kr i förhållande till regeringens förslag (yrkandena 8 och21 delvis).Utskottets övervägandenUtskottet ansluter sig till regeringens bedömning när detgäller medelsbehovet under anslaget 43:16 och tillstyrkerregeringens förslag. Därmed avstyrks motion MJ243 (kd)yrkandena 8 och 21 delvis. Det i motionen framfördayrkandet om en höjning av anslaget ryms inte inom den avriksdagen fastställda ramen för utgiftsområdet.43:17 Bidrag till vissa internationellaorganisationer m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget43:17.LandsbygdspolitikPropositionenOmfattningPolitikområdet omfattar verksamhet för en hållbarutveckling av landsbygden. Åtgärderna är i storutsträckning riktade till lantbruksföretag men också tillandra företag på landsbygden. Avgränsningen följer ihuvudsak rådets förordning (EG) nr 1257/99 av den 17 maj1999 om stöd till utveckling av landsbygden samt åtgärdersom syftar till att underlätta genomförandet av denna.Politikområdet omfattar också försöks- ochutvecklingsverksamhet inom ramen för de skilda nationellahandlingsprogrammen för jordbrukets miljöpåverkan.MålRegeringen föreslår att målet för politikområdet skallvara en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbarutveckling av landsbygden. Målet inbegriper en hållbarlivsmedelsproduktion med ökad miljöanpassning,sysselsättning, regional balans och uthållig tillväxt.Vidare skall jordbrukets natur- och kulturvärden värnassamt jordbrukets negativa miljöpåverkan minimeras i syfteatt bidra till att de nationella miljökvalitetsmålenuppnås inom en generation.Resultatbedömning m.m.När det gäller miljöfrågorna framhålls bl.a. ipropositionen att , ochRiksantikvarieämbetet, inom ramen för uppdraget att följaoch utvärdera miljöeffekterna av den gemensammajordbrukspolitiken, har visat att arealen hävdad betesmarksannolikt har ökat sedan EU-inträdet. Detta bidrar bådetill att bevara den biologiska mångfalden och det öppnaodlingslandskapet.Handlingsprogrammet för bekämpningsmedel syftar till atthälso- och miljöriskerna skall fortsätta att minska.Resultatet av handlingsprogrammet är attmiljö- och hälsoriskerna reducerats med 62 respektive (beräknat som miljö- respektive hälsoindex gånger försåldvolym bekämpningsmedel). har dock enviss ökning av miljöriskindikatortalen skett. Orsaken tillatt den försålda volymen ökat är främst en förändradgrödfördelning till följd av den gemensammajordbrukspolitiken samt en förändrad prisrelation mellanmekanisk och kemisk ogräsbekämpning. Det nuvarandehandlingsprogrammet för bekämpningsmedel löper ut år 2001.Ambitionen att halvera den mänskligt orsakadekvävebelastningen på havet från jordbruksmark mellan åren1985 och 1995 har inte nåtts. Belastningen beräknas haminskat med 1998. Däremot har en 20-procentigminskning av försäljningen av kväve i form avhandelsgödsel skett , vilketöverensstämmer med beslut. Ammoniakförlusternafrån jordbruket skall minska års nivå. Till år1998 var minskningen . Fosforeffektiviteten har ökatavsevärt - från till . Detav fastställda målet om ekologisk produktion på10 % av den totala åkerarealen är uppnått.När det gäller jordbrukets miljöersättningsprogramframhålls att erfarenheterna av det tidigaremiljöersättningsprogrammet har varit goda. För löpandeflerårsåtaganden enligt det tidigare miljöprogrammetgäller att dessa får fullföljas. En övergång mellan deolika programmen kommer att vara möjlig i de fall dettamedför en ökad miljönytta. Därigenom kan ävenadministrativa förenklingar uppnås. Anslutningen tillåtgärderna för att främja biologisk mångfald ochkulturmiljövärden har varit god. Arealmålen förersättningarna till slåtterängar och kulturmiljöer äruppnådda och flertalet betesmarker, motsvarande 385 000hektar eller av arealen, omfattas numera av någonav miljöersättningarna. Anslutningen tillmiljöersättningen för flerårig vallodling är god. Dettagäller även öppet odlingslandskap, den andra storaersättningsformen till vallproduktion. Inom