bet · GN01UbU15 · 2000-04-27 00:00:00 — Ett sådant program bör fram-för allt inriktas på samarbete mellan små och medelstora företag inom sam-hällets alla sektorer. De anser vidare i motion 1999/2000:N384 (yrk. 25) attskolan har en mycket viktig roll för att ge eleverna förståelse för företagan-dets villkor och betydelse i samhället. Folkhögskolor skulle kunna satsa påkurser om företagande och hur man startar eget företag. Det är också viktigtmed kurser och utbildningar inriktade mot företagande och entreprenörskappå universitets- och högskolenivå. I motion 1999/2000:Ub268 (kd) framhållsatt kunskap om entreprenörskap och företagande måste vara väl integrerad isåväl grund- som gymnasieskolan. Den bör integreras redan på lågstadiet ochsedan fördjupas och utvecklas alltmer . Även Folkpartietföreslår (motion 1999/2000:Ub294 yrk. 25) inrättande av ett program förföretagare/entreprenörskap. I programmet bör ingå kärnämnen som svenska,engelska och matematik samt redovisning, affärsjuridik och marknadsföringetc. Motionärerna betonar vikten av att man redan i skolan skapar medvetan-de om företagandets villkor.Enligt motion 1999/2000:N212 (c) yrkande 4 ägnas i skolan åtdet privata och offentliga samhället. Den ekonomiska föreningen berörs oftamed några ord. Unga människor borde få kunskap om framtidens möjlighet.Kooperativ skulle kunna startas både i och gymnasieskolan.Även högskolekurser i entreprenörskap borde kunna startas. I motion1999/2000:Ub813 (c) betonas att hela skolan måste präglas av ett förhåll-ningssätt som innebär att man stimulerar entreprenörskap. I län börett pilotprojekt startas med utbildning i entreprenörskap som ett obligatorisktämne i . Enligt motion 1999/2000:Ub206 (fp) bör få iuppdrag att se till att Ung Företagsamhets verksamhet ges möjlighet attkomma in i skolarbetet. Motionärerna betonar vikten av denna verksamhetoch att det krävs ett ökat ekonomiskt och organisatoriskt stöd till den.Enligt motion 1999/2000:Ub236 yrkande 9 skall denarbetsplatsförlagda utbildningen (APU) införas inom fler program i gymna-sieskolan.Utskottets bedömningUtskottet har, beträffande inrättande av ett företagarinriktat nationell pro-gram m.m., vid ett flertal tillfällen understrukit skolans betydelse för attlägga grunden till ett positivt förhållningssätt när det gäller entreprenörskapoch företagsamhet (senast i bet. 1998/99:UbU3 s. 16). Barns nyfikenhet,företagsamhet och intressen skall uppmuntras och deras vilja och lust att läraskall stimuleras. Utskottet vill än en gång peka på att förmåga att lösa pro-blem, initiativförmåga och förmåga att vara flexibel och kreativ är viktigaegenskaper för alla individer, inte bara för blivande företagare. Utskottetkonstaterar att samtliga läroplaner (Lpfö 98, Lpo 94 och Lpf 94) tar uppdessa aspekter. Utskottet vill även framhålla att arbetslivs- och företagarfrå-gor berörs i programmålen för flera program och i flera kursplaner. Det finnsockså inom gymnasieskolan ett betydande utrymme för flexibla lösningar pålokal nivå, vilket många kommuner har utnyttjat för att t.ex. anordna olikaformer av företagarutbildning och att samverka med t.ex. Ung Företagsam-het. Utskottet är inte berett att ta initiativ till ett särskilt uppdrag till Sket beträffande Ung Företagsamhets verksamhet eller till en särskild försöks-verksamhet med utbildning i entreprenörskap i län.Utskottet är inte heller berett att föreslå införande av ett natio-nellt program för företagande och entreprenörskap. Regeringen avser, somutskottet har redovisat i det föregående, att besluta om direktiv tilen kommitté med uppdrag att göra en översyn av gymnasieskolans program-struktur.När det gäller utbildning i entreprenörskap i högskolan erinrar utskottet omatt ansvaret för kursutbudet, inom vissa mycket vida ramar satta av stats-makterna, sedan åtskilliga år är lagt på varje universitets och högskolas sty-relse. Av - tillgång och efter-frågan () framgår att det numera finns program och kursermed inriktning mot entreprenörskap på i princip alla universitet och högsko-lor i landet (s. 45).Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionerna1999/2000:Ub206, 1999/2000:Ub236 yrkande 7, 1999/2000:Ub268,1999/2000:Ub294 yrkande 25, 1999/2000:Ub813 yrkande 9,1999/2000:N212 yrkande 4 och 1999/2000:N384 yrkande 25.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub236 yrkande 9 om arbetsplats-förlagd utbildning (APU). Arbetsplatsförlagd utbildning kan enligt gällanderegler (5 kap. 15 §) förekomma på alla program i gymnasieskolan. Sådanutbildning skall förekomma på alla nationella program utom det estetiskaprogrammet, naturvetenskapsprogrammet, samhällsvetenskapsprogrammetoch teknikprogrammet. Utskottet vill i sammanhanget betona vikten av attskolan samverkar med det omgivande samhället. En sådan samverkan finnsockså föreskriven i läroplanen (Lpf 94). Detta krävs för att eleverna skall fåen utbildning av hög kvalitet.Vissa kurser i gymnasieskolanFrågor med anknytning till ämnet kemi tas upp i motion 1999/2000:Ub237(kd). Motionären pekar på att kemibranschen är synnerligen viktig för densvenska ekonomin. Kemiindustrin har ett stort behov av utbildad arbetskraftfrån det naturvetenskapliga programmet (yrk. Det är nödvändigt att beva-ra kemiämnet i gymnasieskolan med tanke på högteknologisk verksamhetoch för att bevara hög kompetens. Fundamentala ämnen, såsom kemi, fårinte tas bort från utbildningen (yrk. 2).U t s k o t t e t vill peka på att ämnet kemi ingår som ett gemensamt ka-raktärsämne med 100 gymnasiepoäng på naturvetenskapsprogrammet. Där-utöver finns möjlighet att läsa ytterligare 100 gymnasiepoäng i kemi. Ut-skottet vill understryka vikten av en god rekrytering till de naturvetenskapli-ga programmet. Samhället har ett stort ett stort behov av personer med ut-bildning inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena. Stora satsningarhar gjorts för att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik i bådeungdomsskolan och högskolan. Medel har t.ex. avsatts för ett högskoleförbe-redande s.k. basår och för en femårig satsning för attstimulera intresset för naturvetenskap och teknik, det s.k. . Idecember 1998 fick och regeringens uppdrag attbedriva ett nytt femårigt projekt inom detta område. Projektet har två inrikt-ningar: dels att bidra till att utveckla metoder för undervisning, dels fortsatarbete med attitydpåverkan för att öka intresset för naturvetenskap och tek-nik. utgår också ett särskilt stöd med sammanlagt75 till kompetensutveckling av lärare i naturvetenskap, tek-nik och miljö.Utskottet föreslår att avslår motionen.I motion 1999/2000:Ub307 (s) betonas kulturens betydelsefulla roll inomvården. Det är angeläget att samla och föra ut de resultat som uppnåtts vidprojekt runt om i landet. Det skulle bl.a. kunna ske genom fördjupningskur-ser inriktade på kultur i äldrevården och äldreomsorgen inom gymnasiesko-lans omvårdnadsprogram.U t s k o t t e t avstyrker motionen. Utskottet noterar att det i ämnet socialomsorg inom omvårdnadsprogrammet finns en kurs benämnd Människan,socialt och kulturellt (SKOLFS 2000:01). Det finns också möjligheter attlokalt inrätta kurser. En lokal kurs skall ge kunskaper i ett eller flera ämneninom ett bestämt kunskapsområde och svara mot sådana behov som intetillgodoses genom en nationellt fastställd kursplan (2 kap. 14 § gymnasieför-ordningen).I motion 1999/2000:Ub309 (s) behandlas frågor om utbildningspoäng i gym-nasieskolan. Enligt motionärerna får eleverna inte tillgodoräkna sig utbild-ningspoäng när fackföreningar genomför utbildningar i gymnasieskolan, t.ex.Metallindustriarbetareförbundets yrkeslinjeutbildningar. Utbildningen ge-nomförs i regel under två och syftar till att stärka elevernas med-vetenhet om facket, arbetsorganisationen, arbetets villkor och samhället isamverkan. Allt detta ryms inom ämnet samhällskunskap, heter det i motio-nen.U t s k o t t e t avstyrker motionen. Det ankommer på lärare och elever attgemensamt utifrån målen i kursplanerna välja stoff och arbetsmetoder. Det ärpå lokal nivå man beslutar om hur olika delar av undervisningen leder till når kursens mål och därmed uppfyller det för kursen angivna antaletpoäng.Vissa organisatoriska frågor m.m.En försöksverksamhet med sommarkurser begärs i motion1999/2000:Ub294 yrkande 19. Gymnasieelever bör enligt motionärerna gesmöjlighet att läsa även under sommaren.