bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Enligt regeringen kommer militärdistriktsenheternaatt vara ett viktigt instrument för lokal och regional samverkan inom totalför-svaret och för att vidmakthålla folkförankringen av det militära försvaret.Varje län kommer således att innehålla minst en sådan enhet. Militärdi-striktsenheterna avses bildas ur nuvarande försvarsområdesgrupper. Utform-ningen av enheterna kan komma att variera beroende på de lokala och regio-nala förutsättningarna. Det synes ändamålsenligt att lokalisera militärdi-striktsenheterna på ungefär samma orter som de nuvarande försvarsområdes-staberna och försvarsområdesgrupperna. I enlighet med rådande praxis bördet ankomma på regeringen att besluta om lokaliseringen av dessa enheter.Regeringens förslagNär det gäller utformningen av det militära försvarets ledningsorganisationföreslår regeringen sammanfattningsvis att godkänner regeringensförslag att? lägga ned Armécentrum i , Marincentrum i i (hemställan nr 13),?? lägga ned Södra militärområdesstaben i , Mellersta militä-rområdesstaben i , Norra militärområdesstaben i ,Södra arméfördelningen i , Östra arméfördelningen iSträngnäs, Norra arméfördelningen i samt militär-kommando i (hemställan nr 14),?? lägga ned försvarsområdesstaberna i , , ,, , , , , ,, , , och (hemställan nr 15),?? lägga ned marinkommando i , Sydkustens ma-rinkommando i , Ostkustens marinkommando i Haningeoch Norrlands-kustens marinkommando i , Södra flyg-kommandot i , Mellersta flygkommandot i Upplands-Brooch Norra flygkommandot i (hemställan nr 16),?? inrätta en operativ insatsledning i samt militärdistrikts-staber i , , och (hemställan nr 18). ?Ledningsstruktur inom civilt försvarRegeringen anför att begreppet "ledning" för det civila försvaret innebär ensamordning och samverkan mellan självständiga myndigheter och organisa-tioner. Det är sålunda inte fråga om ett obrutet vertikalt ledningsförhållandemellan över- och underordnande enheter.Regeringen sammanfattar civilbefälhavarnas uppgifter. De skall i fred sva-ra för beredskapsplanläggning samt utbildning och övning. I krig eller efterregeringens beslut i andra fall skall civilbefälhavarna verka för att störstamöjliga försvarseffekt uppnås. En viktig uppgift är att samverka med För-svarsmakten. Civilbefälhavarna skall inrikta och samordna skilda funktionerinom det civila försvaret mot gemensamma mål samt vid behov kunna för-dela befintliga resurser för olika ändamål. är landetindelat i tre civilområden (prop. 1992/93:100 bil. 5, bet. 1992/93:FöU9, rskr.1992/93:333).I anslutning till den säkerhetspolitiska kontrollstationen angavregeringen att det förändrade hotet ställer krav på en ny ledningsstrukturinom det civila försvaret. Mot bakgrund härav uppdrog regeringen i april1999 åt att i samverkan med civilbefälha-varna redovisa förslag till en ledningsstruktur för övergripande områdesled-ning inom det civila försvaret. Utgångspunkt för uppdraget var en reduktiontill en regional ledningsnivå. Uppdraget redovisades och omfattadebl.a. ett förslag till hur civilbefälhavarnas ansvar och uppgifter borde förde-las. Regeringen gav sedan nämnda myndigheter i uppgift att belysa förslagetsorganisatoriska konsekvenser. Detta uppdrag redovisades . I bådaredovisningarna angav myndigheterna översiktligt sin syn på hur olika upp-gifter borde fördelas mellan funktionsansvariga myndigheter och länsstyrel-ser.För att uppnå bästa möjliga samordning och samstämmighet i samverkanbör enligt regeringens mening geografiska ansvarsgränser så långt sommöjligt sammanfalla för det militära försvaret och det civila försvaret. Vidarebehöver militära och civila funktioner ha samverkansmöjligheter på allanivåer i ledningssystemet. Den omstrukturering som påbörjats inom För-svarsmakten kräver nya samverkansmönster för civilt och militärt försvar.Behovet av civilbefälhavarna i deras nuvarande utformning minskar till följdav