bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Luftvärnets styrka är bl.a. att det tvingar fientliga flyg-stridskrafter att uppträda på ett sätt som reducerar möjligheterna att användaattackvapen och som reducerar verkan av dessa vapen.Luftvärn med allvädersförmåga behövs för att balansera den internatio-nella vapentekniska utvecklingen där attack- och bombflyg får kraftigt ökadallvädersförmåga.Försvarsmaktens grundorganisation skall utveckla förmågan till samar-bete mellan olika berörda myndigheter när det gäller att hantera sådana svårahot mot vår nationella säkerhet som inte är väpnade angrepp.De nationella skyddsstyrkorna skall ha förmåga att vid väpnade angreppskydda befolkningen och militär och civil infrastruktur samt att stödja deoperativa förbanden. I de nationella skyddsstyrkorna ingår delar av dagensterritorialförsvar och hemvärn samt vissa andra förband. För att få lämpligförmåga bör organisationen, utöver markstridsbataljoner, innehålla marinabasskydds- och bevakningsbataljoner samt ett antal stödenheter.Helikopterenheter behövs för att stödja de redovisade stridskrafterna. De-ras styrka är deras goda rörlighet och förmåga att samverka med mark-, sjö-och flygstridskrafter. Förmågan att verka i olika typer av insatsgrupper skallutvecklas, t.ex. att transportera en luftburen stridsenhet eller att ingå i enmarin insatsstyrka. Helikoptrarna utgör även en väsentlig resurs för stöd tillsamhället.Regeringen lämnar därefter förslag till operativ förmåga med anknytning tillFörsvarsmaktens fyra huvuduppgifter.Försvar mot väpnat angreppRegeringens förslag hänför sig till fyra tidsperspektiv med anknytning tillbehovet av beredskap, nämligen grundläggande försvarsförmåga och grund-beredskap, grundläggande försvarsförmåga med beredskap, förmågatill anpassning på medellång sikt samt förmåga till anpassning på lång sikt.När det gäller huvuduppgiften att försvara mot väpnat angrepp fö-reslår regeringen:Försvarsmakten skall? ha förmåga att upptäcka, analysera och möta begränsade insatser motSverige som sker med i första hand fjärrstridsmedel, eller hot om så-dana insatser,?? ha förmåga att minska verkningarna vid en insats med NBC-stridsmedel,?? ha förmåga att i samverkan med övriga delar av totalförsvaret vidtaskyddsåtgärder vid begränsade insatser mot civila och militära mål,?? ha förmåga att hantera informationskrigföring och bidra till samhälletstotala motståndsförmåga mot informationsoperationer och?? ha förmåga att möta intrång på vårt territorium. ?Vidare skall Försvarsmakten ha beredskap för att på kort sikt (högst )kunna utveckla förmåga? till skyddsåtgärder som medför att samhället kan motstå bekämpningav samhällsfunktioner och infrastruktur och?? att möta insatser av fjärrstridsmedel och begränsade luftrörliga insats-styrkor. ?Försvarsmakten skall vidare på medellång sikt (), efter beslut omanpassningsåtgärder kunna utveckla förmåga att möta mer omfattande militä-ra operationer.Försvarsmaktens skall härutöver skapa en grund för att på lång sikt (mer ) kunna utveckla förmåga mot flera olika typer av väpnade angrepp.Regeringen utvecklar kraven på operativ förmåga i det följande.Grundläggande försvarsförmåga och grundberedskapÄven om det inte synes möjligt att genomföra ett inva-sionsföretag som syftar till ockupation av , förutsatt att vi har engrundläggande försvarsförmåga, anser regeringen att vi fortfarande på kortsikt måste räkna med en risk för begränsade militära angrepp. Det måstedärför vara möjligt att möta väpnade hot som direkt kan beröra viden kris som utvecklats ur nuvarande omvärldsläge. För att kunna möta såda-na hot måste försvar ha en beredskap att kunnauppnå förmåga i de avseenden som framgår av det följande.För att kunna upptäcka, analysera och möta begränsade insatser mot Sveri-ge som sker med i första hand fjärrstridsmedel, eller hot om sådana insatser,fordras en lednings-, underrättelse- och luftförsvarsfunktion med den kvali-tativa inriktning som redovisats i det föregående. Luftförsvarets