bet · GN01UU11 · 2000-03-09 00:00:00 — Vidare framhålls i yrkande 3 attSverige bör verka för att det assyrisk/syrianskafolket ges erkännande som ett folk.I motion 1999/2000:U648 (s) konstateras att det ärviktigt att demokratiska stater som medkraft och tydlighet reagerar mot de länder somsystematiskt kränker de mänskliga rättigheterna.Motionärerna anser att i internationellasammanhang, inom EU och FN, bör arbeta för ettinternationellt erkännande av assyrier/syrianernasom en etnisk folkgrupp samt för deras självklararätt att bo kvar i sina hemländer, samt att utövasin religion och kultur.Utskottets övervägandenSverige verkar bilateralt och inom EU och FN för attTurkiet och de andra berörda länderna i regionenvidtar åtgärder för att uppfyllaKöpenhamnskriterierna, som bl.a. rör skydd ochrespekt för minoriteter.I två motioner 1999/2000:U633 (kd) och1999/2000:U648 (s) behandlas assyrierna/syrianernaslevnadsvillkor i sina hemländer.Utskottet har vid flera tillfällen tidigarebeskrivit frågan om assyriernas/syrianernas ursprungoch historia (en bakgrundsteckning vad gäller dehistoriska förhållandena ges i utskottets betänkande1992/93:UU3).Ett stort antal assyrier/syrianer har fördrivitsfrån sina hem till följd av stridigheter mellanislamska fundamentalister och andra grupper liksomstrider mellan turkiska säkerhetsstyrkor ochkurdiska grupper. Den turkiska regeringen har integivit grundläggande skydd åt den assyrisk/syrianskaminoriteten. Utskottet har deklarerat attsituationen i för assyrier/syrianer är sådanatt den borde ges ökad uppmärksamhet i de forum därfrågor om de mänskliga rättigheterna behandlas.Utskottet konstaterar att länge verkat föratt de assyrisk/syrianska kristna - och andraminoriteter - skall ha möjlighet att utöva sinagrundläggande rättigheter, som bl.a. tillerkänns demi FN:s konvention om medborgerliga och politiskarättigheter och som ratificerats av alla de berördastaterna (, , , och ).Sverige ger också stöd till verksamheter som ärinriktade på samarbete och dialog mellan olikagrupper. Detta sker både genom biståndet och genommultilaterala insatser inom EU och FN.Utskottet konstaterar att regeringen, senast iinterpellationssvar och påföljande debatt den 28januari 1999, bekräftat dessa ståndpunkter i frågan.Med detta avstyrker utskottet motion 1999/2000:U633(kd) yrkande 2.Utskottet konstaterar att de assyriskt kristna ochde syrisk-ortodoxa inte erkänns som minoriteter iTurkiet. Dessa grupper kommer ofta i kläm vidstridigheter mellan islamska fundamentalister,turkiska säkerhetsstyrkor och kurdiska grupper.Sverige bör försöka påverka den turkiska regeringenatt respektera denna grupps rättigheter och verkaför att de grundläggande rättigheter somassyrierna/syrianerna har i egenskap av enminoritet, inklusive deras egendomsrätt ochkulturarv, skall skyddas i enlighet medinternationella åtaganden.Utskottet utgår ifrån att det finns skäl att troatt beslutet vid iHelsingfors att ge status som kandidatlandkan leda till konkreta förbättringar för alla iTurkiet, även de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa. Som kandidatland måste uppfyllaKöpenhamnskriterierna, bl.a. demokratikravet.Utskottet har vidare inhämtat att regeringen i dettasammanhang avser att verka för att EU, i de nyainstrument som beslutades i , ställerkonkreta krav på åtgärder som förbättrarminoriteternas ställning.Med detta anses motionerna 1999/2000:U633 (kd)yrkandena 1 och 3 samt 1999/2000:U648 (s) besvarade.6. IrakSedan slut har FN beslutat om ekonomiskasanktioner mot för att försöka tvinga denirakiska ledningen att tillåta vapeninspektion föravveckling av massförstörelsevapen.I motion 1999/2000:U610 (v) konstateras att desanktioner som utsatts för i högre utsträckningdrabbar den vanlige irakiern och mindre SaddamHussein och hans regim. Motionärerna menar att närdet gäller livsmedelssanktionerna ochmedicinsanktionerna så har FN:s politik framför alltmedfört att fattiga, sjuka och barn fått betala etthögt pris. Svält och undernäring har blivit envardagsföreteelse i , och människor lider avsjukdomar som skulle kunna botas med tämligen enkelmedicinering.