bet · GO01SoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Regeringen bör tillsätta enutredning som ser på frågan om tandvårdens framtidafinansiering och uppbyggnad.I några ytterligare motioner anförs atttandvårdsförsäkringen bör ingå i eller subventioneras somden allmänna sjukförsäkringen. Yrkanden rörande dettaframställs i motionerna So393 av ochHillevi () samt So460 av . (s). I motion So277 av och (båda m) begärs tillkännagivande om avgifter förbehandling av olycksfallsskador på tänder. Enligtmotionärerna bör tandvård på grund av skador uppkomna vidolycksfall vara att betrakta som sjukvård uravgiftshänseende. I några motioner begärs att enutvärdering skall göras av tandvårdsförsäkringen. Sådanayrkanden framställs i motionerna So242 av (båda s), So447 av ochMona m.fl. (s), So487 av KerstinKristiansson Karlstedt m.fl. (s). I ett antal motionerframställs yrkanden rörande en utbyggnad avtandvårdsförsäkringen. Sådana yrkanden finns i motionernaSo493 av m.fl. (s), So494 av Ann-MarieFagerström och (båda s) och So514 avLena m.fl. (s).I motion So308 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om attmonopolsituationen inom barn- och ungdomstandvården skallupphöra (yrkande 2). Enligt motionärerna är en ökadkonkurrens inom barn- och ungdomstandvården av väsentligbetydelse för att öka den enskildes valfrihet ocheffektiviteten inom den kommunala sektorn. En lagstadgadrätt till valfrihet mellan offentlig och privat tandvårdför barn och ungdomar bör införas. Vidare yrkas attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om etttandvårdsstöd för ungdomar som riktas direkt till denenskilde (yrkande 3). Enligt motionärerna finns detanledning att prova nya modeller för tandvårdssubventionentill ungdomar och en sådan lösning är att subventionen gesdirekt till den enskilde för att utnyttjas hos valfritandläkare. I motion So415 av m.fl. (s)begärs tillkännagivande om barns och ungdomars tandhälsa.Motionärerna anför att särskilda insatser måste göras föratt hitta metoder att utveckla det förebyggande arbetetför, i första hand, de mest utsatta grupperna. Riksdagenbör uppdra åt att se över vilkaförebyggande insatser som krävs för att vändautvecklingen. Kontinuerliga utvärderingar bör ifortsättningen göras för att följa utvecklingen när detgäller barns tandhälsa. I motion Sf274 av . (mp) yrkas att begär att regeringen läggerfram förslag till ändring i lagen så att man fritt kanvälja tandläkare för barn (yrkande 26). I samma motionyrkas tillkännagivande om att utreda bakgrundsfaktorernatill de regionala skillnaderna i barns tandhälsa (yrkande27). Motionärerna anför att i allmänhet har barn istorstäder sämst tänder.I motion So308 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om attlandstingen skall vara skyldiga att genomföra enupphandling av den uppsökande verksamheten för äldre(yrkande 4). Motionärerna anser att den uppsökandeverksamheten och den tandvårdsbehandling som därefter kanbli nödvändig skall konkurrensutsättas. Regeringen böråterkomma med lagförslag om att landstingen skall varaskyldiga att genomföra en upphandling av den uppsökandeverksamheten och den efterföljande tandvård som kanbehövas.I motion So419 av () begärstillkännagivande om ersättning för tandskador förpatienter som till följd av ätstörningar drabbas av myckethöga kostnader för sin tandvård.I motion So510 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om förbättrade möjligheter att driva ochetablera verksamhet som privatpraktiker inom tandvårdenoch att lägger fram förslag som garanterarmöjligheterna att arbeta som privat tandläkare även efter65 års ålder (yrkandena 1 och 2). Motionärerna anför attbehovet av fler tandläkare understryker betydelsen av attmöjligheterna att driva och etablera verksamhet somprivatpraktiker förbättras. Möjligheterna att arbeta somprivat tandläkare även måste ocksågaranteras och förekommande "tvångspensionering" upphöra.I motion So308 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslag omåtgärder för att skapa konkurrensneutralitet