bet · GN01NU11 · 2000-04-27 00:00:00 — 2 (mp)3. beträffande särskilda skattebestämmelser vid kärnkraftsav-vecklingatt med avslag på motion 1999/2000:N22 yrkande 3 antardet i proposition 1999/2000:63 framlagda förslaget till lag om särskil-da skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling, dock med ändring att17 § erhåller lydelse enligt utskottets förslag i bilaga 4,4. beträffande framtida överenskommelser om avveckling avkärnkraftsreaktoreratt avslår motion 1999/2000:N24 yrkande 2.res. 3 (mp)den 27 april 2000På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per ()*, (),(), (), ()*, Nils-GöranHolmqvist (s), (), (), ()*, ()*, (), (), EvaFlyborg (fp)*, (), ()*, () och ()*. *) Har ej deltagit i besluten under momenten 2-4. Frågan om avslag på propositionen (mom. 1)Per (), (), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om frågan om avslag på pro-positionen bort ha följande lydelse:I propositionen föreslås, som nämnts, att skall godkänna de åta-ganden för staten som följer av avtalet med och om er-sättning i samband med stängning av . Vidare föreslårregeringen - genom en ny lag om särskilda skattebestämmelser vid kärn-kraftsavveckling - att den avtalade ersättningen skall vara skattefri och ävenatt andra omstruktureringar som en följd av avtalet skall vara skattebefriade.Stängningen av har inneburit en försämring för elförsörjning-en, miljön, industriklimatet och ekonomin i landet. Åtgärden saknar dess-utom stöd hos svenska folket. energiförsörjning måste tryggas ge-nom en långsiktig energipolitik med fasta spelregler. Avvecklingen av enreaktor i har medfört en kraftig ökning av utsläppen av koldioxid,vilket står i strid med intentionerna i internationella avtal om minskningar avutsläppen av växthusgaser. Också utsläppen av svaveldioxid och kväveoxiderökar, med följden att problemen i särskilt med försurning ochövergödning ökar. Härtill kommer de omfattande kostnaderna för stängning-en av , varav de direkta ersättningarna uppgår (netto) till 8,3miljarder kronor.Utskottet kan alltså konstatera att beslutet om stängning av 1inte vilar på en rationell energipolitisk, ekonomisk eller miljömässig grund.Redan mot denna bakgrund avvisar utskottet bestämt regeringens båda för-slag. Eftersom den förda energipolitiken så avgörande avviker från den ener-gipolitik som utskottet förordar saknas det skäl för utskottet att ta ställningtill enskildheter i propositionen och till de antaganden och förutsättningarsom avtalet är baserat på.Dock finner utskottet anledning att kommentera avtalets brist på förenlig-het med budgetlagen och med gängse skattemässiga principer.I syfte att strama upp budgetprocessen har genom budgetlagen införts enbestämmelse om att statens inkomster och utgifter skall budgeteras och redo-visas brutto på statsbudgeten. Bruttoredovisningskravet innebär att en statligutgift inte får nettoredovisas mot en inkomsttitel och att inkomster och ut-gifter inte heller får sammanföras till en nettopost på budgetens utgiftssida.Skall transparensen i budgeten kunna upprätthållas är det viktigt att dennaprincip tillämpas strikt.Som framhålls i den avvikande meningen (m, kd, fp) i finansutskottets ytt-rande finns det flera inslag i det träffade avtalet som bidrar till att dölja npå de verkliga kostnaderna:- För det första är alla ersättningsbelopp nettoberäknade, dvs. beräknadeexklusive bolagsskatt på . Ersättningar som utgår vid expropriation ochandra liknande intrång är normalt alltid skattepliktiga. För att kunna göraavsteg från denna princip har regeringen tvingats att i propositionen läggafram förslag om en särlag om skattebefrielse vid kärnkraftsavveckling. Enmer rimlig ordning - som stått i god överensstämmelse med budgetlagenskrav på bruttoredovisning - hade varit att låta utgående ersättningar varaskattepliktiga och att räkna upp ersättningsbeloppen i motsvarande grad.