Även om tillgängligheten på livsmedel ökat efter des.k. Olja för mat-överenskommelserna med FN så långvariga bristen på näringsriktig mat och detallmänt dåliga hälsoläget fått förödandekonsekvenser för en hel generation.Massarbetslöshet (uppskattningsvis avbefolkningen) i kombination med skenande inflationhar gjort att miljoner irakiska föräldrar inte kange sina barn ett människovärdigt liv.Motionärerna menar i 1999/2000:U610 (v) yrkande 1att för att skapa ett folkligt stöd mot SaddamHusseins regim och för att skydda de fattigastemänniskorna i bör den verkaför ett fullständigt upphävande av livsmedels- ochmedicinsanktionerna. Liknande krav framförs iflerpartimotion 1998/1999:U625 (v). Vidare krävs imotion 1999/2000:U610 (v) yrkande 2 att i FNverkar för att och egenmäktigabombande av upphör, samt att regeringen i FNuppmanas verka för att vapeninspektörer gesmöjlighet att komma tillbaka till (yrkande 3).Utskottets övervägandenDen humanitära situationen i är alltjämt svåroch läget torde bestå så länge regimen inteuppfyller villkoren för hävandet av sanktionerna.Infrastrukturen är i mycket dåligt skick. Ett alltsämre hälsotillstånd bland civilbefolkningen ochbrist på mediciner, teknologi, information ochundervisningsmaterial gör att utsatta grupper hardrabbats extra hårt av den sittande regimens vägranatt samarbeta med FN. Bristande samarbetsvilja frånirakiska myndigheter med hjälporganisationer påplats, inklusive FN, har ytterligare bidragit tillatt göra situationen svår för befolkningen. FN:shumanitäre samordnare bedömer att situationenytterligare kommer att förvärras så längesanktionerna är i kraft.Utskottet konstaterar att säkerhetsrådet i december1999 antog resolution , som bl.a. handlar omsanktionerna mot . Resolutionen öppnar förbetydande humanitära förbättringar samt innehållerskrivningar om att häva sanktionerna, förutsatt attIrak samarbetar. Genom resolution beslutasbland annat att taket på irakisk oljeproduktionslopas och att åtgärder för att möjliggöra ökadoljeexport skall vidtas. En stor mängd varor förhumanitärt bruk undantas från kravet på godkännandeav sanktionskommittén. Sanktionerna innebär att Irakvar sjätte månad får sälja olja för och använda dessa pengar för att underövervakning köpa bl. a. livsmedel och mediciner. Matoch mediciner har aldrig omfattats avsanktionsregimen, vilket klargörs i säkerhetsrådetsresolution 661 från 1990.Resolutionen syftar också till att möjliggörautökad export av mat, mediciner och medicinskutrustning till . Exporten till skall ävenfortsättningsvis ske under övervakning av FN för attförhindra att varor används för produktion avmassförstörelsevapen. Trots de förbättringar förIrak som den nya resolutionen innebär har FN:ssanktioner betytt att livsnödvändiga förnödenheterinte kan importeras i tillräcklig mängd. Kritikenmot hur sanktionerna tolkats och implementerats -främst av och - har varitomfattande och har bl.a. lett till att FN:s egensamordnare av den humanitära hjälpen i haravgått. Hans beslut motiverades av att han intekunde acceptera sanktionernas förödande effekter påcivilbefolkningen.Utskottet menar att sanktionerna, som de ärutformade, inte har haft åsyftad effekt bl.a. föratt det inte finns en tillåten politisk opposition iIrak. Sanktionerna har snarare använts av regimenatt ena befolkningen mot den yttre fienden.Enligt statistik som tagits fram av FN:s barnfondUnicef har dödstalet bland barn mer änfördubblats. dog 131 irakiska barn ålder per tusen, jämfört med 56 barn per tusen innan de ekonomiska sanktionernainfördes.FN:s säkerhetsråd har vägrat tillåta Irakatt importera reservdelar till sin oljeindustri, menFN:s generalsekreterare har uttryckt åsiktenatt bör få köpa reservdelar till ett värde avflera för att reparera sinaanläggningar och därmed säkra industrins framtid.Med detta anses motionerna 1999/2000:U610 (v) yrkande 1 och1998/1999:U625 (v) besvarade.Genom beslut av , och Frankrikeinfördes en "air exclusion zone" förirakiskt flyg norr om den 36:e breddgraden, ochsenare lades därtill ett motsvarande förbud rörandeflygningar söder om den 33:e breddgraden. Syftet äratt skydda civilbefolkningen i norra och södra grova övergrepp mot de mänskligarättigheterna. För att upprätthållaflygförbudszonerna har och Storbritanniengenomfört aktioner (bombningar) mot militärainstallationer i , också mellan dessa zoner.Utskottet konstaterar att bombningarna fortsätteroch att anser att , ännu kränkerflygförbudszonerna.Det finns inga säkerhetsrådsresolutioner som stöderdessa flygförbud. Flygförbudszonerna har motiveratsbl.a. med hänvisning till säkerhetsrådets resolution678, i vilken den amerikanskt ledda koalitionen gavsett mandat att använda "alla tillgängliga medel för att återställa internationell fred och säkerheti området". Hänvisningar har också gjorts tillresolutionerna 687 (eldupphör med villkor) och 688(förtryck av civila, särskilt kurder). Utskottetmenar att dessa resolutioner inte utgör folkrättsliggrund för bombningarna. Utskottet anser det därförorimligt att bombningarna under dessaförutsättningar fortsätter.Sverige har tagit upp detta folkrättsproblem inomramen för den allmänna diskussionen i säkerhetsrådetom situationen i . Under period isäkerhetsrådet dominerades diskussionen av andra ochmer akuta folkrättsliga och politiska problem iIrak.Med detta anses motion 1999/2000:U610 (v) yrkande 2besvarad.Genom resolution upprättas ett nytt organ förvapeninspektion i , United Nations Monitoring,Verification and Inspection Commission (UNMOVIC).UNMOVIC ersätter och ges mandat att verifieraIraks uppfyllande av resolution 687 vad avserkemiska och biologiska vapen samt kärnvapen. UNMOVICges samma obegränsade tillträde och tillgång tillinformation som . Svensken harutnämnts till ordförande för . Den svenskaregeringen har meddelat att den kommer att ge HansBlix och UNMOVIC sitt fulla stöd i det viktigaarbetet att eliminera massförstörelsevapen.Motion 1999/2000:U610 (v) yrkande 3 anses därmedbesvarad.7. IranI motion 1999/2000:U602 (m) framhålls att sedan dennuvarande regimen tillträdde i har miljoneriranier tagit till flykten. Tiotusentalsregimkritiker har avrättats. Stympning, stening ochoffentlig prygel förekommer ofta och fortsätterännu, trots illusionerna i väst om att regimenskulle humaniseras.Motionären anser att måste ta ett starktinitiativ i såväl EU som FN för att pressen påregimen i skall öka och leda till attiranierna får den frihet, demokrati och trygghet sombör vara en självklarhet.I motion 1999/2000:U616 (kd) uppmärksammas att 13iranska judar skall ställas inför rätta i förspioneri för och räkning. De 13iranska judarna hålls i fängelseoch har enligt uppgift utsatts för tortyr. Varkenrepresentanter för Röda korset eller iranskaanhöriga har tillåtits träffa männen som är judiskalärare och rabbiner.Motionärerna menar att det finns anledning attpåpeka att det i FN:s allmänna deklaration om demänskliga rättigheterna stadgas om religionsfrihetoch om alla människors rätt att "lämna varje land,inbegripet sitt eget". Det måste gälla även omresmålet är . En företrädare för Iransrättsväsende har hävdat att några av de 13 iranskajudar som hotas av dödsstraff för spioneri harerkänt sina brott.Enligt iranska uppgifter skall de anklagade inomkort ställas inför rätta. Det är viktigt att Sverigekraftfullt agerar för de anklagade iranska judarnassnara frigivning och fördömer den behandling som deutsatts för. Krav bör även ställas på att de skallha tillgång till advokater och att internationellaobservatörer bereds tillfälle att följa rättegången.I flerpartimotion 1999/2000:U620 (v, s, m, kd, fp,c, mp) framhålls att för något sedangenomfördes i ett presidentval, vars utgångväckte stor uppmärksamhet och förhoppningar ompositiva förändringar i landet inklusive störrerespekt för mänskliga rättigheter och ett merdemokratiskt samhällssystem.I och med valet av till