bet · GN01AU6 · 2000-02-03 00:00:00 — Uppehållstillstånd kan emellertidundantagsvis beviljas av humanitära skäl trots attkvinnan (eller mannen) inte vistats i landet deföreskrivna två åren.I början av år 2000 kommer regeringen att föreläggariksdagen en proposition om den s.k. tvåårsregelnvid uppehållstillstånd på grund av anknytning.Propositionens förslag bygger på den s.k. betänkande Ökad rättssäkerhet iasylärenden (SOU 1999:16) som i sin tur bl.a. tagithänsyn till det förslag somAsylanknytningsutredningen presenterade i sittbetänkande (SOU 1997:152). Härutöver kommerregeringen att ge olika uppdrag föratt sprida information kring dessa frågor.MotionKristdemokraterna framhåller i motion A2 (yrkande 9)att det är angeläget att det sker en skyndsamhandläggning av frågan om förändringar av den s.k.tvåårsregeln för kvinnor och män som kommer tillSverige för att gifta sig med en svensk medborgare.Utskottets ställningstagandeRegeringen har till lämnat en proposition (prop.1999/2000:43) där den s.k. tvåårsregeln tas upp.Propositionen kommer att behandlas av riksdagensenare i vår. Med hänsyn därtill avstyrks motion A2(yrkande 9).FörsvarspolitikSkrivelsenI skrivelsen redogörs för att det sedan flera årpågår ett aktivt jämställdhets-arbete inomtotalförsvaret och fredsräddningstjänsten. Merpartenav åtgärderna har syftat till att underlätta förkvinnor att delta på samma villkor som män, samt attöka antalet kvinnor i försvaret. En studie blandkvinnliga anställda inom försvaret visar att hälftenav de kvinnliga officerarna anser sig ha blivittrakasserade på grund av sitt kön. Redan tidigarehar beslutats om åtgärder i form av t.ex. utbildningav personer som skall fungera som rådgivare ochresurs på förbanden om problem med sexuellatrakasserier uppstår. Utöver dessa åtgärder skall enprobleminventering genomföras före årsskiftet1999/2000 på alla förband vilken skall leda tilllokala handlingsplaner. Regeringen avvaktar tillsvidare resultatet av dessa arbeten innan ytterligareåtgärder vidtas.Inom fredsräddningstjänsten genomfördes både år1998 och en introduktionsutbildning förkvinnor vid skola i . Enutvärdering visar att intresset för utbildningen harvarit stort och att resultaten från den har varitpositiva.MotionerI motion A2 noterar att Försvarsmakten harvidtagit vissa åtgärder för att få slut på sexuellatrakasserier och arbetar med ettåtgärdspaket för att komma till rätta med problemen.Det är viktigt att detta arbete följs upp (yrkande22).Utskottets ställningstagandeI regleringsbrevet till Försvarsmakten för år 2000är en redovisning begärd avseendejämställdhetsfrågorna inom försvaret. Under hösten1999 har det startats ett projekt som skall löpaunder där varje förband och skola inomförsvaret skall utreda och analysera vilka orsakersom kan ligga bakom sexuella trakasserier. Vidareskall varje förband och skola inrätta en rådgivandefunktion. Av återrapporteringen skall framgå vilkaskolor och förband som har infört handlingsplaneroch rådgivningsfunktioner.Med hänsyn härtill anser utskottet att motion A2(yrkande 22) bör avstyrkas.Jämställdhetsarbetet och EUSkrivelsenI skrivelsen konstaterar regeringen att detinternationella intresset för Sverigesjämställdhetspolitik är stort. Jämställdhetsarbetetinom EU, , , samt inom FNredovisas.När det gäller jämställdhetsarbetet inom EUkonstaterar regeringen att jämställdhetsfrågorna harfått en väsentligt starkare ställning i EU-samarbetet genom Amsterdamfördraget. Jämställdhetmellan kvinnor och män ingår nu i fördraget som ettav de grundläggande målen, något