bet · GO01MJU2 · 2000-11-28 00:00:00 — Utskottet förutsätter att de eventuellaförändringar som genomförs medför att den framförhandladeramen bättre kan utnyttjas. Mot bakgrund av det anfördaföreslår utskottet att motionerna MJ210 (c), MJ235 (kd)yrkande 2, MJ246 (v) yrkande 2 och MJ256 (m) yrkande 15delvis lämnas utan vidare åtgärd.44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruketPropositionenAnslaget disponeras av för att inom skildanationella handlingsprogram, huvudsakligen genom försöks-och utvecklingsverksamhet, styra utvecklingen inomjordbruket och trädgårdsnäringen mot minskatväxtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare ochminskad användning av kemiska bekämpningsmedel, bevarandeav biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärdensamt ökad andel ekologisk produktion. Likaså disponerasanslaget för uppföljning och utvärdering av den gemensammajordbrukspolitikens miljöeffekter, m.m.Regeringen föreslår att medel avsätts för enutvecklingsfond för trädgårdsnäringen. Som skäl härföranförs bl.a. att företrädare för trädgårdsnäringen vidflera tillfällen har gjort framställningar till regeringenom inrättandet av en trädgårdsnäringsfond för åtgärdertill stöd för näringen, t.ex. FoU-verksamhet. Olikalösningar på frågan har övervägts inom Regeringskansliet.Regeringen föreslår nu att medel för ändamålet avsättsinom ramen för detta anslag. För finansieringen bör bl.a.utnyttjas medel som frigörs genom attkreditgarantigivningen till trädgårdsnäringen upphör (seanslaget 44:4) bör en bidragsnivå på 8 miljonerkronor eftersträvas. beräknas 5miljoner kronor kunna avsättas för ändamålet.Regeringen bedömer anslagsbehovet till förår 2001. Anslagsbehoven beräknasoförändrade i fasta priser.MotionernaI motion MJ228 (s) framhålls att medel till försöks- ochutvecklingsverksamhet inom ekologisk produktion sedan ettantal år har funnits inom anslaget "Miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket" (ny beteckning 44:3). En ram fördessa ändamål har specificerats inom anslaget. Ibudgetförslaget för anges inte längre några ramarinom anslaget. Det innebär att fritt kanfördela medlen mellan de olika ändamål som anslagetomfattar. Den praktiska försöks- ochutvecklingsverksamheten inom ekologiskt lantbruk riskerardärmed att förlora de öronmärkta medel som i ett antal årfunnits inom anslaget för miljöförbättrande åtgärder.Jordbruksverket bör därför ha en klar instruktion om attminst samma ram som tidigare skall finnas tillgängligunder för försök och utveckling, inklusiveaktörsoberoende insatser för marknadsutveckling. Enligtmotion MJ233 (c) har regeringen ökatanslagen till forskning om ekologiskt jordbruk ochträdgårdsproduktion. Detta är en positiv utveckling och ennödvändighet om målet skall kunna nås att den ekologisktodlade arealen skall uppgå till samt att denekologiska animalieproduktionen bör öka. De basanslag (5miljoner kronor) för forskning i ekologiskt lantbruk sombeviljats i årets budgetproposition går endast lantbruk (CUL) vid Sverigeslantbruksuniversitet (SLU). Detta gör att andraforskningsinstitutioner som är verksamma på detta områdeblir utan basanslag. anser att denverksamhet som bedrivs vid vid i Järnaär mycket viktig. Det är därför olyckligt att regeringeninte ger institutet de basanslag för forskning som behövsför en fullgod utveckling av forskningen. Centerpartietvill säkerställa forskningen vid . Anslaget 44:3 Miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket (utgiftsområde 23) bör därför räknasupp med (yrkande 22). I motion MJ243 (kd)uppmärksammas att potatisodlingen inte omfattas av den avregeringen föreslagna forsknings- och utvecklingsfondenoch således inte får motsvarande möjlighet att finansieraforsknings- och utvecklingsverksamhet somträdgårdsnäringen. Enligt motionärerna är det angelägetatt även potatisodlingen ges tillgång till budgetmedel imotsvarande omfattning och anslaget bör därför tillförasytterligare (yrkande 21 delvis). Även imotion MJ252 (c) föreslås att anslaget tillförs 5 000 000kr utöver