bet · GO01UbU5 · 2000-11-14 00:00:00 — En alltför stark betoning av förskolanspedagogiska verksamhet får dock inte ske påbekostnad av barnens behov av omsorg och omvårdnadsamt den fria lekens betydelse för barnensutveckling. Särskilt gäller detta de yngreförskolebarnen. bör bifalla vår motion1999/2000:Ub44 yrkande 7.Vi vill betona vikten av att förskolans personalges goda möjligheter till vidareutbildning.Barnskötarna och förskollärarna, med sina olikaspecialiteter, måste ges goda möjligheter tillvidareutbildning. Kommunerna måste också se till attde som verkar i familjedaghem eller i kooperativaformer får tillgång till detta. Det är viktigt attutbildning och fortbildning av förskole- ochskolpersonal omfattar moment som behandlar deinternationella konventioner som gäller barn, familjoch utbildning. bör bifalla vår motion1999/2000:Ub44 yrkande 8.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 1, 10 och 12 bort hemställa1. beträffande införande av allmänförskolaatt med bifall till motion1999/2000:Ub44 yrkandena1 (delvis) och 9 och med anledning av motion1999/2000:Ub42 yrkandena 1-4 samt med avslag påmotion 1999/2000:Ub45 yrkandena 3 och 7 avslårregeringens förslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser 2 a kap. 8 a och 10 §§och som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts.10. beträffande förskolans kvalitetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub44 yrkande7 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,12. beträffande förskolans personal m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub44 yrkande8 och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub45yrkande 1, 1999/2000:Ub294 yrkande 1, 1999/2000:Ub801 yrkandena 6 och8 och 1999/2000:Ub810 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts.3. Införande av allmän förskola m.m.(mom.1, 2, 3, 6, 11 och 12) - fpUlf () anför:Folkpartiet delar propositionens huvudlinje när detgäller införande av allmän förskola samt rätt tillbarnomsorg för barn till arbetslösa ellerföräldralediga. anser dock att det ärviktigt att tydligare betona den pedagogiskamålsättningen. Med ökad pedagogisk inriktning inomförskolan är det extra viktigt att alla barn fårdenna möjlighet att utvecklas. Att delta i enpedagogisk verksamhet redan från tidig ålder gerbarnen stora möjligheter till utveckling. Det måsteklart uttryckas att föräldrarna skall kunna habarnet i den allmänna förskolan även om de i övrigtinte utnyttjar barnomsorg. För Folkpartietär det självklart att en förskola med högaambitioner också har ett ansvar för att vissaresultat uppnås . Den nyaallmänna förskolan skall enligt vår uppfattningskilja sig från heldagsomsorg genom att vara merastrukturerad och målinriktad. skall denallmänna förskolan vara rolig för barnen ochstimulera barnens nyfikenhet och lust att lära genomlek. Detta bör med bifall till vår motion1999/2000:Ub45 yrkandena 3 och 7 som sin mening geregeringen till känna.Enligt vår uppfattning bör skolstarten ske . skall vara tioårig, därförskoleklassen utgör . Detta börriksdagen med bifall till motion 1999/2000:Ub45yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna.När det gäller regler för fristående allmänförskola anser jag att samma regler skall gälla somför fristående skolor. Efter godkännande avSkolverket skall en fristående allmän förskolagaranteras samma resurser som en förskola.Riksdagen bör bifalla vår motion 1999/2000:Ub45yrkande 5.Enligt uppfattning bör målsättningenvara att alla barn i skall ha rätt tillplats inom skolbarnsomsorgen. får många barnklara sig själva efter skolan och under många avskolårets lov. Regeringen bör återkomma med förslagtill en skärpning av lagen på denna punkt. Riksdagenbör bifalla motion 1999/2000:So263 yrkande 2.Folkpartiet vill betona vikten av tydliga mål förförskolan. Enligt vår uppfattning bör det finnas tvåtyper av mål. Ett mål som anger inriktningen påförskolans pedagogiska verksamhet och samtidigtuttrycker en önskad kvalitetsutveckling ("mål attsträva mot"). Det andra