president stod detklart att det fanns olika tendenser inom regimen. Ensom representerades av presidenten och hans regeringoch en annan som företräddes av Khamenei ochledningarna för säkerhetstjänsten, polisen,militären och domstolarna. Efter valet av Khatamiblev det därför viktigt att skilja på regeringen ochregimen. Brotten mot de mänskliga rättigheterna harfortsatt, trots att president givit sken avatt situationen varit på väg att förbättras.Presidenten har talat varmt om att stärka kvinnornasställning, som Khameneis anhängare bl.a.fortsatt att stena kvinnor för påståddaäktenskapsbrott och andra förseelser.Motionärerna menar i yrkande 1 att det är viktigtatt i dialogen med lägger tyngdpunkt påbrotten mot mänskliga rättigheter särskilt när detgäller kvinnornas rättigheter. Vidare måste andrapolitiska, diplomatiska och ekonomiska punktåtgärderockså vidtas (yrkande 2).Regimens brist på politisk öppenhet och dessekonomiska konservatism har emellertid medförtekonomisk stagnation, en omfattande arbetslöshet,social misär och växande kritik och opposition.Politiskt och religiöst oliktänkande personer hardrabbats av omfattande förföljelser. I yrkande 3krävs att måste verka för att alla politiskafångar i friges.När det gäller bevakningen av hur den iranskaregimen respekterar de mänskliga rättigheterna börden verka för att ett FN-kontorupprättas i (yrkande 4) och bör medkraft kräva att FN:s särskilda sändebud förmänskliga rättigheter i ges möjlighet attbesöka (yrkande 5).De krafter inom det iranska näringslivet som villse en mer dynamisk ekonomisk ordning har hittillsbefunnit sig i underläge när det gällt makt ochinflytande. De har ställt sig bakom kraven på störreyttrande- och pressfrihet. bör i sinadirekta relationer med den iranska regeringen och iEU- och FN-sammanhang verka för att alla författareoch journalister ges möjlighet att fritt ge ut sinaverk, tidskrifter och tidningar (yrkande 6).Fyra studenter som utpekats som ledare förstudentdemonstrationerna har dömts tilldöden. Rättsprocesserna mot studenterna förlöpte medanmärkningsvärd snabbhet. Det är tydligt att domarnamot de fyra studenterna är ett uttryck för detmaktspel som pågått inom denislamiska regimen. bör i olikainternationella organ verka för att omständigheternakring flera författares samt en rad politiskt ochreligiöst oliktänkande människors död närmaregranskas av en opartisk humanitär organisation(yrkande 7).Även i motion 1999/2000:U639 (kd) konstateras attsituationen i sedan Khomeinis maktövertagandehar präglats av förtryck och förföljelse avoliktänkande och oppositionella. Motionärerna kräveri yrkande 4 att i EU och i detinternationella samfundet verkar för skarpaprotester mot förtrycket i och för attdödsdomarna mot ungdomarna som demonstrerat inteskall verkställas.Motion 1999/2000:U640 (s) konstaterar att FN:sgeneralförsamling i olika resolutioner har fördömtden iranska regimen för dess kränkningar avmänskliga rättigheter särskilt vad gäller förtrycketav kvinnor, religiöst oliktänkande och minoriteter.Motionären kräver att fortsättningsvis iinternationella forum samt i bilaterala kontakteruppmärksamt följer utvecklingen i och försökerpåverka att leva upp till intentionerna i FN:sdeklaration om mänskliga rättigheter.Utskottets övervägandenParlamentsval genomfördes i den 18 februari2000. Mandaten till den Islamiska ökar från 270 till 290, detta för attåterspegla befolkningsökningen. Vid detta val är detförsta gången politiska partier officiellt harregistrerats. Strikt juridiskt är partier emellertidfortfarande olagliga. Rösträttsåldern har höjts isamband med valet från till . Trots dennaförändring är valmanskår den yngsta i världen.Utskottet menar att det stora valdeltagandet vidparlamentsvalet visar på det iranskafolkets önskan om demokrati och reformer.Valdeltagandet var det högst någonsin, , ochflera kvinnor fanns bland de kandidater som fåttflest röster. Den sittande presidenten falang, den försiktigt reformsinnadeIslamiska deltagarfronten, har i valet fått en klarmajoritet.