båda dessaersättningsformer är anslutningen i förhållande tillarealmålet . Beträffande miljöanpassat jordbrukär anslutningen i förhållande till målet för demiljöersättningar som syftar till att minskaväxtnäringsförluster lägre än motsvarande siffror för ovannämnda ersättningar, men anslutningen ökar stadigt. Beslutom stöd till åtgärder inom ramen för olikastrukturfondsprogram och stödordningar för perioden1995-1999 motsvarar i stort sett de budgeterade beloppen.I arbetet med miljö- och landsbygdsprogrammet hartidigare erfarenheter av tillämpningen av motsvarandestöd och ersättningar tagits till vara. En integrationmellan olika åtgärder och delar i programmet hareftersträvats för att på ett samlat sätt åtgärdalandsbygdsspecifika problem och för att optimeraförutsättningarna för att lösa dessa. I linje med EU:sregler skall en halvtids- och slututvärdering avprogrammet genomföras. Miljöarbetet inom jordbruket harlänge bedrivits i nationella handlingsprogram vars syfteär att reducera jordbrukets negativa miljöpåverkan såvälsom för att förstärka dess positiva effekter. Ettsammanhållet arbete liksom kontinuerliga utvärderingar ochuppföljningar av detta är viktiga instrument imiljöarbetet. Miljö- och landsbygdsprogrammets olikaåtgärder för att miljöanpassa jordbruket utgör ett viktigtstyrmedel i detta arbete. Försöks- ochutvecklingsverksamhet inom de nationellahandlingsprogrammen bör utgöra ett viktigtkunskapsunderlag i arbetet med att kontinuerligt förbättraåtgärder liksom utgöra en bas för informationsspridningtill olika aktörer. Miljöersättningarna till jordbrukethar visat sig vara av stor betydelse för att uppnåmiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Därför harsådana miljöersättningar en betydande omfattning även inomdet nya miljö- och landsbygdsprogrammet.Den beräknade utgiftsutvecklingen avseende politikområdetLandsbygdspolitik är följande (i )-----------------------------------------------------------Utfall Anslag¹ Utgifts- Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag-----------------------------------------------------------1999 2000 2000 2001 2002 2003-----------------------------------------------------------3 575 3 871 4 568 3 755 3 784 3 883-----------------------------------------------------------1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget tillstatsbudgeten för i samband med den ekonomiskavårpropositionen.Utskottets övervägandenUtskottet föreslår att godkänner det föreslagnamålet för politikområdet Landsbygdspolitik. Utskottet haringen erinran mot regeringens resultatbedömningbeträffande verksamheten inom politikområdet.44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö ochstruktur och 44:2 Från EG-budgeten finansieradeåtgärder för landsbygdens miljö och strukturPropositionenAnslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och strukturanvänds i huvudsak för att finansiera strukturstöd ochmiljöersättningar med anknytning till jordbruket inklusivedet nationella stödet till jordbruket i norra om investeringsstöd till lantbrukare,startstöd till yngre jordbrukare, stöd till bearbetningoch saluföring av jordbruksprodukter, regionala stöd,kompensationsbidrag till jordbruk i bergsområden ochmindre gynnade områden, kompetensutveckling, miljöåtgärderi jord- och skogs-bruket, åtgärder som främjar anpassningoch utveckling av landsbygden m.m. återfinns numera irådets förordning (EG) nr 1257/99 om stöd till utvecklingav landsbygden. Rådsförordningen ersätter därmed niotidigare förordningar om struktur-, miljö- ochlandsbygdsåtgärder med anknytning till den gemensammajordbrukspolitiken. Nationella bestämmelser finns iförordningen (2000:577) om stöd för miljö- ochlandsbygdsutvecklingsåtgärder. Miljöåtgärder i jordbruketär det enda som förblir obligatoriskt för EU:smedlemsstater. Drygt hälften av kostnaderna förmiljöåtgärderna finansieras via EG-budgeten.Enligt anslutningsfördraget får lämna nationelltstöd för att