målet skall utgå från detenskilda barnets förutsättningar och uttrycka vadbarnet skall ha uppnått när det lämnar förskolan("mål att uppnå"). Detta bör med bifalltill motionerna 1999/2000:Ub45 yrkande 2 och1999/2000:Ub294 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.Beträffande förskolans personal vill Folkpartietframhålla vikten av att förskollärare har detpedagogiska ansvaret i förskolan. Förskollärare harefter högskoleutbildning en pedagogiskkompetens att lära och utveckla barn. All personalmed pedagogiskt ansvar i förskolan bör varahögskoleutbildad. Det är viktigt att barnskötare gesmöjlighet till vidareutbildning till förskollärare.Det är angeläget att öka andelen förskollärare inomförskolan. bör bifalla motionerna1999/2000:Ub45 yrkande 1, 1999/2000:Ub294 yrkande 1, 1999/2000:Ub801 yrkandena 6 och 8.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 1, 2, 3, 6, 11 och 12 bort hemställa.1. beträffande införande av allmänförskolaatt med bifall till motion1999/2000:Ub45 yrkandena3 och 7 och med avslag på motionerna1999/2000:Ub42 yrkandena 1-4 och 1999/2000:Ub44yrkandena 1 (delvis) och 9 antar regeringenförslag till lag om ändring i skollagen såvittavser 2 a kap. 8 a och 10 §§ och som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,2. beträffande skolstartsålderatt med bifall till motion 1999/2000:Ub45 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,3. beträffande regler för fristående allmänförskolaatt med bifall till motion 1999/2000:Ub45 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,6. beträffande rätt till plats inomskolbarnsomsorgenatt med bifall till motion 1999/2000:So263 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,11. beträffande förskolans målatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub45yrkande 2 och 1999/2000:Ub294 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,12. beträffande förskolans personal m.m.att med bifall till motionerna 1999/2000:Ub45yrkande 1, 1999/2000:Ub294 yrkande 1 och1999/2000:Ub801 yrkandena 6 och 8 och med avslagpå motionerna 1999/2000:Ub44 yrkande 8 och1999/2000:Ub810 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts.4. Förskoleverksamhet för barn varsföräldrar är arbetslösa ellerföräldralediga (mom. 4) - m, kdBeatrice (), (), LarsHjertén (m), (), ()och () anför:Många barn får inte vara kvar på dagis omderas föräldrar mister jobbet eller blirföräldralediga med ett syskon. Ur ett barnperspektivär det olyckligt när man på så sätt mister kontaktenmed en invand vardag, kamrater och viktigavuxenkontakter. Det finns också rapporter om attarbetslösa inte kunnat söka arbete på grund av attde inte längre har barnomsorgen ordnad. Enligt våruppfattning krävs dock inget statligt ingripande idenna fråga. Vi motsätter oss lagreglering. Vi anseratt besluten även fortsättningsvis skall utformas påden lokala nivån. Vi utgår från att kommunernasjälva kan finna lämpliga lösningar på problemet.Det är särskilt viktigt att barnet tillförsäkraskontinuitet när det gäller den pedagogiska stimulanssom förskoleverksamheten kan ge. börbifalla motionerna 1999/2000:Ub42 yrkande 5 och1999/2000:Ub44 yrkande 1 i denna del samt yrkande 10och som sin mening ge regeringen till känna vad vihär har anfört.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 4 bort hemställa.4. beträffande förskoleverksamhet för barnvars föräldrar är arbetslösa ellerföräldraledigaatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub42yrkande 5 och 1999/2000:Ub44 yrkandena 1(delvis) och 10 dels avslår regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen (1985:1100)såvitt avser 2 a kap. 6 a och 6 b §§, dels somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,5. Maxtaxa inom förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg m.m. (mom. 7 och 8) - m,kd, c, fpBeatrice (), (), LarsHjertén (m), (), (),(), () och GunillaTjernberg (kd) anför:Förslaget om maxtaxa är ofullständigt och utelämnarsvaren på många frågor, t.ex. hur skall kommunernaklara finansieringen av den ökade