bet · GN01KrU10 · 2000-03-14 00:00:00 — Teater, dans och musik I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionsti-den hösten 1999.Inledningsvis behandlas motionsyrkanden om bidragsutvecklingen m.m.för teater, dans och musik. Olika motionsförslag rör frågor om hur arbets-marknaden för skådespelare och dansare skall kunna stimuleras. Stödet tilllänsmusiken, musikteaterarenan samt länskonsulenter och läns-konstnärer inom områdena teater och dans tas upp i vissa motioner. Andramotionsyrkanden rör statligt stöd till folkmusik, världsmusik, jazz och ama-törverksamhet. Slutligen tar några motionsyrkanden upp frågor om denkommunala betydelse och om behovet av stöd till utrustning,lokaler och scener för musikundervisningen i , folkbildningenoch ideella musikföreningar.Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet. 15 reservationer och 4 särskildayttranden har avgivits. 1999/2000:Kr219 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om musikarvetsbetydelse.1999/2000:Kr231 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till tekniskt avancerad utrustning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att säkra tillgången till repetitionslokaler och mu-sikscener, inriktade på ungdomars musikverksamhet.1999/2000:Kr234 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppdrag att inför nästkommande verksam-hetsår pröva möjligheten att stärka stödet till de centrala amatörorganisatio-nerna,1999/2000:Kr236 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av länsmusiken i allmänhet och barn- och ungdomsverk-samheten som en del av Musik i i synnerhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsningar på den regionala kulturen över hela landet.1999/2000:Kr276 av och (v) variyrkas att hos regeringen begär att får i uppdrag att ienlighet med vad som anförts i motionen undersöka förutsättningarna för attinrätta länskonstnärstjänster på områdena teater och dans.1999/2000:Kr277 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en konsekvensanalys när det gäller effekterna av attmedelstilldelningen till teater och dans inte följer den faktiska kostnadsut-vecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utvärdering av hur anslagens storlek svarar motden verksamhet som bedrivs på respektive teater- och dansinstitutioner och ide fria grupperna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att två- eller treåriga avtal bör slutas med de fria teater- ochdans-grupperna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den bör överväga hur ett förslag till långsiktig lösning påfrågan om verksamhetsbidrag och projektbidrag skall se ut,10. att hos regeringen begär en utredning av stimulansåtgärderför efterfrågan på kultur,1999/2000:Kr285 av och () vari yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstatligt stöd för att trygga och utveckla verksamheten vid Tornedalsteatern.1999/2000:Kr286 av och (v) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att initiera ett samarbete över sektorsgränserna för att möjliggöraett riktat stöd till skådespelare och dansare.1999/2000:Kr312 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär en utredning för att belysa förutsättning-arna för amatörkulturell verksamhet.1999/2000:Kr313 av m.fl. (kd) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om musikteatern ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bidragen till internationellt kulturutbyte och samarbete,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den kommunala ,1999/2000:Kr315 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under rubriken , dans och musik om beskrivningen av verklig-heten vid budgetframställning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den kommunala ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utvärdering av konsekvenserna av neddragningarnapå länsmusiken,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att undersöka möjligheterna för inrättandet av fler folkmusikcent-rum,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om världsmusiken,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att upphöja nyckelharpans instrumentfamilj till nationalinstru-ment,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att för framtiden ge de centrala amatörkulturorganisationerna ettutifrån verksamheternas omfattning rimligt stöd,1999/2000:Kr317 av m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stödet till jazz och moderna musikformer,1999/2000:Kr601 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att för framtiden ge de centrala amatörkulturorganisationerna ettutifrån verksamheternas omfattning rimligt stöd,Ärendets beredningUnder