upprätthålla produktionen i norra (stödområdena 1-3). Stöd kan lämnas för slaktsvin, suggor,getter, ägg, potatis, bär och grönsaker samt sompristillägg och transportstöd för mjölk. Stödet ärberäknat utifrån förutsättningen att den totala stödnivånföre EU-medlemskapet skall kunna upprätthållas.Jordbruksverket och länsstyrelserna bör i likhet medtidigare år inom ramen för anvisade medel få disponeraresurser för återkrav av ersättningar, implementeringen avAgenda 2000 och det nya landsbygdsprogrammet. Högst 45miljoner kronor får disponeras år 2001.Regeringen föreslår att anläggningsstöd för plantering avenergiskog skall kunna lämnas t.o.m. . Dessaåtgärder skall finansieras inom ramen för detta anslag.Högst får användas för ändamålet.Regeringen bedömer anslagsbehovet till 2 203 000 000 krför . Anslagsbehoven för åren 2002 och 2003beräknas till 2 respektive 2 223 000 000kr.Startstöd till yngre jordbrukare, stöd tillinvesteringar i jordbruksföretag, stöd till bearbetningoch saluföring av jordbruksprodukter samt miljöåtgärderoch åtgärder för landsbygdens utveckling är stödformer sombygger på fleråriga åtaganden. Detsamma gäller åtgärderinom ramen för strukturfondsprogrammen i mål 1 ochgemenskapsinitiativet LEADER+. Detta innebär att statenåtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte rymsinom ramen för redan anvisade anslagsmedel. Regeringen bördärför bemyndigas att i fråga om ramanslagetÅtgärder för landsbygdens miljö och struktur, besluta ombidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterpå högst 2 . Vid beräkningenhar beaktats tillgängligt anslagssparande.Anslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder förlandsbygdens miljö och struktur används i huvudsak för attfinansiera struktur- och miljöstöden med anknytning tilljordbruket och de regionala stöden till jordbruket i norraSverige. Till anslaget förs även Jordbruksfondensutvecklingssektions finansiering av mål 1- ochLEADER+programmen. Från anslaget utbetalas ävenersättningar för löpande åtaganden från den tidigareprogramperioden. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . För åren 2002 och 2003beräknas anslagsbehoven till 1 respektive 1557 951 000 kr.Startstöd till yngre jordbrukare, investeringsstöd, stödtill bearbetning och saluföring av jordbruksproduktersamt miljöersättningar och andra kom-pletterande åtgärderär stödformer som bygger på fleråriga åtaganden. Detsammagäller åtgärder inom ramen för strukturfondsprogrammen imål 1 och gemenskapsinitiativet LEADER+. Detta innebäratt staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser sominte ryms inom ramen för redan anvisade anslagsmedel.Regeringen bör därför bemyndigas att ifråga om ramanslaget Från EG-budgeten finansieradeåtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta ombidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterpå högst 3 . Vid beräkningenhar beaktats tillgängligt anslagssparande.MotionernaEnligt motion MJ233 (c) bör det maximala beloppet förstartstöd höjas till samma nivå som EG-förordningen anger(yrkande 24). Beträffande landsbygdsförordningen ochmiljöstödsprogrammen anför motionärerna att Sverigestilldelning av EG-medel innebär en förlust på ca 0,5miljarder kronor i utebliven EG-finansiering. Tillföljd härav finns det ett stort behov av ökad ekonomiskkompensation (yrkande 25). När det gäller kostnadsramarnaför EG-medfinansierade anslag framhålls i motion MJ243(kd) att dessa långsiktigt måste ligga på en nivå sominnebär att fullt ut använder de EG-anslag som ärmöjliga. Europeiska kommissionen har drastiskt skurit nedkommande miljö- och landsbygdsprogram, vilket drabbarsvensk lantbruksnäring hårt (yrkande 5). Behovet av stödtill mindre gynnade områden, startstöd till ungajordbrukare och nyetablerade bönder är fortfarande mycketstort. Vidare framhålls att det måste vara fel attavveckla det s.k. REKO-stödet om man vill höjamiljöambitionen inom hela jordbruksnäringen. Det bör ocksåi