bet · GO01UbU2 · 2000-11-28 00:00:00 — Banker kan administrera studiestödet och statensroll bör begränsas till att bevilja lånen och garantera återbetalningen (yrk.1). Enligt motion 2000/01:Ub714 bör administrationen av studielån ske på denavreglerade kreditmarknaden. Om staten framgent vill ge särskilt studiebidragskall detta administreras av CSN, heter det i motionen. I motion2000/01:Ub717 förslås att det öppnas en marknad för andra alternativ än CSN,att byråkratin görs lättare och att inkomstprövningen avskaffas.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Liknande yrkanden avstyrktes vid förra (bet. 1999/2000:UbU7 s.20). Utskottets uppfattning är fortfarande att ordningen att CSN sköter bådeutbetalning och återbetalning har stora fördelar både för staten och förstudenterna. Om man tänker sig att bankerna själva skulle få avgöralånevillkoren, skulle tryggheten för studenterna minska kraftigt jämfört meddet system som beslutade om.Centerpartiet för i motion 2000/01:Fi210 fram förslag om ett system medavskrivning av studieskulder för att ge incitament för färdigutbildade attflytta ut och bli yrkesverksamma i vad motionärerna kallar Småortssverige(yrk. Samma tanke förs fram i motion 2000/01:Ub493 (c), där motionärenföreslår län som försöksområde (yrk. Enligt den förstnämndamotionen skall systemet inrättas från halvårsskiftet 2001.Miljöpartiet föreslår i motion 2000/01:N383 att skall begära attregeringen utreder effekterna av en avskrivning av studielån för denyexaminerade akademiker som flyttar till avfolkningshotade kommuner (yrk.2). I motionerna 2000/01:Ub712 (kd) och 2000/01:N268 (fp) yrk. 17 föreslåsatt regeringen skall återkomma med förslag om försöksverksamhet med sådanavskrivning.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena, som motiverasav regionalpolitiska skäl.Den regionalpolitiska utredningen avlämnade sitt slutbetänkande i slutet avseptember (SOU 2000:87). I reservationer i utredningen tas idén omavskrivning av studieskuld upp. bör avvakta regeringens beredningav utredningens förslag.Studiestöd vid vuxenutbildningKristdemokraterna begär i motion 2000/01:Ub287, som handlar omvuxenutbildning, ett tillkännagivande om vikten av att studerande erbjudsstudiefinansiering som är rättvis och förutsägbar (yrk. Grundprincipenmåste vara att den enskildes ekonomiska insats skall vara likvärdig för sammatyp av studier. Om det i något avseende skiljer sig åt måste det därför ocksåur ett rättviseperspektiv gå att förklara skillnader, heter det i motionen. Imotion 2000/01:Ub724 presenterar sitt förslag till nyttvuxenutbildningsstöd för studerande som saknar betyg från grund och/ellergymnasieskola (yrk. Dessa skall erbjudas totalbeloppet i studiemedlen somett skattefritt bidrag, som kan kompletteras med ett lån upp till 3 000 krper månad. Räntan på lånet skall vara avdragsgill.I motionerna 2000/01:Ub279 och 2000/01:Ub707 (kd), som är likalydande,föreslås att alla som önskar skall ha rätt till särskilt utbildningsbidragför att läsa in treårig gymnasiekompetens.Villkoren för det särskilda utbildningsbidraget tas upp i tre motioner.Enligt motion 2000/01:Ub278 (s) behövs särskilda insatser för personer meddyslexi. För dem är de som är gränsen för särskiltutbildningsbidrag inte tillräckligt. Studiefinansieringen i Kunskapslyftetbör ses över, eftersom det särskilda utbildningsbidraget räcker till alltförfå, säger motionärerna i motion 2000/01:Ub296 (s). Det bör inte finnas någonfast gräns för hur många personer med anställning som får tilldelas särskiltutbildningsbidrag, hävdar motionärerna i motion 2000/01:Ub708 (s).En översyn, med utgångspunkt i invandrares behov, bör göras avstudiefinansieringssystemet vid studier i sfi, gymnasiestudier ochuppgradering eller komplettering av gymnasieutbildning, anser motionärerna imotion 2000/01: Ub723 (s). De hänvisar till Statskontorets kritik av det nyastudiemedelssy-stemet när det gäller sfi och till Kunskapslyftskommitténsslutbetänkande.