bet · GN01NU13 · 2000-03-21 00:00:00 — I vad mån - och i så fall när -en överenskommelse om ett nytt framtidaenergiskattesystem kan träffas är, enligt uppgiftfrån , dock omöjligt att uttalasig om för närvarande.Utskottets ställningstagandeUtskottet intar samma ståndpunkt nu i frågan omvidareförädling av skogsråvara som utskottet gjortvid tidigare tillfällen då frågan behandlats.Skogsindustrin har mycket stor betydelse för denekonomiska utvecklingen i och svarar för enbetydande del av det svenska exportnettot. I dedelar av landet där skogsindustrin finns spelar denen väsentlig roll för sysselsättningen på de berördaorterna.För att skogsindustrin även framgent skall kunnabidra till att upprätthålla välståndet är detviktigt att konkurrenskraften inom den svenskaskogsindu-strin kan utvecklas. Enligt utskottets mening bordedet vara möjligt för den svenska skogsindustrin attförskjuta inriktningen av exporten från rena råvarormot mer förädlade produkter. Detta kräver en högkunskapsnivå inom industrin. Den samhällsekonomiskavinst som en ökad vidareförädling kan innebäraframgår vid en jämförelse mellan sågverksindustrinoch möbel-industrin av de tre variablerna åtgång avskogsråvara, sysselsättning och förädlingsvärde.Enligt uppgift från forskare vid universitetligger dessa tre variabler för sågverksindustrin påca , ca 15 000 personer och ca 25miljarder kronor respektive för möbelindustrin på ca250 , ca 14 000 personer och ca 15 miljarderkronor. Utskottet förutsätter att regeringen på desätt som är möjliga söker bidra till att enutveckling mot ökad vidareförädling främjas.Som redovisats pågår en rad program i samverkanmellan näringslivet och staten som på olika sättsyftar till att öka kunskapsnivån ochvidareförädlingen inom skogsindustrin. En del avdessa program har, som nämnts, haft vissasvårigheter att komma i gång. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet har problemen dock nu ihuvudsak lösts. Utskottet vill i detta sammanhangunderstryka vikten av att de insatser som görsutformas i samverkan med industrin. En sådansamverkan ser utskottet som en absolut förutsättningför att ett program skall kunna bli lyckosamt.Utskottet konstaterar vidare att frågan omforskning och utveckling inom skogsindustrinsområden kommer att bli föremål för behandling isamband med de propositioner på forskningsområdetsom regeringen aviserat.När det gäller frågan om träskiveindustrinskonkurrenssituation i förhållande tillenergisektorn, som tagits upp i en motion (samt i enskrivelse från Svenska Träskivor), noterar utskottetatt detta är ett reellt problem förträskiveindustrin. Enligt utskottets mening ärlikvärdiga konkurrensvillkor en princip som börgälla i alla delar av näringslivet. Som redovisatspågår överläggningar inom omenergiskatternas framtida utformning. I dettasammanhang kommer frågan om energiskattesystemetseventuellt snedvridande konkurrenseffekter attaktualiseras.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetde här aktuella motionerna 1999/2000:N308 (s),1999/2000:MJ306 (m), 1999/2000:N302 (v) och1999/2000:N389 (c) i berörda delar.LivsmedelsindustrinMotionenDet behövs åtgärder för den potatisförädlandeindustrin, anförs det i motion 1999/2000:N224 (m). Iutredningsbetänkandet En livsmedelsstrategi förSverige (SOU 1997:167) beskrevs bl.a. de försämradevillkoren för odlare och förädlare avindustripotatis efter EU-inträdet, erinrarmotionärerna om. Vid EU-inträdet upphörde tidigarestöd för potatisen och gränsskyddet. För attuppmuntra investeringar inom landet och därmedbevara arbetstillfällen i krävs - om inte dehöga och konkurrenssnedvridandeproduktionsmedelsskatterna tas bort eller sänkskraftigt - att industrin kompenseras intill dess attkonkurrenterna inom EU har lika förutsättningar,anser motionärerna. De förordar att en utvärderingav situationen görs, varefter regeringen böråterkomma till med förslag som kan bidratill att industripotatisodlingen ochvidareförädlingen kan fortleva.