bet · GN01JuU17 · 2000-05-04 00:00:00 — I andra hand begärsatt regeringen får i uppdrag att arbeta för attmöjligheterna till rättelse vid felaktigregistrering skall förbättras (yrkande 6), att läggafram förslag om ett parlamentariskt kontrollorgan(yrkande 7) samt återkomma med redovisning avSIRENE-kontorens funktion (yrkande 8).I motion Ju22 av och ()anförs att enskilda personers rätt att begäragranskning av Datainspektionen måste lagregleras ochtas in i lagen om Schengens informationssystem.Enligt motionärerna vinner denna uppfattning ocksåstöd av konventionens artikel 114.2 som stipuleraratt "denna rättighet skall regleras i den nationellalagen". Motionärerna begär i yrkande 3 ändring avlagförslaget i enlighet härmed.I motion Ju21 av m.fl. (mp) anförsatt registrering i SIS avser även asylsökande somskall vägras tillträde till hela Schengenterritorietav den enda anledningen att de fått slutligt avslagpå sin asylansökan i medlemslandet. När det gällerenskildas rätt att ta del av uppgifter om sig självai SIS skall personuppgiftslagens regler ominformationsskyldighet bli tillämpliga ochmotionärerna anser att det bör framgå direkt avlagen om Schengens informationssystem (yrkande 8).SIS öppnar för ett alltför vidsträckt flöde avuppgifter och alltför omfattande registrering avpersoner utan att systemet uppfyller de krav pårättssäkerhet som bör ställas. Eftersom det interåder någon offentlighetsprincip inomSchengensamarbetet är det särskilt angeläget medinsyn och kontroll i registerföringen (yrkande 9).Utskottets bedömningUtskottets yttrande i denna del avser främsthanteringen av uppgifter som gäller avvisade ellerutvisade personer som registrerats på spärrlista.Utskottet kan inledningsvis konstatera att SIS ärett värdefullt medel för att genomföra många av dekompensatoriska åtgärder som Schengenkonventionenförutsätter. Informationssystemet är dock specielltså till vida att det svenska nationella registretblir identiskt med registren i andra Schengenstateroch att det svenska registret även omfattaruppgifter som registrerats i de andra länderna inomramen för och i enlighet meddessa länders lagstiftning. En uppgift somregistreras av svensk myndighet kommer således attbli tillgänglig för behöriga myndigheter i de andraSchengenstaterna. I finnsemellertid åtskilliga bestämmelser om hanteringen avdessa uppgifter. Det gäller t.ex. begränsning avvilka uppgifter som får registreras, vilkamyndigheter som skall få tillgång till registren,för vilka ändamål uppgifterna får användas samt omden skyddsnivå i övrigt som skall iakttas. bedömning har personuppgifterna därigenomett tillräckligt skydd.Vad gäller begränsningen av vilka avvisade ellerutvisade personer som får registreras på spärrlistahar utskottet uppmärksammat att, även om detta intetydligt framgår av den svenska översättningen avartikel 96, endast utlänningar som har ettavvisnings- eller utvisningsbeslut som är förenatmed ett återreseförbud torde få registreras. Det ärdäremot varje stat som själv avgör i vilka fall enutlänning, inom denna ram, skall registreras påspärrlista. Vilka ytterligare begränsningar som kankomma att gälla för svenska myndighetersregistrering anges inte i propositionen.Samtliga Schengenstater har anslutit sig tillGenèvekonventionen och får därför inte avvisa enflykting med hänvisning till att han eller honregistrerats på spärrlista. Detta har utskottetockså ovan under avsnittet Ny formell grund föravvisning konstaterat skall gälla i Sverige.När det gäller enskildas möjligheter att begärarättelse anser utskottet att bestämmelsernatillgodoser berättigade krav på denna hantering.Till den del bestämmelser i är tillämpliga skallsamma regler inte anges också i den särskilda lagen.Vad gäller kontrollen och insynen i hanteringen avSIS, utöver den som Datainspektionen eller detgemensamma tillsynsorganet utövar, förutsätterutskottet att hanteringen av SIS fortlöpandediskuteras mellan de anslutna länderna och attregeringen noga följer hur Schengensamarbetetutvecklas samt håller på lämpligt sättinformerad härom.