bet · GO01KU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Rapporten harremissbehandlats.Mot bakgrund av rapporten gör regeringen bedömningen attendagstidningarna med nuvarande system riskerar att hamna i ettsämre konkurrensläge än de samdistribuerade tidningarna. Omendagstidningarna slås ut innebär det enligt regeringen minskadmångfald på dagstidningsmarknaden. Möjligheten att ingå isamdistributionen till lika pris förbättrar endagstidningarnas servicetill sina abonnenter samt bidrar till att öka dessa tidningarsstatus. Regeringen föreslår därför att endagstidningarna ges rätt attdelta i samdistributionen till lika pris. Enligt regeringensuppfattning bör dock rätten att ingå i samdistributionen till likapris begränsas till att framför allt avse endagstidningar medlokal och regional spridning. Den belastning som de föreslagnaförändringarna kan medföra för administrationen av distributionen börenligt regeringens bedömning kunna rymmas inom den prisdifferentieringpå som är tillåten. Kostnaden för reformen ryms inom ramenför anslaget presstöd.I budgetpropositionen anför regeringen att det intefinns tillräckliga skäl att ändra fördelningen av det begränsadedriftsstödet eller att förändra reglerna om gratisutdelning. Vidareredovisar regeringen att ett remissbehandlat förslag om att en tidningsom vid samverkan med annan tidning inte uppnår gränsen på minst 51 %eget redaktionellt innehåll skall ha rätt till avtrappatdriftsstöd bereds vidare inomRegeringskansliet.Regeringen aviserar i budgetpropositionen (volym 9, utgiftsområde 17)också att den har för avsikt att ge i uppdragatt överväga möjligheter att stärka dagstidningarnasförutsättningar att omstrukturera verksamheten med hänsyn tillutvecklingen på medieområdet och den tekniska utvecklingen.MotionernaI motion 2000/01:K271 av m.fl. (kd) föreslås attriksdagen avslår regeringens förslag om höjning avdriftsstödet (yrkande 1). Motionärerna är positiva till deregelförändringar som övervägs, eftersom dessa kan underlättastrukturförändringar och därmed minska beroendet av presstöd.Enligt motionärerna bör det dock inte ske någon uppjustering avanslaget . Samma motionärer begär i motion 2000/01:K272 yrkande 3ett tillkännagivande till regeringen om stöd förstrukturförändringar inom dagspressen. Presstödet har enligtmotionärerna betytt mycket både för mångfald i opinionsbildningoch för övrig publicistisk mångfald. Förändringar på annonsmarknadenoch i läsarnas krav kommer att medföra ett behov avstrukturförändringar, exempelvis i form av samverkan och fusioner avolika slag. Härigenom kommer presstödet att fasas ut.Motionärerna anser att sådana strukturförändringar bör stödjas isyfte att ge en livskraftig dagspress.I motion 2000/01:Kr343 yrkande 9 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande till regeringen om värdet av höjt presstöd.Motionärerna anser att presstödet bör förenas med särskildainsatser för att underlätta för tidningsföretag att utveckla teknikoch arbetsformer för att vara med på den digitala mediemarknaden ochmöta framtida krav. Enligt motionärerna skulle ett utökat stödmöjliggöra för endagstidningarna att utvecklas.I motion 2000/01:K263 av m.fl. (kd) föreslåsatt lågfrekventa tidningar med riksspridning vars upplaga hamnarunder 7 000 men inte 6 500 exemplar ges oreducerat driftsstöd under enperiod av högst och att stödet därefter avvecklas. Ett nyttoreducerat driftsstöd bör enligt motionärerna kunna beviljas förstnär upplagan överstiger 7 000 exemplar under minst tre år.I motion 2000/01:K312 av och () anförsatt det finns ett behov av att utreda ett särskilt samisktpresstöd, om inte tidningen kan omfattas av nuvaranderegler. Samefolket ges enligt motionärerna ut en gång ochhar en upplaga på ca 2 000 exemplar. kulturråd lämnar ettbidrag som täcker av kostnaderna. I och med Sametingetstillkomst har enligt motionärerna behovet av en bredare plattformför den samiska samhällsdebatten gjort sig gällande. Motionärernamenar att det