- För det andra är det i avtalet inskrivet att ersättningen till skräknas av mot bolagets årliga utdelning till staten. Genom att ersättningen tilVattenfall på totalt ca räknas av mot utdel-ning (uppdelat ) påverkas inte utgifterna under utgiftstaket. Kostna-derna för staten uppkommer i stället på budgetens inkomstsida, där inleve-ranserna blir lägre. Att på detta sätt räknautgifter mot väntade inkomster är helt oförenligt med budgetlagens krav påbruttoredovisning, anser utskottet med instämmande i vad som sägs i denavvikande meningen.- För det tredje förutsätts i avtalet att vissa ersättningar skall spridas öveen mycket . Det gäller ersättningarna för att man vid kommer att upprätthålla singeldrift av reaktor 2 och för avveck-lings- och servicedrift vid reaktor 1. Genom att fördela utbetalningarna överen blir belastningen på de takbegränsade utgifterna respektiveår tämligen begränsad. Att på detta sätt fördela utgifter över främjar definitivt inte överblicken över de samlade avvecklingskostnader-na.Enligt gällande rätt är ersättning som utgår vid en expropriation skattepliktigom den ersätter en skattepliktig inkomst. Regeringen föreslår , som tidiga-re beskrivits, att det införs särregler för att de ersättningar enligt avtaletskall täcka inkomstbortfall inte skall bli beskattade. Regeringen hänvisar tillatt ett beslut att stänga en kärnkraftsreaktor är en i flera avseenden unik fö-reteelse. Även om åtgärden att avstå från ett väl fungerande kraftverk kanbetecknas som unik finns det, menar utskottet med instämmande i vad somanförs i den avvikande meningen (m, kd, fp) i skatteutskottets yttrande, intenågon anledning att i skattehänseende frångå de principer som gäller för allaandra företag vid den här typen av ingrepp i äganderätten. Det verkliga skälettill skattebefrielsen är sannolikt att regeringen dels vill minska de synligakostnaderna för avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna, dels vill undvika attutgiftstaket överskrids. Sådana skäl skall självfallet inte kunna anföras för agöra ersättningarna skattefria.Sammanfattningsvis föreslår alltså näringsutskottet att skall av-slå propositionen i dess helhet. Ett beslut i enlighet härmed innebär ett bifaltill de nu aktuella yrkandena i motionerna 1999/2000:N22 (m), 1999/2000:N23 (m), 1999/2000:N26 (kd) och 1999/2000:N25 (fp).dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande frågan om avslag på propositionenatt med bifall till motionerna 1999/2000:N22 yrkande 1,1999/2000:N23, 1999/2000:N25 yrkande 1 och 1999/2000:N26 (kd)avslår proposition 1999/2000:63.2. Godkännande av åtaganden för staten (mom. 2)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om godkännande av åtagandenför staten bort ha följande lydelse:Med instämmande i vad som anförs i motion 1999/2000:N24 (mp) anserutskottet att energisystemet måste genomgå en total omställning till en elpro-duktion med förnybara energislag och utan kärnkraft. Den svenska energipo-litikens mål skall vara att skapa förutsättningar för att förse landet med för-nybar energi på ett sätt som medför att näringslivet ges konkurrenskraftigavillkor och hushållen får rimliga totalkostnader. En skatteväxling med högreskatter på energi och miljöutsläpp och lägre skatter på arbete bör genomfö-ras. Den allmänna energiskatten bör kompletteras med produktions- ochmiljörelaterade skatter. Kärnkraften bör avvecklas helt, medan målsättningenför fossila bränslen bör vara att användningen skall minska med minst 80 %.Samtidigt bör målet vara att en del av bortfallet av energi skall kompenserasgenom en effektivare energianvändning.Utskottet förordar mot denna bakgrund en strategi som går ut på att aktivtutnyttja marknadsekonomiska styrmedel i enlighet med vad som anges imotion 1999/2000:N24 (mp) för att åstadkomma huvuddelen av kärnkrafts-avvecklingen. Alla energislag skall betala sina fulla kostnader, inklusiverisk-, hälso- och miljökostnader. När kärnkraften beläggs med fulla kostna-derna kommer det att leda till att alltfler kärnkraftverk successivt prissättersig ur marknaden, och då kommer