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Utskottet har behandlat och avstyrktmotsvarande yrkande tidigare (senast i bet. 1998/99:UbU3 s. 39). Utskottetredovisade bl.a. att det förekommer att kommuner i vissa fall erbjuder elevermöjlighet att läsa kurser även , t.ex. elever som har behov avextra undervisning. Utskottet vill också peka på att en kommitté har tillsattsför att se över skollagen (dir. 1999:15). Uppdraget skall redovisas senast den1 maj 2001.Betydelsen av samverkan mellan kommuner om utbildningsutbudet i gymna-sieskolan och samverkan med betonas i Kristdemokraternasmotion /2000:Ub236 yrkande 12. De pekar på att kommuner med ny-etablerade gymnasieskolor ofta väljer de minst kostnadskrävande program-men. Det är angeläget att kommunerna i en region finner former för att sam-råda om utbildningsutbudet i gymnasieskolan. Även samverkan med grund-skolan är betydelsefull enligt motionärerna.U t s k o t t e t har ingen annan uppfattning än motionärerna. Det är ange-läget att kommunerna i en region samråder om utbildningsutbudet i gymna-sieskolan. Det är också betydelsefullt med en samverkan mellan grundskolanoch gymnasieskolan. En sådan samverkan finns föreskriven i läroplanen (Lpf94). Där anges att gymnasieskolan nära skall samverka med den obligatoris-ka skolan, med arbetslivet, med universiteten och högskolorna och medsamhället i övrigt. Som utskottet har redovisat i det föregående avser rege-ringen att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda frågan omen revidering av det nationella programutbudet i gymnasieskolan. I budget-propositionen (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 16 s. 57) har regeringenuttalat att denna utredning även kommer att få i uppdrag att utvärdera effek-terna dels av gymnasieskolor i mindre kommuner, t.ex. vad gäller elevernasval och utbildningens kvalitet, dels av det ökade utbudet av lokala utbild-ningsinriktningar. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet yrkan-det.Kristdemokraterna anser (motion 1999/2000:Ub236 yrk. 4) att åldersgränsenför studier i gymnasieskolan skall tas bort. De pekar på att dagens ålders-gräns för gymnasiestudier omöjliggör längre uppehåll i studierna. Centerpar-tiet vill införa (motion 1999/2000:A220 yrk. 10) en utbildningsgaranti förstudier i gymnasieskolan . Det skulle enligt motionärernaöka möjligheterna för många att få en godkänd gymnasieutbildning. Ettlängre avbrott i studierna skall inte behöva innebära att man går miste ommöjligheten att fullfölja ett påbörjat nationellt program. Utbildningen börvara flexibel och kunna varvas med arbete.U t s k o t t e t avstyrker yrkandena. Utskottet har tidigare behandlat lik-artade yrkanden (senast i bet. 1998/99:UbU3 s. 38). Utskottet pekade bl.a. påatt utbildning i gymnasieskolan enligt bestämmelserna i skollagen (5 kap.1 §) är avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskola eller mot-svarande fram t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller . Ut-skottet konstaterade att någon formell gräns för när studierna skall vara av-slutade inte anges i skollagen. Utskottet hänvisade också till arbete. Kommittén har lämnat sitt slutbetänkande Kun-skapsbygget - det livslånga lärandet (SOU 2000:28). Kommittén före-slår bl.a. att individer skall få rätt till studier i utbildning t.o.mgymnasienivå, rätt till hela det gymnasiala utbudet, rätt till validering (atttillgodoräkna sig sina tidigare kunskaper), att få börja och att få stöd och vägledning. Utskottet anser att den fortsatta bered-ningen av betänkandet inom bör avvaktas.I flera motioner betonas vikten av ett fritt val av skola. Enligt (motion 