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Regeringen har anmält sin avsikt att lägga fram enproposition om vuxnas lärande. bör avvakta regeringens förslag.Folkpartiet framför i motion 2000/01:Ub820 sin uppfattning att det behövs etthelt nytt system med individuella utbildningskonton för att människor skallfå bättre möjligheter att klara sin försörjning vid vuxenstudier (yrk. 23).Motionärerna anser att det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet skullekunna användas för finansiering av sådana studier, genom att personer iåldrarna får låna av det allmänna pensionssystemet upp tillförslagsvis av sin årslön. I gengäld skulle vederbörandes ålderspensionreduceras med motsvarande belopp (yrk. 24).I motion 2000/01:T230 (s) framhåller motionärerna, som hänvisar till attstaten har avsatt till individuell kompetensutveckling, attarbetsmarknadens parter bör ta det huvudsakliga ansvaret för planering,tillgänglighet och uppföljning för investeringar i utbildning i arbetslivet(yrk. 8).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.En utredning om individuellt kompetenssparande pågår (dir.1999:106). Den skall slutredovisas . bör avvaktautredningen och regeringens beredning av ärendet.Utredning av studiesociala frågorVänsterpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub707 att en utredning tillsättsför att se över hur studiestödssystemet kan kompletteras med andraförmånssystem för vuxenstuderande och studenter, såsom bostadsbidrag,socialbidrag och arbetslöshetskassa. Även bostadssituationen - inte minst förfunktionshindrade studenter - och studenthälsovården bör belysas i en sådanutredning, anser motionärerna. I motion 2000/01:Ub419 begär enutredning om ohälsoförsäkring för studenter.Även föreslår i motion 1999/2000:Ub421 en undersökning avden studiesociala problematiken. Motionärerna anser att det råder en fortsattbrist på samordning i trygghetssystemen för studenter (yrk. Samma förslagframförs i motioner 2000/01:Ub810 yrkande 4 och2000/01:Ub724 yrkande 3. I den sistnämnda motionen föreslås särskilt enkonsekvensanalys av situationen för studerande med barn (yrk. 2).Centerpartiet hävdar i motion 1999/2000:Ub499 att det behövs enstudiesocial utredning (yrk. Många beslut om bostäder, familjestöd ocharbetsmarknadspolitik har enligt motionärerna varit till studenternasnackdel. I motion 2000/01:Ub12, som väcktes med anledning av denforskningspolitiska propositionen, föreslår också enstudiesocial utredning (yrk. I motionerna 1999/2000:Ub499 och2000/01:Ub479 framför på nytt sin uppfattning att det behövsett enhetligt studerandebegrepp i de lagar och förordningar som rör studenter(yrk. 28 respektive 22).Miljöpartiet föreslår i motion 2000/01:A808 en utredning om att återinförabarntillägget i studiemedlen (yrk. 34).I motion 2000/01:Ub731 (s) skriver motionärerna att när man nu har tagitett samlat grepp på studiestödssystemet, är det att gå igenom samhälletstrygghetssystem för att på motsvarande sätt anpassa dess regler efterkunskapssamhällets verklighet. Det måste exempelvis vara möjligt att skaffabarn man studerar, heter det i motionen.Utredning av de ekonomiska förutsättningarna vid högskolestudier förensamstående föräldrar begärs i motionerna 1999/2000:Ub710 och 2000/01: Ub730(s) av samma motionär. En översyn av trygghetssystemen för studenter med barnbegärs i motion 2000/01:Ub703 (fp). Motionären tar upp frågorna om rätt attbehålla studiemedel under föräldraledighet, att tid då man varit ledig förvård av barn skall räknas av från maximitiden tolv terminer, att studiemedelskall kunna utgå och att studenter med inkomst undersocialbidragsnormen skall kunna beviljas socialbidrag.Enligt motion 2000/01:Ub728 (s) behövs en översyn av hur vårdbidragpåverkar studiestödet. Motionärerna anser det fel att föräldrar tillfunktionshindrade barn tvingas finansiera sina egna studier med vårdbidragför sitt barn.I motion 2000/01:Ub721 (s) tar motionärerna upp problemet att man inte kanvara sjukskriven till och bedriva studier på halvtid, och därvid uppbärahalv sjukpenning och studiemedel för halvtidsstudier. De vill ha en översynav studiemedelssystemet för att komma till rätta med detta förhållande.