de att stängas av sina ägare.Effekterna av dessa styrmedel kommer emellertid inte att nås så fort att dekan utnyttjas för inledningen av kärnkraftsavvecklingen. För att åstadkommaen påbörjad avveckling av kärnkraften och för att säkerställa att avveckling-en sker i en jämn och rimlig takt behövs därför en kompletterande lagstift-ning i form av avvecklingslagen. Denna lag måste dock ändras - såsomutvecklas i nyssnämnda motion - så att ersättningen för avveckling av kärn-kraftsreaktorer med stöd av lagen kommer att baseras på de risker som ärförknippade med kärnkraftsproduktionen. Bland annat bör ersättningsberäk-ningen grundas drifttid i enlighet med vad som uttalades i sambandmed folkomröstning om kärnkraften.Det nu aktuella avtalet om ersättning för stängning av ärett belägg för att det blir mycket dyrt för staten att avveckla kärnkraftsreaktrer utan ekonomiska styrmedel och med enbart en bristfällig avvecklingslag.Det är sålunda uppenbart att de elpriser somligger till grund för ersättningsberäkningarna är en mycket optimistiskprisprognos ur elbranschens synvinkel. Vidare råder det oklarhet om deframtida produktionskostnaderna i i relation till kostnader-na i Ringhalsverket.Med den avtalskonstruktion som valts har staten emellertid möjlighet attkompensera sig för eventuella övervinster till . Enligt utskottetsuppfattning bör regeringen göra klart för att övervinster med an-ledning av avtalet kommer att påverka statens krav på inleveranser från bola-get. Den del av ersättningen till som visar sig varaöverkompensation med hänsyn till verkligt utfall i fråga om elpriser ochproduktionskostnader skall återföras till staten genom ökade inleveranserfrån Vattenfall.Riksdagen bör i ett uttalande till regeringen ställa sig bakom vad utskottetnu anfört. Därigenom tillstyrker utskottet motion 1999/2000:N24 (mp) i härbehandlad del. Under förutsättning av ett sådant uttalande tillstyrker utskotteatt godkänner de åtaganden för staten som följer av avtalet samtbemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att tillvaratastatens intressen vid avtalets genomförande och tillämpning.I motion - - - (= utskottets förslag) - - - budgetlagens krav.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande godkännande av åtaganden för statenatt med bifall till proposition 1999/2000:63 i denna deloch motion 1999/2000:N24 yrkande 1 och med avslag på motionerna1999/2000:N22 yrkande 2 och 1999/2000:N25 yrkande 2dels godkänner de åtaganden för staten som följer av det avtal om er-sättning i samband med stängningen av som fogatstill proposition 1999/2000:63 som bilaga 1, samt bemyndigar rege-ringen att vidta de åtgärder som behövs för att tillvarata statens intres-sen vid avtalets genomförande och tillämpning,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Framtida överenskommelser om avveckling av kärnkrafts-reaktorer (mom. 4)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om avveckling av kärnkrafts-reaktorer bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör det klargöras, såsom föreslås i motion1999/2000:N24 (mp), att ersättningsbestämmelserna enligt det nu aktuellaavtalet inte skall ligga till grund för ersättningar vid kommande avvecklingarav kärnkraftsreaktorer. Det nu framförhandlade avtalet blir dyrt för statenoch därmed skattebetalarna. Avtalet blir så pass kostnadskrävande för statenatt man med fog - som görs i nyssnämnda motion - kan fråga sig om rege-ringen medvetet godkänt ett dyrt avtal för att förhindra en fortsatt avvecklingav kärnkraften. Genom att nöja sig med ett ur statens synpunkt ofördelaktigtavtal skulle regeringen kunna tänkas vilja skapa en praxis som omöjliggörfortsatt avveckling av kärnkraftverk med stöd av avvecklingslagen.Utskottet tillstyrker därför det här berörda yrkandet i motion 1999/2000:N24 (mp) om att till regeringen uttalar att ett godkännande av deåtaganden som följer av avtalet om ersättning i samband med stängning avBarsebäcksverket inte utgör grund för eventuella framtida överenskommelserom avveckling av kärnkraftsreaktorer.