inte är tillräckligt för att hantera den nyasamiska samhällssituationen att samerna endast förfogar över enmånadstidning med begränsat utrymme. I uppgår det samiskapresstödet till , vilket motionärerna anser skulle kunna varavägledande vid utformningen av svenska bestämmelser. Frågan ominrättande av stöd till samisk press tas även upp i motion2000/01:K378 av m.fl. (mp). Motionärerna anser attdet i enlighet med förslag bör inrättasett särskilt presstöd till tidningen (yrkande 7).I motion 2000/01:K354 av () föreslås en utvidgningav presstödsreglerna. Motionären anför att det finns 226invandrar- och minoritetstidningar i och att endast ettfåtal av dessa får presstöd. Enligt motionären är en vid flora avinvandrar- och minoritetsmedia viktigt av demokratiska skäl: för attge individer och grupper identitet, för att stimulera integrationmen också för att inspirera de etablerade medierna att bli bättre påatt skildra olika verkligheter. Presstödet måste utvidgas så attdessa medier kan få stöd, anser motionären.I motion 2000/01:Kr341 yrkande 3 av m.fl. (v) föreslås ettriktat stöd till dagstidningar som ger ut en ellerflera sidor på minoritetsspråk. Motionärerna menar att ett av debästa sätten att stärka språket är genom dagstidningarna.Regeringen gjorde i propositionen om nationella minoriteterbedömningen att presstödsreglerna gav ett tillräckligt stöd församiska, finska och meänkieli. finns det tre tidningar somvänder sig till och tornedalingar och som har presstöd,nämligen Viikkoviesti, Ruotsin och är enligt motionärerna inte tillräckligt för att på siktbevara och öka kunskapen om språket bland de nationellaminoriteterna. Dessutom är utbredningen för dessa speciella tidningarinte särskilt stor. De flesta har större intresse av den tidning somfinns där vederbörande är bosatt. Därför anser motionärerna att detbehövs ett riktat stöd till dagstidningar som tar in sidorpå minoritetsspråk.I motion 2000/01:K360 av m.fl. (s) föreslåsett tillkännagivande till regeringen om behovet av ettutvecklat presstöd. Demokratin förutsätter en fri ochförutsättningslös diskussion i politiska frågor. Enligtmotionärerna är det ett demokratiskt dilemma attdagstidningarna är mer borgerliga än sina läsare. Annonsintäkterna utgör av tidningarnas inkomster. När en borgerlig tidning har flerläsare än en socialdemokratisk konkurrent, får den också flestannonser. Men den omvända situationen, när den socialdemokratiskatidningen har flest läsare, ger sällan den socialdemokratiskatidningen störst annonsinkomster. Marknadskrafterna förmårsåledes inte alstra en demokratiskt tillfredsställandepresstruktur, varför demokratin måste gå in och stötta där detbrister. Annonsfrågan är central för framtidens tidningspolitik.Enligt motionärerna bör presstödet ses över och utvecklas föratt garantera en mångfald i opinionsbildningen samtsäkerställa demokratin och allmänintresset.I motion 2000/01:K308 av och ()föreslås ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att utformapresstödet så att det stimulerar tidningarnas opinionsbildande och granskandeuppgifter i hela landet. Motionärerna menar att presstödet bör omformas påett sådant sätt att man tar till vara erfarenheterna från nedläggningen avtidningarna samt de stora förändringar som ägt rum påmedie- och IT-området . Bildandet av regionerna ökar behovet av samhällsbevakning på den regionala nivån.Fixeringen av vad som händer i menar motionärerna dock snarare harökat . Enligt motionärerna bör det i första hand prövas omstödet kan utformas så att det blir bättre spritt regionalt. Motionärernamenar också att den presspolitiskt eftersträvade mångfalden främst gällertidningarnas opinionsbildande avdelningar, men att presstödet har generellkaraktär och inte tar hänsyn till detta.Tidigare riksdagsbehandling m.m.Utskottet behandlade motionsyrkanden om ändring av reglerna beträffandestödet för lågfrekventa tidningar som har en upplaga på mellan 6 500 och7 000 exemplar i betänkande 1999/2000:KU1. Utskottet