regeringens förslag. Ytterligare medel börenligt motionärerna avsättas som basanslag för attförstärka forskningen om ekologiskt lantbruk vidStiftelsen , RudolfSteinerhögskolan i (yrkande 5 delvis). Enligt motionMJ257 (fp) bör framtidens landsbygdsstöd inriktas än mermot miljövänligt jordbruk. I detta arbete är böndernasinsatser centrala. Det är självklart att miljön påverkasdå själva syftet med jordbruk är att försöka förmå jordenatt ge en så stor avkastning som möjligt. För att främjadet miljövänliga jordbruket föreslår motionärerna attanslaget tillförs ytterligare utöverregeringens förslag (yrkande 12 delvis). Samma förslagframförs även i motion Fi211 (fp) yrkande 21 delvis. Äveni motion MJ766 (kd) yrkande 1 uppmärksammas behovet av enforsknings- och utvecklingsfond för potatisodlingen.Utskottets övervägandenSom framhålls i propositionen har företrädare förträdgårdsnäringen i olika sammanhang gjort framställningarom inrättandet av en trädgårdsnäringsfond för åtgärdertill stöd för näringen, t.ex. forskning- ochutvecklingsverksamhet. Utskottet har tidigare uttalat sigpositivt om en sådan fond (bet. 1998/99:MJU7, s. 41) ochföreslår därför att godkänner vad regeringenanfört om en utvecklingsfond för trädgårdsnäringen. Vidareansluter sig utskottet till regeringens bedömning när detgäller medelsbehovet under anslaget 44:3 och tillstyrkerregeringens förslag i denna del. Därmed avstyrksmotionerna MJ233 (c) yrkande 22, MJ243 (kd) yrkande 21delvis, MJ252 (c) yrkande 5 delvis, MJ257 (fp) yrkande 12delvis, Fi211 (fp) yrkande 21 delvis och MJ766 (kd)yrkande 1. De i motionerna MJ243 och MJ252 framfördayrkandena om en höjning av anslaget ryms inte inom den avriksdagen fastställda ramen för utgiftsområdet.Anslaget Miljöförbättrande åtgärder i jordbruketdisponeras av för att inom skildanationella handlingsprogram, genom försöks- ochutvecklingsverksamhet, styra utvecklingen inom jordbruketoch trädgårdsnäringen mot bl.a. ökad andel ekologiskproduktion. För innevarande budgetår har inom ramen föranslaget B6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket(numera anslaget 44:3) sammanlagt 14 miljoner kronorreserverats för försöks- och utvecklingsverksamhet samtmarknadsstödjande åtgärder inom området ekologiskproduktion. Högst får avsemarknadsstödjande åtgärder. Budgetförslaget för år 2001innehåller inte några ramar inom anslaget för motsvarandeändamål. Enligt utskottets mening vore det olyckligt omden praktiska försöks- och utvecklingsverksamhetenförlorar de öronmärkta medel som i funnitsinom anslaget. Mot bakgrund av att den ekologiskt odladearealen enligt uppställda mål skall fördubblas till år2005 och att den ekologiska animalieproduktionen skall ökaförutsätter utskottet emellertid att minst samma ram somtidigare skall finnas tillgänglig förfortsatt praktisk försöks- och utvecklingsverksamhet förekologisk produktion samt marknadsstödjande åtgärder.Enligt utskottets bedömning är syftet med motion MJ228 (s)därmed i allt väsentligt tillgodosett. Yrkandet påkallarsåledes ingen ytterligare åtgärd.44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m.PropositionenFrån anslaget betalas bidrag till yttre och inrerationalisering enligt förordningen (1978:250) omstatligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt1988:999). Enligt tidigare regeringsbeslut lämnas ävenstatsbidrag för åtgärder mot översvämningar i Emån.Bidrag lämnas också enligt förordningen (1987:606) omstatligt regionalt stöd till jordbruks- ochträdgårdsföretag. Jordfondens verksamhet regleras iförordningen (1989:281) om jordfonden.När det gäller bidrag till jordbrukets rationaliseringgörs från anslaget utbetalningar endast för tidigarebeslutade stödåtgärder. Stöd lämnas framför allt tillvissa omarronderingsprojekt i . Projektensslutförande är beroende av bl.a. omfastighetsbildningsförättningarna överklagas till domstol.Från tidigare års bidragsramar finns reserverade medel somingår som upparbetade kostnader i framför allt de äldreprojekten.Behovet av medel för utbetalning av tidigare