efterfrågan påbarnomsorg? Vad händer med kvaliteten ibarnomsorgen? har de flesta kommunalaförskolor kvalitetsproblem, många barn i grupperna,svårt att rekrytera kompetent personal etc. Menarregeringen allvar med att höja kvaliteten inombarnomsorgen skulle alla kommuner få del avförslaget till statsbidrag för kvalitetssäkrandeåtgärder.Vi anser att maxtaxan är orättvis och främst ettsätt att tvinga föräldrar att välja en viss form avbarnomsorg. En maxtaxa förstärker dagens orättvisormellan dem som kan och vill utnyttja den kommunaltfinansierade barnomsorgen och dem som vill ellermåste ordna annan barnomsorg. Maxtaxan har enfelaktig fördelningspolitisk profil då den endastger en marginell förbättring för familjer med lågainkomster och stora förbättringar för dem med högainkomster. Maxtaxan är vidare ett ingrepp i denkommunala självstyrelsen och äventyrar såväl andrakommunala verksamheter som kvaliteten ibarnomsorgen.Familjepolitiken måste skapa större möjligheter förföräldrar att kombinera arbetsliv med föräldraskap.Stödet till barnomsorg skall omfatta alla barn.Föräldrarna måste ges ekonomiska möjligheter attstyra över sin tid och valet av barnomsorg. Vi villge självbestämmande till föräldrarna. Ettbarnomsorgskonto på per barn iförskoleåldern bör därför införas. Pengarna skall fåanvändas av barnets föräldrar under barnets helaförskoleålder. Den enda begränsningen som görs äratt maximalt får tas ut under ett år.Pengarna skall vara skattefria och skall intepåverka andra transfereringar eller bidrag menbeaktas vid bedömningen om socialbidrag skall ges.Barnomsorgskonto bör införas menövergångsvis med för ettåringar och 20 000kr för tvååringar. bör införas avdragsrättför styrkta barnomsorgskostnader, upp till 50 000 krper barn och år. Rätten till avdrag skall gällasamtliga barnomsorgskostnader. Avdraget skall görasi den kommunala taxeringen och minskarkommunalskatten. Kommunerna skall kompenseras förskattebortfallet. Avdragsrätten kan utnyttjas underhela förskoleperioden. Tillsammans medbarnomsorgskontot ökar avdragsrätten möjligheternaatt använda andra typer av barnomsorgsformer än denkommunala. I enlighet med vad som anges i motion1999/2000:Ub43 kan införandet av barnomsorgskontoberäknas kosta och avdragsrättför barnomsorgskostnader beräknas kosta 1,5miljarder kronor.Vi anser således att med bifall tillmotionerna 1999/2000:Ub43 yrkandena 1-4,1999/2000:Ub44 yrkandena 1 (delvis) och 2 samt medanledning av motion 1999/2000:Ub44 yrkandena 3-5 böravslå regeringens förslag till statsbidrag vidmaxtaxa och kvalitetsäkrande åtgärder. Regeringenbör lägga fram förslag till barnkonton samtavdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader ienlighet med vad som ovan anförts.Riksdagen bör vidare bifalla motionerna1999/2000:Ub43 yrkande 5, 1999/2000:Ub44 yrkande 6och 1999/2000:So325 yrkande 7 om att återinföraetableringsfrihet i barnomsorgen. Regeringen börsnarast återkomma med förslag till erforderliglagstiftning i denna fråga. Vi vill betona vikten aven mångfald av olika driftsformer. Familjedaghem,föräldrakooperativ, öppna förskolor och privataalternativ skall finnas som komplement tillkommunens verksamhet. Ersättningar skall ges tillprivat och kooperativ barnomsorg på samma villkorsom till den kommunala förskolan.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 7 och 8 bort hemställa.7. beträffande maxtaxa inomförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg m.m.att med bifall till motionerna 1999/2000:Ub43yrkandena1-4, 1999/2000:Ub44 yrkandena 1 (delvis) och 2samt med anledning av motion 1999/2000:Ub44yrkandena 3-5 dels avslår regeringens förslagtill statsbidrag för maxtaxa ochkvalitetssäkrande åtgärder, dels som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts8. beträffande etableringsfrihet inombarnomsorgenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub43yrkande 5, 1999/2000:Ub44 yrkande 6 och1999/2000:So325 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,6. Taxeprinciper för hel- ellerhalvdagsomsorg (mom. 9) - m, kd, fpBeatrice (), (), LarsHjertén (m), (), (),() och () anför:Vi anser att kommunerna själva skall få avgörataxeprinciper för hel- eller halvdagsomsorg.Regeringens förslag innebär i sin helhet att förutomkostnaderna för maxtaxan tillkommer "rabatten" förfyra- och femåringarna, som får betala reduceradmaxtaxa (minus ) om de vistas iförskola. Föräldrarna måste i större utsträckningsjälva få bestämma vad de vill göra med samhälletsstöd till barnfamiljerna, och därför skall intestatliga medel i denna utsträckning reserveras föratt subventionera en enda barnomsorgsform.