beredskapskall anpassas med hänsyn till utvecklingen i omvärlden så att tillräckligtantal jaktflygplan och luftvärnsförband kan möta ett sådant hot.Försvarsmakten skall vidare i samverkan med övriga delar av totalförsva-ret kunna vidta skyddsåtgärder vid begränsade insatser mot civila och militä-ra mål. Detta innebär att grundorganisationens och hemvärnets resurserskall kunna nyttjas för skydd, bevakning och reparation. Ambitionen skallvara att begränsa skadeverkningarna och förhindra att viktiga militära ochcivila mål slås ut vid begränsade insatser av fjärrstridsmedel.Försvarsmakten skall med sjöstridskrafter, flygstridskrafter och amfibie-förband i enlighet med folkrättsliga regler kunna möta intrång och angrepppå svenskt sjöterritorium, samt kunna skydda svenska fartyg och luftfartygpå och över svenskt sjöterritorium och internationellt vatten. insats-styrkor ur i första hand grundutbildande förband skall kunna organiseras föratt i samverkan med flygstridskrafter lösa uppgiften.Försvarsmakten skall vidare ha förmåga att möta avsiktliga intrång på helavårt landterritorium. Detta innebär att förmåga skall finnas att möta, bekäm-pa och så långt möjligt avvisa små styrkor av markstrids- eller sabotageför-band. För att uppnå detta skall ett antal stridsgrupper kunna sättas upp ur iförsta hand förband under grundutbildning. De bör vara fördelade överlandet så att snabbt ingripande kan ske med kvalificerade markstridsförband.Möjligheterna till detta varierar över tiden beroende på utbildningssystemet,varför dessa resurser måste kunna förstärkas med krigsförband ur insatsor-ganisationen.För att kunna minska verkningarna vid en insats med NBC-stridsmedel,anför regeringen, behövs en insatsstyrka med speciell inriktning mot NBC.Förmågan till skydd vid NBC-insats skall vidmakthållas vid övriga förband.Därutöver skall de viktigare förbanden kunna lösa sina uppgifter även vid enNBC-insats.För att kunna hantera informationskrigföring och bidra till samhällets to-tala motståndsförmåga mot informationsoperationer behöver Försvarsmak-tens enheter ha förmåga till skydd mot sådana operationer. Arbetet med attutbilda och organisera IT-säkerhetsförband skall därför påbörjas i närtid såatt förband med särskild förmåga att möta informationsoperationer kan fin-nas tillgängliga med hög beredskap.Grundläggande försvarsförmåga med beredskapEnligt regeringen finns det behov av att kunna möta begränsade väpnadeangrepp mot i ett läge där internationella kriser utvecklats under visstid. En eventuell angripare har i ett sådan situation haft möjligheter till visförberedelser. militära förmåga skall enligt regeringens meningdärför vara sådan att en tänkt angripare måste vidta omfattande förberedelserför att kunna hota Sverige.Försvarsmakten skall sålunda ha beredskap att kunna utvecklaförmåga att möta insatser med fjärrstridsmedel, bestående av främst stridsbe-redda flygstridskrafter som finns grupperade i närområdet. För att åstad-komma en sådan förmåga behöver luftförsvaret kunna verka med ytterligarejaktflyg och luftvärn utöver vad som disponeras i grundberedskapen.Försvarsmakten skall vidare utveckla förmåga att kunna möta insatser avsådana begränsade luftrörliga markstyrkor som skulle kunna sättas in motSverige i samband med en utdragen internationell kris. Det är angeläget atten sådan styrka kan bekämpas . Detta ställer krav på snabbt ingripandemed tillräckligt stor styrka. Kravet på snabbhet leder till att bataljoner medstödförband måste kunna finnas gripbara över hela landet.