som i höggrad bidragit till. Även den s.k.mainstreamingstrategin, dvs. att ett jämställdhets-perspektiv skall beaktas och främjas i gemenskapensalla aktiviteter, har skrivits in i fördraget.Lönediskrimineringsförbudet har skärpts,likalöneprincipen fått ökad tyngd och det harklarlagts att det är tillåtet att använda s.k.positiv särbehandling av underrepresenterat kön isyfte att åstadkomma jämställdhet i praktiken påarbetsmarknaden.Jämställdhet mellan kvinnor och män utgör vidareett mål i EU:s sysselsättningsriktlinjer.Sysselsättningsriktlinjerna förutsätter förförsta gången både integrering av ettjämställdhetsperspektiv och särskilda insatser föratt främja jämställdhet mellan kvinnor och män.Beslut har fattats om att införa ett system medindikatorer och konkreta mål, benchmarking, för attbättre kunna jämföra hur medlemsstaterna genomför debeslut som fattades vid iBeijing 1995.Det handlingsprogram för lika möjligheter förkvinnor och män (1996-2000) som beslutades år 1995håller på att avslutas. Programmet syftar främsttill erfarenhetsutbyte, spridande av goda exempel ijämställdhetsarbetet och stöd till projekt. Deområden som prioriteras är bl.a. jämställdhet påarbetsmarknaden och i ekonomin, könsfördelningen ibeslutande församlingar, förenande av yrkes- ochfamiljeliv samt metoder och modeller för attgenomsyra alla politikområden med ettjämställdhetsperspektiv.Det internationella jämställdhetsarbetet kommer attkräva stora insatser . Det handlarenligt regeringen i första hand om förberedelserinför och arbetet under ordförandeskap i EUförsta . Jämställdhet mellan kvinnoroch män är en av de prioriterade frågor som Sverigeframöver skall driva aktivt inom EU. Enligtjämställdhetsskrivelsen skall med sinaerfarenheter söka sätta jämställdhetsfrågan högt påden europeiska dagordningen inför det svenskaordförandeskapet.Det nordiska jämställdhetsarbetet redovisas iskrivelsen liksom jämställdhetsinsatserna inomEuroparådet, Internationella arbetsorganisationen() och FN samt utvecklingssamarbetet.MotionerModeraterna anser i motion A1 (yrkande 3) attregeringen bör efterkomma EU:srekommendationer till och vidta åtgärder föratt motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden ochatt reducera skattebördan på arbetsinkomster.Kristdemokraterna betonar i motion A2 vikten av atterfarenheterna från EU:s jämställdhetsarbete tastill vara i fortsatta svenska insatser påjämställdhetsområdet (yrkande 23). Partiet anservidare att jämställdhetsarbetet under Sverigesordförandeskap i bör bedrivas underföljande tre rubriker: Ett barnvänligt arbetsliv,Männens roll i jämställdhetsarbetet ochKvinnorepresentationen (yrkande 26). Vidarepoängterar vikten av attdagordningen inför ordförandeskapet förankras iriksdagen och att bred enighet kan skapas kring defrågor som skall fokuseras. Alla partier har ettansvar för att bidra till att insatserunder ordförandeskapet blir förtroendeskapande ochoffensiva i det fortsatta jämställdhetsarbetet(yrkande 27). I motion A804 (yrkande 20) förespråkarKristdemokraterna att frågan omjämställdhetsmärkning bör föras upp på EU-nivå.Lena Ek m.fl. (c) anser i motion A4 (yrkande 2) attproblemen med könshandel och prostitution särskiltbör uppmärksammas i anslutning till att nya länderansöker om medlemskap i ställningstagandeEG-kommissionens rekommendationer till SverigeEU:s fördjupade sysselsättningssamarbete är nu innepå sitt tredje år. antogministerrådet respektive ettsysselsättningspaket bestående av tre delar:sysselsättningsriktlinjer , ensysselsättningsrapport och