förändringarna inom den militära delen av totalförsvaret. Regeringenanser därför att den högre regionala nivån i dess nuvarande utformning skalländras för det civila försvaret. De nuvarande civilbefälhavarmyndigheternabör läggas ned.Förutom nämnt behov av nya samverkansmönster anser regeringen attövergången till en regional ledningsnivå medför att vissa uppgifter bör förasöver till den centrala nivån respektive till länsnivån medan vissa uppgifterkan komma att utgå. Uppgifter som är av funktionskaraktär bör fördelas tillrespektive funktionsansvarig myndighet.Regeringen avser att uppdra åt berörda myndigheter att utveckla det för-slag till ledningsstruktur för civilt försvar som myndigheterna redovisade ioktober 1999. I uppdraget ingår att analysera formerna för en stödresurs tillden regionala nivån samt att pröva om en sådan regional stödresurs kansamlokaliseras med militärdistriktsstaberna. Regeringen avser att senasthösten 2000 återkomma till i denna fråga.Regeringen föreslår sammanfattningsvis att godkänner rege-ringens förslag att lägga ned Civilbefälhavaren iSödra civilområdet, Civilbefälhavaren i Mellersta civilområdet och Civilbe-fälhavaren i Norra civilområdet (hemställan nr 24).Fortsatt arbete med utformningen av ledningsorganisationen delarDe av regeringen föreslagna förändringarna inom den militära och civilaledningsorganisationen är av principiell karaktär. I den fortsatta utformning-en av ledningsorganisation inom totalförsvarets olika delar behöver därförvissa frågor behandlas vidare. Detta gäller även frågor som rör förhållandetmellan myndigheterna inom totalförsvaret och och rege-ringen.För det militära försvarets ledningsorganisation behöver bl.a. frågor somrör utformning av och uppgiftsfördelning mellan Försvarsmaktens högkvar-ter, den operativa insatsledningen och militärdistrikten behandlas ytterligare.Även den exakta geografiska gränsdragningen mellan militärdistrikten behö-ver fastställas.Som framgått bör de nuvarande uppgifterna för civilbefälhavarmyn-digheten fördelas till central nivå och länsnivå. Det finns vidare behov av attutveckla den föreslagna ledningsstrukturen inom det civila försvaret. Ävenandra frågor som rör samverkan mellan det militära och civila försvaretsledningsorganisation behöver behandlas vidare.Som också framgått av det föregående bygger ledningen inom det civilaförsvaret på i fredstid gällande samverkansformer och bestämmelser inomolika samhällssektorer. Detta är en viktig utgångspunkt för det fortsatta ar-betet. I sammanhanget bör även beaktas den nämnda utredningen om prin-ciper för att åstadkomma en bättre helhetssyn för planeringen av civilt för-svar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred.Förslaget om principiell utformning av det militära försvarets ledningsor-ganisation, den föreslagna omfördelningen av uppgifter inom det civila för-svarets ledningsorganisation och de övriga åtgärder som regeringen vidtagitinnebär, enligt regeringens bedömning, ett minskat behov av den samladeöversyn av lednings- och samordningsfrågorna inom militärt och civilt för-svar som aviserades i kontrollstationspropositionen. Som framgått av detnyss sagda återstår dock vissa frågor att behandla. Mot denna bakgrund anserregeringen, sammanfattningsvis, att det finns ett behov av fortsatt utredning.Berörda myndigheter, främst Försvarsmakten och Överstyrelsen för civilberedskap, bör delta i denna.MotionernaI Moderata samlingspartiets partimotion Fö20 (m) ifrågasätts regeringensslutsats att vidtagna åtgärder medför ett minskat behov av en samladöversyn av lednings- och samordningsfrågorna inom det militära och detcivila försvaret. Utvecklingen sägs i stället ha gjort en sådan översyn ännödvändigare.Motionärerna föreslår att ledningen av Försvarsmakten och att motsvaran-de ledning av civilt försvar utreds och att ett samlat förslag föreläggs innan denna beslutar om försvarets inriktning. En