Även stridskrafter måste kunna öka sin beredskap för att kunnabalansera de resurser en angripare kan disponera.Enligt regeringen skall nationella skyddsstyrkor på likartat sätt kunna ökasin beredskap inom högst . Dessa styrkor skall skydda samhällsfunktio-ner och infrastruktur mot begränsade luftrörliga insatsstyrkor och sabotage-förband samt biträda vid skydd och reparation i anslutning till insatser medfjärrstridsmedel.Hemvärnet skall ha förmåga att med hög beredskap bevaka och skyddaviktiga totalförsvarsobjekt. efter beslut om höjd beredskap börhemvärnet ha ökat förmågan att stödja operativa insatsförband och övrigastyrkor vid strid mot främst luftlandsatta förband. Personalstyrkan skallkunna utökas.Förmåga till anpassning på medellång sikt () mot väpnat angreppLångsiktiga förändringar av den säkerhetspolitiska miljön i omvärlden kankomma att kräva större förändringar av försvarsförmågan. Regeringen anserdärför att Försvarsmakten på medellångsikt - - efter beslut omanpassningsåtgärder skall kunna utveckla förmåga att möta mer omfattandemilitära operationer.En utgångspunkt för Försvarsmaktens planering bör därför vara att efterbeslut om anpassningsåtgärder skall förmåga finnas att möta och bekämpaolika typer av stridskrafter som uppträder samlat och med ett tydligt operativtsyfte. För att insatsorganisationen i sådana situationer skall kunna utvecklasfordras en försvarsplanering som på ett betryggande sätt identifierar gräns-sättande resurser och kontinuerligt analyserar omvärldsutvecklingen. För-svarsmaktens operativa förmåga skall sålunda fortlöpande värderas och, somresultat härav, planering, materiellt innehåll och verksamhet kunna förändras.För att kunna möta ett eventuellt framtida hot om en mindre markstridso-peration är det nödvändigt att våra förband kan öka i antal och bli uthålliga-re. Enligt regeringen medger den föreslagna grundorganisationen en sådanutveckling. Därutöver bör förmågan hos enskilda förband kunna ökas genomtillförsel av kvalificerad materiel.Förmåga behövs också för att kunna möta hot i form av begränsade marinaoperationer. Ytstridsförband, ubåtar och amfibieförband skall därför kunnahöja förmågan till uthålliga insatser. Tillgången på ammunition och organi-sationsbestämmande materiel bör också kunna ökas.Enligt regeringen behövs vidare förmåga att efter beslut om anpassningkunna möta ett hot om mer omfattande operationer med fjärrstridsmedel.JAS 39-divisionerna bör därför kunna ges ökad kvalitet och kvantitet någotår efter beslut om höjd beredskap och tillväxt.Inom luftförsvaret i övrigt behöver lednings- och bassystemens förmågaoch uthållighet kunna ökas. Vidare bör den personella uthålligheten vid JAS39-divisionerna och luftvärnsbataljonerna kunna ökas. Antalet robotar ochtillgång på organisationsbestämmande materiel i övrigt skall också kunnaökas.Även de nationella skyddsstyrkornas organisation och uthållighet skallkunna tillväxa efter beslut om anpassningsåtgärder.Förmåga till anpassning på lång sikt () mot väpnat angreppEnligt regeringen skall Försvarsmakten skapa en grund för att på lång sikt -- kunna utveckla förmåga mot flera olika typer av väpnadeangrepp. Förmåga skall således kunna skapas för att möta ett mera omfattan-de angrepp som berör landet.Förmåga att häva svensk territoriell integritetNär det gäller huvuduppgiften att kunna hävda svensk territoriell integritetföreslår regeringen:Försvarsmakten skall? kunna upptäcka och ingripa mot kränkningar av territoriet. Härvidskall förmågan, särskilt i , snabbt kunna ökas i an-slutning till akuta kriser,?? kunna upptäcka och avvisa säkerhetshot i samverkan med andramyndigheter. ?Regeringen anser att svensk militär närvaro vid våra gränser och omgivandehavsområden vid kriser i vårt närområde skall kunna utgöra ett konfliktdäm-pande inslag. Förmåga att ingripa mot kränkningar är därvid väsentlig.För att hävda svensk territoriell integritet i enlighet med folkrättens reglerutnyttjas framför allt stridskrafter, helikopterförband och flygstrids-krafter med den beredskap som regeringen beslutar.Försvarsmakten skall kunna förstärka skyddet av viktiga samhällsobjektsamt vidta åtgärder enligt förordningen (1982:756) om Försvarsmaktensingripande vid kränkningar av territorium under fred och neutralitetm.m.Marina stridskrafter skall ha förmåga att ingripa mot kränkningar och där-utöver kunna förstärka underrättelseförmågan. Efter beredskapshöjning skallförmåga finnas till marin närvaro med ytstridsförband och ubåtar i våra