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 9 bort hemställa.9. beträffande taxeprinciper för hel-eller halvdagsomsorgatt med bifall till motion 1999/2000:Ub45 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,7. Förskolans personal m.m. (mom. 12) - cSofia () anför:Enligt uppfattning är kvalitet iförskolearbetet ett resultat av en pedagogisktkompetent och kvalitetsmedveten personal.Självfallet har alla personalkategorier en viktiguppgift i förskolan och det skall finnas ett flertalolika personalgrupper representerade i verksamhetenoch i arbetslaget. Det bör finnas krav på att det iförskoleverksamheten finns förskollärare. Detta börockså återspeglas i läroplanen med särskildariktlinjer för förskollärare. Det är också viktigtatt förskollärare får möjlighet att vidareutbildasig.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder moment 12 bort hemställa.12. beträffande förskolans personal m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub810 yrkande1 och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub44yrkande 8, 1999/2000:Ub45 yrkande 1, 1999/2000:Ub294 yrkande 1,1999/2000:Ub801 yrkandena 6 och 8 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts.Särskilt yttrandeMaxtaxa inom förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorg m.m. (mom. 7) - kdYvonne () och ()anför:Vi kristdemokrater anser att barnens behov måstesättas först. All omsorg måste utgå från barnensbehov. Barnomsorgen utgör ett komplement till denegna familjens omsorg. Förskolan är inte självklartdet bästa alternativet för varje barn.Föräldrarollen måste uppvärderas ochfamiljepolitiken måste skapa förutsättningar förföräldrarna att tillbringa med barnen.Föräldrar måste ha praktiska och ekonomiskamöjligheter att välja den barnomsorgsform som passardem bäst. Vi vill att staten ger landets föräldrarså flexibla och likvärdiga föutsättningar sommöjligt oavsett hur de väljer att ordna omsorgen försina barn. Förslaget om maxtaxa är ett steg i felriktning och har stora brister inte minst frånflexibilitets- och valfrihetssynpunkt, framför alltför dem som valt att på hel- eller deltid skötabarnomsorgen på egen hand eller velat ha en annanlösning. Vi säger därför nej till maxtaxa ochföreslår tillsammans med , Centerpartietoch införande av ett barnomsorgskontooch en avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader.Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100)Socialförsäkringsutskottetsyttrande /01:SfU2yMaxtaxa och allmän förskolaTill utbildningsutskottetUtbildningsutskottet har berett bl.a.socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 1999/2000:129 Maxtaxa och allmänförskola m.m. jämte motioner.Socialförsäkringsutskottet begränsar sitt yttrandetill att avse regeringens förslag om införande avmaxtaxa samt motionerna Ub43 av m.fl.(m, kd, c, fp) och Ub44 av m.fl.(kd) yrkandena 1 (delvis) samt 3-5.PropositionenRegeringen begär att godkänner attstatsbidrag lämnas till kommuner som tillämpar enmaxtaxa. För att statsbidrag skall lämnas skallavgiften i förskoleverksamhet vara högst 3, 2 resp.1 % av hushållets inkomst för första,andra respektive tredje barnet. Avgiften skall dockinte överstiga för första barnet,för andra och för tredje barnet. Iskolbarnsomsorgen skall avgiften på motsvarande sättvara högst 2, 1 respektive men inte överstiga760 kr för första och för andra resp. tredjebarnet i familjen. Maxtaxa skall omfatta såvälkommunalt som enskilt bedriven förskoleverksamhetoch skolbarnsomsorg.Maxtaxa införs successivt under enperiod av två år.Ett särskilt statsbidrag för kvalitetssäkrandeåtgärder lämnas till kommuner med maxtaxa.Införandet av maxtaxa beräknas medföra ökadekostnader med fr.o.m.