1999/2000:Ub227 yrk. 3) skall alla elever fritt kunna välja skola.Alla skolor bör bli självständiga och fria skolor. De skall oavsett driftsformges likvärdiga möjligheter att arbeta under rättvisa konkurrensvillkor. Ju merutrymme den lokala skolledningen ges att utforma skolans verksamhet, destostörre möjlighet att ett bra skolklimat utvecklas, vilket i sin tur är det somavgör resultaten. I motion 1999/2000:Sf637 yrkande 20 anförsatt fria val i gymnasieskolan är viktiga för att ge möjlighet för alla elever futsatta områden att söka sig till andra gymnasieskolor. Strikt geografiskanknytning till gymnasieskolan leder till att integrationen mellan olika stads-delar försvåras. Enligt motion 1999/2000:A230 (fp) yrkande 22 bör skolor iutsatta bostadsområden profileras och/eller genomgå en särskild kvalitets-satsning. Varje skola måste ha stor frihet att forma sin speciella inriktningutifrån lokala förutsättningar. I kombination med ett fritt skolval kan dettauppnå två syften. Dels får barn som bor i området en extra bra skola, dels kanelever från andra områden söka sig dit. I motion 1999/2000:N271 (fp) yr-kande 4 framhålls bl.a. att något fritt gymnasieval inte finns eftersom kom-munen bara behöver betala interkommunal ersättning i det fall man självbedömer att motsvarande utbildning inte kan erbjudas. Rätten att välja annanskola än den kommunen anvisar bör vara grundregeln. Motionärerna tarockså upp en rad andra skolfrågor, bl.a. att elever lämnar utantillräckliga kunskaper, elever i behov av särskilt stöd, skolans arbetsmiljö etU t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena. Kommu-nerna har enligt gällande bestämmelser möjligheter att besluta om lokalainriktningar och lokala kurser i gymnasieskolan. Eleverna har också storamöjligheter att välja utbildning i gymnasieskolan. Elever har rätt till utbild-ning i en annan kommun om en nationellt fastställd inriktning inte finns i denegna kommunen. Eleverna kan också välja ett stort antal riksrekryterandeutbildningar och fristående gymnasieskolor. Det är styrelsen för utbildningensom ansvarar för intagningen till de olika utbildningar som anordnas inomkommunen eller . Beträffande motion 1999/2000:N271 (yrk. 4)hänvisar utskottet även till vad utskottet anfört i det föregående om bl.a.grundskolans ansvar och omfattning, elever i behov av särskilt stöd ochskolans arbetsmiljö.Gymnasieskolor i utsatta områden bör få extra resurser enligt (motion 1999/2000:Ub294 yrk. Fler "spjutspetsskolor", dvs. skolor meden attraktiv profil, t.ex. gymnasium, som drar till sig elever från olikstadsdelar bör starta, heter det i motionen.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Det är kommunerna själva som beslutarom fördelning av resurser till de olika skolorna i kommunen. Staten kan dockbesluta om särskilda riktade medel. Särskilda resurser har t.ex. anvisatsfr.o.m. för insatser inom utbildnings-området i storstadsregionerna. Under ett särskilt anslag anvisas 265 miljonerkronor år 2000.Skolans värdegrundMotionernaFrågor som rör den praktiska tillämpningen av skolans värdegrund och sko-lans etiska fostran lyfts fram av . De vill, enligt motion1999/2000:Ub275 yrkande 2, att de värden som utgör skolans värdegrundoch som förvaltas av tradition skall förmedlas i alla ämnen. Elevernamåste få träning i att utifrån principen om alla människors lika värde funderaöver s.k. etiska dilemman. Det är också viktigt att den nya lärarutbildningenger blivande lärare goda möjligheter att arbeta aktivt med värdegrundsfrågoroch etiska riktlinjer. I yrkande 3 i samma motion påpekar ett sätt att omsätta skolans etiska värdegrund i praktiken är att utvecklaelevernas sociala och emotionella kompetens. Tillsammans med föräldrarnabör lärarna och den övriga personalen komma överens om hur den etiskafostran skall utformas. Riktlinjer för detta skall ingå i varje lokal arbetsplaÄven i motion 1999/2000:Ub221 yrkande 3 betonas attvarje skola bör ha en plan för hur man i undervisningen och i hela skolansverksamhet