fortsättningen vara möjligt att lägga om delar avväxtodlingen till ekologisk produktion och/ellerbetesdrift utan att den övriga andelen påverkas. Man börknyta den ekologiska och betesdriften enbart tilldjurhållning. Den djurhållning som används i betesdriftenbör också kunna bestå av hästar. Vidare behövs ett stödför ekologisk odling i växthus och en särskild stödinsatsför att upprätthålla mjölkproduktionen i skogs- ochmellanbygd. Sammantaget bör ytterligare 530 miljonerkronor anvisas för att kompensera bortfallet. När detgäller Norrlandsstödet skulle en höjd intransport-ersättning sannolikt leda till ökad stabilitet ochframtidstro. Kostnaden för kadaverinsamlingen har hellerinte tidigare beräknats ingå i underlaget förmerkostnaderna i norra . Ytterligare 7 miljonerkronor bör anslås som ett extra Norrlandsstöd (yrkande 6).Sammanlagt föreslås att anslaget 44:1 tillförs ytterligare537 utöver regeringens förslag (yrkande 21delvis). Enligt motion MJ252 (c) erhöll en mycketdålig tilldelning av EG-resurser vilket innebär att viförlorade ca i utebliven EG-finansiering. Motionärerna avser att positivt medverka föratt hitta en lösning och tillför därför anslaget 44:1 560000 000 kr utöver regeringens förslag (yrkande 5 delvis).När det gäller det s.k. REKO-stödet framhålls i motionMJ766 (kd) yrkande 6 att ett arealstöd förmiljöförbättrande åtgärder utgör en viktig stimulans tillförändring av produktionsmetodik ochproduktionsuppläggning. Vidare anförs att stödet förekologisk odling inom EU också skall innefatta stöd tillekologisk växthusodling. För växthusodlingens del bedrivsi dag en alltför begränsad, av samhället stödd,forsknings- och utvecklingsverksamhet för att gevägledning för företag som önskar att utvecklaproduktionen efter ekologiska principer (yrkande 7).När det gäller jordbruket i norra framhålls imotion MJ206 (c) att tendensen för jordbruksproduktioneninom stödområde 1 är vikande, särskilt i detfjällnära området. Det är av yttersta vikt att snarasthöja den regionala ersättningsnivån till jordbruket idetta område. Enligt motion MJ210 (c) måste den nationellaersättningen till jordbruket i norra utgå enligttidigare kommissionsbeslut. Anslagna medel har inteförbrukats, och produktionen understiger klart denreferensnivå som fastställdes i samband med EU-inträde. Regeringen bör uppta överläggningar medkommissionen om att den nationella delen avmerkostnadsersättningen för suggorna skall höjas. I motionMJ223 (c) uppmärksammas intransportersättningens storabetydelse för att öka stabiliteten och framtidstron blandlantbrukarna. Starka skäl talar för att den höjs förmjölken och återinförs för ägg och kött. Regeringen börsnarast ta upp överläggningar med i dennafråga. Även i motion MJ235 (kd) framförs krav om atttransportersättningen för jordbruket i norra skallhöjas och att både kött och ägg skall ingå i underlaget(yrkande 1). Vidare framhålls att det nya landsbygds- ochmiljöprogrammet har medfört en kraftig nedtrappning avkompensationsersättningen till spannmålen i norra innebär att lönsamheten i svinproduktionen kommeratt försämras ytterligare . Den nationelladelen av merkostnadsersättningen för suggproduktionenmåste därför höjas (yrkande 2). Enligt motion MJ246 (v)yrkande 1 föreligger ett behov av en översyn av denationella stöden. Ett antal utvärderingar frånJordbruksverket visar att utfallet varit relativt settmindre gynnsamt för Norrlandsjordbruket än för övrigadelar av landet. Vidare kan konstateras att de nationellaersättningarna inte utnyttjats fullt ut. Utbetaldanationella merkostnadsersättningen till norra varår . Detta skall jämföras med detbeslutade referensbeloppet på . Dessamedel är också anslagna i budgetpropositionen. Enligtmotionärerna kommer den av regeringen beslutadetillämpningen av Agenda 2000 med bland annat sänktaersättningar för spannmål i stödområdena ett till tre attsärskilt drabba svinproduktionen. Regeringen bör därförpröva möjligheten att inom