år 2002 vartill kommer kostnader förkvalitetssäkrande åtgärder med 500 miljoner kronorper år. Tillsammans med övriga förslag ipropositionen uppgår kostnaden för reformen till fr.o.m. 2003.Som skäl för förslaget om maxtaxa anför regeringenutbildningspolitiska och familjeekonomiska motivsamt arbetsmarknadsmotiv.Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall iförsta hand vara till för barnens egen skull, förderas utveckling och lärande, och det är viktigt attbarn inte utestängs från verksamheten på grund avför höga avgifter. Avgifterna har genomgått storaförändringar . En tydlig tendens harvarit utvecklingen mot alltmer tidsrelaterade taxor.Avgiftsskillnaderna mellan kommunerna är nu så storaatt det kan ifrågasättas om kravet på lika tillgångtill barnomsorg, oavsett i vilken kommun familjenbor, är uppfyllt. En maxtaxa med låga och enhetligaavgifter kommer att medföra att barnens närvarotiderblir mindre splittrade och att verksamheten iförskolan eller fritidshemmet lättare kan läggas upputifrån pedagogiska överväganden.Barnfamiljerna har haft den mestnegativa inkomstutvecklingen av alla grupper. Denmest dramatiska utvecklingen har ensamstående medbarn haft. En låg avgift i förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg kommer att innebära en avsevärdekonomisk standardhöjning för merparten av allabarnfamiljer. Avgiftsbegränsningen till en visshögsta andel av inkomsten garanterar att även de medde allra lägsta inkomsterna får del avavgiftssänkningarna.Sänkta marginaleffekter ökar det privatekonomiskautbytet av förvärvsarbete och är därför en viktigkomponent för att långsiktigt värna finansieringenav den generella välfärden. När avgifterna sänks förförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgenstimuleras arbetskraftsdeltagandet och möjligheternaför personer att vara självförsörjande genom arbete.Inte minst ur jämställdhetsperspektiv är dettaangeläget.MotionerI flerpartimotion Ub43 av m.fl. (m,kd, c, fp) begärs avslag på förslagen om statsbidragvid maxtaxa och för kvalitetssäkrande åtgärder(yrkandena 1 och 2). Enligt motionärerna börriksdagen i stället besluta att införa ettbarnomsorgskonto som omfattar alla barn ochavdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader ochinföra etableringsfrihet i barnomsorgen (yrkandena3-5).I motionen anges att maxtaxan främst är ett sättatt tvinga föräldrar att välja en viss form avbarnomsorg. Den förstärker dagens orättvisor mellandem som kan och vill utnyttja den kommunaltfinansierade barnomsorgen och dem som vill ellermåste ordna annan barnomsorg. Maxtaxan ger bara enmarginell förbättring för familjer med lågainkomster, eftersom dessa i de flestakommuner har jämförelsevis låga barnomsorgsavgifter.Motionärerna ifrågasätter hur kommunerna skall klarafinansieringen, när maxtaxereformen visar sig dyrareän vad regeringen beräknat.Motionärerna anser att stödet till barnomsorgen sålångt möjligt bör lämnas till och styras avfamiljen. Människor skall ha en reell möjlighet attvälja mellan arbetstid och fritid samt mellanförvärvsarbete och hemarbete. I motionen föreslåsdärför att ett barnomsorgskonto på perbarn i förskoleåldern införs. Pengarna får användasav barnens föräldrar under barnets helaförskoleålder. Den enda begränsning som görs är attmaximalt får tas ut . Pengarnaär skattefria och skall inte påverka andratransfereringar eller bidrag men räknas med vid enbedömning av om socialbidrag skall betalas ut.Barnomsorgskonto bör införas menövergångsvis med för ettåringar och 20 000kr för tvååringar. införs avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnader, perbarn och år. Motionärerna anser attetableringsfrihet i barnomsorgen bör återinföras såatt privat och kooperativ barnomsorg får sammavillkor som den kommunala förskolan. I motionenanges att införandet av barnomsorgskonto beräknaskosta , och avdragsrätt förbarnomsorgskostnader beräknas kosta 1,5 miljarderkronor.