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionentill den del den avser avvisade och utvisadepersoner samt avstyrker, till motsvarande del,motionerna Ju18 yrkande 2 och 6-8, Ju21 yrkandena 8och 9 samt Ju22 yrkande 3.ÖvrigtUtskottet har inget att erinra mot regeringensövriga förslag som ligger inom utskottetsberedningsområde.Stockholm den 30 mars 2000På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), BoKönberg (fp), (), (), (), (),(), (), RonnyOlander (s), (), (), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningarInre utlänningskontroll1. och (båda v)anser att utskottets yttrande i denna del bort haföljande lydelse:Propositionen ger inte någon ledning om vilkakriterier som skall föranleda att inreutlänningskontroll företas. Det innebär att svenskamedborgare med utomnordisk bakgrund kommer att iökad utsträckning tvingas underkasta sig kontrollinom . Även tredjelandsmedborgare meduppehållstillstånd i , som kommer att få resafritt inom Schengen ,löper en ökad risk för intrång iprivatlivet genom inre utlänningskontroll. Den friarörligheten blir således ett privilegium för någrafå utvalda. Regeringen bör återkomma med förslagtill reglering som innebär att den inreutlänningskontrollen inte kommer att innebäradiskriminering eller onödigt intrång i privatlivet.Vi tillstyrker motion Ju18 yrkande 1.Ny formell grund för avvisning2. och (båda v)anser att utskottets yttrande i denna del bort haföljande lydelse:Vi anser att om antar förslaget till lagom Schengens informationssystem börtillkännagivanden göras i följande frågor. När frågauppkommer om avvisning på grund av att en person haruppförts på spärrlista av annat Schengenland skallhänsyn tas till om personen genom barn, familj elleri övrigt har särskild anknytning till , ochdetta skall klart framgå av lagen. Det skall ocksåklart framgå av lagen att en person alltid skall harätt att få en asylansökan prövad enligt svensk lagoavsett vad som föranlett registrering påspärrlista, således även om personen ansetts varaett hot mot det registrerande landets säkerhet ellerom en asylansökan tidigare prövats i annat land. Vitillstyrker motion Ju18 yrkandena 3 och 4.3. () anser att utskottetsyttrande i denna del bort ha följande lydelse:När fråga uppkommer om avvisning på grund av att enperson har uppförts på spärrlista av annatSchengenland bör det klart framgå av lagen attpersonen inte måste avvisas och att svensk myndighetskall göra en självständig bedömning. Vi tillstyrkermotion Ju21 yrkande 1.Utfärdande av visering i vissa fall4. (), (),() och ()anser att utskottets yttrande i denna del bort haföljande lydelse:Propositionens förslag om att annat land skall kunnautfärda viseringar för är onödigtingripande. Rent tekniskt kan samma resultat uppnåsgenom att en utlänning som har en giltig viseringutfärdad i annan Schengenstat undantas frånviseringskravet vid inresa i . Ipropositionen heter det dock att "en sådan lösninginte ligger i linje med de intentioner somSchengenavtalet vilar på". Detta visar attSchengenavtalets utformning har ett primärt syfteatt stegvis förvandla fria stater till ensammanhållen union. Ett beslut av denna dignitet fårinte fattas i det fördolda. Det måste fattas öppetgenom en beslutande folkomröstning på grund avbeslutets exceptionella karaktär och inverkan på vårpolitiska demokrati. Vi anser att regeringen medkraft skall verka för ett regelsystem som främjarden fria rörligheten inom EU somgrundläggande principer för svensk suveränitet inteskadas eller överges. I detta sammanhang bör ocksåpåpekas att de förändringar som föreslås ipropositionen vad gäller viseringar ochgränskontroll kommer att kräva större finansiellainsatser beroende på att kontrollen sprids ut överstora områden i stället för att som koncentrerastill gränsövergångsställen. Vi tillstyrker såledesmotion Ju20 yrkande 4. Härmed tillgodoses ocksåmotion Ju21 yrkande 2.