Även om det är långt kvar till full demokrativälkomnar utskottet att valet kunde hållas underförhållandevis fria och lugna former, och det väckerförhoppningar om att nu kan fortsätta på deninslagna vägen mot politiska och sociala reformeroch ett rättssamhälle som respekterar de mänskligarättigheterna.Situationen i behandlas i för de mänskliga rättigheterna.Kommissionen har också utsett en rapportör förlandet, och det behandlas även i en återkommanderesolution i . EU har underflera år varit initiativtagare till en resolution iMR-kommissionen om MR-läget i . Denna baseras påinformation och rekommendationer som MR-rapportörengjort. Trots att vissa framsteg kan noterasframhålls det dock i resolutionen att de mänskligarättigheterna fortsatt kränks i . Det förekommerett stort antal avrättningar i strid medinternationella normer, fall av tortyr och grymmaformer av straff, inkluderande offentlig amputering,stening och avrättning. Diskrimineringen avreligiösa minoriteter fortsätter också. Förföljelseav vissa journalister, författare och religiöstoliktänkande som försöker nyttja sin yttrandefrihethar inte heller upphört.De inbyggda institutionella svårigheterna och detpolitiska motståndet till trots, finns det tecken påatt , mycket sakta, genomgår förändringar som påsikt också bör kunna medföra förändringar på MR-området.I motion 1999/2000:U602 (m) krävs att visarfasthet i agerandet mot och verkar för att Iranföljer om mänskliga rättigheter. Imotion U620 (v, s, m, kd, c, fp, mp) anförs iyrkande 1 att regeringen bör verka för att EU i denkritiska dialogen med lägger tyngdpunkten påfrågan om brott mot de mänskliga rättigheterna, isynnerhet vad gäller kvinnornas situation, och iyrkande 2 anförs att regeringen bör övervägapolitiska, ekonomiska och diplomatiska punktåtgärdersom del av den kritiska dialogen.Utskottet konstaterar att har tillträttcentrala konventioner på området för de mänskligarättigheterna och att landet självfallet därför ärförpliktat att följa sina åtaganden beträffandedessa.Utskottet delar regeringens åsikt att frågor somrör MR, demokrati, yttrandefrihet samt kvinnors,barns och minoriteters rättigheter skall utgöracentrala frågor i de samtal som för medföreträdare för den iranska regeringen. Utskottetkonstaterar också att dessa frågor ingår i denpolitiska dialog som EU har återupptagit. Detinstabila politiska läget och det ökande antaletavrättningar betyder att är enriskfylld plats för politiskt oppositionella,religiöst oliktänkande och kvinnor som flytt undananklagelse för äktenskapsbrott. Utskottetkonstaterar vidare att stöder denåterupptagna och fördjupade dialogen mellan EU ochden iranska regeringen i syfte att få till ståndstörre respekt för de mänskliga rättigheterna ochökad demokrati samt utgår från att förutsättningarnaför denna kritiska dialog fortlöpande prövas avregeringen. Utskottet har erfarit att Sverigetillsammans med övriga EU-stater avser att ge stödtill en positiv utveckling. ärmedförslagsställare till de resolutioner som EUlägger fram om situationen i i FN:sgeneralförsamling i samband med MR-kommissionensmöte. Utskottet menar att politiska, ekonomiska ochdiplomatiska punktåtgärder enbart skall vidtas videxceptionella tillfällen. En generell utgångspunktbör vara att dialog är att föredra framförisolering.Med detta anser utskottet motionerna 1999/2000:U602(m) och 1999/2000:U620 ( v, s, m, kd, c, fp, mp)yrkandena 1 och 2 besvarade.Utskottet konstaterar att frågan om despionanklagade judarna vid ett flertal tillfällenberörts med iranska företrädare. Senast skedde det ijanuari 2000 under ett samtal mellan representanterför och den iranskeambassadören.Sverige och övriga EU-länder har till mycketstarkt uttryckt sin oro över de iranska medborgare,såväl judar som andra, som anklagats och fängslatsför spioneri. Det är av största vikt att deanklagade tillförsäkras en rättvis och öppenrättegång.Utskottet har inhämtat att undersökermöjligheterna att vara representerat