om-givande havsområden. Förmågan skall kunna utvecklas för att upprätthållakontinuerlig närvaro.Flygstridskrafter skall ha förmåga att ingripa mot kränkningar och därut-över kunna förstärka underrättelseförmågan.Alla Försvarsmaktens enheter skall enligt regeringen ha förmåga till skyddmot säkerhetshot. Särskilda säkerhetsförband skall utnyttjas för aktiv verkanmot sådana hot.Försvarsmakten skall vidare, i samverkan med andra myndigheter, kunnaupptäcka och avvisa säkerhetshot. Beredskapen att realisera denna förmågaskall vara hög.Hemvärnets förstahandsuppgift är att kunna bevaka och skydda viktigasamhällsobjekt mot militära sabotagestyrkor. Det är också mycket angelägetatt disponera säkerhetsstyrkor som aktivt kan ingripa mot sabotageenheter.Bidra till fred och säkerhet i omvärldenRegeringen hänvisar till den bedömning som gjordes i anslutning till kon-trollstationen om förmåga och organisation för internationellt säkerhets-främjande och fredsfrämjande samarbete inom det militära försvaret. Rege-ringen anser att denna bedömning i huvudsak bör ligga till grund för denfortsatta internationaliseringen av Försvarsmakten.Utgångspunkt för svenskt deltagande i internationella fredsfrämjande ochhumanitära insatser bör enligt regeringens mening vara dels efterfrågan påsvenska resurser, dels vår förmåga att effektivt bidra i en insats, dels i vilkutsträckning insatsen bidrar till att öka den nationella försvarsförmågan.När det gäller Försvarsmaktens huvuduppgift att kunna bidra till fred ochsäkerhet i omvärlden föreslår regeringen:Försvarsmakten skall? ha förmåga att i samverkan med andra länder planera och genomförafredsbevarande operationer som inledningsvis främst skall kunna skemed markförband, landminröjnings- och sjöminröjningskapacitet,transportresurser och andra specialenheter, företrädesvis i ochdess närhet, men även globalt,?? ha förmåga att i samverkan med andra länder planera och genomförafredsframtvingande operationer som främst skall kunna ske medmarkförband i och dess närhet,?? kunna lämna stöd till fredsfrämjande och humanitär verksamhet somfrämst skall omfatta land- och sjöminröjningskapacitet, transportre-surser och andra specialenheter, främst i och dess närhet samt?? ha förmåga att i samverkan med andra länder planera, genomföra ochdelta i övningsverksamhet som skall omfatta såväl mark- som sjö- ochflygstridskrafter inom ramen för det säkerhetsfrämjande samarbetet,främst i närområdet. ?På medellång sikt skall Försvarsmakten även? kunna delta i begränsade fredsframtvingande operationer med mark-förband globalt och?? kunna delta i fredsbevarande operationer med sjö- och flygstridskraf-ter i vårt närområde. ?Regeringen anför vidare att den för svensk försvarspolitik viktigaste slutsat-sen av det senaste årets internationella utveckling är behovet av att snabbtstärka förmåga att bidra till europeisk krishantering. Möjligheternabör därför prövas och kostnaderna beräknas för att snabbare öka förmågantill internationella insatser än vad Försvarsmakten har planerat för. De resur-ser som skall kunna delta i internationell verksamhet måste kunna användasflexibelt. Möjligheterna att använda olika typer av förband, enheter ochsärskilda kompetenser bör därför prövas. För att kunnastärka vår förmåga till internationella insatser bör sådana åtgärder ges prio-ritet som har stort mervärde för vår internationella förmåga medan sådanaåtgärder kan få anstå som enbart har betydelse för att utveckla den nationellaförsvarsförmågan. Det kan därför enligt regeringen bli nödvändigt att avståfrån vissa åtgärder som syftar till att i ett femårsperspektiv kunna anpassaförmågan att möta ett mer omfattande väpnat angrepp.Regeringen avser sålunda att ge Försvarsmakten i uppdrag att pröva möj-ligheterna och beräkna kostnaderna för att, tidigare än vad myndigheten harföreslagit, ha förmåga att delta i internationella insatser med två mekanisera-de bataljoner eller andra resurser till motsvarande kostnad och därvid be-akta kraven på flexibilitet.Enligt