mellanoffentlig och privat tandvård (yrkande 5). Motionärernaanser att det är av stor vikt att rätta till den obalans ikonkurrens som råder mellan offentlig och privat tandvårdpå grund av mervärdesskattereglerna. I samma motion yrkastillkännagivande om att avskaffa 65-årsgränsen förtandläkares verksamhet (yrkande 6). Det finns, enligtmotionärerna, anledning att förändra 65-årsgränsen, inteminst mot bakgrund av pensionsreformen och möjlighetentill flexibel pensionsålder.Regeringen har i proposition 1999/2000:115 Vissakommunalekonomiska frågor behandlat frågan omkonkurrensneutralitet avseende tandvården. Regeringenförordar en lösning som innebär att folktandvårdenundantas från kommunkontosystemet, men på frivillig väg.Landstingen skall därvid frivilligt undandra den erhållnamomsersättningen från tandvården. tillämpaslösningen av drygt hälften av landstingen. Regeringenkommer att följa utvecklingen inom tandvårdsområdet föratt bedöma om konkurrensneutralitet uppnås eller inte. Idet fall den frivilliga lösningen inte leder till önskadeeffekter inom rimlig tid bör andra lösningar övervägas.Finansutskottet har behandlat propositionen i betänkande2000/01:FiU9 Vissa kommunalekonomiska frågor. Någramotioner väcktes inte i denna del. behandladeutskottets betänkande (rskr. 2000/01:26).Från har inhämtats attSimplexkommissionen har uppmärksammats på frågan ommervärdesskattereglerna för den privata tandvården.Enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) lämnasersättning för tandvård av tillvårdgivaren endast om tandvården utförts av en legitimeradtandläkare eller tandhygienist som inte har fyllt 65 år.Av Statsrådsberedningens propositionsförteckning avseenderiksmötet /01 framgår att regeringen avser attöverlämna en proposition om höjd ålder föravgångsskyldighet. Enligt vad utskottet erfarit kommerpropositionen, som planeras att överlämnas ,även att behandla åldersgränsen i AFL i detta sammanhang.Bidrag för läkemedelsförmånen (13:2)I budgetpropositionen föreslås att 16 137 000 000 kranvisas under anslag 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen.Från detta anslag utbetalas det särskilda statsbidragettill landstingens kostnader för läkemedel i öppen vård,den s.k. läkemedelsförmånen. Medlen syftar till attändamålsenliga och säkra läkemedel skall kunna förskrivastill en rimlig kostnad för den enskilde. Under 2001utbetalas från anslaget ersättning till landstingen förkostnaderna för läkemedelsförmånen under dels månadernanovember och , dels månaderna januari t.o.m.oktober 2001.Statens ekonomiska ersättning till landstingen för deraskostnader för läkemedelsförmånen regleras i enöverenskommelse mellan staten och Landstingsförbundet.Förhandlingar mellan parterna avseende ersättningen försåväl som 2001 pågår (september2000), och inriktningen är att en överenskommelse skallkunna träffas . Ett system för vinst- ochförlustdelning mellan parterna tillämpas förläkemedelsförmånens kostnader.Kostnaderna för läkemedelsförmånen har stadigt ökat underhela . har kostnadernaför läkemedelsförmånen ökat från knappt 6,9 miljarderkronor till . Den kraftigaökningen av kostnaderna för läkemedel i öppen vård harflera olika orsaker; den demografiska utvecklingen sominnebär att läkemedelsbehoven ökar i takt med att antaletäldre i befolkningen ökar, strukturförändringarna inomvården som lett till att en allt större andel avläkemedlen skrivs ut i öppen vård, introduktionen av nyaoch dyrare läkemedel samt inkomstutvecklingen som har ettstarkt positivt samband med utvecklingen avläkemedelskostnaderna.Mellan åren 1998 och 1999 ökade kostnaderna förläkemedelsförmånen med , från drygt 13,4miljarder kronor till . Denna ökningkan sannolikt förklaras av ett antal olika faktorer,däribland introduktionen av flera nya och dyra läkemedelsamt den hamstring som föregick den höjning avbeloppsgränsen för högkostnadsskyddet vid köp av läkemedelsom trädde i kraft . Som en effekt avhöjningen av beloppsgränsen för högkostnadsskyddet ökadeemellertid den andel av de totala läkemedelskostnadernasom