parlamentarisk utred-ning bör därför tillsättas.I motionen hävdas att en förändrad gränsdragning mellan departement ochhögkvarter är ett alternativ som bör granskas. En möjlig utgångspunkt ärdärvid att Försvarsmakten ansvarar för driften av befintlig organisation ochför att genomföra av riksdag och regering beslutade investeringar. Riksdagoch Försvarsdepartementet bör i sådant fall ansvara för inriktning och invest-eringsbeslut. Enligt motionärerna skulle därigenom ansvaret mellan denpolitiska och den militära nivån kunna bli tydligare. Det sägs att det inte gåratt utesluta en integration av försvarets högsta ledning i Försvarsdeparte-mentet, något som förekommer i flera andra länder. Även överbefälhavarensroll och Högkvarterets interna organisation kan behöva övervägas i dettasammanhang.När det gäller förutsättningarna för det militära ledningssystemet konstate-rar motionärerna att den framtida Försvarsmakten får allt färre förband. Detär då inte försvarbart med en stor och trög ledning. Det sägs inte heller varaförsvarbart att dela upp ledningen i en operativ och taktisk del och en utbild-ningsdel. Samma ledningsstruktur bör gälla för såväl den normala verksam-heten som vid en svår påfrestning som vid krig.Enligt motionärerna skall våra försvarssystem utformas så att de i fred kanutgöra ett stöd åt samhället. En del av Försvarsmakten bör därför vara enfredsutnyttjad insatsdel. Detta innebär att ledningen under Överbefälhavaren,oberoende av om det handlar om utbildning, underhåll, övervakning ellerfredstida insatser, bör utövas av en operativ chef medan infrastrukturen ledsför sig.En operativ insatsledning bör enligt motionärerna inrättas i enlighet medregeringens förslag. Lokaliseringen sägs dock behöva övervägas ytterligare.Insatsledningen bör leda såväl operativ verksamhet som produktion. Dentaktiska ledningen av mark-, marin- och flygförband bör, direkt under chefenför den operativa insatsledningen, utövas av taktiska chefer för respektivestridskrafter med ansvar för all verksamhet inom respektive ansvarsområde.Motionärerna anser att nuvarande ansvarsförhållanden i övrigt kan behål-las tills vidare. Den territoriella ledningen behöver sålunda inte förändras.Militärbefälhavarna, tillsammans med försvarsområdesbefälhavarna, marin-kommandochefer och flygkommandochefer, kan behålla sitt territoriellaansvar som de nuvarande generalinspektörerna behålls som fristå-ende chefer under Överbefälhavaren i avvaktan på den förordade utredning-ens resultat.När det gäller det civila ledningssystemet anför motionärerna att det är felatt föreslå att avskaffa Civilbefälhavarna innan det är klarlagt hurdet nuvarande ansvaret vid dessa myndigheter skall fördelas och hur samver-kan civilt-militärt skall utformas. Motionärerna hävdar att den i motionenföreslagna översynen av ledningen måste genomföras skyndsamt och ettsamlat förslag läggas fram innan kan besluta om det civila led-ningssystemet.I motionen föreslås sammanfattningsvis att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en samlad översyn av För-svarsmaktens ledning och motsvarande inom civilt försvar i form av en par-lamentarisk utredning (yrkande 10).I partimotion Fö28 (fp) erinrar motionärerna om att liberalerna ianslutning till försvarsbeslut redovisade en annan syn än regeringeni fråga om den regionala ledningen av Försvarsmakten och därmed också ifråga om samarbetet mellan de militära och civila delarna av totalförsvaret.Folkpartiet hävdade principen ett län - ett försvarsområde och motsatte sigdärför att vissa län berövades sina försvarsområdesstaber. före-slog också att antalet militärområden skulle minska från tre till två.Folkpartiet vidhåller dessa förslag. Motionärerna menar att Försvarsmak-ten bör ha organ som inom varje län kan informera, planera olika bered-skapsaktiviteter och i samverkan med civila instanser leda insatser. Enligtmotionärerna har länsnivån ökat i betydelse. Om