regeringen visar erfarenheterna från konflikten i Kosovo att Sveri-ges förmåga att snabbt och med rätt resurser medverka i en internationellinsats behöver utvecklas. Regeringen anser att inriktningen skall vara att enstyrka kan sättas in någon månad efter beslut.Snabbinsatsstyrkan Swerap utgör basen för den svenska styrka som fr.o.m.september 1999 deltar i den multinationella fredsstyrkan i Kosovo (KFOR).Styrkan kommer att roteras . Enligt den inriktning somregeringen tidigare (prop. 1996/97:4) har redovisat för snabbinsatsstyrkanskall den efter avslutad insats ånyo vara insatsberedd. Med den inrikt-ning för markstridsförbanden som regeringen föreslår i det följande kommerbataljonerna i brigadförbanden att ha uppnått en sådanförmåga att de kan delta i internationell verksamhet.Regeringen kan senare komma att föreslå att förmågan att kunnadelta i fredsbevarande operationer med sjö- och flygstridskrafter skall kunnaomfatta mer än närområdet.Stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred m.m.När det gäller Försvarsmaktens huvuduppgift att stärka det svenska samhälletvid svåra påfrestningar i fred föreslår regeringen:Försvarsmakten skall? ha förmåga att samverka med civila myndigheter och ha förmåga attställa resurser till förfogande.?? ha förmågan att ställa resurser till förfogande vid räddningstjänst ochdärutöver kunna lämna stöd till andra myndigheter,?? beakta kraven på förmåga att stärka det svenska samhället vid svårapåfrestningar i fred i den operativa och territoriella planeringen, vidplaneringen av övningar samt när det gäller tillgänglighet till vissamaterielslag och förnödenheter m.m. Dessa krav skall dock inte utgö-ra en utgångspunkt för Försvarsmaktens utformning och omfattning. ?Strävan att utnyttja de samlade resurserna effektivt bör enligt regeringensmening bli tydligare än hos både Försvarsmakten och andra statligamyndigheter. En förutsättning för att Försvarsmakten skall kunna lämna etteffektivt stöd till andra myndigheter är härvid att Försvarsmakten har förmå-ga att samverka med dessa myndigheter. Det är därför angeläget att Försvars-makten i sin planering av övningar beaktar samverkansmöjligheterna. Dettagäller även de övriga myndigheterna.Uppgiften att kunna lämna stöd till samhället innebär att Försvarsmakten ivissa fall kan behöva disponera materiel och förnödenheter på ett sådant sättatt de finns tillgängliga för stödinsatser hos andra myndigheter. Regeringenvill här betona att Försvarsmaktens resurser i form av materiel och personalskall vara ett möjligt stöd till de andra myndigheterna i särskilda situationeroch först när deras egna resurser inte räcker till eller helt saknas. Den möj-lighet till sambruk mellan statliga myndigheter som regeringen förespråkarbör bygga på en gemensam planering och överenskommelser mellan deberörda myndigheterna. Stödet från Försvarsmakten innebär inte att de andramyndigheterna skall underlåta att anskaffa t.ex. materiel som är nödvändigför att myndigheterna skall kunna genomföra sina ordinarie uppgifter.Regeringen erinrar härefter om att det av 34 § räddningstjänstlagen(1986:1102) framgår att räddningsledaren kan ta i anspråk egendom ochpersonal från en statlig eller myndighet vid en räddningsinsats.Försvarsmakten bör enligt regeringen tillsammans med de rädd-ningstjänstansvariga myndigheterna fortsätta att utveckla hur bistånd kanlämnas vid skilda slag av räddningstjänstinsatser.Regeringen erinrar vidare om att när Försvarsmakten biträder en annanmyndighet så är det den andra myndigheten som leder och ansvarar för insat-sen. Inom ramen för detta skall militära enheter alltid ledas av militära che-fer. I sammanhanget pekar regeringen på att Försvarsmakten har särskildaresurser för ledning. De ansvariga andra myndigheterna och Försvarsmaktenbör därför planera hur Försvarsmaktens ledningsmöjligheter effektivastskulle kunna utnyttjas i framför allt inledningen av en insats.MotionernaSammanfattande yrkanden om operativ förmågaModerata samlingspartiet har i