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande framtida överenskommelser om avveckling avkärnkraftsreaktoreratt med bifall till motion 1999/2000:N24 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandePer (), (), (), (), (), () och () anför:I reservation 1 har vi med välgrundad motiveringyrkat avslag på propositionen. För den händelseriksdagen inte skulle bifalla vår reservation har viinte funnit anledning att medverka i utskottetsfortsatta beredning av betänkandet. Vi har sålundaavstått från att delta i utskottets prövning avförslagen i propositionen jämte motioner. Vårtställningstagande till regeringens förslag framgår avmotionerna 1999/2000:N23 (m), 1999/2000:N26(kd) och 1999/2000:N25 (fp).Regeringens lagförslagFörslag till lag om särskilda skattebestämmelser vid kärnkrafts-avvecklingFinansutskottets yttrande1999/2000:FiU2yGodkännande av avtal om ersättning i samband med stängningav , m.m.Till näringsutskottetNäringsutskottet har berett finansutskottet och skatteutskottet tillfälle att ysig över propositionen om godkännande av avtal om ersättning i sambandmed stängningen av (prop. 1999/2000:63) samt de femmotioner som väckts med anledning av den.Finansutskottet avgränsar sitt yttrande till frågan om propositionens förslagstår i överensstämmelse med budgetlagens krav på att statens inkomster ochutgifter skall bruttoredovisas på statsbudgeten.Frågor av detta slag tas upp i motionerna 1999/2000:N23 av Bo Lundgrenm.fl. (m), 1999/2000:N25 av m.fl. (fp) och 1999/2000:N26 avInger Strömbom m.fl. (kd).Finansutskottet har under hand inhämtat att näringsutskottet givit Riksda-gens budgetkontor i uppdrag att göra en ekonomisk analys av avtalet ochdess statsfinansiella effekter. finner det därför inte motiveraatt närmare gå in på denna fråga i detta sammanhang.Av propositionen framgår att statens kostnader för ersättning för stängningenav är av tre slag, nämligen:- direkta utbetalningar föranledda av avtalet,- i avtalet fastställda uteblivna framtida inbetalningar från ,- direkta och indirekta effekter av stängningen på bl.a. statens skatteintäkterform av minskad bolagsskatt och vissa punktskatter.De direkta utbetalningar som kommer att göras från statsbudgetens utgiftssi-da avser ersättning för merkostnader för singeldrift av reaktor B2 samt er-sättning för merkostnader för avställnings- och servicedrift av reaktor B1.Dessa kostnader uppgår till sammanlagt och fördelar sigöver en 18-årsperiod.Den uteblivna utdelningen från är en följd av att bolagetskall kompenseras för att ha avstått från framtida kraftleveranser till förmånför ägaren till . Denna kompensation uppgår till samman-lagt och skall betalas ut . Denregleras genom att man från utdelning till staten räknar av 660miljoner kronor under vart och ett av åren 2000-2003.Stängningen av reaktor B1 leder till att elproduktionen minskar, vilket i sintur reducerar statens inkomster. Bortfallet i form av bolagsskatt och produk-tionsskatt kan uppskattas till vid oföränd-rade marknadsförutsättningar.Av intresse i detta sammanhang är emellertid också att avvecklingen förut-sätter att vissa transaktioner kommer till stånd, vilka annars inte skulle hagenomförts. Dessa transaktioner föreslås i propositionen bli skattefria. De ären följd av själva uppgörelsen och skulle vid fortsatt drift inte ha givit upp-hov till några skatteintäkter. Skattebefrielsen saknar därför statsfinansiellbetydelse vid en bedömning av avvecklingskostnaderna. Däremot har den sittprincipiella intresse mot bakgrund av att Moderata samlingspartiet, Folkpar-tiet och i sina motioner ifrågasätter om det är förenligtmed budgetlagens krav på bruttoredovisning av inkomster och utgifter attföreslå att utgående ersättning skall vara undantagen från skatteplikt.I det följande kommenterar utskottet denna fråga. Utskottet tar också uppfrågan om det kan anses strida mot budgetlagens bruttoredovisningsprincipatt