patienterna betalar från 1999.Under de första sju månaderna 2000 har kostnaderna förläkemedelsförmånen ökat jämfört med motsvarandemånader 1999 som den andel av de totalaläkemedelskostnaderna som patienterna betalar fortfarandeuppgår till ca 23 %.Utgifterna under anslaget 13:2 Bidrag förläkemedelsförmånen ökade jämfört medutgiften (1999 jämfört med13 1998). Skillnaderna mellankostnadsutvecklingen för läkemedelsförmånen ochutgiftsutvecklingen under anslaget beror dels påeftersläpningen i utbetalningen av ersättningen tilllandstingen, dels på att regleringen för vinst-/förlustdelningssystemet sker i efterskott följandeår. Den relativt kraftiga kostnadsutvecklingen under 1999belastar således huvudsakligen anslaget . Isamband med ekonomiska vårproposition tillskötsanslaget därför på tilläggsbudget för2000. Dessa medel skall förutom att täcka utbetalningentill landstingen av förlustdelningen avseende 1999 (knappt1 ) även täcka det ackumuleradeunderskott som finns på anslaget och som vid början av2000 uppgick till drygt 828 miljoner kronor.I budgetpropositionen redovisas också attRiksförsäkringsverket gjort en uppföljningför att se hur de svenska läkemedelspriserna ligger ijämförelse med andra europeiska länder (EU, ochSchweiz). Uppföljningen visar att hargenomsnittliga priser i jämförelse med dessa länder ochlåga priser i jämförelse med de nordiska länderna. Under1999 och 2000 har RFV dessutom utrett prissättningen avparallellimporterade läkemedel. Trots kravet på lägrepriser för parallellimporterade läkemedel och trots attparallellimporten relativt etablerat verksamhet iSverige ligger parallellimporten i nivå med de länder somhar den största andelen parallellimport och där sådanfunnits under lång tid.Regeringen beslutade om direktiv till ensärskild utredare med uppgift att göra en översyn avläkemedelsförmånen (dir. 1999:35). Syftet med översynenvar att främst komma till rätta med brister i detnuvarande förmånssystemet och att få kontroll överkostnadsutvecklingen. Utredningen har presenteratsitt betänkande Den nya läkemedelsförmånen, SOU 2000:86.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anvisar i enlighet med vad som anförs i motionentill utgiftsområde 9 anslag 13:2 Bidrag förläkemedelsförmånen för 14 (yrkande2). Motionärerna anför att deras förslag påläkemedelsområdet sammantaget medför en kraftig successivminskning av kostnaderna framöver, samtidigtsom skyddet för de mest utsatta förbättras.I motion So511 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om vad i motionen anförts om attläkemedelsförmånen på bör ingå i enobligatorisk hälsoförsäkring (yrkande 1), om att iavvaktan på införandet av en hälsoförsäkring återförakostnadsansvaret för läkemedel till staten (yrkande 2), omavskaffat receptregister (yrkande 3), om finansiering avs.k. komfortläkemedel (yrkande 4), om receptfria medicineroch omfattningen av receptbeläggningen (yrkande 5), omparallellimport och generiska preparat (yrkande 6), omförbättrat förskrivningsstöd (yrkande 7), om en frivilligoffentlig läkemedelsförsäkring (yrkande 8) och omförbättrad priskonkurrens på läkemedelsområdet (yrkande12). Vidare yrkas att begär att regeringenlägger fram förslag som dels möjliggör vissläkemedelsförsäljning på Internet (yrkande 10), delsmöjliggör viss läkemedelsförsäljning på postorder (yrkande11). Motionärerna anför att läkemedelsförmånen bör ingå iden obligatoriska hälsoförsäkring som sedanlänge föreslagit. Härigenom kan avvägningar göras mellanolika behandlingsalternativ, varav läkemedel är ett.Kostnaderna för läkemedelskonsumtionen jämnas ut mellanmänniskor på samma sätt som sjukvårdskostnaderna i detgemensamt finansierade sjukvårdssystem som motionärernaföreslår. I avvaktan på införandet av en obligatoriskhälsoförsäkring föreslår de att kostnadsansvaret förläkemedel återförs till staten för att bl.a. möjliggöra enbättre avvägning mellan de direkta läkemedelskostnadernaoch läkemedlens övriga effekter på samhällsekonomin. Dettamöjliggör en avveckling av det s.k. receptregistret,vilket