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Den studiestödsreform som fattade beslut om förra året innebäratt studenterna infogas i det allmänna pensionssystemet. Höjningen avfribeloppet medför att möjligheterna för studenter med försörjningsbörda attkomplettera studiemedlen med förvärvsinkomster ökar betydligt. En principbakom reformen var att hålla tillbaka skuldsättningen. Utskottet är inteberett att återinföra en ordning där studenter får försörja sina barn genomstudielån, så som fallet var innan barntilläggen i studiemedelssystemetavskaffades. De allmänna barnbidragen, flerbarnstilläggen och studiebidrageni studiehjälpssystemet ökades detta år och ökar enligtregeringens budgetförslag ytterligare nästa år.Kostnaderna för barnomsorg kommer att minska för flertalet studentfamiljersom en följd av beslut om maxtaxa och allmän förskola (prop.1999/2000:129, bet. 2000/01:UbU5, rskr. 46).En utredning pågår om de ekonomiska familjestöden. I direktiven till dennautredning ingår att ensamstående föräldrars situation särskilt skall beaktas(dir. 2000:16). Utredningens analyser skall omfatta bl.a. marginaleffekteroch de fattigdomsfällor som dessa skapar samt fördelningseffekter. Därvidskall de samlade effekterna av skatt, bostadsbidrag, socialbidrag, avgifter iförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, socialförsäkringssystemen,arbetslöshetsförsäkringen, studiestödssystemet, återbetalningen av studielånoch underhållsstöd beskrivas vid olika inkomstlägen och för olikafamiljetyper. Särskild vikt skall läggas vid analysen av ensamståendeföräldrars ekonomiska möjligheter att studera. Utredningen skall prövaalternativa vägar för att stödja ensamförsörjare i övergången frånsocialbidrag till studier. Uppdraget skall slutredovisas senast den 28februari 2001.Vårdbidrag är en ersättning till förälder till ett barn med sjukdom ellerfunktionshinder och avser dels ersättning för merkostnader som sjukdomeneller funktionshindret ger upphov till, dels ersättning för föräldernsmerarbete. Den förra delen räknas inte som inkomst av tjänst för föräldernoch påverkar därför inte rätten till studiemedel. Den del av ett vårdbidragsom avser ersättning för merarbetet betraktas däremot som inkomst av tjänstoch kan därför, om beloppet överstiger fribeloppet, påverka studiemedlen. tidigare nämnt höjs fribeloppet den 1 juli 2001.För att möta den ökade efterfrågan på studentbostäder beslutade ijuni detta år om stöd till investeringar för ny- och ombyggnad avstudentbostäder inom en ram på och 2002(prop. 1999/2000:100, bet. FiU27, rskr. Detta skall medge bidrag tillca 10 000 lägenheter.Riksdagen godkände detta år regeringens förslag att uppgiften attskapa ett tillgängligt samhälle skall vara ett av de tre områden som skallprioriteras i handikappolitiken (prop. 1999/2000:79,bet. SoU14, rskr. I årets budgetproposition föreslår regeringen underutgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg attHandikappombudsmannen tillförs för inrättande av ettnationellt tillgänglighetscenter med uppgift att vara ett nationelltrådgivande organ i frågor om tillgänglighet.Utskottet har från inhämtat att svårigheten attfinna ett objektivt mått på storleken av en partiell nedsättning avstudieförmågan är motivet till att man inte kan kombinera sjukpenning påhalvtid med studiemedel för halvtidsstudier. Den som har studielån och ärsjuk än och därför inte kan studera, kan få studieskuldenreducerad för de delar av studietiden som överstiger 30 dagar.