uttalade då att det ireglerna för presstödet med nödvändighet finns tröskeleffekter vad avserrelationen mellan upplagestorlekar och stödbelopp och att dessa effekter idet enskilda fallet kan anses orättvisa. Enligt utskottets mening var detdock olämpligt att man genom införandet av alltför många undantagsreglerrubbade de generella principer som ligger till grund för reglerna omekonomiskt stöd till dagspressen. - I betänkandet avstyrkte utskottet ocksåen motion om att utreda frågan om särskilt presstöd till tidningenSamefolket. Utskottet hade från inhämtat att frågan omhuruvida presstöd kan utgå till tidningen vid en övergång tillveckoutgivning inte hade prövats i . Frågan om huruvidatidningens innehåll skulle anses vara inriktat på ett avgränsatintresseområde eller anses som ett organ för samernas renskötsel kunde enligtPresstödsnämnden inte besvaras förrän Samefolket i en ny skepnad hade börjatges ut så att innehållet kunde granskas. Utskottet instämde iPresstödsnämndens bedömning att frågan om tidningens möjligheter att få stödförst borde prövas utifrån nuvarande presstödsförordning, innan frågan blevföremål för en särskild utredning. - Utskottet behandlade även ettmotionsyrkande om en översyn av presstödsreglerna med inriktning på behovetav stöd till de tidningar som ger ut en eller flera sidor på ett avminoritetsspråken. Enligt vad utskottet hade erfarit hade Presstödsnämndennyligen fått i uppdrag av regeringen att se över det begränsade driftsstödsom det här var tal om, varmed yrkandet enligt utskottet fick anses besvarat.I proposition 1996/97:3 Kulturpolitik behandlades bl.a. frågan ominriktningen på de framtida insatserna för dagspressen. Regeringen anfördeatt de grundläggande motiven för den statliga presspolitiken slogs fast imitten . Enligt pressutredning var målet förpresspolitiken att det skulle finnas en mångfald på tidningsmarknaden som gerläsarna valfrihet och skapar möjlighet för en allsidig debatt ochopinionsbildning. Utredningen utgick i sina bedömningar framför allt frånöverväganden om massmediernas roll i den svenska demokratin och pressens rolli det demokratiska systemet. Också -94 grundade sinabedömningar på massmediernas roll i den demokratiska processen. Dagspressenhar en central betydelse för den fria åsikts- och opinionsbildningen.Massmedielandskapet har förändrats sedan grunden för det nuvarandepresstödssystemet lades. Det finns numera ett brett spektrum av andra mediersom i hög grad bidrar till att skapa mångfald i nyhetsförmedling ochopinionsbildning. Pressutredningen-94 gjorde emellertid bedömningen att dagspressen fortfarande har en särskildoch central ställning i medielandskapet och att pressen mer heltäckande änandra massmedier bidrar till att fylla de funktioner som massmedierna har iett demokratiskt samhälle. - I kulturpropositionen gjorde regeringenbedömningen att statens direkta insatser borde verka för att värna mångfaldenpå dagstidningsmarknaden i syfte att främja en allsidig nyhetsförmedling ochopinionsbildning. Detta borde presspolitiken enligt regeringen verka förgenom att främja konkurrens mellan dagstidningar på framför allt denregionala marknaden, främja förekomsten av monopolbrytande, kompletterandedagstidningar på framför allt den regionala marknaden samt genom att stödjaen bred spridning av dagstidningar. - gjorde ingasärskilda uttalanden med anledning av regeringens bedömning (bet.1996/97:KU1).Minoritetsspråkskommittén (SOU 1997:192) föreslog i fråga om tidningar ochtidskrifter att reglerna om statligt stöd till kulturtidskrifter skulleutformas så att stöd till sådana tidskrifter på samiska, finska och romanichib särskilt beaktas. Kommittén konstaterade, när det gällde villkoren förstatligt presstöd, att det fanns vissa förmånligare villkor för ekonomisktstöd till dagstidningar som vände sig till språkliga minoriteter ipresstödsförordningen (1990:524). Bland annat gav en särskild regel iförordningen möjlighet till en generösare