Återkallande av uppehållstillstånd5. och (båda v)anser att utskottets yttrande i denna del bort haföljande lydelse:Vi anser att utlänningslagens reglering om möjlighetatt återkalla ett uppehållstillstånd när den sökandelämnat falska uppgifter, dvs. bl.a. när sökandeninte längre kan göra gällande ett skyddsbehov, måsteanses tillräcklig för att uppfyllaSchengenkonventionen eftersom konventionen intekräver att återkallande görs. Med bifall tillmotion Ju18 yrkande 5 bör således avslåförslaget till ny grund för återkallande avuppehållstillstånd.6. () anser att utskottetsyttrande i denna del bort ha följande lydelse:Vi anser att en annan stats nationella intresseninte skall få påverka bedömningen av omuppehållstillstånd skall beviljas eller inte. Detmåste därför klart framgå att Schengenkonventioneninte innebär någon skyldighet att återkalla ettuppehållstillstånd och att svenska myndigheter kangöra en självständig bedömning. Vi tillstyrkermotion Ju21 yrkande 3.Schengens informationssystem7. och (båda v)anser att utskottets yttrande i denna del bort haföljande lydelse:Lagförslaget om Schengens informationssystem (SIS)kan inte anses tillräckligt underbyggt. SISutestänger människor från deras rätt till prövningav asyl. Vidare är skyddet mot att uppgifter i SISutlämnas till tredje land inte tillfredsställande.Möjligheterna för en registrerad person att sökarättelse är små, i synnerhet om personen i frågaredan är avvisad. Trots registrets omfattning ochbetydelse finns ingen tillfredsställandekontrollorganisation och ingen demokratisk insyn.Vad beträffar SIRENE-kontoren är deras struktur ochkomplexitet knappast nämnda i propositionen. Medtanke på detta bör i första hand avslåförslaget till lag om Schengens informationssystem.I andra hand bör regeringen få i uppdrag att arbetaför att möjligheterna till rättelse vid felaktigregistrering förbättras, att lägga fram förslag omett parlamentariskt kontrollorgan samt återkomma medredovisning av SIRENE-kontorens funktion ochbefogenheter. Dessutom bör enskilda personers rättatt begära granskning av Datainspektionenlagregleras och tas in i lagen om Schengensinformationssystem. Denna uppfattning vinner ocksåstöd av konventionens artikel 114.2 som stipuleraratt "denna rättighet skall regleras i den nationellalagen". Vi anser således att i första handmed bifall till motion Ju18 yrkande 2 bör avslåförslaget till ny lag om Schengensinformationssystem och i andra hand bifallamotionerna Ju18 yrkandena 6-8 och Ju22 yrkande 3.8. (), () ochMagda () anser att utskottets yttrande idenna del bort ha följande lydelse:Enskilda personers rätt att begära granskning avDatainspektionen måste lagregleras och tas in ilagen om Schengens informationssystem. Dennauppfattning vinner också stöd av konventionensartikel 114.2 som stipulerar att "denna rättighetskall regleras i den nationella lagen". Med en sådanändring av lagförslaget bör bifalla motionJu22 yrkande 3.9. () anser att utskottetsyttrande i denna del bort ha följande lydelse:Registrering i SIS avser även asylsökande som skallvägras tillträde till hela Schengenterritoriet avden enda anledningen att de fått slutligt avslag påsin asylansökan i ett medlemsland. När det gällerenskildas rätt att ta del av uppgifter om sig självai SIS skall personuppgiftslagens regler ominformationsskyldighet bli tillämpliga och detta börframgå direkt av lagen om Schengensinformationssystem. SIS