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog en motion liknande denhär aktuella (bet. 1998/99:NU6, rskr. 1998/99:170).Utskottet hänvisade till det nyssnämndautredningsbetänkandet och den beredning inomRegeringskansliet som då pågick.Hösten 1999 avslog en motion med förslagom införande av ett nytt anslag för stöd tilljordbruks- och livsmedelsnäringarnas konkurrenskraft(bet. 1999/2000:NU1). Utskottet hänvisade åter tillutredningsbetänkandet, i vilket förslag presenteratsbeträffande områdena jordbruk, trädgårdsnäring,livsmedelsindustri, forskning och utveckling samtexportfrämjande åtgärder. Några förslag tillfinansiering - bortsett från förslag ommedfinansiering från EU - presenterades dock inte avutredningen. Mot bakgrund därav harutredningsförslagen varit föremål för fortsattberedning inom , varvid fleradepartement varit berörda. I utskottets betänkandelämnades en redovisning av beredningsläget.Utredningens förslag beträffande energiskatter, ettförslag som syftar till att åstadkomma likvärdigakonkurrensförutsättningar mellan och andraEU-länder, behandlas inom ramen för en arbetsgruppmed företrädare för vissa departement samtRiksskatteverket. Översynen skall, medhänsynstagande till det inom EU pågående arbetet medett nytt energibeskattningsdirektiv, beaktariktlinjerna för energibeskattningen i 1997 årsenergiöverenskommelse. I uppdraget ingår vidare attanalysera och precisera den energiskattemodell, sompresenterats i betänkandeSkatter, miljö och sysselsättning (SOU 1997:11) ochatt behandla förslag,som framlagts i betänkandet Bättre klimat, miljö ochhälsa med alternativa drivmedel (SOU 1996:184).Energiskattefrågorna diskuteras, som tidigarenämnts, inom , underledning av , och är nu inne i ettpolitiskt skede.När det gäller exportfrämjande åtgärder kan noterasatt i budgeten för finns under utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar medel avsatta för sådana åtgärder underanslaget Åtgärder inom livsmedelsområdet (F 6). Ibudgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 23)redovisas att preliminärt skallavsättas för exportfrämjande åtgärder. Huvudansvaretför export- och marknadsföringsåtgärder liggeralltid på näringen, sägs det, men regeringen villgenom att främja exportsatsningar bidra till enpositiv utveckling inom sektorn. Regeringen harvidare beslutat att anslåytterligare till för projektet from för åren1999 och 2000. Till detta projekt har regeringensedan år 1992 anvisat medel för exportfrämjandeåtgärder för svenska, förädlade livsmedel.Beträffande FoU-insatser pågår beredning avutredningens förslag inom . Iutredningsbetänkandet föreslogs ett nationellt FoU-program. Programmets huvudsyfte är att bidra tillindustriell förnyelse och kompetenshöjning ilivsmedelsföretagen och bidra till enkompetenshöjning vid svenska högskolor ochuniversitet. Förslaget till FoU-program är framtageti samarbete med livsmedelsindustrin och är välförankrat inom denna. Den samlade satsningenföreslås omfatta följande delar:- Industriella samverkansprojekt. Omfattningen avoffentliga medel för denna satsning föreslås till 40miljoner kronor . Näringslivetsmotfinansiering beräknas till av den totalasatsningen beroende på projekt samt företagetsstruktur och storlek.- Tre kunskapshöjande program, som beräknas till 25miljoner kronor per år.- Åtgärdsprogram för effektivare kunskapsutbyte ochkunskapshöjning (teknikspridning), som beräknas till20 per år.- Programledning med som koordinator, vilketberäknas till per år.Enligt uppgift från pågårarbete på olika områden i linje med utredningensförslag. Inom har avsattsunder och första halvåret 1999för industriella samverkansprojekt inomlivsmedelsområdet. Detta innebär att även EU:sstrukturfondsmedel kan bli tillgängliga förinsatsen. Det har vidare avsatts totalt 60 miljonerkronor för att genomföra ett sådantteknikspridningsprogram som föreslagits avutredningen. Teknikbrostiftelserna i ochGöteborg har avsatt ca förprogrammet. Som en komplettering till dettabeviljade regeringen ett bidrag på 20miljoner kronor för kompetens-höjande insatser