bedömning för utgivning av endagstidning i under förutsättning att en del av innehållet är påfinska. Vidare konstaterade kommittén att dagstidningar på samiska hademöjlighet att få statligt stöd via . När det gällde statligt stödtill kulturtidskrifter, som regleras genom förordningen (1993:567), fannsdock inga regler om att tidskrifter som ges ut på samiska, finska ellerromani chib särskilt skall beaktas när bidrag beviljas. Kommittén föreslogdärför att detta skulle ändras så att det av förordningen framgick att detvid bidrags beviljande skall beaktas att kulturtidskrifter på dessa språkskall få tillräckligt ekonomiskt stöd.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag om ändrade presstödsregler,vilket innebär att utskottet föreslår att godkänner regeringensförslag om en höjning av driftsstödet (yrkande 3) och om endagarstidningarnasrätt att ingå i samdistributionen till lika pris (yrkande 4). Utskottetavstyrker motion K271 yrkande 1 (kd), i vilken det föreslås att riksdagenavslår regeringens förslag om höjning av driftsstödet.När det gäller motion K263 (kd), där det föreslås att lågfrekventa tidningarmed riksspridning vars upplaga hamnar under 7 000 men inte 6 500 exemplarskall ges oreducerat driftsstöd av högst och attstödet därefter avvecklas, vidhåller utskottet sin tidigare inställning attdet är olämpligt att man genom införandet av alltför många undantagsreglerrubbar de generella principer som ligger till grund för reglerna omekonomiskt stöd till dagspressen. Motion K263 (kd) avstyrks.I motionerna K312 (kd), K378 yrkande 7 (mp), K354 (s) och Kr341 yrkande 3(v) tas i olika former upp frågan om särskilt presstöd till tidningar somhelt eller delvis ges ut på invandrar- och minoritetsspråk. Flertalet avdessa tidningar har små möjligheter att klara de krav för presstöd somuppställs i presstödsförordningen. Visserligen kan det av integrationsskäleller andra orsaker vara befogat med ett särskilt stöd för många av dessatidningar. Enligt utskottets mening utgör dock detta inte skäl för att rubbade generella principer som ligger till grund för reglerna om ekonomiskt stödtill dagspressen. Motionerna K312 (kd), K378 yrkande 7 (mp), K354 (s) ochKr341 yrkande 3 (v) avstyrks.Motionärerna i motion K272 yrkande 3 (kd) tar upp frågan om stöd förstrukturförändringar inom dagspressen. Även i motion Kr343 yrkande 9 (c), därdet begärs ett tillkännagivande till regeringen om värdet av höjt presstöd,pekas det på behovet av särskilda insatser för att underlätta utvecklingen avteknik och arbetsformer m.m. för att möta framtida krav. Ibudgetpropositionen redovisar regeringen att Presstödsnämndensremissbehandlade förslag om avtrappat driftsstöd för en tidningsom vid samverkan med annan tidning inte uppnår gränsen på egetredaktionellt innehåll bereds vidare inom Regeringskansliet.Dessutom aviserar regeringen sin avsikt att ge i uppdrag attöverväga möjligheter att stärka dagstidningarnas förutsättningar attomstrukturera verksamheten med hänsyn till utvecklingen på medieområdet ochden tekniska utvecklingen. Enligt utskottets mening finns det inte skäl attföregripa dessa arbeten. Motionerna K272 yrkande 3 (kd) och Kr343 yrkande 9(c) avstyrks.Enligt motion K360 (s) bör presstödet ses över och utvecklas för attgarantera en mångfald i opinionsbildningen samt säkerställa demokratin ochallmänintresset. Motionärerna i motion K308 (v) vill att presstödet skallutformas så att det stimulerar tidningarnas opinionsbildande och granskandeuppgifter i hela landet. Enligt regeringens bedömning i kulturpropositionenbör de direkta statliga insatserna för dagspressen verka för att värnamångfalden på dagstidningsmarknaden i syfte att främja en allsidignyhetsförmedling och opinionsbildning, bl.a. genom att stödja en bredspridning av dagstidningar. De mål som motionärerna eftersträvar förefallerdärmed vara väl tillgodosedda av den nuvarande presspolitiken. Självfalletmåste presstödet i ett demokratiskt samhälle ha en sådan