öppnar för ett alltförvidsträckt flöde av uppgifter och alltför omfattanderegistrering av personer utan att systemet uppfyllerde krav på rättssäkerhet som bör ställas. Eftersomdet inte råder någon offentlighetsprincip inomSchengensamarbetet är det särskilt angeläget medinsyn och kontroll i registerföringen. Vitillstyrker motion Ju21 yrkandena 8 och 9.Socialutskottets yttrande1999/2000:SoU4yPolissamarbete m.m. med anledning avSveriges anslutning till SchengenTill justitieutskottetJustitieutskottet har beslutatbereda bl.a. socialutskottet tillfälle att yttra sigöver regeringens proposition 1999/2000:64Polissamarbete m.m. med anledning av Sverigesanslutning till Schengen, jämte motioner i de delarsom har samband med utskottets beredningsområde.Socialutskottet begränsar sitt yttrande tillpropositionens avsnitt 9.3 Schengen och narkotiskaläkemedel. Några motioner har inte väckts i dennadel.Utskottet har vid sammanträde den 21 mars 2000erhållit information av företrädare förSocialdepartementet och om Schengenoch narkotiska läkemedel.SocialutskottetSchengensamarbetetDet Schengensamarbete som anslutit sig tillutgör ett led i strävandena inom EU att förverkligamålet om den fria rörligheten för personer - en avgrundstenarna i . Personkontrollernavid gränserna mellan de länder som deltar isamarbetet skall avvecklas successivt. För att denfria rörligheten inte skall bli till hjälp för deninternationella brottsligheten innefattarSchengensamarbetet en rad s.k. kompensatoriskaåtgärder, exempelvis förstärkt yttre gränskontrollsamt polisiärt och rättsligt samarbete.Schengenkonventionen lägger stor vikt vidbekämpningen av all narkotikarelaterad brottslighetoch innehåller särskilda regler om narkotika (art.70-76).PropositionenI propositionen föreslår regeringen att resandegenom en ändring i lagen (1992:860) om kontroll avnarkotika ges laglig möjlighet att föra utnarkotiska läkemedel från , om läkemedlen äravsedda för medicinskt ändamål och den resandespersonliga bruk. Vidare görs en följdändring i lagentill följd av EU-anpassad tullagstiftning. Enligtregeringen är nuvarande svenska bestämmelserbeträffande införsel av resande av legalt förskrivnanarkotiska läkemedel strängare än motsvarande reglerinom . har, i och medanslutningen till , åtagit sig attgodkänna sådana intyg som avses i artikel 75 iSchengenkonventionen och som utfärdas av andraSchengenländers behöriga myndigheter för en maximalperiod . måste således, om sådantintyg utfärdats, tillåta en resenär från ett annatSchengenland att införa narkotiska läkemedel inomramen för en medicinsk behandling. De svenskareglerna måste följaktligen ändras i enlighethärmed. Det bör i sammanhanget uppmärksammas attSchengenreglerna inte medger någon sådan uppdelningav narkotika i olika förteckningar som finns iLäkemedelsverkets föreskrifter. Det bör ocksåuppmärksammas att Schengenreglerna inte reglerar detfall att en person bosatt i ett Schengenland fårnarkotiska läkemedel förskrivna i ett annatSchengenland.Riksdagen har med anledning av propositionen omSchengensamarbetet givit regeringen till känna attde ifrågavarande regeländringarna måste betraktassom en tillfällig lösning (prop. 1997/98:42, bet.1997/98:JuU15, rskr. 1997/98:181). harframhållit att i såväl som i allaandra internationella sammanhang måste allt görasför att inte på något sätt underlätta spridningen avnarkotika. Även regeringen vill framhålla vikten avatt i alla internationella sammanhangmotarbetar åtgärder som kan underlätta spridningenav narkotika och tvärtom aktivt verkar för enrestriktiv narkotikapolitik.Regeringen menar dock att den utvidgning av rättentill införsel av narkotiska läkemedel som följer avSchengenanslutningen, genom det uttalade kravet påintyg från en behörig myndighet, innebär en bättrekontroll