ilivsmedelsindustrin. Medlen kommer att disponeras och () föratt täcka in de delar av landet som inte omfattas avde insatser som teknikbrostiftelserna svarar för.NUTEK har vidare, på regeringens uppdrag, i enrapport utrett förutsättningarna förinrättande av ett forskningsinstitut inomlivsmedelsområdet i . gör bedömningenatt ett forskningsinstitut i , med deresurser, den inriktning och det huvudmannaskap somföreslås i rapporten, skulle kunna produceravärdefull kunskap för livsmedelsindustrin och göradet med rimlig effektivitet under förutsättning attnäringslivet satsar aktivt i institutet. NUTEKföreslår att institutet ges en forskningsinriktningmot konsument-, marknads- ochproduktutvecklingskunskap. För etablering bedömerNUTEK att det krävs ett engångsbelopp på 60 miljonerkronor. har ingen part gjort någraekonomiska åtaganden.Det bör också noteras att forskningsfrågor kommeratt beröras i de tre tidigare nämnda propositionernaom organisationsfrågor inom näringspolitiken, ommyndighetsorganisation för forskningsfinansieringoch om forskningspolitik.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är likvärdigakonkurrensvillkor en princip som bör gälla alladelar av näringslivet och som också bör gälla iförhållande till motsvarande industrigrenar iaktuella konkurrentländer. Detta gäller självfalletockså livsmedelsindustrin i allmänhet och denpotatisförädlande indu-strin i synnerhet. Somredovisats pågår beredningsarbete inomRegeringskansliet på flera av de områden som här äraktuella, bl.a. vad gäller energi-skattesystemet och insatser för forskning ochutveckling. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /2000:N224 (m).Auktorisation, m.m.Marknadsanpassat regelverk för tolkarMotionernaI motion 1999/2000:N273 (m, kd, fp) och ipartimotion 1999/2000:N384 (kd) begärs - medlikalydande motiveringar - att regeringen skalllägga fram förslag till ett nytt marknadsanpassatregelverk för tolkning. Invandringen har skapatbehov av tolk- och översättningskompetens som kanmedverka när myndigheter vill kommunicera medpersoner som har bristfälliga kunskaper i svenska,konstaterar motionärerna. Denna kompetens har iblandbyggts upp i offentlig regi, men i takt med attverksamheten vuxit har utrymmet för privata företagökat, säger motionärerna. De hävdar dock attmyndigheter och kommuner inte alltid upphandlartjänster från dessa företag på lika villkor.Motionärerna hänvisar till att harframfört uppfattningen att ett nytt ochmarknadsanpassat regelsystem för tolk- ochöversättningsverksamhet skulle underlättaetableringen av nya företag.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett motionsyrkande medbegäran om förslag om nytt, marknadsanpassatregelsystem för tolkning, liknande de här aktuella.Utskottet hänvisade till pågående utredningsarbete(bet. 1998/99:NU11). I en reservation (m, kd, c, fp)följdes yrkandet upp.Konkurrensverket föreslog i en skrivelse tillregeringen att en särskild utredningskall tillsättas med uppgift att utreda ochanalysera de förhållanden som gäller på marknadenför tolk- och översättningstjänster samt även lämnaförslag till ett nytt, marknadsanpassat regelverk.Länsstyrelserna i , , och har haft regeringensuppdrag att undersöka hur respektive läns kommuneroch landsting tillämpar de regelverk som styrtillhandahållandet av nödvändig tolkservice och attföreslå hur regleringen på området skall kunnaförbättras ur konkurrenssynpunkt. Samråd har skettmed . I rapporten () från de fyralänsstyrelserna föreslås följande:- en reducering av kommunernas egentolkförmedlingsverksamhet,- att kommunerna görs uppmärksamma på reglerna ilagen (1992:1528) om offentlig upphandling,- att kommunerna förbättrar sin kompetens och sinarutiner vad gäller upphandlingsförfarandet.Rapporten bereds inomNäringsdepartementet.Integrationsverket har, på regeringens uppdrag,analyserat myndigheternas användning av tolk. Verketskulle utreda om personer som inte behärskar svenskaspråket får tillgång till tolk hos myndigheterna ibehövlig utsträckning. Vidare skulle