utformning attstaten inte har någon möjlighet att via presspolitiken påverka innehållet idagstidningarna. Detta följer redan av grundlagsbestämmelserna omyttrandefrihet och tryckfrihet. Motionerna K360 (s) och K308 (v) avstyrks.Presstöd (anslaget)PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 27:2 Presstöd skall uppgå till 539,029 , vilket innebär en nivåhöjning med 2,45 mkr.MotionernaI motion 2000/01:K381 av Per m.fl. (m) föreslås att anslaget skalluppgå till för (yrkande 1) och att riksdagenbeslutar att presstödet avvecklas helt fr.o.m. (yrkande 2).Enligt motionärerna grundas regeringens inställning till presstödet på enöverdriven tilltro till stödets positiva effekter för mångfalden, det friaordet och den fria opinionsbildningen. Motionärerna menar att det storaantalet tidningsnedläggningar och gjorda erfarenheter visar attpresstödet till stor del har använts för att täcka tidningarnas löpandeutgifter i stället för till nödvändiga rationaliseringar. Tidningarna haranpassat sig efter och blivit beroende av presstödet i stället för attåtgärda de ekonomiska problemen. Vidare menar motionärerna att presstödetsnedvrider konkurrensvillkoren, vilket kan innebära att tidningar som drivsutan presstöd kan få ekonomiska problem. De föreslår därför att presstödetskall avvecklas i två steg samt att reklamskatten förändras och att detinförs en neutral tidningsmoms på för att underlätta avvecklingen. Äveni motion 2000/01:K275 av och () föreslås enavveckling av presstödet. Motionärerna anser att tidningar som inte klaraverksamheten av egen kraft eller med stöd av intressenter bör minska ellerlägga ned verksamheten. Enligt motionärerna är det inte rimligt attskattebetalarna med skall finansiera påmarknaden i praktiken osäljbara tidningar. Dessutom anser motionärerna attpresstödet är politiskt ensidigt då det till stor del utgår tillsocialdemokratiska och centerpartistiska tidningar.I motion 2000/01:K271 av m.fl. (kd) föreslås en minskning avpresstödsanslaget med jämfört med regeringens förslag (yrkande 2delvis). Motionärerna anser att uppjusteringen av ramen för skallåtertas och att det inte skall göras någon uppjustering för . Enligtmotionärerna kan ramen dessutom minskas med , eftersom enstorstadstidning med omfattande presstöd upphört att komma ut.I motion 2000/01:K369 delvis av m.fl. (c) föreslås enhöjning av presstödet med jämfört med regeringens förslag.Motionärerna anser att endagstidningarna bör ges ett ökat basstöd i likhetmed vad som gällde i samband med det tillfälliga driftsstödet åren 1997 och1998.I motion 2000/01:Fi211 av m.fl. (fp) föreslås en minskningav presstödet med jämfört med regeringens förslag (yrkande 9 delvis).Motionärerna menar att presstödet snedvrider konkurrensen. Dessutom harmedielandskapet förändrats påtagligt sedan presstödet infördes, bl.a. genomatt nya typer av tidningar tillkommit. Den nya situationen innebär enligtmotionärerna att stödet kan begränsas. I motion 2000/01:Kr346 av LennartKollmats och () föreslås ett tillkännagivande till regeringenom minskat presstöd (yrkande 3). Motionärerna menar att dagstidningar är enomistlig del i en fungerande demokrati, men att pressen också är en marknadsom bör fungera utan statliga bidrag. Enligt motionärerna innebär denförändrade mediemarknaden att de särskilda skäl som gällde då presstödetinfördes är aktuella.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 27:2 Presstöd skalluppgå till budgetåret 2001.Motionerna K381 yrkande 1 (m), i vilken föreslås att anslaget skall uppgåtill , K271 yrkande 2 delvis (kd), i vilken det föreslåsen minskning av anslaget med för , Fi211 yrkande 9 delvis(fp), i vilken det föreslås en minskning av presstödet med för år2001, och K369 delvis (c), i vilken det föreslås en ökning av anslaget med0,, avstyrks.I motion K275 (m) föreslås en avveckling av presstödet. Motionärerna imotion Kr346 yrkande 3 (fp) föreslår ett tillkännagivande till regeringen omminskat presstöd. Motionärerna menar att