beslutadestöd bedöms bli begränsat. Regeringen beräknar kostnadernatill för . Kreditgarantigivningenvad gäller trädgårdsföretag bör upphöra den 1 januari2001. Statens kostnader för verksamheten kommer därmedgradvis att minska. Medel kan därigenom överföras tillanslaget Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket förfinansieringen av en fond för trädgårdsnäringen (seanslaget 44:3). uppgår överföringen till 2miljoner kronor. Regeringen beräknar således kostnadernaför täckande av förluster på grund av statligagarantiåtaganden till . Regeringenbedömer anslagsbehovet till för . Föråren 2002 och 2003 beräknas anslagsbehoven varaoförändrade.MotionernaEnligt motion MJ202 (kd) bör bidraget för jordbruketsrationalisering också få användas till nyaomarronderingsprojekt. Det är mycket olyckligt attbidraget endast får användas till redan beslutadestödåtgärder. Möjligheterna till fortsatta goda resultat,framför allt när det gäller omarrondering i , kandärmed inte tas till vara. Även i motion MJ221 (c) yrkasatt bidraget till jordbrukets rationalisering även skallfå användas till nya omarronderingsprojekt i Dalarna.Enligt motionärerna finns det inför kommande år både ettbehov av fortsatt statligt stöd i form av medfinansieringoch behov av statligt stöd till nya projekt. När detgäller förutsättningarna för fortsatt omarrondering iDalarna framhålls även i motion MJ229 (s) yrkande 1 attdenna verksamhet begränsas av att bidraget tilljordbrukets rationalisering endast får användas förtidigare beslutade åtgärder. Stödet för jordbruketsrationalisering m.m. bör enligt motionärerna även fåanvändas till nya omarronderingsprojekt (yrkande 2).Utskottets övervägandenUtskottet ansluter sig till regeringens bedömning när detgäller medelsbehovet under anslaget 44:4 och tillstyrkerregeringens förslag.Enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd tilljordbrukets rationalisering lämnas stöd till vissaomarronderingsprojekt, framför allt i län.Stödet finansieras genom anslag 44:4. Från anslaget görsför närvarande endast utbetalningar för tidigare beslutadestödåtgärder. Utskottet anser i likhet med vad som anförtsi motionerna MJ202 (kd), MJ221 (c) och MJ229 (s) attomarronderingsverksamheten bör bedrivas fortlöpande. Detfrämsta motivet är naturligtvis att nå de positivaeffekter för enskilda och samhället som en rationaliseringav fastighetsindelningen ger, särskilt vad gäller jord-och skogsbruk. En kontinuerligt bedriven verksamhet ärockså en förutsättning för att lantmäteriet skall kunnabevara och utveckla sin kompetens på området. Mot denbakgrunden finner utskottet att bidraget till jordbruketsrationalisering inte bör begränsas till enbart tidigarebeslutade åtgärder utan även få användas till nyaomarronderingsprojekt. Om detta innebär att anslagsbehovetmåste omprövas förutsätter utskottet att regeringenåterkommer med förslag till finansiering i kommandebudgetproposition. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna MJ202 (kd), MJ221 (c) och MJ229 (s) yrkandena 1och 2 bör ges regeringen till känna.44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget44:5.SamepolitikPropositionenOmfattningSamepolitiken i omfattar som regleras isametingslagen (1992:1433) och förordningen medinstruktion för , rennäringen som regleras irennäringslagen (1971:437) och i rennäringsförordningen(1993:384), stödet till det samiska språket, vilketregleras i lagen (1999:1175) om rätt att använda samiskahos förvaltningsmyndigheter och domstolar samt stödet tillsamisk kultur.MålRegeringen föreslår att målet för samepolitiken skall varaatt verka för levande samisk kultur byggd på en ekologiskthållbar rennäring och andra samiska näringar.Resultatbedömning m.m.ILO-utredningen föreslår i sitt betänkande en ratificeringpå för att utestående frågor först måstelösas. Dessa frågor handlar om jakten och fisket,gränsdragning och ett utökat skydd mot inskränkningar irenskötselrätten.Regeringens urbefolkningsdelegation, som tillsattes 1995som ett resultat av FN:s urbefolkningsårtionde, inleddeunder