av förskrivande läkare, patienter ochpreparat än vad som är fallet . Dennauppfattning framförs också av såväl Socialstyrelsensom . framhålleratt det inte ser någon grund för att betraktaregleringen inom Schengen endast som en tillfälliglösning. Det bör också framhållas att det krav somföljer av Schengenanslutningen innebär en möjlighettill fri rörlighet även för svårt sjuka människor,inte minst cancerpatienter, och inte någon eftergiftför en mindre restriktiv narkotikapolitik. Dethandlar här om legal förskrivning avläkemedel till sjuka människor för personligt bruk.Regeringen anser att en i bosatt personskall ges motsvarande lagliga möjlighet som andraSchengenmedborgare att medföra narkotiska läkemedelinom ramen för en medicinsk behandling vid resa tillannat Schengenland. För att utförsel avnarkotikaklassade läkemedel lagligen skall kunna ägarum i ett sådant fall krävs en ändring i 3 § lagen(1992:860) om kontroll av narkotika, som i sittförsta stycke föreskriver att narkotika fårimporteras eller exporteras endast av den som hartillstånd till det. I paragrafens andra styckemeddelas regler endast om införsel i vissa fall avnarkotiska läkemedel för medicinskt bruk.Regeringen föreslår därför att det i paragrafenföreskrivs att resande också utan särskilt tillståndfår föra ut narkotiska läkemedel från omläkemedlen är avsedda för medicinskt ändamål och denresandes personliga bruk, jämför 1 § lagen(1960:418) om straff för varusmuggling.Det saknas enligt regeringen anledning tilländringar av reglerna om införsel av narkotiskaläkemedel i förhållande till länder som står utanförSchengensamarbetet. För resenärer från andra länderän Schengenländer bör således nuvarande föreskrifterfortsätta att gälla. Detta förhållande bör, somRiksåklagaren framhållit i sitt remissvar, klargörasgenom reglering i förordning.Läkemedelsverket är central förvaltningsmyndighetför kontroll och tillsyn av läkemedel och skallenligt sin instruktion särskilt svara för kontrollenoch tillsynen enligt bl.a. läkemedelslagen och lagenom kontroll av narkotika. Verket har också givits enomfattande föreskriftsrätt på området.Läkemedelsverket bör mot bakgrund härav också gesuppgiften och befogenheten att utfärda sådana intygsom avses i artikel 75 i såvittavser svenska resenärer. Varken detta ellergodkännandet av de intyg som utfärdats av andraSchengenländers behöriga myndigheter kräver någonlagstiftningsåtgärd. befogenhetatt utfärda intyg bör föreskrivas i förordningen(1992:1554) om kontroll av narkotika.Enligt 3 § tredje stycket lagen om kontroll avnarkotika får narkotika inte tas om hand på det sättsom avses i 8 § första stycket 2 tullagen(1987:1065). Narkotika får inte heller utantillstånd sändas genom tullområdet, åter föras uteller förvaras i tullager som inrättats förförvaring av proviantartiklar och liknande. I övrigtgäller lagen (1973:980) om transport, förvaring ochförstöring av införselreglerade varor, m.m.(transportlagen).Vid EU-inträdet upphörde möjligheten att ta hand omen vara som är belagd med någon form avinförselrestriktion innan förtullningen är avslutad.Däremot finns det fortfarande en möjlighet enligttransportlagen att transitera sådana varor genomlandet eller förvara dem på någon form av tullagereller att förstöra eller återutföra dem. Inte hellerfinns det nu längre några tullager som har inrättatsför förvaring av proviantartiklar och liknande. Deninledande meningen i 3 § tredje stycket lagen omkontroll av narkotika liksom den senare delen ipåföljande mening kan därför, som Tullverketframhållit, tas bort.Socialutskottets bedömningSchengenkonventionen lägger stor vikt vidbekämpningen av all narkotikarelaterad brottslighet.Schengenstaterna har åtagit sig att i enlighet medFN:s konventioner på narkotikaområdet vidta