räkna av ersättningen till mot bolagets utdelning till statenBudgetlagens föreskrifter om bruttoredovisningFrågan om bruttoredovisning av inkomster och utgifter regleras i 17 § bud-getlagen (1996:1059) som har följande lydelse:Statens inkomster och utgifter skall budgeteras och redovisas brutto på stats-budgeten.Skall inkomsterna i en verksamhet endast bidra till att täcka verksamhetensutgifter, får utgifterna dock redovisas netto på anslag.Med huvudregeln i första stycket avses enligt förarbetena att inkomsternainte får minskas med utgifter och utgifterna inte får minskas med inkomster.Korrigeringar, omföringar och liknande får dock ske i enlighet med godredovisningssed. I propositionens författningskommentar påpekas vidare attparagrafen inte innehåller något undantag från bruttoprincipen beträffandeinkomster som redovisas mot inkomsttitlar. Sådana inkomster skall därföralltid budgeteras och redovisas brutto.Skattebefrielse för utgående ersättningRegeringens förslag innebär att den ersättning som staten betalar ut för fram-tida inkomstbortfall skall vara skattefri om ersättningen beräknats netto efterinkomstskatt. Ett villkor i ramavtalet är (punkt 7.1) att de berörda bolagenoch vissa av deras dotterbolag inte skall åsamkas större utgifter för skatt änvad de skulle ha haft om transaktionerna enligt avtalen inte hade genomförts.Skattebefrielsen regleras i ett förslag till lag om skattebestämmelser vidkärnkraftsavveckling. Lagförslaget har granskats av Lagrådet som i sitt ytt-rande konstaterar att: "Den föreslagna lagen är avsedd att möjliggöra förstaten att uppfylla sina åtaganden enligt den ingångna överenskommelsenoch kan på så sätt sägas utgöra en del av avtalet. Flertalet bestämmelser haren bakgrund i överenskommelsen och motiveras i lagrådsremissen ocksågenom hänvisningar till denna. "Lagrådet har i sitt yttrande föreslagit vissa smärre förtydliganden i lagenmen har i övrigt inte haft något att erinra mot förslaget.Det ankommer i första hand på skatteutskottet att yttra sig över den före-slagna lagen om skattebestämmelser vid kärnkraftsavveckling.Lagförslaget kan emellertid, som Lagrådet konstaterar, sägas utgöra en delav avtalet. Om förslaget antas skall utgående ersättningar vara nettoberäkna-de och någon skatt skall då inte utgå.Skillnaden mellan en nettoberäknad ersättning och en bruttoberäknad er-sättning för vilken skatt skall utgå kan ses som en skatteavvikelse av ungefärsamma slag som återkommande beräknas för sådana förmåner som barnbi-drag, studiebidrag och bostadstillägg för pensionärer (). Statsmakternahar bestämt att dessa förmåner skall vara helt skattebefriade, och de påverkardärför endast budgetens utgiftssida. Teoretiskt skulle man emellertid kunnahöja nivån på dessa bidrag och skattebelägga dem, men av olikaskäl har man valt att inte göra på det sättet.Att ett statligt bidrag är skattebefriat utgör således i sig inte grund för atthävda att skattefriheten är ett brott mot budgetlagens krav på bruttoredovis-ning.Ramavtalet liksom propositionens förslag innebär att utgående bidrag skallvara skattebefriade. Om detta dessutom läggs fast i lag kommer redovisning-en av kostnaderna för avvecklingen formellt sett inte att avvika från vad somgäller för barnbidrag och studiebidrag.Med hänsyn härtill är, enligt finansutskottets mening, den av regeringenföreslagna skattefriheten för utgående ersättningar förenlig med budgetlagenskrav på bruttoredovisning.Kompensationen till VattenfallGenom avtalet erhåller inte direkt ekonomisk ersättning förförlusten av reaktor 1 i . I stället kompenseras bolaget genom att fåtillgång till motsvarande elproduktionskapacitet i kärnreak-torer. har förklarat sig berett att på affärsmässiga villkor medverki en uppgörelse som innebär att reaktorerna vid och förs samman i en gemensam koncern.Vattenfalls ägarandel i den gemensamma koncernen uppgår till ,vilket innebär att får mindre framtida kraftleveranser från dengemensamma koncernen än man hade