den framförhandlade ramen höjaersättningen för suggor (yrkande 2). gav idecember 1998 regeringen i uppdrag att utforma ettsärskilt stöd till jordbruket i fjällnära områden för attkompensera det sämre utfallet efter EU-inträdet istödområde 1. Det är av yttersta vikt att höjaden regionala ersättningsnivån till jordbruket i dettaområde (yrkande 3). Även i motion MJ256 (m) uppmärksammasatt gav regeringen i uppdrag attutforma ett särskilt stöd till jordbruket i det fjällnäraområdet. Den nationella ersättningen till jordbruket inorra , som är direkt kopplad till produktionen,sjunker successivt inom stödområde 1. Ersättningarna börkunna korrigeras något uppåt. Det skall givetvis ske inomden befintliga ramen. Som exempel kan nämnas suggstödet(yrkande 15).Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen används anslaget 44:1 ihuvudsak för att finansiera strukturstöd ochmiljöersättningar med anknytning till jordbruket inklusivedet nationella stödet till jordbruket i norra för regeringens förslag tillmedelsanvisning är de av tillämpade miljö- ochstrukturstöden som prövats av inom ramenför antagandet av miljö- och landsbygdsprogram.När det gäller det nationella stödet till jordbruket inorra anvisas medel så att den totala stödnivånföre EU-medlemskapet skall kunna upprätthållas. Underanslaget 44:2 anvisas medel motsvarande EU:s finansieringav struktur- och miljöstöden med anknytning tilljordbruket och de regionala stöden till jordbruket i norraSverige. Till anslaget förs även Jordbruksfondensutvecklingssektions finansiering av mål 1- ochLEADER+programmen. Från anslaget utbetalas dessutomersättningar för löpande åtaganden från den tidigareprogramperioden. När det gäller det svenska miljö- ochlandsbygdsprogrammet bör i detta sammanhang ävenuppmärksammas att regeringen innevarande årgett i uppdrag att genomföra en översyn avprogrammet för . Jordbruksverketskall, efter samråd med ,, ,länsstyrelserna och berörda organisationer, bl.a.genomföra en översyn i syfte att fullt utnyttjatillgängliga medel. skall genom översynenanalysera behovet av och lämna förslag på eventuellaförändringar i miljö- och landsbygdsprogrammet motbakgrund av målen i programmet och vunna erfarenheter.Verket skall också i samband med analysen bedöma om detfinns behov av och eventuellt lämna förslag på ytterligaremiljö- och landsbygdsåtgärder. skallvidare bl.a. bedöma de sammanlagda effekterna av ochförutsättningarna för att tillföra ytterligare EG-medelför de åtgärder som eventuellt föreslås genom tillämpningav modulering i enlighet med rådets förordning (EG) nr1259/1999 av om gemensamma bestämmelserför system för direktstöd inom ramen för den gemensammajordbrukspolitiken. Uppdraget skall redovisas senast den31 . Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag när det gäller medelsanvisning underanslagen 44:1 och 44:2. Därmed avstyrks motionerna MJ233(c) yrkandena 24 och 25, MJ243 (kd) yrkandena 5, 6 och 21delvis, MJ252 (c) yrkande 5 delvis och MJ766 (kd)yrkandena 6 och 7. De i motionerna MJ243 och MJ252framförda yrkandena om en höjning av anslaget ryms inteinom den av fastställda ramen förutgiftsområdet. Vidare tillstyrker utskottet debemyndiganden som regeringen föreslår.Med anledning av de i flera motioner framfördasynpunkterna beträffande jordbruket i norra villutskottet anföra följande. En av utgångspunkterna itillämpningen av miljö-, struktur- och regionalstödenunder har varit att förbättrakonkurrenskraften och upprätthålla stödnivån tilljordbruket i norra . Enligt fördraget om Sverigesanslutning till EU har det varit möjligt att lämna ettstöd till jordbruket i norra motsvarande nivånföre det svenska medlemskapet. Det tidigare statligastödet ersattes av stödformerna kompensationsbidrag,miljöersättning för att hålla landskapet öppet och ettsärskilt nationellt stöd vars utformning regleras avsärskilda beslut av . På regeringensuppdrag redovisade enutvärdering av de regionala stöden till jordbruket(Rapport 1998:2). Verket ansåg inte att det var motiveratatt föreslå några större förändringar i de regionalastöden. redovisar statistik om detnationella stödet till jordbruket i norra . Dennavisar att det sker en snabb strukturförändring avjordbruket i inland utan att någon minskning avproduktionen sker. Utbetalt nationellt stöd, som harkoppling till produktionen, har för stödområde 1 uppgåtttill ca under de senaste åren.