ÖvrigtVillkoren för invandrare under grundskoleutbildning tas upp i motion2000/01:Ub228 (kd). Motionären påtalar att reglerna om socialbidrag och omarbetslöshetskassa gör att en invandrare som behöver grundskoleutbildning föratt kunna få ett arbete hindras från att delta i utbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Enligt socialtjänstlagen (1980:620, 6 §) är en förutsättning för att enperson skall ha rätt till försörjningsstöd att hon eller han inte själv kantillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt. Kommunenär däremot inte förhindrad att ge en invandrare försörjningsstöd understudier på grundskolenivå. Enligt vad utskottet har inhämtat från gör vissa kommuner det. I annat fall blir invandrarenhänvisad till studiestöd enligt studiestödslagen. Studiestödsformen särskiltutbildningsbidrag kan sökas av såväl svenskar som invandrare som ärarbetslösa och behöver grundskoleutbildning. En förutsättning är dock att manär berättigad till a-kassa, vilket kräver att man har haft arbete underen . gjorde för , på förslag avarbetsmarknadsutskottet, ett tillkännagivande till regeringen om att detfinns skäl att möjliggöra reguljära studier inom ramen för aktivitetsgarantini vissa fall (bet. 1999/2000:AU7 s. 32, rskr. Förordningen omarbetsmarknadspolitiska program (2000:634) har ändrats så kan gå utbildning inom på grundskole- eller gymnasienivå ihögst med bibehållet aktivitetsstöd.Kristdemokraterna begär i motion 2000/01:Ub724 en utredning om hur behovet avCSN:s upplåning i kan minska (yrk. Enligt motionärernaär den växande skuldstocken en tickande bomb. I motion 2000/01:Ub704 (kd)föreslås att regeringen skall utreda alternativet att utförsäljastudielånsstocken på marknaden (yrk. En förutsättning skall då vara attvillkoren för studenterna blir lika fördelaktiga som i dagens situation,eller bättre.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Att skuldstocken i studiestödssystemet ökar är en självklar följd av attfler personer studerar och får studiestöd. Den studiestödsreform som träder ikraft har utformats bl.a. med syftet att stimulera studenter attinte ta mer studielån än nödvändigt. Det ändrade återbetalningssystemetkommer att betydligt minska risken för att staten tvingas till omfattandeavskrivningar. Ett yrkande om försäljning av skuldstocken på marknadenavslogs av vid förra (bet. 1999/2000:UbU7 s. 22).Utskottet anser även nu att motionärernas idé är orealistisk.Enligt samma motionärer skulle det kunna vara lönsamt för staten att ge bonusvid förtida återbetalning av studiemedel (mot. 2000/01:Ub704 yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Även detta förslag behandlades vid förra och avslogs då medhänvisning till att regeringen redan har möjlighet att besluta om bonus, omden finner att detta skulle vara fördelaktigt.Enligt motion 2000/01:Ub732 (s) är det angeläget att följa upp hur detreformerade studiestödssystemet påverkar rekryteringen till högskolorna. Imotion 2000/01:Ub733 (s) begär motionären att regeringen skall följa uppstudiestödsreformen när det gäller avtrappningen av rätten till studielån förstudenter som är eller äldre.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivande.Det är enligt utskottets uppfattning en självklarhet attstudiestödsreformen skall följas upp. Regeringen markerade också detta ipropositionen (prop. 1999/2000:10 s. 134).Utskottet övergår slutligen till övriga motionsyrkanden.I följande motioner framförs förslag i frågor, i vilka det enligt nuvaranderegelsystem inte ankommer på att besluta.CSN:s praxis när det gäller beviljande av inackorderingstillägg tas upp imotion 2000/01:Ub235 (kd). Motionären anser att CSN:s villkor för att beviljainackorderingstillägg begränsar möjligheten för barn med arbetar- ochmedelklassbakgrund att välja fristående gymnasieskolor.I motion 2000/01:Ub709 (m) säger motionärerna att de personer som villutbilda sig till lokförare - en utbildning som enligt branschensföreträdare bör bedrivas av fristående utbildningsföretag - bör få tillgångtill studiemedel.I motion 2000/01:Ub716 (m) påpekar motionärerna att studenter vid Göteborgsuniversitet som deltar i utbildning som har förlagt till Sussexi får lägre belopp i studiemedel än de skulle ha fått om de blivitantagna som studenter vid ett engelskt universitet. Detta måste ändras, menarmotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att