inte Försvarsmaktenär representerad skulle samverkan i hög grad försvåras. Det bör sålunda ivarje län finnas organ ur Försvarsmakten som, liksom de hittillsvarandeförsvarsområdesstaberna, kan samverka såväl med statliga länsorgan, lands-ting och kommuner som med frivilligorganisationer. I en del län kan man,precis som , ha ytterligare frivilligavdelningar på någon ort i länet.Dessa bör då vara underställda den försvarsområdesstaben.Motionärerna håller med regeringen i dess uppfattning att antalet organi-sationsenheter bör hållas nere. En och samma enhet bör därför kunna haolika uppgifter, skräddarsydda för respektive enhet.I de sju län som med regeringens förslag endast får s.k. militärdistriktsen-heter, nämligen , , , , ,och län, bör enligt motionärerna inrättas organ mot-svarande nuvarande försvarsområdesstaber, dock med reducerad bemanning.Motionärerna menar att högkvarteret har övergripande uppgifter i närasamarbete med den politiska ledningen och inte bör belastas med operativaoch taktiska beslut. De finner det tveksamt med endast en operativ insatsled-ning och förordar i stället två operativa ledningsorgan som skall ersättahittillsvarande tre militärområdesstaber, tre fördelningsstaber, fyra marin-kommandon och tre flygkommandon. När det gäller de nuvarande Armé-,Marin- respektive Flygvapencentrumen pekar motionärerna på tre möjligaalternativ. De kan behållas, de kan inordnas i högkvarteret eller de kan delasupp på de föreslagna båda operativa ledningsorganen.När det gäller lokaliseringen av de båda ledningsorganen föreslås i motio-nen att ett av dem lokaliseras till , med ansvar som motsvarar nuva-rande Norra militärområdet. Ansvaret för det andra ledningsorganet böromfatta de två nuvarande Södra respektive Mellersta militärområdena. Sta-ben bör inte lokaliseras till . , Karlskronaeller nämns i stället som alternativ.I motionen sägs vidare att det i längden blir orimligt att i tillämpadubbla stabsrutiner; en för verksamheten i och en för internationellverksamhet. En anpassning bör ske till vad som gäller i flertalet EU-länder.Motionärerna föreslår att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den militära ledningsorganisationen (yr-kande 25).Vänsterpartiet anför i sin partimotion Fö7 (v) att man accepterar den avregeringen föreslagna ledningsstrukturen för det militära försvaret med etthögkvarter, en operativ insatsledning samt militärdistrikt med militärdi-striktsenheter. Motionärerna föreslår däremot en annan indelning av landet imilitärdistrikt. Regeringens förslag med fyra sådana distrikt sägs innebära attmycket stora och befolkningstäta områden skall samordnas. Detta förslag bördärför avslås (yrkande 13). Motionärerna föreslår i stället en indelning i sexmilitärdistrikt. Regeringen föreslås återkomma med ett sådant förslag (yr-kande 14).Enligt bör sålunda det av regeringen föreslagna Södra mili-tärdistriktet delas i två och därvid ingå i det Västra. Det Norramilitärdistriktet bör också delas på två med en justering söderut av gränsenmot område. bör behållas som ett militärdistrikt.Motionärerna anser det viktigt att de orter som genom riksdagsbeslutet på-verkas av kraftigt beskurna eller helt neddragna militära resurser kan få extrastöd i form av förstärkta militärdistriktsenheter. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna (yrkande 15).I kommittémotion Fö212 (kd), avgiven under den allmänna motionstiden,erinrar motionärerna om att försvarsutskottet har betonatvikten av att samhällets krishanteringsförmåga blir bättre. har isammanhanget särskilt framhållit länsstyrelsernas och kommunernas roll ochkrävt att regeringen skall göra ett förtydligande av kommunernas och läns-styrelsernas ansvar, befogenheter och skyldigheter.Motionärerna hänvisar också till att utredningar pekat på betydelsen avlänsstyrelsernas och kommunernas områdesansvar och viktiga roll för kris-hanteringen i fred. Som följd härav har ett