verket utredaom kompetensen hos de tolkar som anlitas ärtillfredsställande för de ärenden där deras tjänsteranvänds. Verket skulle även uppmärksammatolkförmedlingarnas roll i sammanhanget. - ensamhällsservice föreslås följande:- införande av ett sammanhållet regelverk församhällets tolkservice som anger när en tolk skallanvändas och vilka kompetenskrav som skall ställaspå tolkar som myndigheter anlitar vid sinmyndighetsutövning,- tillsättande av en utredning som skall se övertolkarnas utbildnings- och arbetsvillkor,- införande av obligatorisk registrering ochtillsyn av tolkförmedlingarna.Rapporten bereds inomKulturdepartementet.Utskottets ställningstagandeInom - Närings- ochKulturdepartementen - pågår, som redovisats,beredningsarbete avseende regelsystemet förtolkverksamheten. I framför allt det arbete sombedrivs inom är den fråga somtas upp i de här aktuella motionerna 1999/2000:N273(m, kd, fp) och 1999/2000:N384 (kd), och som rörökad konkurrensutsättning av tolkverksamheten,föremål för behandling. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet de nämnda motionerna i berördadelar.Auktorisation av teckenspråkstolkarMotionernaI motionerna 1999/2000:N289 (s), 1999/2000:So488(kd) och 1999/2000: N288 (mp) begärs attauktorisation av teckenspråkstolkar skall införas.Motiveringarna bakom motionerna är likartade. ISverige finns en auktorisation avtolkar i talade språk, konstaterar motionärerna.Kammarkollegiet är utfärdande myndighet.Teckenspråket har status somofficiellt erkänt modersmål i . Språket ärdärmed jämställt med andra språk i vilkatolkauktorisation är möjlig, anförmotionärerna och anser att det är otvetydigt attteckenspråket är ett eget, självständigt språk.1989 års handikapputredning föreslog i ettdelbetänkande en förordningsändring som skullemöjliggöra auktorisation av tolkar även i detsvenska teckenspråket, säger motionärerna.Ändringsförslaget motiverades med att brukarna avteckenspråkstolkar och olika myndigheter sedan längeefterfrågat någon form av bevis på tolkenskompetens. Enligt motionärernas mening vore det avstort värde om någon form av auktorisation av tolkarkunde komma till stånd och utgöra enkvalitetsgaranti som kan tillförsäkra brukarnatrygghet. Frågan om auktorisation har också storbetydelse för tolkarna själva som ett sätt att värnaom yrkesetiken och respekten för den kompetens somtolkyrket kräver, anser motionärerna.I en proposition instämde dåvarandesocialministern iHandikapputredningens förslag om behovet av enauktorisation, men menade att formerna förauktorisation behövde beredas ytterligare. Enligtvad motionärerna erfarit har dock frågan inteutretts eller beretts , men från olikahåll sägs behovet av att förverkliga utredningensförslag ha påtalats. När fler döva använderteckenspråkstolk i fler sammanhang, ställs ocksåkrav på en kvalitetsgaranti i form av enauktorisation, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterFör språktolkarna finns som påpekats enauktorisation enligt förordningen (1985:613) omauktorisation av tolkar och översättare, somKammarkollegiet ansvarar för. Någon auktorisation avteckenspråkstolkar finns inte.Som nämns i de här aktuella motionerna föreslog1989 års handikapputredning i sitt delbetänkande till delaktighet och inflytande: tolk för döva,dövblinda, vuxendöva, hörselskadade och talskadade(SOU 19991:97) en ändring i nyssnämnda förordning,som skulle möjliggöra auktorisation av tolkar även idet svenska teckenspråket. I proposition 1992/93:159om stöd och service till vissa funktionshindrademeddelade - som också framhållits av motionärerna -dåvarande socialministern auktorisation att han deladeHandikapputredningens uppfattning att det bör finnasnågon form av bevis eller garanti för den kompetenssom teckentolks-yrket kräver. Med hänsyn till vissa oklarheter iförslaget, bl.a. vad gäller formerna förauktorisation, ansågs frågan behöva beredasytterligare. Enligt uppgift från Socialdepartementethar dock ingen ytterligare beredning skett.Tolk- och översättarinstitutet hemställde