innebär stora fördelar ur integritetssynpunkt,anför de.Vidare anförs att det är självklart att de som lider avsjukdom eller jämförbara besvär skall få köpa sinamediciner inom ramen för läkemedelsförsäkringen. Det ärockså rimligt att den som, på egen bekostnad, vill användamediciner som saknar eller har obetydliga biverkningar föratt höja sin livs-kvalitet skall ha möjlighet att göradet. En del mediciner, där biverkningar närmast saknas,bör vara receptfria medan andra kan kräva en medicinskbedömning innan medlen används.En utökning av antalet receptfria läkemedel vore rimlig.Därmed minskar också kostnaden för läkemedelssubventionen,särskilt om indikationerna för att skriva ut receptfrialäkemedel med subvention hålls strikta. Vidare böråtgärder vidtas för att säkerställa att man i första handanvänder de billigaste produkterna med likvärdig effekt,dvs. att man nyttjar parallellimport och generiskapreparat där sådana möjligheter finns. Ytterligarebesparingar kan åstadkommas genom att i ökad utsträckningförskriva mindre förpackningar så att svinnet reduceras.Dagens högkostnadsskydd bör ersättas med en frivillig menoffentlig försäkring som administreras avförsäkringskassan. Den som ansluter sig betalar en premiesom ligger kraftigt under vad man i nuvarandeläkemedelsförsäkring som mest betalar för ett årsläkemedelskonsumtion. Den som inte ansluter sig tillförsäkringen omfattas ändå av ett högkostnadsskydd somdock är avsevärt mindre förmånligt än det nuvarande.Slutligen anför motionärerna att det särskilt måsteövervägas i vilken utsträckning man kan möjliggöraförsäljning av läkemedel per postorder, t.ex. efterbeställning på medicinsk webbplats.Också i motion So279 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen begär av regeringen att den lägger fram förslagsom möjliggör viss läkemedelsförsäljning på Internet(yrkande 7).I motion So238 av () begärs tillkännagivande omförskrivning av läkemedel (yrkande 1), om att höjaläkarnas kunskapsnivå beträffande förskrivning (yrkande2), om att verka för att arbetet mellan läkare ochfarmaceuter utvidgas (yrkande 3) och om tillsättande av enläkemedels-kommitté med den inriktning som anges imotionen (yrkande 4). Motionären anser att ett sätt attminska kostnaderna för läkemedel är att öka läkarnasansvarstagande och respektera deras bedömningsförmågagenom att ge dem någon form av stöd för att hanteraläkemedelsförskrivningen. Det kan ske genom enkunskapsuppbyggnad och ett utvidgat samarbete medfarmaceuter. Beslutsstödet skulle exempelvis kunnaformuleras av en nationell läke-medelskommitté, huvudsakligen bestående av vård- ochläkemedelsprofessionella ledamöter, som utarbetar ochföljer upp medicinska riktlinjer för läkemedelsförmånen.För relativt riskfria läkemedel kan en dellösning vara attgöra dem receptfria.I motion So506 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om behov av effektiviseringar ochkostnadsreduceringar i läkemedelsförmånen för attförhindra ytterligare försämringar i förmånen (yrkande 5delvis). Motionärerna föreslår bl.a. bättreordinationsrutiner, en noggrannare kontroll av hurläkemedel förskrivs, utvecklade arbetsformer förläkemedelskommittéerna, att slentrianmässig förskrivningav högprissatta läkemedel undviks, attsjukvårdshuvudmännen bör få möjlighet att förhandla omläkemedelspriserna, att en låg receptavgift bör införas,att fler läkemedel skall kunna säljas utan recept, attreglerna för förskrivning av läkemedel utan subvention börförtydligas och förskrivning av läkemedel i mindreförpackningar.I motion So548 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om läkemedel (yrkande 5). Motionärernaanför att deras förslag syftar till att sänkaläkemedelskostnaderna utan att patienterna drabbas. Dettakräver en noggrannare uppföljning avläkemedelsförskrivningen. Läkemedelskommittéerna är deorgan som bäst är lämpade för att genomföra en sådanuppföljning. Det är de som kan göra analyser av vilkakostnader som står för ökningen. Motionärerna anser attreceptförskrivningsregister omgående måste