ett samarbete med Sida för att utarbeta entydligare policy om urbefolkningar och bistånd.Delegationen var också representerad i FN:s olikaarbetsgrupper för urbefolkningsfrågor.På det nordiska planet inleddes ett närmare samarbetemellan , och som syftar tillregelbundna sameministermöten och ett fördjupat samarbetemellan länderna, bl.a. avseende frågan om en gemensamnordisk samekonvention. Efter ett möte medgeneralsekreteraren i har detbeslutats att även ministerrådet skall vara representerati detta nordiska samarbete.Jordbruksdepartementet har tillsammans med Utrikes- ochMiljödepartementen representerat i olikainternationella forum som rör urbefolkningar, bl.a. FN:sarbetsgrupp om traditionell kunskap, ad hoc-arbetsgruppenför bildandet av ett permanent forum för urbefolkningarinom FN och för enurbefolkningsdelegation.Enligt ett till konventionen (SÖ 1972:15) mellan Sverigeoch om renbetning m.m. anslutande protokoll skallSverige och bekosta och underhålla vissa stängsel.Konventionen gäller t.o.m. . Regeringenhar ingått ett avtal med om upprättande av ochmandat för en blandad svensk-norsk renbeteskommission.Kommissionens arbete pågår och ett betänkande kommer attavges senast den 30 april 2001.Länsstyrelserna har slutfört den grundlägganderedovisningen av samebyarnas markanvändningsanspråk ocharbetet med rennäringens riksintressen. Länsstyrelsernakompletterar redovisningen med information om specielltvärdefulla eller känsliga områden för renskötseln,naturvården och kulturmiljövården samt håller dessa àjour.Arbetet med att ta fram en ny metod förrenbetesinventeringar har visat sig oväntat komplicerat.Regeringen avser att, mot bakgrund av lämnade uppdrag tillden svensk-norska renbeteskommissionen och denutvecklingsverksamhet som pågår i bl.a. Fjäll-MISTRA,senare återkomma till i fråga om lämplig metodför renbetesinventering.Enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renköttlämnas pristillägg för renkött som godkänts vidköttbesiktning. /lämnades prisstöd med14,för knappt renkött.Genom avtagande cesiumhalter, tidigareläggning avrenslakt och utfodring av renar uppgår antalet kasseradeslaktkroppar numera endast till ett tjugotal om året.Medlen fördelas på användningsområden genom beslut avJordbruksverket efter överläggningar mellan verket ochSametinget. Medlen används bl.a. för katastrofskydd vidsvåra betesförhållanden.Under år 1999 lämnades ca i bidrag tillprojekt som samfinansieras med EU. harvidare fattat beslut om medfinansiering som innebärutbetalningar från anslaget på ca underår 2000.Enligt revisionsberättelse fickSametinget en invändning eftersom årsredovisningen intehade beslutats av . Årsredovisningen skulleenligt dåvarande lydelse av förordningen (1993:327) medinstruktion för beslutas av och inteav dess styrelse. har förordningen ändratsså att styrelsen numera har den uppgiften.Den beräknade utgiftsutvecklingen avseende politikområdetSamepolitik till följd av tidigare beslut samt förslagen i 2000års budgetproposition är följande (i och löpandepriser):UtfallAnslagUtgifts-FörslagBeräknatBeräknat1999 2000 prognosanslag anslag anslag2000 2001 2002 200345:1 Främjande avrennäringen m.m.39 36 39 37 3737Totalt för utgifts-område 23 39 36 39 37 37 3745:2 12 15 16 15 15 15Totalt förpolitikområdet 51 51 55 52 52 52Utskottets övervägandenUtskottet föreslår att godkänner det föreslagnamålet för politikområdet Samepolitik. Utskottet har ingenerinran mot regeringens resultatbedömning beträffandeverksamheten inom politikområdet. Vidare tillstyrkerutskottet det bemyndigande som regeringen föreslår.45:1 Främjande av rennäringen m.m.PropositionenDe utgifter som belastar anslaget är- underhåll av vissa riksgränsstängsel ochrenskötselanläggningar för vilkastaten har underhållsansvaret,- statens del av kostnaderna för redovisning avmarkanvändningen, riksintressen och marker som ärvärdefulla eller känsliga för renskötseln, natur- ochkulturmiljövården,- framtagande av en ny metod för renbetet,- prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255)om