pressen bör fungera utan statligabidrag. Utskottet kan konstatera att det skett stora förändringar imedielandskapet sedan presstödet infördes. Enligt utskottets uppfattningfinns det, och kommer det alltjämt att finnas, ettstort behov av statligt stöd till dagspressen för att värna mångfalden ochfrämja en allsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning. Motionerna K275 (m)och Kr346 yrkande 3 (fp) avstyrks.Motionärerna i motion K381 yrkande 2 (m) begär en avveckling av presstödetfr.o.m. Motionen avstyrks.Stöd till radio- och kassettidningarPropositionenRegeringen föreslår att anslaget 27:3 Stöd till radio- och kassettidningarskall uppgå till budgetåret 2001.I propositionen anförs att det växande antalet taltidningar under några århar medfört en ökad geografisk spridning över landet och en ökad mångfald påtaltidningsmarknaden. Fördelningen av ersättningen till tidningsföretag somger ut taltidningar fungerar enligt regeringens bedömning väl, och det ärviktigt att taltidningar kan fortsätta att erbjudas i ytterligare delar avlandet.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 27:3 Stöd tillradio- och kassettidningar skall uppgå till budgetåret 2001.Radio- och TV-verketPropositionenRegeringen föreslår att anslaget 27:4 Radio- och skall uppgå till10,budgetåret 2001.Radio- och beslutar i frågor om tillstånd, avgifter ochregistrering som rör ljudradio- och TV-sändningar riktade till allmänheten ide fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskiltangiven myndighet. Enligt regeringens bedömning visar Radio- och TV-verketför goda resultat när det gäller att främja möjligheterna tillmångfald inom radio och television genom bl.a. tillsyn och bevakning avutvecklingen inom medieområdet. Radio- och svarar för en snabb ochrättssäker tillståndsgivning. Arbetet med att följa utvecklingen inommedierna och publicera relevant information om medieområdet bedömerregeringen som fortsatt angeläget.Regeringen anför att Radio- och har befunnit sig i ettuppbyggnadsskede och inte kunnat genomföra vissa av sinaarbetsuppgifter fullt ut. Anslagssparandet förväntas förbrukasunder , bl.a. för personalomkostnader i samband med nyaarbetsuppgifter som ålagts verket.Radio- och har fått flera nya uppgifter utanmotsvarande medelstillskott. Regeringen föreslår därför att anslaget för år2001 tillförs för arbetet med marksänd digital-TV och föruppgiften att meddela föreskrifter och utöva tillsyn i frågor som röranvändningen av standarder för sändning av TV-signaler. Trots att ,med stöd av 2 kap. 12 § regeringsformen, beslutade att förslaget om de nyareglerna för den kommersiella lokalradion skall vila i minst tolv månaderräknat fr.o.m. , beräknar regeringen att Radio- och TV-verketär i behov av för arbetsuppgifter som har samband meddenna reform.MotionenI motion 2000/01:K369 delvis av m.fl. (c) föreslås attanslaget minskas med för jämfört med regeringens förslag.Motionärerna menar att den höjning av anslaget som regeringen föreslår inteär nödvändig, eftersom Radio- och visar på goda resultat för år1999 när det gäller att främja möjligheterna till mångfald inom radio ochtelevision.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 27:4 Radio- och skall uppgå till . Motion K369 delvis (c), ivilken det föreslås att anslaget skall minskas med jämfört medregeringens förslag, och föreslår att anslaget 27:5 och uppgå till budgetåret 2001.Granskningsnämnden skall genom efterhandsgranskning utöva tillsyn över attprogramföretagen följer reglerna som rör innehållet i ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Vidare skall nämnden följa innehållet iutländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenskaallmänheten. Nämnden granskar program efter anmälan eller på eget initiativ.Nämndens verksamhet finansieras delvis genom att medel anvisas frånrundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida, vilket behandlas underutgiftsområde 17. föreslås att () delfinansierarnämndens verksamhet.