omsättas ipraktiken. Läkemedelskommittéerna kan bl.a. tillsammansmed läkaren gå igenom förskrivningsmönster och därmedunderlätta en mer adekvat förskrivning. Läkaren skall fåmöjlighet att förskriva vissa dyrare läkemedel utan rabattnär syftet i första hand inte är medicinskt utan att skapabättre livsbetingelser. Detta är fullt möjligt i dag.I motion So501 av och (båda s) begärs tillkännagivande omläkemedelsanvändningen. Motionärerna anser det angelägetatt hushålla bättre med läkemedelsnotan. Kassationerna avobrutna läkemedelsförpackningar borde vara lätta attåtgärda. De vill ha en snabb utredning avkassationsproblemen.I motion So503 av och (båda s) begärs tillkännagivande om förskrivning avläkemedel. Motionärerna anser att den dåliga följsamhetentill läkemedelsbehandling innebär risk för såvälöveranvändning som underanvändning av läkemedel. De anser också att det krävs en skärpning vadgäller förskrivning av dyra läkemedel på icke godkändindikation. En bättre uppföljning och utvärdering avinsatt behandling liksom att noga ange behandlingstidenslängd är angeläget. En annan viktig åtgärd är attförbättra patient-läkar-relationen.I motion So490 av och (båda s)begärs tillkännagivande om provmedicinering med testdos.Motionärerna anför att en del läkare skriver ut storadoser med dyrbar medicin utan att vara säkra på attpatienten tål dem. Patienter som reagerar negativt på endel mediciner kan få pröva sig fram med nya preparat.Detta är oerhört kostsamt både för patienten ochsamhället. Därför bör man införa möjligheten att vid nymedicinering skriva ut testdoser.I motion So523 av och (bådas) begärs tillkännagivande om att läkarnasförskrivningsrätt för mediciner skall innebära attbilligaste medicinen skall förskrivas i de fall därlikvärdiga preparat finns. Motionärerna anser att dettaskulle bidra till ett bättre etiskt förhållningssättmellan läkemedelsföretag och läkare.I motion So398 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om behovet av en samhällsekonomisk analysav läkemedelskostnaderna. Motionärerna anser att statenskostnader för läkemedel måste ställas i relation till detotala samhällskostnaderna för olika sjukdomar. Ensamhällsekonomisk analys av de ökade läkemedelskostnadernaär också nödvändig så att inte kostnaderna vältras över påde enskilda läkemedelskonsumenterna.Från har inhämtats att betänkandet Dennya läkemedelsförmånen, SOU 2000:86 är föremål förremissbehandling.Socialstyrelsen (13:7)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslag 13:7 Socialstyrelsen.Regeringen föreslår vidare att bemyndigarregeringen att, i fråga om ramanslaget 13:7Socialstyrelsen, ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebärutgifter på högst efter 2001.Socialstyrelsen är tillsynsmyndighet för hälso- ochsjukvård, socialtjänst, tandvård, stöd och service tillfunktionshindrade, hälsoskydd och smittskydd. Detövergripande ändamålet med anslaget är att säkerställa ochfrämja god hälsa, social välfärd, omsorg och vård av högkvalitet på lika villkor för hela befolkningen.Socialstyrelsen har vidare ett övergripande ansvar förberedskapsfunktionen inom sitt bevakningsområde, vilketfinns närmare redogjort för under utgiftsområde 6Totalförsvar, politikområde Försvarspolitik.Utgifterna under anslaget uppgick till drygt430 . Det innebar att det för året anvisadeanslaget överskreds med drygt 23 miljoner kronor.Överskridandet finansierades genom att det tidigareanslagssparandet togs i anspråk och genom att 1,2 miljonerkronor av anslagskrediten utnyttjades. Kostnadsökningenunder året berodde främst på att antalet anställda ökade.Under första halvåret 2000 har myndigheten genomfört ettåtgärdsprogram syftande till att anpassa kostnadsnivåntill givna resursramar.I motion 2000/01:So480 av m.fl. (m) yrkasatt för anvisar tillanslaget 13:7 (yrkande 3). Motionärernaanför att tillsyn och kvalitetskontroll på sjukvårdensområde är av central betydelse för att garanterapatienternas säkerhet och välfärd. bör därför inrättas och budgetmedelöverföras från för detta ändamål.I