Även i motion Ub44 av m.fl. (kd)yrkas avslag på förslaget om maxtaxa (yrkande 1,delvis). Motionärerna, som hänvisar till detalternativ som tillsammans medModeraterna, presenterat imotion Ub43, redovisar principiella utgångspunkteroch konsekvenser när det gäller barnomsorg och begäri yrkandena 3-5 tillkännagivanden om det anförda.Vilken omsorgsform som är den rätta för detenskilda barnet är enligt motionärerna familjen bästpå att avgöra. Kommunerna skall tillhandahålla olikavalmöjligheter och staten skall ge ekonomiskt stödtill familjerna och därigenom möjliggöraföräldrarnas fria val av omsorg.Under de allra första levnadsåren är föräldrarnaoch familjen den viktigaste "lilla gemenskapen" förbarnet. Föräldrarollen måste uppvärderas ochfamiljepolitiken möjliggöra för föräldrarna attkunna tillbringa med barnen. Förskolan ärinte självklart det bästa alternativet för varjebarn. En jämnare fördelning mellan förvärvsarbeteoch vård av barn skulle förmodligen medföra mångapositiva effekter för ökad familjestabilitet ochinte minst för förbättrad kontakt mellan pappor ochbarn. Demografiska förändringar bör leda till enfamiljepolitik som gör att fler är villiga att födabarn, men maxtaxereformen är ett steg i motsattriktning. Förslaget om bl.a. maxtaxa har storabrister inte minst från flexibilitets- ochvalfrihetssynpunkt. Framför allt de som på hel-eller deltid velat sköta barnomsorgen på egen handeller velat ha en annan lösning ges inte möjlighettill det. Stora krav ställs därför på att stödet kananvändas flexibelt.UtskottetDe ekonomiska stöden till barnfamiljerna, somhuvudsakligen hör till socialförsäkringsutskottetsberedningsområde, är av stor betydelse förfamiljepolitiken. De skall bidra till att minskaskillnaderna i de ekonomiska villkoren mellanfamiljer med och utan barn samt att tillgodosespecifika stödbehov hos bl.a. ensamföräldrar. Deskall också stödja föräldrarnas möjligheter attkombinera förvärvsarbete med föräldraskap.Jämställdheten mellan könen underlättas genom attsåväl män som kvinnor ges möjlighet att delta i bådefamilje- och arbetsliv. En viktig del av deekonomiska stöden är barnbidraget ochföräldraförsäkringen.Även barnomsorgen i form av förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg utgör en av hörnstenarna i densvenska familjepolitiken. Enligt vad som anges ipropositionen är förskoleverksamhetens ochskolbarnsomsorgens uppgift att ge barn en god omsorgoch stimulera deras utveckling och lärande.Verksamheterna bidrar också till att utjämnaskillnader i uppväxtvillkor för barn i olikabefolkningsgrupper. Av propositionen framgår dockatt avgifternas storlek varierar mellan kommunernasamt att skillnaderna har ökat ochnu är så stora att de kan komma i konflikt medkravet på lika tillgång till förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg. Dessutom har olika typer avinkomst- och tidsrelaterade taxesystem införts.Detta innebär betydande marginaleffekter förföräldrar som återgår till arbete efter arbetslösheteller ökar sin arbetstid.Regeringen föreslår i propositionen införandet aven maxtaxa i barnomsorgen i form av ett statsbidragsom utges till kommun som inför ett sådant system.Som skäl anförs utbildningspolitiska ochfamiljeekonomiska motiv samt arbetsmarknadsmotiv.I motion Ub43 föreslås i stället införandet avbarnomsorgskonto, som innebär att föräldrarna frittfår disponera en bestämd summa pengar under barnetsförskoletid i kombination med bl.a. avdragsrätt förbarnomsorgskostnader.Utskottet har under föregående ibetänkande 1999/2000:SfU1 Anslag inomsocialförsäkringsområdet behandlat motioner avCenterpartiet resp. om barnkonto, inågot olika utformning. I samma betänkandebehandlade utskottet också motioner av Moderaternarespektive om vårdnadsbidrag ochavdragsrätt för barnomsorgskostnader. Samtligamotioner avstyrktes av utskottet, vilket förslagriksdagen följde.