idecember 1995 i en skrivelse till regeringen(Utbildnings- och Civildepartementen) attKammarkollegiet skall bemyndigas att, med medel fråninstitutet, utreda formerna för en eventuellframtida auktorisation av tolkar för döva, dövblindaoch vuxendöva. I skrivelsen anges att anser att det finns behov avauktorisation av i första hand teckenspråkstolkar.Auktorisationen innebär för tolkanvändarna engaranti för tolkarnas kvalitet, både när det gällerkun-skapsnivån och etiskt handlande, sägs det iskrivelsen. Enligt uppgift från institutet harregeringen ännu inte svarat på skrivelsen. Ibudgetunderlaget för upprepade sitt förslag om auktorisation.Enligt uppgift från ärfrågan om auktorisation av teckenspråkstolkar underberedning. Avsikten var tidigare att departementetskulle ta ett större helhetsgrepp om frågan omteckenspråk, från grundskola till universitet. ärinriktningen i stället att en särskild utredareskall tillsättas med uppdrag beträffandeteckenspråksutbildning. I detta arbete avses ocksåfrågan om auktorisation att tas upp. Beslut om ettutredningsuppdrag kan, enligt uppgift, dock kommaatt dröja, med hänsyn till arbetsbelastningen pådepartementet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser - i likhet med vad som anförs i dehär aktuella motionerna 1999/2000:N289 (s),1999/2000:So488 (kd) och 1999/2000:N288 (mp) - attdet förefaller rimligt att auktorisation avteckenspråkstolkar införs. Teckenspråket har, somnämnts, likvärdig status med andraspråk. Därmed tycks det följdriktigt att dentolkauktorisation som gäller för andra språk ocksåinförs för teckenspråk.Utskottet noterar vidare att dåvarandesocialministern för närmare tio årsedan instämde handikapputredningsbedömning att det behövs en auktorisation. Fråganansågs dock då behöva beredas ytterligare. har också såväl i skrivelsetill regeringen som i budgetunderlag föreslagitinförande av auktorisation.Enligt utskottets mening är införande avauktorisation av teckenspråkstolkar en viktig frågaför den berörda gruppen. En auktorisation är enbekräftelse på att den som har blivit auktoriseradhar de nödvändiga kunskaperna. Eftersom kvalitetenpå kunskaperna ofta är ojämn, menar utskottet attett införande av auktorisation är angeläget. Motbakgrund av att så pass har förflutit sedanfrågan senast behandlades i den aktuellapropositionen, anser utskottet att det är nödvändigtatt regeringen nu agerar i frågan. Som nämntsplanerar att tillsätta enutredning beträffande teckenspråksutbildning. I detsammanhanget väntas också frågan om auktorisationkomma att tas upp. Utskottet förutsätter att dettaarbete kommer i gång skyndsamt; ytterligaretidsutdräkt måste undvikas. Utskottet vill ocksåpåpeka att frågan om auktorisation kan behandlasseparat och inte behöver kopplas samman med fråganom teckenspråksutbildning i övrigt. Med dettaavstyrker utskottet de tre nämnda motionerna.Auktorisation av restaurangidkareMotionenFrågan om speciella behörighetskrav för att drivarestaurang eller sälja alkoholhaltiga drycker börutredas, anförs det i motion 1999/2000:N253 (v). Enövervägande del av näringsidkarna inom branschen, ca80 %, omsätter och är iregel små familjeföretag, säger motionärerna. Destörre företagen svarar för hälften av branschensomsättning. Att driva en restaurang, pub ellerliknande kräver kunskaper om en rad olika lagar ochförordningar, såsom bestämmelser omlivsmedelshantering, alkohollagstiftningen,arbetstidslagen, arbetsmiljölagen,socialtjänstlagen, skattelagen, m.fl., konstaterarmotionärerna. En genomgång i underledning av landshövding , , visade att det finns allatyper av kriminalitet i restaurangnäringen, bl.a.s.k. torpeder, beskydd, utpressning, smugglad spritoch smugglade varor samt illegal arbetskraft, sägermotionärerna. De förordar införande av en speciellbehörighet, ett s.k. restaurangkörkort. Lagbrottskulle medföra att behörigheten dras in, varigenomde som uppfyller gällande lagar och bestämmelserskulle få en bättre konkurrenssituation, sägermotionärerna. Det skulle också underlätta förmyndigheterna att göra effektiva kontroller.