underrättegången och förutsätter att regeringen ävenfortsättningsvis kommer att bevakahändelseutvecklingen.Med detta anses motion 1999/2000:U616 (kd) besvarad.Utskottet kan konstatera att regeringen verkar föratt samtliga politiska fångar som utövat fredligverksamhet skall släppas och att övriga ska dömasefter rättegångar som uppfyller de krav som finns iMR-instrumenten. bör driva linjen atträttegångarna skall vara öppna och rättvisa, att deskall genomföras med respekt för mänskligarättigheter och att straffen måste stå i proportiontill de brott som de anklagade befinns vara skyldigatill.Med detta anses motion 1999/2000:U620 (v, s, m, kd,c, fp, mp) yrkande 3 besvarad.Utskottet har inhämtat att inrättas isamförstånd med landet i fråga. Med hänsyn tilldetta torde det vara mycket svårt att upprätta ettsärskilt för mänskliga rättigheter i Iran.Generellt sett är vi i tveksamma tillinrättandet av särskilda MR-kontor eftersom det i deflesta fall ur många synpunkter är att föredra attMR-arbetet integreras i övrig FN-verksamhet ilandet. I finns ett stort antal FN-organisationer representerade.I de diskussioner om mänskliga rättigheter somSverige kontinuerligt för med iranska företrädarehar frågan om FN:s MR-sändebuds (Copithorne)möjlighet att resa till tagits upp vidupprepade tillfällen. är medförslagsställaretill de resolutioner som EU lägger fram omsituationen i i och isamband med möten. Ett självklartkrav i dessa är att FN:s sändebud skall beredastillfälle att besöka Iran.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U620 (v,s, m, kd, c, fp, mp) yrkandena 4 och 5 besvarad.Utskottet har inhämtat att i de diplomatiska ochofficiella kontakter som och har tasfrågan om fängslade författare kontinuerligt upp.Frågan berörs också i om ochi samband med möten.Vidare konstaterar utskottet att utrikesministernfördömt morden på ett antal iranska författare såsnart dessa dåd blivit kända. Trots att vissagripanden skett har det förblivitoklart vem eller vilka som ligger bakom morden. UDföljer frågan noga.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U620 (v,s, m, kd, c, fp, mp) yrkandena 6 och 7 besvarad.EU var förslagsställare till den resolution rörandeIrans kränkningar av de mänskliga rättigheterna somantogs av den 18 november1999 och som bygger på resolutionen frånkommissionen för de mänskliga rättigheterna somantogs . har varit pådrivande idetta arbete. Utskottet utgår från att äveni fortsättningen kommer att arbeta bilateralt, samtgenom EU och FN, för att försöka förmå den iranskaregeringen att förbättra sin inställning tillrespekten för de mänskliga rättigheterna.Utskottet ser mycket allvarligt på den informationsom tyder på att två personer som greps i sambandmed sommarens studentoroligheter skall ha dömts tilldöden. Det har inte varit möjligt att få enofficiell bekräftelse på dessa uppgifter. Utskottetmenar att det är oacceptabelt att människor somdemonstrerar för reformer och förändring grips ochriskerar att dömas till döden. Arbetet motdödsstraffet har länge varit en prioriterad frågaför . Som en integrerad del i sin policyverkar EU-länderna mot dödsstraffets tillämpningsamt agerar gemensamt för dödsstraffets universellaavskaffande. Skulle det visa sig att informationen iiransk press om fastställda dödsdomar mot depersoner som greps i samband med sommarensstudentoroligheter är korrekt kommer attverka för att dödsstraffen inte verkställs.Utskottet anser att det är viktigt att Sverigebilateralt, genom EU och i andra internationellaorganisationer upprätthåller kontakten med denpolitiska ledningen i Iran.Med detta anser utskottet motionerna 1999/2000:U639(kd) yrkande 4 och 1999/2000:U640 (s) besvarade.8. AfghanistanI motion 1999/2000:U612 (v) konstateras att denextrema fundamentalism som genomsyrar det afghanskasamhället går väsentligt längre än i andraislamitiska stater.Motionärerna menar att det är alla demokratersuppgift att protestera mot förtrycket, orättvisornaoch de fasansfulla straffen mot kvinnor iAfghanistan.