arbete påbörjats inom respektivedepartement med att undersöka behovet av kompletteringar inom sektorslag-stiftningen. Ännu har dock inte regeringen diskuterat frågan om komplette-ringar och förtydliganden av länsstyrelsernas instruktioner vad rör ansvar ochbefogenheter, vilket motionärerna anser vara allvarligt. Regeringen bör där-för skyndsamt besluta om kompletteringar av länsstyrelsernas instruktioner,vilket som sin mening bör ge regeringen till känna (yrkande 13).I motion Fö33 (kd) av framförs en rad förslag för att utvecklaen försvarsmaktsgarnison i . Motionären förordar bl.a. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att mari-nen skall ha ledningsfunktioner kvar i (yrkande 5).Tuve Skånberg och anför i motion Fö30 (kd) att de inte finnerregeringens förslag att avveckla försvarsområdesstaberna vara övertygande.Motionärerna framhåller den frivilliga totalförsvarsorganisationens betydel-se. De bör bevaras och utvecklas på bästa sätt. Att då i föreslå enhalvering av denna stödorganisation sägs inte vara trovärdigt och inte hellerge rätt signal till de tusentals människor som engagerar sig i totalförsvaret psin fritid. bör därför avvisa förslaget om att minska den frivilligatotalförsvarsorganisationen i (yrkande 3 i denna del).Motionärerna vill även att avvisar regeringens förslag att lägganed det Södra flygkommandot (yrkande 2 i denna del).Enligt motion Fö307 (m) av och vill 1,2 miljonervästsvenskar känna stolthet och trygghet i vetskap om att kanupprätthålla ett försvar och militära förband och att dessa förband i fred kanstödja och samverka med det civila samhället i . Motionärernahemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo-tionen anförts om att en territoriell ledningsstab grupperas i rikets andra stamed fredsförband för samverkan med den civila ledningen i regionen (yr-kande 1).I motion Fö6 (m) av sägs att det är alldeles för tidigt attinleda en sådan nedrustning av försvaret som regeringen med stöd av Cen-terpartiet föreslår i propositionen. Förslaget bör därför avslås i avvaktan påen grundligare analys av det framtida försvarsbehovet.Motionären anser att många regioner runt om i i det närmaste läm-nas i sticket. sägs därvid inte utgöra något undantag. Ompropositionens förslag blir verklighet kommer, enligt motionären, i förstahand kuppförsvaret av och stadens närområde att försämras. I ställetbör ledningsfunktioner med förankring och lokalkännedom i Malmöregionenupprätthållas med möjligheter till att snabbt träda i funktion. Motionärenhemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo-tionen anförts om stöd till försvaret i vänder sig i motion Fö15 (m) mot den i propositionenföreslagna nedläggningen av marinkommando i Härnö-sand. Motionären anser att detta innebär att hela den långa kusten frånÅlands hav till lämnas helt utan stöd av förband. Någonform av marin organisation borde därför behållas i . Riksdagenbör som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om attden militära förmågan att försvara inte reduceras (yrkan-de 3 i denna del).UtskottetGrundläggande utgångspunkterUtskottet har påtalat vikten av ett utveck-lingsarbete inom totalförsvarets ledningsfunktioner samt framhållit att dettaarbete rimligen bör bli relativt omfattande. Frågan togs upp senast i sambandmed kontrollstationen . Utskottet konstaterade då (bet. 1998/99:FöU5) att regeringen lämnat ett förslag till , dock utan underlag förett principställningstagande. Utskottet såg det som en fördel om ett grund-läggande beslut kunde fattas samordnat med övrigaomstruktureringsbeslut men hade dock viss förståelse för att den begärdaöversynen av totalförsvarets ledningssystem kunde ta längre tid.Regeringen föreslår nu i den aktuella propositionen att fattar vis-sa beslut av principiell karaktär. Regeringen anmäler att det finnsfrågor, bl.a. rörande den närmare utformningen av Försvarsmaktens hög-kvarter och uppgiftsfördelningen