kan omsätta skolans värdegrund i praktiken. I denna motionsyrkande 2 samt i motion 1999/2000:Ub236 (kd) yrkande 17 framhålls att detär viktigt att påminna kommunerna om deras ansvar för att fortbildning i etikgenomförs för all skolpersonal.Vidare påtalar , i motion 1999/2000:Ub275 yrkande 23,behovet av uppföljning och utvärdering av värdegrundsarbetet i skolan, bl.a.hur formerna för elevinflytandet och jämställdhetsarbetet utvecklas samtvilka resultat som uppnåtts i arbetet mot mobbning och uttryck för främlings-fientlighet.I motion 1999/2000:Ub289 (s) understryks likaså att det behövs en konti-nuerlig uppföljning av skolornas arbete med värdegrundsfrågor. En bredinformation ut i samhället om de insatser som görs och uppnådda resultat ärav stor vikt för att få alltfler att delta i värdegrundsarbetet, menar motionä-rerna.Hänvisningen i läroplanerna till den etik som förvaltas av traditionoch västerländsk humanism bör strykas. Det anser i motion1999/2000:Ub297. Motionärerna anmärker att nuvarande formulering ärolycklig då tradition och västerländsk humanism också innehåller heltandra värden än de etiska som sluter upp bakom. Inom ramenför den kristna traditionen har stora brott mot mänskligheten begåtts. Dess-utom rimmar formuleringen illa med bestämmelsen om att skolans undervis-ning skall vara icke-konfessionell. Yrkanden i samma syfte, nämligen attformuleringen skall tas bort, framställs i motionerna 1999/2000:Ub234 (v) och 1999/2000:Ub314 (v) yrkande 3. Bland annat hävdas attdenna lämnar stort utrymme för en fördomsfull undervisning om homo- ochbisexualitet.I motionerna 1999/2000:Ub276 (kd) yrkande 1 och 1999/2000:Ub253 (s)åberopas att har deklarerat till det internatio-nella året för en fredskultur och till årtiondet för en freds-och ickevåldskultur för världens barn. I deklarationen uppmanas FN:s med-lemsländer att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att försäkra sig om attfredens och ickevåldets praktik lärs ut på alla nivåer i respektive samhällen,inklusive det allmänna utbildningsväsendet. Enligt motionerna är det angelä-get att ett handlingsprogram utvecklas för arbetet med en freds- ochickevåldskultur inom på alla nivåer. Därtill bör, enligt motion1999/2000:Ub276 yrkande 2, ett handlingsprogram som omfattar olika sam-hälleliga insatser för att barn- och ungdomsvåldet skall minska utarbetas isamarbete med bl.a. frivilliga organisationer.Också FN:s deklaration om som årtiondet för utbildning ide mänskliga rättigheterna uppmärksammas. Enligt motion 1999/2000:K356(mp) yrkande 7 bör undervisning inom området mänskliga rättigheter imple-menteras i hela den ordinarie utbildningsverksamheten i landet.Utskottets bedömningSkollagen (1985:1100) slår fast att verksamheten i skolan skall utformas iöverensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och att varoch en som verkar inom skolan skall främja aktningen för varje människasegenvärde och respekten för vår gemensamma miljö (1 kap. 2 §).Skolans värdegrund formuleras i läroplanerna och anger de grundläggandevärden som vårt samhällsliv vilar på - människolivets okränkbarhet, indivi-dens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellankvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta - och som skolanskall förmedla och förankra hos eleverna. Enligt läroplanerna för det obliga-toriska skolväsendet m.m. (Lpo 94) och för de frivilliga skolformerna (Lpf94) sker detta, i överensstämmelse med den etik som förvaltas av kristentradition och västerländsk humanism, genom individens fostran till rätts-känsla, generositet, tolerans och ansvarstagande.Utskottet har samma uppfattning som motionärerna när det gäller det ange-lägna i att skolans värdegrund omsätts i praktisk handling. Utskottet anseremellertid att bör avslå motionerna 1999/2000:Ub221 yrkandena 2och 3, 1999/2000:Ub236 yrkande 17, 1999/2000:Ub275 yrkandena 2, 3 och23 samt 1999/2000:Ub289 med hänvisning till det omfattande arbete somunder senare tid pågått och fortfarande pågår med