allaerforderliga åtgärder för att förebygga och bekämpaolaglig handel med narkotika och narkotiskaläkemedel samt att därutöver särskilt bevaka deplatser som är kända för narkotikahandel för attminska spridningen av narkotiska preparat till nyamissbrukargrupper. De har vidare åtagit sig att ienlighet med sin konstitution och nationellalagstiftning tillåta s.k. kontrollerade leveranserpå sina territorier, att förstärka sin kontroll överperson- och varutrafiken samt av transportmedel vidde yttre gränserna i syfte att förhindra olagliginförsel av narkotika och narkotiska läkemedel samtatt garantera att gällande lagstiftning medgerbeslag och förverkande av tillgångar som härrör frånillegal handel med narkotika. Schengenkonventioneninnehåller också särskilda regler om rätt attmedföra narkotiska läkemedel vid resa till ett annatSchengenland. En resande får medföra narkotiskaläkemedel för medicinsk behandling underförutsättning att en behörig myndighet i hemlandethar utfärdat ett särskilt intyg. Den behörigamyndigheten skall utfärda intyget på grundval avläkares ordination.Ett enigt har klart uttalat sininställning vad gäller narkotikapolitikens mål ochinriktning. Utskottet har därvid bl.a. anfört (set.ex. betänkande 1998/99:SoU4 Narkotikapolitik) attmålet för den svenska narkotikapolitiken är attskapa ett narkotikafritt samhälle. Utskottet harockså pekat på att den illegala narkotikahanteringenär ett stort och växande problem för världssamfundetsom endast kan lösas med internationellt samarbete.Den globala utvecklingen av narkotikahandeln sompågår och den påverkan utvecklingen har för Sverigesdel, framför allt vad gäller dagens ungdomar, oroarutskottet. internationella narkotikapolitikmåste vara tydlig, konsekvent och långsiktig.Utskottet har vidare anfört att restriktivanarkotikapolitik ligger till grund för detinternationella engagemanget och att sedanlänge deltar mycket aktivt i det internationellasamarbetet på detta område. Utskottet har ocksåunderstrukit att det är synnerligen angeläget attregeringen med kraft fortsätter att bekämpa allakrav på legalisering av narkotika och liberaliseringav narkotikapolitiken, såväl nationellt som på detinternationella planet. måste fortsätta attaktivt driva sin inställning i narkotikafrågorinternationellt, bl.a. inom FN, , EU ochi det nordiska samarbetet.Den utvidgning av rätten till införsel av narkotiskaläkemedel som följer av Schengenanslutningen innebären möjlighet till fri rörlighet även för svårt sjukamänniskor med legalt förskrivna läkemedel förpersonligt bruk. delar bedömningenatt det krav som i detta fall följer av anslutningentill Schengen inte innebär någon eftergift för enmindre restriktiv narkotikapolitik. Genom denändring som föreslås i 3 § andra stycket lagen(1992:860) om kontroll av narkotika vad gällerutförsel av sådana läkemedel ges personer bosatta iSverige samma lagliga möjligheter som andraSchengenmedborgare att medföra narkotikaklassadeläkemedel vid resa till annat ställer sig bakom förslaget.Socialutskottet vill slutligen än en gångunderstryka det angelägna i att , nationelltoch internationellt, fortsätter att verka för enrestriktiv syn på narkotika. delarbedömningen att spridning av narkotika inte i någotsammanhang får underlättas. Socialutskottetförutsätter att regeringen inom ramen förEuropasamarbetet verkar för en generellt restriktivförskrivning av narkotikaklassade läkemedel. Det ärangeläget inte minst mot bakgrund av att flera EU-länder inför eller överväger att införaförsöksprogram med legal förskrivning av narkotika.Stockholm den 28 mars 2000På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), ChrisHeister (m), (), MargaretaIsraelsson (s), (), ChatrinePålsson (kd), (), (),(), (),(), (), LarsElinderson (m), (), RositaRunegrund (kd) och ().