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om olika problem med oegentligheter inomrestaurangbranschen har senast behandlats avBranschsaneringsutredningen (SOU 1997:111). Där harfrämst tagits upp frågor rörandeskatteundandragande. Utredningen föreslog därvidinförande av ett slags schablonminimiskatt, baseradpå t.ex. antal bord. Utredningen har intelett till några åtgärder. Skälen mot enschablonminimiskatt är att den innebär en höjdetableringströskel och att den inte påverkarkontrollmöjligheten. Det finns vidare risk för attschablonminimiskatten i stället blir en maximiskatt.En sådan skatt överensstämmer inte heller med deallmänna principerna för företagsbeskattningen iSverige.Restaurangbranschen är föremål för en omfattandekontroll. För alkoholutskänkning krävs ett tillståndfrån berörd kommun, som också utövar tillsyn öververksamheten. Vidare står restaurangnäringen underhälsomyndigheternas kontroll. hari uppgift (dir. 1998:19 och dir. 1998:52) att bl.a. kartlägga hur alkohollagstiftningentillämpas och hur tillsynen fungerar samt omerfarenheterna från tillämpningen visar attändringar, förtydliganden eller tillägg behövs påsärskilda punkter. Utredningen skall därvid bl.a. seöver frågan om förutsättningar för återkallelse avtillstånd. Utredningsarbetet skall vara slutförtsenast vid utgången av mars 2000.Justitiedepartementet beslöt atttill överlämna en framställningfrån landshövding . I skrivelsenföreslås att det för serveringstillstånd enligtalkohollagen (1994:1738) skall införas krav på atttillståndshavaren dels skall registrera allförsäljning av spritdrycker, vin och starköl i ettav myndighet godkänt kassaregister, dels urregistret skall ta fram ett kvitto och ge detta tillkunden.Ett liknande förslag har tidigare lagts fram avBranschsaneringsutredningen, som föreslog att ettsärskilt brott, benämnt kassaregisterbrott, skallinföras i 11 kap . Förslaget bereds inomJustitiedepartementet gemensamt med beredningen avBulvanutredningens betänkande (SOU 1997: 111)Bulvaner och annat. En proposition om åtgärder motbulvaner och oseriösa rådgivare m.m. är planeradtill maj 2000.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser som tidigare nämnts att likvärdigakonkurrensvillkor är en princip som bör gälla alladelar av näringslivet och som också bör gälla förföretagen inbördes inom en enskild bransch. Attföretag genom brott mot lagar och bestämmelserskulle tillskansa sig en bättre konkurrenssituationanser utskottet är oacceptabelt. Detta bör på allasätt beivras. Utskottet anser dock inte - tillskillnad från vad som förordas i den här aktuellamotionen 1999/2000:N253 (v) - att införande avspeciella behörighetskrav för att driva restaurangeller sälja alkoholhaltiga drycker är rätt väg attgå för att komma till rätta med de problem som kanförekomma inom branschen. Utskottet förordar istället en effektiv tillsyn av gällande lagar ochbestämmelser på olika områden, t.ex. beträffandeskatter, alkohol, livsmedelshantering, arbetsmiljöoch arbetstider. Med det anförda avstyrker utskottetden nämnda motionen.Auktorisation av begravningsentreprenörerMotionenRegeringen bör lägga fram förslag om en lagregleradauktorisation av begravningsentreprenörer ochföretag som transporterar avlidna, anförs det imotion 1999/2000:N263 (m). Inombegravningsverksamheten finns ettnäringslivskontrollerat auktorisationssystem genommedlemskap i (), säger motionärerna. Detta innebär följande:- alla anställda skall genomgå en 20-poängskurs påTeologiska högskolan i ,- kunderna kan klaga hos ,- byråer som gör bouppteckningar skall varaansvarsförsäkrade,- företag som inte uppfyller SBF:s kompetenskravkan uteslutas.Enligt motionärernas uppfattning ärbegravningsverksamhet och transporter av avlidna ettområde där höga krav måste ställas på etik,kompetens, kvalitet, ansvar, vandel och övriglämplighet. Begravningsbranschensauktorisationsregler är seriöst utformade och utgörett exempel på en bra näringslivs-auktorisation,sägs det.