Även kompensationsbidraget till mindre gynnade områden ochmiljöstödet för att hålla landskapet öppet har betalats utmed i stort sett oförändrat belopp, ca 56 miljoner kronorper år. Det innebär att en i stort sett oförändradproduktion av i första hand mjölk bedrivs vid färre ochstörre företag. Utgångspunkten för det nya miljö- ochlandsbygdsprogrammet är att den tidigare stödnivån förjordbruket i norra skall upprätthållas genommotsvarande stödformer i det nya programmet. Villkoren fördet nationella stödet, som inte ingår i miljö- ochlandsbygdsprogrammet, är desamma som . Det börockså nämnas att möjligheterna att få arealersättning frånår 2000 har utökats genom att odling av vallensilageblivit stödberättigad. Eftersom vallodling helt dominerarväxtodlingen i stödområde 1 innebär förändringen ettinkomsttillskott för jordbruksföretagen. Vidare börframhållas att det i båda nu antagna samladeprogramdokumenten för mål 1 finns resurser avsatta förutveckling av jordbruket och landsbygden i regionen. Bådeför den norra och för den södra regionen har särskildaåtgärder planerats för att i ökad omfattning främja detfjällnära jordbruket och för att underlätta och främja endiversifiering av jordbruket. Stödvillkoren förinvesteringar i jordbruksföretagen och den småskaligalivsmedelsindustrin har förbättrats. I inlandet kan stödlämnas för investeringar som höjerjordbruksföretagens konkurrensförmåga. Anpassning till ettekologiskt hållbart jordbruk och diversifieringprioriteras. Stödet till bearbetning och saluföring kommeratt främst inriktas på småskalig förädling ochmarknadsföring av produkter baserade på lokala råvaror.Även andra åtgärder i de integrerade mål 1-programmen harsom syfte att gynna utvecklingen i inlandet.Avslutningsvis konstaterar utskottet att de nu antagnasamlade programdokumenten för mål 1 kan antas stärkakonkurrenskraften för jordbruket i inland.Åtgärder möjliggörs som både underlättar en nödvändigfortsatt strukturutveckling inom jordbruket och främjarökad sysselsättning på landsbygden bl.a. genom en snabbarediversifiering av de jordbruksföretag som saknarförutsättningar att utveckla sin jordbruksproduktion.Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningenkommer att följa utvecklingen och effekterna av deåtgärder som vidtagits. Med det anförda föreslårutskottet att motionerna MJ206 (c), MJ223 (c), MJ235 (kd)yrkande 1, MJ246 (v) yrkandena 1 och 3 samt MJ256 (m)yrkande 15 delvis lämnas utan vidare åtgärd.Enligt redovisning av stödet tillsvinproduktionen i norra har stödet tillsuggor/smågrisproduktion minskat i omfattning varje årunder . Stödets omfattning har minskatfrån 5 700 djur till 4 400 djur. Referensvolymen är 7 400suggor. Däremot har antalet slaktsvin med stöd under sammaperiod ökat från 105 000 till 109 000. Stödets omfattningnår nästan upp till den tillåtna referensvolymen. Dettillåtna sammanlagda stödet till suggor/smågrisproduktionär . betalades 1,71miljoner kronor ut. Det finns därför ett utrymme på ca enmiljon kronor för en höjning av stödnivån utan att dentillåtna omfattningen överskrids. En höjning av stödet persugga måste godkännas av Europeiska kommissionen. Enligtuppgift från finns ett utrymme påtotalt ca för eventuella stödjusteringarpå anslagsposten nationellt stöd till jordbruket i norraSverige (44:1). Frågan om en eventuell förändring avstödet inom den framförhandlade ramen kommer att beredasinom departementet . I det sammanhanget kommeräven frågan om stödnivån för suggor/smågrisproduktion attbehandlas.