pristillägg på renkött,- ersättning till följd av som kan lämnastill jordbruksföretag, renskötselföretag och till den somhelt eller delvis försörjer sig på att fiska till husbehoveller för försäljning enligt förordningen (1994:246) omersättning för vissa merkostnader och förluster medanledning av ,- kostnader för medlare i tvister mellan samebyar ochjordbrukare när det gäller skadeersättning vid renbetningpå ,- övriga åtgärder för främjande av rennäringen sombeslutas efter överläggningar mellan staten ochrennäringen,- samfinansieringen av EU-projekt för utveckling avrennäringen.I betänkandet Samerna - ett ursprungsfolk i (SOU1999:25) behandlas ett flertal frågor som rör rennäringenoch samerna. Regeringen beslöt att av anslagssparandet under anslaget Främjande avrennäringen m.m. skulle ställas till regeringensdisposition. För det fortsatta arbetet med betänkandetsolika förslag inför ett ställningstagande till om Sverigekan ratificera konventionen, anser regeringen att en delav anslagssparandet bör kunna disponeras även för dettaändamål.Under 1990-talet har antalet slaktade renar minskatvilket har bidragit till ett högt anslagssparande.Regeringen bedömer anslagsbehovet till förår 2001. För vardera beräknasanslagsbehoven vara oförändrade.MotionernaMed hänvisning till pågående rättsliga processer mellanmarkägare och olika samebyar om sedvanerätten till vissavinterbetesmarker framhålls i motion N385 (m) yrkande 17behovet av en . Enligt motionMJ238 (kd, m, c, fp) bör Gränsdragningskommissionensarbete och informationsinsatser om samerna och deraskultur, historia och näring inledas (yrkande 1).Även i motion K738 (mp) tas frågan upp om tillsättning aven för att gränsbestämmarenskötselområdet i enlighet med förslag(yrkande 11). Kommissionen bör vara internationelltsammansatt för att säkerställa en rättvis hantering avfrågan och för att undvika kopplingar till intressegrupperi området (yrkande 12).Finansieringen av informationsinsatsen om samerna ochderas kultur behandlas i två motioner. Motionärerna vändersig mot att regeringen avser att för ändamålet användamedel ur anslaget Främjande av rennäringen m.m. I motionMJ238 (kd, m, c, fp) begärs att finansieringen avinformationsinsatsen redovisas till i aviseradskrivelse eller senast itilläggsbudgeten (yrkande 2). Genom att användaanslaget Främjande av rennäringen m.m. spelar regeringen,enligt motion K378 (mp), ut renägande samer mot ickerenägande samer (yrkande 4). I samma motion framförs kravpå särskilda åtgärder för att värna samernas språk ochkultur (yrkande 2). Enligt motion MJ240 (s) är detnödvändigt att informationskampanjen blir mer allsidig ochomfattar samtliga befolkningsgrupper i det samiskakärnområdet.Utskottets övervägandenI betänkande Samerna - ett ursprungsfolki (SOU 1999:25) föreslogs bl.a. att skulle tillsättas för attklarlägga omfattningen av den mark som samernatraditionellt innehar och nyttjar. Av två frågesvar (prot.2000/01:17, fråga 2000/01:58 och prot. 2000/01:22,frågorna 2001:102 och 128) framgår att direktiv för ensådan kommission liksom dess sammansättning utarbetas iRegeringskansliet. Avsikten är att kommissionen skallkunna påbörja sitt arbete . Enligtjordbruksministern bör kommissionens huvuduppgift vara attbestämma det geografiska områden där renskötsel fårbedrivas. Syftet med motionerna MJ238 (kd, m, c, fp)yrkande 1 delvis, K738 (mp) yrkandena 11 och 12 och N385(m) yrkande 17 kommer därmed att bli i allt väsentligttillgodosett utan någon vidare åtgärd från riksdagenssida.Enligt vad utskottet inhämtat har regeringen vidare föravsikt att inleda en nationellinformationssatsning om samerna som ursprungsfolk iSverige och om samisk kultur. Satsningen skall rikta sigtill samtliga svenskar. Utskottet välkomnar regeringensinitiativ och förutsätter att satsningen, som utskottetbetraktar som ett nationellt åtagande och en angelägenhetför hela befolkningen, kommer att få karaktären av en bredoch långsiktig insats för att öka kunskapen om ochförståelsen för samerna och samisk kultur. Mot denbakgrunden föreslår utskottet att regeringen, i avvaktanpå Rennäringspolitiska kommitténs förslag, under år 2001återkommer till med en redogörelse försatsningens närmare utformning och med förslag omfinansiering. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna MJ238 (kd, m, c, fp) yrkandena 1 i aktuell deloch 2 och K378 (mp) yrkande 4 bör som sin meningge regeringen till känna.Det ovan anförda tillgodoser enligt utskottets mening iallt väsentligt syftet även med motion K378 (mp) yrkande2. Motionen i denna del bör inte medföra någon vidareåtgärd från sida. På samma grund avstyrksmotion MJ240 (s).I övrigt finner utskottet regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget väl avvägt ochtillstyrker propositionen i denna del.Forskningspolitik och Utbildningspolitik underutgiftsområdena 16 och 23PropositionenVerksamheten vid () ingårsom en del i politikområdet Utbildning som presenterasinom utgiftsområde 16.Politikområde Forskning inom utgiftsområde 23Med anledning av den nya forskningsrådsorganisationenflyttas det tidigare anslaget G2 till utgiftsområde 20anslaget för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Förvaltningskostnader.Det tidigare anslaget G3 Skogs- och jordbruketsforskningsråd byter namn till för miljö,areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ochkollektiv forskning. Medlen till stöd för forskningen inomde areella näringarna anvisas under utgiftsområde 23.Verksamheten vid ingår som en del ipolitikområdet Forskning. Verksamheten utgör också ettviktigt medel för att förverkliga målen inomlivsmedelspolitiken, landsbygdspolitiken, djurpolitiken,samepolitiken samt skogspolitiken.25:1 lantbruksuniversitetPropositionenAnslaget finansierar grundutbildning, forskarutbildning,forskning, fortlöpande miljöanalys samt information ochfortbildning. Verksamheten bedrivs utifrån ettsektorsansvar, som preciseras av ansvarsområdena jord- ochträdgårdsbruk, landskapsplanering, livsmedelsproduktion,naturvård, skogsbruk och vedråvarans förädling, vattenbruksamt veterinärmedicin och husdjursskötsel.Grundutbildningen bedrivs inom fyra långa och åtta kortayrkesprogram samt inom de fyra magisterprogrammenskogsvetar-, bioteknologi- och naturresursprogrammen samtekonomprogrammet med naturresursinriktning. Forskningenbedrivs utifrån de riktlinjer som angetts i denforskningspolitiska propositionen Forskning och samhälle(prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99).Av anslaget har ställts tillregeringens disposition.Genom statsmakternas beslut har SLU tilldelats ett antalnya utbildningsplatser. Detta har lett till att en alltstörre del av anslaget går till grundutbildning. Ienlighet med tidigare beslut anvisas medel för 450 nyautbildningsplatser som tilldelades SLU , för200 nya platser samt för ytterligare 420 nyautbildningsplatser som SLU tilldelats fr.o.m. hösten 2000.För forskarutbildningen angavs 270 examina för perioden1997-1999 som mål vad gäller lägsta antalet examina. Undertreårsperioden har 371,5 examina avlagts, vilket innebäratt målet uppfyllts med god marginal. För perioden2001-2004 föreslår regeringen att målet för antalforskarexamina vid SLU skall vara 400.Som ett led i att stärka djurskyddets ställningförstärktes anslaget för engångsvis med 3 miljonerkronor för delfinansiering av en professur i djurskydd vidveterinärmedicinska fakulteten vid SLU för kommandefemårsperiod. Professuren är under tillsättning.Artdatabanken är en särskild enhet vid SLU. För att geArtdatabanken möjlighet att förstärka kompetensen ochutveckla verksamheten föreslås en ökning av SLU:s anslagmed . Resursförstärkningenfinansieras genom en omfördelning från utgiftsområde 18anslaget Stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhet.Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . beräknas anslagsbehovenvara oförändrade i fasta priser.MotionenI motion MJ604 (fp, kd) begärs en utredning om anslagentill SLU så att särkostnaden för den djursjukvård sombedrivs för veterinärutbildningen täcks på etttillfredsställande sätt.