dessa yrkanden skall avslås. beträffande regeringens lagförslagatt antar regeringens förslag till lag om ändring i studie-stödslagen (1973:349), lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa samt lag om ändring i studiestödslagen(1999:1395),res. 1 (m) - delvis2. beträffande anslag under utgiftsområde 15 Studiestöd budgetåret2001 m.m.a) att med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 2000/01:Ub724 yrkande 11, 2000/01:Ub725, 2000/01:Ub819 yrkandena 26-28, 2000/01:Ub820 yrkande 34 i denna del och 2000/01:Fi211 yrkande 18 i denna del anvisar anslagen under utgiftsområde 15Studiestöd enligt uppställning i bilaga 4,b) att bemyndigar regeringen att , i fråga omramanslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål, beställaproduktion av studielitteratur som inklusive tidigare åtaganden innebärutgifter på högst ,c) att godkänner att lån tas upp iRiksgäldskontoret för det samlade behovet av studielån om 103,2miljarder kronor,d) att godkänner vad regeringen förordar beträffande bidragtill vissa organisationer,3. beträffande studiestöd till ungdomar i gymnasial utbildningatt avslår motionerna 2000/01:Ub412 yrkande 1, 2000/01: Ub713,2000/01:Ub722 och 2000/01:Ub724 yrkandena 4-6,res. 2 (kd) - delvis4. beträffande vilka utbildningar som berättigar tillstudiemedelatt med anledning av motionerna 2000/01:Ub479 yrkande 14,2000/01:Ub718 yrkandena 1 och 2, 2000/01:Ub727 och 2000/01: Ub729 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. beträffande maximal tid som studiemedel får lämnas föratt avslår motionerna 2000/01:Ub479 yrkande 23, 2000/01:Ub702, 2000/01:Ub705, 2000/01:Ub719, 2000/01:Ub720 och 2000/01:Ub819yrkande 17 i denna del,res. 3 (m, kd, c, fp)6. beträffande villkoren i övrigt för att få studiemedelatt avslår motionerna 2000/01:Ub12 yrkande 11, 2000/01:Ub260 yrkande 19, 2000/01:Ub412 yrkande 2, 2000/01:Ub493 yrkande 3,2000/01:Ub706 yrkande 1, 2000/01:Ub710, 2000/01:Ub711 yrkande 2,2000/01:Ub715, 2000/01:Ub724 yrkandena 1, 8 och 9, 2000/01:Ub726,2000/01:Ub805 yrkande 5, 2000/01:Ub819 yrkande 17 i denna del,2000/01:Ub820 yrkandena 26-28, 2000/01:Sf227 yrkande 3 och 2000/01:Kr537yrkande 4,res. 1 (m ) - delvisres. 2 (kd ) - delvisres. 4 (c) - delvisres. 5 (fp) - delvis7. beträffande Centrala roll istudiemedelssystemetatt avslår motionerna 2000/01:Ub701 yrkandena 1 och 2,2000/01:Ub706 yrkande 2, 2000/01:Ub711 yrkande 1, 2000/01:Ub714 och2000/01:Ub717,8. beträffande avskrivning av studieskuld m.m.att avslår motionerna 2000/01:Ub493 yrkande 2, 2000/01: Ub712,2000/01:Fi210 yrkande 8, 2000/01:N268 yrkande 17 och 2000/01:N383yrkande 2,res. 4 (c) - delvis9. beträffande studiestöd vid vuxenutbildningatt avslår motionerna 2000/01:Ub278, 2000/01:Ub279, 2000/01:Ub287yrkande 5, 2000/01:Ub296, 2000/01:Ub707, 2000/01: Ub708, 2000/01:Ub723och 2000/01:Ub724 yrkande 7,res. 2 (kd) - delvis10. beträffande utbildningskontonatt avslår motionerna 2000/01:Ub820 yrkandena 23 och 24 och2000/01:T230 yrkande 8,res. 5 (fp) - delvis11. beträffande utredning av studiesociala frågoratt avslår motionerna 1999/2000:Ub421 yrkande 1, 1999/2000:Ub499yrkandena 28 och 34, 1999/2000:Ub707, 1999/2000:Ub710, 2000/01:Ub12yrkande 13, 2000/01:Ub419, 2000/01:Ub479 yrkande 22, 2000/01:Ub703,2000/01:Ub721, 2000/01:Ub724 yrkandena 2 och 3, 2000/01:Ub728,2000/01:Ub730, 2000/01:Ub731, 2000/01:Ub810 yrkande 4 och 2000/01:A808yrkande 34,res. 6 (v)res. 4 (c) - delvis12. beträffande villkoren för invandrare undergrundskoleutbildningatt avslår motion 2000/01:Ub228,13. beträffande utredning om CSN:s upplåning i Riksgäldskontoretatt avslår motionerna 2000/01:Ub704 yrkande 1 och 2000/01:Ub724yrkande 10,res. 2 (kd) - delvis14. beträffande bonus vid förtida återbetalning av studielånatt avslår motion 2000/01:Ub704 yrkande 2,res. 2 (kd) - delvis15. beträffande uppföljning av studiestödsreformenatt avslår motionerna 2000/01:Ub732 och 2000/01:Ub733,16. beträffande övriga motionsyrkandenatt avslår motionerna 2000/01:Ub235, 2000/01:Ub709 