rekommendationertill medlemsländerna om genomförande avsysselsättningspolitik(sysselsättningsrekommendationer). Vidare beslutadesom inrättandet av en sysselsättningskommitté.På grundval av den utvärdering som gjorts av denationella handlingsplanerna för sysselsättningenhade utarbetat förslag tillrekommendationer inom nio huvudområden.Rekommendationer riktades till samtligamedlemsstater. Rådet rekommenderar att skall"1) Vidta åtgärder för att minskainkomstskattebördan med tyngdpunkt pålåginkomsttagare och 2) Av jämställdhetsskäl utredapå vilket sätt könsuppdelningen i olika sektorer ochyrkeskategorier kan minskas. "I fråga om den sistnämnda rekommendationen omåtgärder för att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden instämmer såväl regeringen somarbetsmarknadsutskottet i vikten av att åtgärdervidtas. En rad åtgärder som redovisas ijämställdhetsskrivelsen och som i flera fall ocksåbehandlas i detta betänkande syftar direkt ellerindirekt till att minska köns-uppdelningen i olikasektorer och i olika yrkeskategorier. Resultat avinsatserna kan dock, vilket regeringen påpekar ijämställdhetsskrivelsen, uppnås först på lång sikt.Som framgått har utskottet i anslutning tillbehandlingen av budgetpropositionen för (bet. 1999/2000:AU1) uttalat att AMV ytterligare börintensifiera sitt arbete med att brytakönssegregeringen. Vikten av ett fortlöpandemetodutvecklingsarbete och spridning av erfarenheterbetonades. Regeringen anser i handlingsplanför sysselsättning för , vilken utarbetatsmot bakgrund av EU:s sysselsättningsriktlinjer, attAMV:s ansträngningar för att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden är betydande. Där sägs att arbetet istörre utsträckning bör inriktas motvägledningsinsatserna, eftersom förmedlingendärigenom kommer i kontakt med flest arbetssökande.Vägledningen äger rum då dearbetslösa har störst anledning att fundera översitt yrkesval.När det gäller rådets rekommendation till ifråga om skattesänkningar villarbetsmarknadsutskottet hänvisa till beslut somriksdagen fattat med anledning avbudgetpropositionen för och som innefattarbl.a. skattesänkningar med särskild inriktning motlåg- och medelinkomsttagare (bet. 1999/2000:FiU1,rskr. 28).Det finns här anledning att framhålla att iEU-samarbetet aktivt verkat för att rådet påsysselsättningsområdet skall kunna ge konkretarekommendationer till de enskilda medlemsstaterna.Utskottet anser att regeringen i konsekvens meddetta tydligt och konkret har tagit fasta på derekommendationer som rådet lämnat till . Isammanhanget kan nämnas att också står bakomEU:s sysselsättningsriktlinjer och sominnefattar åtgärder mot könssegregering påarbetsmarknaden. I sysselsättningsriktlinjernasfjärde pelare som syftar till att stärkajämställdhetspolitiken anges åtgärder motkönssegregering på arbetsmarknaden som en viktigbeståndsdel. Motion A1 (yrkande 3) avstyrks.Erfarenhetsutbyte m.m.Arbetsmarknadsutskottet delar tillfullouppfattningen som förs fram i en motion frånKristdemokraterna att erfarenheterna av EU:sjämställdhetsarbete skall beaktas och tas till varai fortsatta insatser påjämställdhetsområdet. Utbyte och tillvaratagande averfarenheter som vinns på olika håll ärgrundläggande delar såväl i unionensjämställdhetsarbete som i desssysselsättningssamarbete.Som framgår av regeringens skrivelse är de främstasyftena med EU:s fjärde jämställdhetsprogram erfarenhetsutbyte, spridande avgoda exempel i jämställdhetsarbetet och stöd tillprojekt. Ett exempel på detta är det tidigare nämndaprojektet i ledningssystem därlänsstyrelserna