motion 2000/01:So383 av m.fl. (kd) yrkasatt för till anslaget 13:7Socialstyrelsen anvisar mindre änregeringens förslag (yrkande 22 delvis). Motionärernaföreslår besparingar på ett antal myndighetersadministration, bl.a. Socialstyrelsen.Förvaltningsanslagen bör minskas med 5 %.I motion So506 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen till anslag 13:7 anvisar mindre än vad regeringen föreslagit (yrkande 4delvis). Motionärerna föreslår besparingar inomadministrationen hos vissa myndigheter med sammanlagt 47,8miljoner kronor (anslagen 13:7, 14:4 och 14:9).I motion So351 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om att införa ett förbud mot att innehagiftormar i privathem. Motionärerna anför att det ofta ärunga människor som inte alltid inser den stora risken medatt hantera dödligt farliga ormarter. Det kan också sessom ett allvarligt arbetsmiljöproblem för vissayrkesgrupper (polis, tull m.m.) som av olika anledningarstöter på dessa djur utan att riktigt veta hur farliga deär eller känner deras beteende. Ett annat problem medgiftormar är den begränsade möjligheten till behandlingmed serum när olyckan varit framme.I betänkande 1999/2000:SoU1 uttalade utskottet bl.a., medanledning av en motion med begäran att byta ut ordet ormmot reptil i förordningen (1998:899) om miljöfarligverksamhet och hälsoskydd, att det av 26 kap. 9 §miljöbalken följer att en kommun i egenskap avtillsynsmyndighet har möjlighet att i enskilda fallmeddela förelägganden och förbud. Utskottet utgick frånatt regeringen följer utvecklingen på området ochinitierar de regeländringar som bedöms erforderliga.Utskottet borde inte ta något initiativ i frågan.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1999/2000:93).Medicinalstyrelsen (13:8, förslag till nytt anslag)I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen för till anslaget 13:8Medicinalstyrelsen anvisar (yrkande 4).Motionärerna har föreslagit en ytterligare förstärkning avden oberoende tillsynen på området, genom inrättande av ensärskild medicinalstyrelse. Medicinalstyrelsen skallutnyttja resurser som finns i nuvarande ,som redan har en organisation uppbyggd för tillsynen.Budgetmedel skall därför överföras från Socialstyrelsentill ett nytt anslag.Utskottet har behandlat förslag ominrättande av en statlig medicinalstyrelse, sebetänkandena /94:SoU20, 1994/95:SoU15, 1997/98:SoU12,1998/99:SoU1 och 1999/2000:SoU1. Utskottet har vidsamtliga tillfällen avslagit motioner om inrättande av enmedicinalstyrelse.Stimulansbidrag för psykiatrin (13:9, förslag till nyttanslag)I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen för till anslaget 13:9 Stimulansbidragför psykiatrin anvisar (yrkande 5).Motionärerna anför att de tidigare i en motion medanledning av den nationella handlingsplanen för sjukvårdenutvecklat bakgrunden till varför de föreslår ett särskiltstimulansbidrag till psykiatrin. Bidragets omfattning, somursprungligen var , bör dock korrigerasmed hänsyn till anslaget för personliga ombud.Regeringen anför i budgetpropositionen att verksamheten inompsykiatrin kommer att stimulerasbl.a. av att det ekonomiska resursutrymmet för vården ochomsorgen kommer att öka. kommer 9miljarder kronor att tillföras vården och omsorgen.Psykiatrin är ett av de områden som särskilt kommer attprioriteras.Initierande av ett hälsonät (13:10, förslag tillnytt anslag).I motion So3 av m.fl. (c) yrkastillkännagivande om hälsonät (yrkande 4). Motionärernavill satsa på ett nationellt hälsonät som knyter sammanalla vårdcentraler, äldreboenden, stora och små sjukhussamt privatkliniker. Ett väl utbyggt nationellt hälsonätgör det möjligt för alla som arbetar inom hälso- ochsjukvården att kommunicera med varandra för konsultationoch utbildning. Enligt motionärerna förbättrar hälsonätetmöjligheten till vård i hemmen som deninternationella arenan blir en kontinuerlig kontaktyta förprofessionen. Motionärerna vill stödja och utvecklatelemedicinen. I motion 2000/01:So506 av . (c) (yrkande 3) framställs ett i stort likalydandeyrkande.