sin partimotion Fö20 (m) ett särskilt avsnittom operativ förmåga. I detta konstateras att grunden är att Försvarsmaktenskall kunna försvara landet mot invasion och ockupation. En sådan förmågasägs också ge erforderliga kunskaper och färdigheter för att landets militäraenheter skall kunna hävda svenskt territorium och svenska intressen i närom-rådet samt för att i samverkan med andra nationers resurser bidra till fred ochsäkerhet i vår omvärld. Utan en väldokumenterad förmåga att försvara lan-det, säger motionärerna, blir landets militära resurser inte heller efterfrågadinternationellt.Vidare sägs att utvecklingen mot ökad interoperabilitet inte bara är engrundläggande förutsättning för internationella insatser utan också en förut-sättning för försvarets operativa förmåga att försvara landet. Denna utveck-ling - internationalisering av försvaret - bör enligt motionärerna fortsätta ocfördjupas som sjö- och flygstridskrafter inte får undantas.Kriser och katastrofer kan ställa stora krav på landets resurser att kunnarädda liv och egendom samt begränsa miljöförstöring. Enligt motionärernabehöver landets totala resurser då kunna utnyttjas samordnat, oberoende avorganisation och funktionstillhörighet. I sammanhanget sägs det därför varaviktigt att landets militära resurser kan ställas till civila myndigheters förfgande i deras myndighetsutövning.Motionärerna anser att bör ta ledningen i arbetet med den gemen-samma brigad som de nordiska länderna beslutat sätta upp. Med tanke påvårt närområdes karaktär sägs det vara ett naturligt steg att ocksåskapa en internationell sjöstyrka.När det gäller förmågan till försvar mot väpnat angrepp anser motionärer-na att regeringens operativa krav inte stämmer överens med de säkerhetspo-litiska förutsättningarna. Det krävs en högre operativ ambition för att inomrimlig tid kunna återta volym och effekt sedan den nu aktuella panikartadenedrustningen fått genomslag.Inte heller anses förmågan att hävda svensk territoriell integritet kommaatt bli tillräcklig. Begränsningen i antalet förband sägs förhindra möjlighetenatt uppfylla de operativa kraven. Enligt motionärerna måste det vara ett oav-visligt krav att försvaret även kan skydda och om nödvändigt med tvångsme-del ingripa när svenska intressen är hotade såväl på land- som sjöterritorietoch luftrummet samt omgivande havsområden.I motionen kritiseras vidare vad regeringen anför om förmåga attbidra till fred och säkerhet i omvärlden. Möjligheten av ett svenskt deltagan-det i fredsframtvingande operationer bör sålunda inte på förhand begränsastill enbart markstridsförband. Det bör i stället vara det säkerhetspolitiskabehovet och de krav som den euroatlantiska säkerhetsordningen ställer somavgör ett svenskt deltagande. Vidare sägs att antalet markförband och marinaförband i den framtida organisationen kommer att bli för få för att det skallvara möjligt att uppfylla de operativa kraven.Vad som sålunda i partimotion Fö20 (m) anförts om Försvarsmaktens ope-rativa förmåga föreslås att som sin mening ger regeringen tillkänna (yrkande 4).I kommittémotion Fö212 (kd), avgiven under den all-männa motionstiden, anförs att ett förband är fullt operativt först när det ärsamövat till alla sina funktioner och uppfyllt med personal, förnödenheteroch materiel för strid. Befälens kompetens måste därför ständigt övas ochutvecklas. Motionärerna anför vidare att den reella kompetensen tydligtmåste utformas utifrån de operativa förmågorna så att en anpassning ochtillväxt till framtida hot kan säkerställas. Det sägs vara oroväckande att fortsättningsutbildningen inom Försvarsmakten minskar. Motionärerna hem-ställer därför att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av en grundläggande och kontinuerlig verk-samhet som vidmakthåller och utvecklar de angivna förmågorna (yrkande 2).Yrkanden om förmågan till försvar mot väpnat angreppI motion Fö29 (kd) av och (båda kd)konstateras att regeringens förslag till nytt försvarsbeslut innefattar att Hallandsbrigaden läggs ned.