ärendets beredning har utskottet informerats vid uppvaktningar avrepresentanter för musikteaterarenan respektive förFolkmusik och . Utskottet behandlar i detta betänkande ett antal motioner väckta under all-männa motionstiden , vilka rör frågor om teater, dans och musik.Bidragsutvecklingen m.m.I två motioner tas upp frågor som rör de statliga bidragen till teater, dansoch musik.I motion Kr277 (v) anförs att anslagsnivå när det gäller teateroch dans bygger på en utredning . Motionärerna anser attkulturinstitutionerna och de fria grupperna bör få bidragen uppräknade medlönekostnadsindex. Det behövs enligt motionen en konsekvensanalys när detgäller effekterna av att medelstilldelningen inte följer den faktiska kostnads-utvecklingen (yrkande 1) och en utvärdering av hur anslagens storlek svararmot den verksamhet som bedrivs på respektive teater- och dansinstitutionoch i de fria grupperna (yrkande 2). Syftet med utvärderingen skall vara attkomma bort från diskussionen om medelstilldelningar och i stället få under-lag till en diskussion om vad som skall göras med hjälp av medlen.Vidare framhålls i motion Kr277 (v) att de fria gruppernas försämradeekonomi beror både på kostnadsutvecklingen och på den svåra ekonomiskasituationen inom den kommunala sektorn och inom föreningslivet. Utbudetinom barnteaterområdet har försämrats märkbart. Antalet produktioner mins-kar. Kommersiella bolag som använder sig av stordrift fyller stora salongermen intresserar sig inte för pedagogiken, samtalet och för- och efterarbetet.Fortsatt statligt stöd i form av verksamhetsbidrag och turnébidrag till dekvalitetsinriktade fria teatergrupperna är därför viktigt. För att kontinuitetoch kvalitet skall kunna utvecklas krävs att staten, landstingen, regionernaoch kommunerna sluter två- eller treåriga avtal med de fria teater- och dans-grupperna om bidragstilldelning (yrkande 5).I motion Kr315 (mp) anförs att dagens bidragssystem och fördelningen avanslagsmedel mellan de fasta institutionerna och de fria teatergrupperna ärotillfredsställande. Det som i budgetpropositionerna omnämns som oföränd-rade bidrag till teatrarna innebär enligt motionärernas mening i praktikenminskade bidrag, eftersom lönekostnaderna ökar. En annan beskrivning avverkligheten borde därför göras under rubriken , dans och musik ibudgetpropositionerna (yrkande 5).Utskottet vill i sammanhanget först påminna om att bidragen till fria grup-per och musikarrangörer har förstärkts . Vidare har ökademedel anvisats för förstärkt bidrag till musikteater- och dansteaterinstitutio-nerna. Medel har också avsatts för teaterinstitutioner i kris och i behov avomstrukturering. Effekten av dessa satsningar och av samverkan mellan olikaslag av insatser kan - enligt vad regeringen anför i budgetpropositionen förår 2000 - ännu inte överblickas. Utskottet förutsätter självfallet att i sin systematiska genomgång område för område och i årsredovisningar-na redovisar analyser av effekterna av dessa satsningar. I budgetpropositio-nen för angav regeringen att det skulle kunna bli aktuellt med enfördjupad utvärdering av de fria gruppernas turnéverksamhet.I budgetpropositionen för gjorde regeringen följande bedömningbeträffande de krisdrabbade teatrarna.För att nya krissituationer inte skall uppkomma måste ett långsiktigt för-ändringsarbete ske inom institutionerna. Ett sådant har också inletts påmånga håll. Det är i första hand huvudmännen som har ansvaret för att detskapas konstnärligt och ekonomiskt hållbara lösningar på institutionernasproblem. Staten har medverkat till uppbyggnaden av det nubefintliga nätet av regionala och lokala teater- och orkesterinstitutioner ochlämnar ett betydande årligt stöd till deras verksamhet. Det är enligt vadregeringen anför ingen realistisk bedömning att staten, med bibehållet fulltansvar för nationalscenerna och övriga riksinstitutioner, skulle ha möjlighetatt överta en del av de regionala huvudmännens ansvar för det pågåendeförändringsarbetet. Däremot kan det vara rimligt att staten, när det finns skälför det, fortsätter att göra vissa insatser i län med svag försörjning av institionsbaserad teater, dans och musik. Flera av de statliga stöden har till syfteatt säkra ett brett kvalitetsutbud av teater, dans och musik på mindre orter.Regeringen framhåller vidare att en grundförutsättning för att de statligainsatserna skall få effekt är att de följs upp med regionala och kommunalaåtgärder. De fria teatergruppernas fortsatta svårigheter att få avsättning försina barn- och ungdomsproduktioner ger en antydan om att statens stöd tillgrupperna måste kombineras med utvecklingsinsatser inom det lokala be-ställarledet. Även det förstärkta statliga stödet till musikens arrangörsföre-ningar får avsedd verkan bara om det samverkar med lokala satsningar (seprop. 