mellan högkvarteret, den operativa insats-ledningen och militärdistrikten, som behöver utredas ytterligare. Vidarebehöver den föreslagna ledningsstrukturen inom det civila försvaret utveck-las och preciseras.Utskottet har som en del i sin beredning av ledningsfrågorna fått föredrag-ningar av representanter för Försvarsdepartementet och Försvarsmakten ochcivilbefälhavarna.Utskottet anser att den framtida ledningsorganisationen för totalförsvaretskall utformas mot bakgrund av följande grundläggande utgångspunkter:? Ledningsbehovet skall utgå från de nya uppgifterna för totalförsvaret.Hänsyn skall därvid tas till det vidgade säkerhetsbegreppet samt denförändrade synen på framtida krisers och krigs karaktär. Fred, krigsfa-ra och krig skall ledningsmässigt inte längre ses som tydligt åtskildatillstånd.?? För det militära försvaret skall, utöver de fyra huvuduppgifterna, avriksdagen beslutade operativa förmågor utgöra en grund för behovetav ledning. Funktionskraven på den militära ledningsorganisationenskall utgå från uppgiften att försvara landet mot väpnat angrepp.?? Ledningsbehovet för det militära försvaret skall vidare utgå från den,jämfört med tidigare, reducerade krigs- och fredsorganisation somriksdagen beslutat.?? Ledningssystemets struktur skall byggas upp utifrån ledningsuppgif-ter, samordningsansvar och praktiska möjligheter att genomföra led-ningen.?? Möjligheterna till anpassning skall beaktas, bl.a. i fråga om kompe-tens för att utveckla ledningsförmågan för andra former av angrepp.?? Ledningsuppgifterna och ledningsorganisationen skall utformas medhänsyn tagen till den tekniska utvecklingen, såväl vad avser hot (dets.k. flerdimensionella kriget, IT-krigföring m.m.) som möjligheter(bl.a. inom satellit-, tele- och datakommunikationer).?? skall utformas så att den möjliggör en effek-tiv samverkan mellan totalförsvarets olika delar.?? skall utformas så att den möjliggör en ökadsvensk förmåga att delta i internationellt säkerhetsfrämjande samar-bete samt i fredsfrämjande och humanitär verksamhet.?? utformning skall underlätta möjligheterna attsamutnyttja militära och civila resurser i den fredstida verksamheten. ?Regeringen redovisar i propositionen sin grundläggande syn på ledning vidhöjd beredskap och vid stora påfrestningar och framhåller därvid särskiltbehovet av stor flexibilitet och en god förmåga till anpassning där organisa-tionerna kan växa utan att strukturerna behöver ändras. Utskottet gör härsamma bedömning som regeringen. Utskottet delar vidare regeringens upp-fattning att principer och mönster som i fred utvecklas för samverkan ochsamordning också skall bilda grunden för motsvarande verksamheter underhöjd beredskap. Ledningssystemets struktur och samverkansmönster böralltså utgå från sättet att leda och styra motsvarande verksamheter underfredsförhållanden.Den militära ledningsorganisationenEnligt regeringen skall den militära ledningsorganisationen utgöra en del avinsatsorganisationen och kunna leda krigsförband sammansatta efter behov.Den skall integrerat kunna utnyttja mark-, luft- och sjöstridskrafter. bör koncentreras till färre nivåer och enheter än förnärvarande. Den skall ha god uthållighet och förmåga att kunna fungera istarkt störd miljö. Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning i dessadelar. Stabs- och ledningsresurserna kan i nuvarande omvärldsläge reducerasoch antalet ledningsnivåer bör minska. Förändringarna i ledningsorganisatio-nen bör härvid ha ett sammanhang med övriga strukturförändringar i För-svarsmakten.Regeringen förordar på central nivå ett högkvarter samt en ny enhet föroperativ och taktisk ledning med lokalisering till /. Den-na nya enhet skall disponera en eller flera insatsledningar som, utan territoriellt ansvar, skall kunna leda behovssammansatta styrkor av krigsförband.Insatsledningarna skall också kunna ingå i multinationella styrkor och i in-ternationella ledningsstaber.