att föra ut värdegrundsfrå-gorna i förskolans och skolans verksamhet.Inom tillsattes en projektgruppmed uppgift att utveckla arbetet med värdegrunden i skolan, ett arbete somavslutats i och med utgången av . Projektgruppen har bl.a. genomolika informativa och målgruppsanpassade insatser gett stöd till och stimule-rat skolorna att konkretisera värdegrunden i sin verksamhet. Syftet har varitatt få skrivningarna i läroplanerna att genomsyra skolans verksamhet i sinhelhet. Ett ungdomsråd med elever från gymnasieskolans årskurs 1 har varitknutet till värdegrundsprojektet.Sålunda har inom ramen för värdegrundsprojektet tagits fram tre pedago-giska diskussionsmaterial som riktar sig till barn och unga för att stimulerasamtal om värderingar och normer. Materialet i fråga - Lika som bär , JAG & JAG för barn samt Du! - har distribuerats till förskolor och skolor med elever i berördåldersgrupp. Vidare har tagits fram tre rapporter för att tillföra kunskap ochfördjupa diskussionen om värdegrunden bland verksamma i skola och lärar-utbildning. Också dessa rapporter skickas ut, till bl.a. lärarutbildningarna.Tre nationella konferenser har hållits, den tredje och avslutande ägde rumden då projektets slutbok - om samtal för demo-krati i skolan presenterades. Boken tillställs bl.a. samtliga skolledare.Kommentar- och referensmaterial kring värdegrundsfrågor har även utgi-vits av . Referensmaterialet Med känsla och kunskap - en bok omde grundläggande värdena (nr 99:504) innehåller beskrivningar av olikaskolors verksamheter i syfte att stimulera till utveckling av den egna skol-miljön. Materialet sänds ut till samtliga skolenheter, lärarutbildningar m.fl.Skolverket arbetar nu med en fördjupningsstudie om värdegrunden. Studienkommer att avlämnas till regeringen . Verket har dessutom iregleringsbrevet för fått i uppdrag att, som en förutsättningför vidare utvecklingsinsatser, ta fram en långsiktig, strategisk planering förverkets arbete med grundläggande demokratiska värden. Detta uppdrag skallredovisas senast den 1 november 2000.I förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet fö-reskrivs en skyldighet för varje kommun och skola att upprätta skrift-liga kvalitetsredovisningar som ett led i den kontinuerliga uppföljningen ochutvärderingen av skolplanen respektive arbetsplanen. En kvalitetsredovisningskall innehålla en bedömning av dels i vilken mån målen för utbildningenuppnåtts, dels vilka åtgärder som behövs om målen inte har uppnåtts. I dettakvalitetsarbete kommer uppföljning och utvärdering av arbetet med värde-grundsfrågor in som en naturlig del.Skolverket, som enligt sin instruktion skall utveckla, kontrollera och stödjakvalitetssäkringsarbete i skolväsendet, har givit ut Skolverketsallmänna råd om kvalitetsredovisning inom skolväsendet (Allmänna råd1999:1). I dessa råd anges bl.a. att ett viktigt uttryck för kvalitet är det soklimat som skolan skapar. Viktiga värdemätare kan vara uppgifter om elevin-flytande och föräldramedverkan men också om problem som mobbning,skadegörelse, skolk osv. Uppgifter kring sådana frågor hör enligt verketockså hemma i en kvalitetsredovisning, förutsatt att de kan bidra till bedöm-ningen av skolans kvalitet.Lärarutbildningskommittén har i sitt slutbetänkande Att lära och leda - enlärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63) uttalat attsamhällets värdegrund är fundamental för lärarutbildningen. Utbildningstidskall ägnas åt demokratiska begrepp och värderingar samt dess motsatser ochåt hur man bör agera för att i skolvardagen hävda samhällets grundläggandevärden. Studenterna skall lära sig att identifiera och kritiskt pröva värden ocnormer i verksamhetens styrdokument och i konkret handling. Utbildningenskall ge kunskap om hur värden och normer motiveras och därmed även hurde kan kritiseras. Studenterna skall även inse hur pedagogisk verksamhetmedför val av mål, innehåll och metoder och hur värden och normer förs in iverksamheten. - Kommitténs förslag bereds inom Regerings-kansliet.