1999/2000:1 utg.omr. 17 s. 53).Utskottet påminner om att i samband med de kulturpolitiskabesluten gavs ansvar för övergripande uppföljningar och utvär-deringar inom sitt verksamhetsområde. Översynsarbetet omfattar flerakonstområden och syftar till att presentera ett underlag för olika kulturpoli-tiska beslut och till att stimulera till debatt.År 1998 publicerade den första av planerade rapporter som rörteater och musik, nämligen "Arrangera mera. En kartläggning av arrangörs-situationen på teater- och dansområdet" (Rapport från Statens kulturråd1998:2). I en följande rapport behandlades musikteaterverksamhet, nämligenrapporten "Från till Duvemåla. Musikteater i inför 2000-talet" (Rapport från 1998:4).I dagarna har en rapport om de regionala teatrarna publicerats, nämligen"Soppa och skådespel åt folket. Om teatrar med regionalt uppdrag" (Rapportfrån 2000:1).I den senaste rapporten sägs att det är avgörande för en fortsatt positiv ut-veckling på området att staten är en garant för de regionala teatrarnas konst-närliga produktion. De lokala och regionala huvudmännen bör ansvara förteatrarnas övriga delar. Den rimligaste beräkningsgrunden för det konstnärli-ga arbetet anges vara kostnaderna för den konstnärliga personalen. Möjlig-heter till förnyelse är avgörande för framgång. De särskilda statliga bidragenför utveckling behövs enligt rapporten även fortsättningsvis för tydligaredefinierade förnyelse- och försöksåtgärder utanför teatrarnas ordinarie verk-samhet samt för teatrarnas egen kompetensutveckling. Barn- och ungdomste-ater kräver ett större stöd än övrig verksamhet.De statliga verksamhetsbidragen bör kunna differentieras utifrån skildauppgifter och förutsättningar för teatrarna, sägs det i rapporten. För fastställande av verksamhetsbidraget till den enskilda teatern bör det krävas för-handling mellan staten genom och teaterns huvudman ochteatern. Huvudmannen och teatern bör därvid presentera en plan för teaternskonstnärliga personalstyrka, barn- och ungdomsteaterverksamhet, distribu-tions- och arrangörsfrågor m.m. Förhandlingarna bör även avse samspel medandra län och andra producenter. En överenskommelse bör enligt rapportengöras för en begränsad tidrymd om lägst tre och högst fem år.Utskottet förutsätter att regeringen i den kommande budgetpropositionenredovisar sin syn på de frågor som tagits upp i denna senaste rapport frånKulturrådet på teater- och dansområdet.Med anledning av förslaget i Kr277 (v) yrkande 1 om uppräkning av an-slagsnivåerna vill utskottet nämna att i budgetunderlaget för år2001 har föreslagit olika anslagsförstärkningar inom teater-, dans- och mu-sikområdet. Dessa förslag får beredas i det ordinarie budgetarbetet då enavvägning kan göras mot andra anslagskrav inom kulturområdet.Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inte anledning för riksdagenatt begära sådana särskilda utredningar om och beskrivningar av effekternaav medelstilldelningen till teater och dans m.m., som begärs i motionernaKr277 (v) yrkandena 1, 2 och 5 samt Kr315 (mp) yrkande 5. Yrkandenaavstyrks.I motion Kr277 (v) anförs att anslagsutvecklingen för de fria grupperna harbidragit till att fler skådespelare och dansare blivit utan fast arbete och fåtlov att i stället arbeta som frilansande konstnärer med olika projekt. projektmedel är otillräckliga i förhållande till antalet projektansök-ningar. Situationen innebär en osäker arbetssituation för konstnärerna ochmedför att kvalitet och kontinuitet i ordinarie verksamhet äventyras. Projekt-formen kan dock vara en mycket lyckad form för att utveckla en verksamhet.Den ger framför allt möjligheter till nyskapande och gränsöverskridandesatsningar. Regeringen bör överväga och komma med förslag till en långsik-tig och hållbar lösning på problemen när det gäller de fria gruppernas verk-samhetsbidrag och projektanslag (yrkande 6).Utskottet instämmer i vad som anförs i motionen om att det är värdefulltatt bidragen till fria grupper kan avse både verksamhetsbidrag och projektan-slag för att stimulera och göra utveckling och förnyelse möjlig. Utskottet hari tidigare sammanhang mycket starkt understrukit de fria gruppernas betydel-se för ett rikt kulturliv, särskilt vad gäller barns och ungdomars tillgång tilteater, dans och musik i hela landet. Utskottet förutsätter att Kulturrådetsöversynsarbete inom teaterområdet även kommer att omfatta bidraget till defria grupperna. Resultaten av denna översyn bör avvaktas och användas viden bedömning - inom ramen för tillgängliga medel - av balansen mellanverksamhets- och projektbidrag. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetyrkande 6 i motion Kr277 (v).En utredning om stimulans av efterfrågan på kultur, främst teater och dans,föreslås i motion Kr277 (v). Konstnärernas försörjning bör i största möjligautsträckning baseras på ersättning för utfört arbete. Kulturarbetarnas ekono-miska villkor har successivt försämrats och arbetslösheten är nu högre än förmånga andra yrkesgrupper. Kulturarbetarna saknar inte arbetsuppgifter, mende har svårt att försörja sig på sina inkomster av utfört arbete. Åtgärder be-höver vidtas för att stimulera efterfrågan inom kultursektorn, t.ex. genom attge den offentliga sektorn ökade möjligheter att köpa teater- och dansföre-ställningar (yrkande 10).Vid /98 behandlade utskottet regeringens förslag i proposi-tion 1997/98:87 om en rad åtgärder för att förbättra konstnärernas villkor ochmöjligheter att försörja sig på sin konstnärliga verksamhet (bet. 1997/98:-KrU13, rskr. 1997/98:303). I budgetpropositionen för föreslogsbidragsökningar för att stimulera efterfrågan på kultur i olika former, bl.a.ökade bidrag till lokala musikarrangörer, till fria teater- och musikgrupper,till utgivning och distribution av litteratur, till utställningsverksamhet ocholika former av stöd som går till enskilda konstnärer samt till försök medförstärkt förmedlingsverksamhet vid centrumbildningar och Folkparkerna(prop. 1998/99:1 utg.omr. 17, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Vidareberäknades medel för försöksverksamhet med den s.k. tredje anställnings-formen inom teatern (prop. 1998/99:1 utg.omr. 14, bet. 1998/99:AU1,rskr.1998/99:105). Förslagen i proposition 1997/98:87 och i budgetproposi-tionen för om förbättrade villkor för konstnärer grundades på resul-taten av arbetet inom flera utredningskommittéer. De nu pågående försöks-verksamheterna har utvärderats.Utskottet anser att det inte behövs någon ytterligare utred-ning om stimulans av konstnärernas arbetsmarknad inom teater och dans.Frågor som rör storleken på och fördelningen av de statliga bidragen tillteater och dans bör beredas i det årliga budgetarbetet. Mot bakgrund av detanförda avstyrker utskottet motion Kr277 (v) yrkande 10.Riktat stöd till skådespelare och dansareI motion Kr286 (v) föreslås ett samarbete över sektorsgränserna för att utredaoch möjliggöra vad som i motionen kallas riktat stöd till skådespelare ochdansare med syfte att stimulera dessas arbetsmarknad. Motionärerna anser atten försöksverksamhet bör inledas, i vilken arbetsgivare som engagerar skå-despelare och dansare får ett reducerat avgiftsunderlag vid beräkningen avsocialavgifter, motsvarande vad som gäller för musiker. Målet för försöks-verksamheten skall vara att teater- och dansarbetsgivarna skallundantas från kravet på socialavgifter. Motionärerna bedömer att bortfallet iinkomster för staten kompenseras genom att statens kostnader för skådespe-lares och dansares arbetslöshet minskar. Institutionerna bör genom avtalförbinda sig att anställa skådespelare och dansare för de medel som de såle-des inte behöver betala till staten. Motionärerna uppger att den totala löne-summan för dansare och skådespelare uppgår till ca . Ettundantag från kravet att betala socialavgifter skulle enligt motionen medföraminskade inkomster för staten på ca 166 miljoner kronor.Utskottet anser att resultaten av den försöksverksamhet som för närvarandepågår inom teaterområdet med en tredje anställningsform och förstärkt för-medlingsverksamhet vid centrumbildningar och folkparker bör avvaktasinnan någon ny form av försöksverksamhet övervägs. Utskottet anser vidareatt det inte torde vara meningsfullt att på försök använda bestämmelser omkostnadsersättning i lagen (1981:691) om socialavgifter och följdförfattning-ar som en sorts indirekt stöd till skådespelare och dansare. Regler om scha-bloner för kostnadsersättningar grundas på genomsnittliga beräkningar av enyrkesgrupps faktiska kostnader i arbetet och inte på andra grunder eller förandra syften.Med det anförda avstyrker utskottet motion Kr286 (v).Regional musikverksamhet m.m.I motion Kr315 (mp) hemställs att som sin mening skall ge rege-ringen till känna behovet av en utvärdering av konsekvenserna av bespa-ringarna på länsmusiken (yrkande 8). Motionärerna anför att neddragningar-na har fått lov att kompenseras med utvecklingsmedel. De exemplifierar ävenmed att neddragningarna inneburit att musikskolor får svårt att hitta lärarenär musiker från länsmusiken blir tvungna att flytta till storstäderna.Utskottet vill inledningsvis påminna om att - efter förslag frånregeringen - beslutade om en generell sänkning av bidragsnivånför länsmusiken med , en sänkning som skulle fördelas pååren 1998 och 1999 (prop. 1997/98:1 utg.omr. 17, bet. 1997/98:KrU1, rskr.1997/98:97). Denna besparing om totalt var 10 miljonerkronor mindre än den besparing om , som hade aviserats ibudgetpropositionen året innan. Sänkningen motiverades av behovet av enomfördelning inom anslagsområdet till förmån bl.a. för ökade bidrag tillmusikteater och dans samt bidrag till musikarrangörer, som dittills haft enjämförelsevis låg bidragsnivå (jfr prop. 1996/97:3 s. 80-82).I budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:100 utg.omr. 17 s. 58)redovisas en första analys, som gjort, av hur det förändradestatsbidraget till länsmusiken har påverkat verksamheten. I några fall harhuvudmännen ökat sin ekonomiska insats. Nya organisatoriska lösningarprövas också. Skillnaderna mellan länsmusikorganisationernas sätt att fyllasin uppgift ökar genom att en del prioriterar fast orkesterverksamhet. Andraorienterar sig mot musikteaterverksamhet i samarbete med teaterinstitutioner.Andra åter lägger vikt vid barn- och ungdomsverksamhet och frilansproduk-tioner. De regionala huvudmännens nysatsningar har enligt redovisningen ibudgetpropositionen i få fall gällt länsmusikens främjande och samordnandeuppgifter.Utskottet utgår självfallet från att fortsätter sitt analysarbeteoch att - när resultaten rapporteras till regeringen - regeringen för riksdagenredovisar sin egen bedömning av resultaten och av vilka åtgärder som even-tuellt skulle kunna behöva vidtas. Utskottet anser således att intebehöver göra ett sådant uttalande till regeringen om uppföljning och utvärde-ring av de genomförda besparingarna på länsmusiken som begärs i motionKr315 (mp) yrkande 8. Yrkandet avstyrks.I motion Kr236 (kd) hemställs att som sin mening skall ge rege-ringen till känna behovet av länsmusiken i allmänhet, och barn- och ung-domsverksamheten som en del av Musik i i synnerhet (yrkande 1).Regeringen bör enligt motionen överväga betydelsen av ekonomiskt ochannat stöd till länsmusiken i hela landet (yrkande 2).Besparingen på länsmusiken har fullföljts och den nuvarande bidrags-nivån för länsmusikverksamheten bör i enlighet med vad utskottet uttaladehösten ligga fast (bet. 1999/2000:KrU1 s. 36). Utskottet är således inteberett att göra ett allmänt uttalande om att tillföra länsmusiken ökade medel.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion Kr236 (kd).Enligt motion Kr313 (kd) bör begära att bör bli en stats-bidragsberättigad musikteaterinstitution (yrkande 15). I motionen konstaterasatt på ett fåtal år har blivit ett av stora besöksmål och ut-vecklats till en internationell festspelsarena som fortsätter att attrahera nyabesökare från alla åldersgrupper och kategorier, inte bara vana teater- ochoperabesökare. Motionärerna anser att mycket väl motsvarar dekrav som kan ställas på en statsbidragsberättigad musikteaterinstitution.Musikteaterverksamheten i landet bör därför byggas ut med en ny regional,statsbidragsberättigad institution, nämligen Dalhalla.Utskottet påminner om att beslöt om en bidragsför-stärkning om till länsmusikorganisationen i Dalarnaför bl.a. medverkan i musikproduktioner vid (prop. 1997/98:1utg.omr. 17 s. 38, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97). har frånregeringen erhållit ett engångsbidrag om isamband med att scentaket stormskadats. Utskottet har vidare inhämtat att ettprojekt inom tillväxtavtalet i avser . 2001 har föreslagit ett bidrag om somstöd till en basadministration vid Dalhalla.Utskottet anser att verksamheten vid har haft en imponerande ut-veckling och att verksamheten med den breda publiktillströmningen och detväxande internationella samarbetet är ett betydelsefullt inslag i landets kul-turliv. Utskottet anser att det alltfort bör vara regeringens ansvar att - eftekontakter från berörda regioner och efter förhandlingar med dem om villkoroch förutsättningar - besluta om vilka institutioner som bör ingå bland destatsbidragsberättigade regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna ochatt föreslå finansiering av statligt bidrag till sådana institutioner. Utskotteanser således att bör avslå motion Kr313 (kd) yrkande 15.Enligt motion Kr276 (v) bör i samråd med länen undersökaförutsättningarna för att inrätta länskonsulenttjänster inom teater och dans ilän där sådana saknas. Motionärerna konstaterar att antalet statligt stöddatjänster varierar mellan länen. Verksamheten är en viktig resurs för amatör-kulturen och fungerar som en länk mellan amatörer och det professionellakulturlivet.