och2000/01:Ub716.Stockholm den 28 november 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BeatriceAsk (m)*, (), (), ()*, LarsHjertén (m)*, (), ()*, TomasEneroth (s), (), ()*, Per ()*,(), ()*, ()* och (). * Har ej deltagit i beslutet under moment 2. Regeringens lagförslag, m.m. (mom. 1 och 6) - mBeatrice (), (), () och Per ()anför:Liksom tidigare anser vi att fribeloppet skall avskaffas och att räntorna påstudiemedel skall vara avdragsgilla vid beskattningen. Detta bör riksdagenmed bifall till motion 2000/01:Ub819 yrkande 17 i denna del och med anledningav motionerna 2000/01:Ub260 yrkande 19, 2000/01:Ub706 yrkande 1,2000/01:Ub710, 2000/01:Ub711 yrkande 2, 2000/01:Ub715, 2000/01:Ub724 yrkande9 och 2000/01:Ub805 yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser inte att vare sig barnbidraget eller studiebidraget istudiehjälpen skall höjas. Vårt budgetförslag är utformat med dennaförutsättning. bör alltså avslå regeringens förslag till ändring iden gamla och den nya studiestödslagen när det gäller studiebidragets belopp.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 1 och 6bort hemställa1. beträffande regeringens lagförslagatt dels avslår regeringens förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) såvitt avser 3 kap. 6 § och lag om ändring istudiestödslagen (1999:1395) såvitt avser 2 kap. 7 §, dels antarregeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) iövrigt, förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) iövrigt samt lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa,6. beträffande villkoren i övrigt för att få studiemedelatt med bifall till motion 2000/01:Ub819 yrkande 17 i denna deloch med anledning av motionerna 2000/01:Ub260 yrkande 19, 2000/01:Ub706yrkande 1, 2000/01:Ub710, 2000/01:Ub711 yrkande 2, 2000/01:Ub715,2000/01:Ub724 yrkande 9 och 2000/01:Ub805yrkande 5 och med avslag på motionerna 2000/01:Ub12 yrkande 11,2000/01:Ub412 yrkande 2, 2000/01:Ub493 yrkande 3, 2000/01:Ub724yrkandena 1 och 8, 2000/01:Ub726, 2000/01:Ub820 yrkandena 26-28,2000/01:Sf227 yrkande 3 och 2000/01:Kr537 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,2. Studiestöd till ungdomar i gymnasial utbildning, m.m. (mom. 3, 6, 9, 13och 14) - kdYvonne () och () anför:Alla ungdomar i gymnasial utbildning bör omfattas av samma studiestödssystem,alltså såväl eleverna i gymnasiesärskolan som eleverna i gymnasieskolan.Enligt vår mening bör alla ges rätt till gymnasiestudier, att frittförlägga inom tidsperioden . Alla som läser i det nyaungdomsgymnasiet skall, under förutsättning att de fullföljer sina studier,vara berättigade till gymnasiebidrag. Det skall vara lika högt för alla somstuderar i ungdomsgymnasiet och bör uppgå till i tiomånader . Denna förändring bör träda i kraft . Vad vihär har anfört bör med bifall till motion 2000/01:Ub724 yrkandena4-6 som sin mening ge regeringen till känna.När det gäller villkoren i övrigt för studiemedel anser vi att fribeloppetbör avskaffas och att bidragsdelen vid universitets- och högskolestudier börhöjas till av totalbeloppet. Studiemedelssystemet måste utformas så attdet inte missgynnar den som presterar mindre på grund av barnafödande. Vad vihär har anfört bör med bifall till motionerna 2000/01:Ub724yrkandena 1, 8 och 9, 2000/01:Ub805 yrkande 5 och 2000/01:Sf227 yrkande 3 somsin mening ge regeringen till känna.De studerande i vuxenutbildning måste erbjudas studiefinansiering som ärrättvis och förutsägbar, med grundprincipen att den enskildes ekonomiskainsats skall vara likvärdig för alla som bedriver samma typ av studier. Omdet i något avseende skiljer sig åt måste det ur ett rättviseperspektiv gåatt förklara skillnader. Vi förordar ett nytt vuxenutbildningsstöd förstuderande som saknar betyg från grund- och/eller gymnasieskola. Det skallinnebära att de erbjuds det gällande totalbeloppet i studiemedelssystemet,men det skall till vara ett skattefritt bidrag. Detta skall kunnakompletteras med ett lån . Räntan på detta lånskall vara avdragsgill.