fått från om dettadrivits vidare som ett av helägt kraftverk. De minskade leveran-serna till motsvarar i princip den leveranskapacitet som bortfallitsamband med stängningen av reaktor 1 i . Staten och VattenfallAB har kommit överens om ersättning till för den andel i Ringhalssom bolaget överlåter till Sydkraft.Ersättningen till utgår i form av ett av staten utfärdat skuldebrevpå . har överlämnats till () med anledning av att kraftproduktionen vid reaktor 1 upphör iförtid, men kan enligt avtalet tillgodogöra sig hela värdet av skul-debrevet. Det löper med ränta och skall amorteras genom fyra delbeloppunder . Skuldebrevsbeloppet är bestämt netto efter inkomst-skatt på 28 %.Enligt avtalet skall varje delbelopp och den vid betalningsdagen upplupnaräntan "i första hand avräknas mot den utdelning som utbetalar tillstaten". Om utdelningen inte räcker till för att täcka ett delbelopp och upplu-pen ränta skall staten betala mellanskillnaden till . Kostnaden förstaten består således i att ett motsvarande utdelningsbelopp inte levereras intill staten.Det kan alltså konstateras att enligt villkoren i avtalet skall beloppet iskuldbrevet vara nettoberäknat efter skatt och amorteras i fyra i princip likastora delposter . Avtalet föreskriver också att delpos-terna med upplupen ränta i första hand skall räknas av mot utdel-ning till staten. Genom avtalet kommer alltså utdelning under defyra närmaste åren att begränsas med med tillägg förränta.Av betydelse i sammanhanget är också att den föreslagna överföringen tillVattenfall AB avser en kapitalersättning som redovisas öppet, att dess storlekär känd och att överföringen sker under en tämligen . Ersätt-ningen regleras dessutom via ett av staten helägt bolag som lämnarutdelning till staten. Den i avtalet föreskrivna regleringen har med hänsynhärtill bedömts ge en både smidig och lämplig lösning.Givet det ingångna avtalet kan enligt utskottets mening tillfäl-ligt begränsade utdelningskapacitet inte anses stå i strid mot budgetlagensbestämmelser.Enligt finansutskottets mening bör näringsutskottet mot denna bakgrundbiträda propositionens förslag i de nu berörda avseendena och avstyrka mo-tionerna N23 (m), N25 (fp) och N26 (kd) i motsvarande delar.Stockholm den 30 mars 2000På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), Sven-ErikÖsterberg (s), Per (), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningAvtalets oförenlighet med budgetlagens krav (m, kd, fp)(), (), (), (), Per (), () och ()anför:Budgetprocessen har stramats upp i flera avseenden. sker budget-prövningen mer samlat i , och i statsbudgeten redovisas samtligautgifter och inkomster som påverkar statens upplåningsbehov. Ett utgiftstakhar också införts.För att man skall få en tydlig bild av de statliga åtagandenas omfattningoch deras finansiering, finns det i budgetlagen inskrivet ett krav på att utgifter och inkomster skall redovisas var för sig. Bruttoredovisningskravet inne-bär att en statlig utgift inte längre får nettoredovisas mot en inkomsttitel ocatt inkomster och utgifter inte heller får sammanföras till en nettopost påbudgetens utgiftssida. Skall transparensen i budgeten kunna upprätthållas ärdet viktigt att denna princip tillämpas strikt. Görs inte det förlorar budgetenmycket av sitt informationsvärde. Utan en strikt tillämpad bruttoredovis-ningsprincip kan också tilltron till utgiftstaket som ett viktigt budgetpolitisstyrinstrument lätt komma att sättas i fråga.I propositionen föreslår regeringen att skall godkänna de åtagan-den som staten har enligt det framförhandlade avtalet om ersättning förstängningen av . Ersättningar för intrång av detta slag harmånga likheter med en expropriationsersättning. I princip skulle alltså ägarnatill ha kunnat kompenseras för intrånget med ett engångs-belopp som beräknats enligt expropriationsrättsliga principer. En sådan kom-pensation, utbetalad som ett engångsbelopp, hade tydligt återspeglat statenskostnader för den framtvingade stängningen.