i och Stockholmslän i partnerskap med National Women's Council ofIreland samarbetar för metodutveckling när detgäller mainstreaming och benchmarking.Utskottet ser positivt på det framgångsrika arbetemed indikatorer och benchmarking som ägt rum inom EUpå senare tid. Under det finländska ordförandeskapeti presenteradesen rapport om ett sådant arbetssätt när det gällerkvinnor i beslutsfattande positioner. Detta harmedfört att nio indikatorer har fastställts när detgäller kvinnors deltagande i beslutsfattandepositioner i exempelvis parlament, regeringar ochhögre domstolsväsende. Genom detta möjliggörsjämförelser mellan EU:s medlemsländer.Rådet har vidare beslutat att utvidga arbetet medindikatorer och benchmarking till ytterligare tvåområden, nämligen våld mot kvinnor och frågan om attförena föräldraskap med förvärvsarbete. Enligt vadutskottet erfarit avser såväl somFrankrike, vilka föregår somordförandeländer i ministerrådet, att fortsättaarbetet med att utveckla indikatorer ochbenchmarking på jämställdhetsområdet. Mot bakgrundav vad som anförts avstyrker utskottet motionerna A2(yrkande 23) och A804 (yrkande 20).Ordförandeskap och utvidgningSom framgått anges det i regeringens skrivelse attjämställdhet mellan kvinnor och män är en av deprioriterade frågor som framöver skall drivaaktivt inom EU. Jämställdhet är också en av defrågor som kommer att prioriteras under det svenskaordförandeskapet i första halvåret2001. Det är dock enligt utskottets uppfattning ännuför tidigt att mer ingående precisera vilkajämställdhetsfrågor som kommer att stå i fokus underdet svenska ordförandeskapet i EU. Skälet ärgivetvis att verksamhet och beslut under deordförandeskap som föregår ordförandeskap ihög grad påverkar ministerrådets arbete under densvenska ordförandeskapsperioden. Ett framgångsriktsvenskt ordförandeskap förutsätter såvälinitiativkraft som lyhördhet.Rent allmänt kan dock utskottet konstatera attfrågor om kvinnorepresentation och ett barnvänligtarbetsliv, som enligt börprioriteras under det svenska ordförandeskapet,redan återfinns högt uppe på såväl den svenskaregeringens som EU:s dagordning. Den senare punktenkan sägas ingå i sysselsättningsriktlinjernas fjärdepelare som avser jämställdhetsfrågor. Där framhållsbetydelsen av att kunna förena förvärvsarbete ochfamiljeliv liksom vikten av att främja återinträdepå arbetsmarknaden. Enligt vad utskottet erfaritväntas det också bli aktuellt att ta upp frågor ommän och jämställdhet under det svenskaordförandeskapet.Kristdemokraterna betonar i en motion vikten av attdagordningen inför ordförandeskap iministerrådet förankras i . Utskottet villhär peka på att regeringen enligt 10 kap.riksdagsordningen fortlöpande skall informerariksdagen om EU-samarbetet. Utskottet kan konstateraatt en bred politisk uppslutning kring Sverigesinsatser under ordförandeskapet skulle gagna detfortsatta jämställdhetsarbetet.Arbetsmarknadsutskottet delar m.fl. (c)uppfattning i motion A4 att det är viktigt attuppmärksamma problemen kring prostitution och handelmed människor för prostitution i kontakterna medEU:s ansökarländer. Från svensk sida togs frågor avdenna karaktär upp av statssekreteraren iUtrikesdepartementet när denförsta jämställdhetskonferensen med EU:smedlemsländer och EU:s ansökarländer ägde rum iStockholm . Utskottet förutsätter attregeringen uppmärksammar frågan även ifortsättningen.Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna A2 (yrkandena 26 och 27) samt A4 (yrkande2). beträffande mål för och inriktning avjämställdhetspolitikenatt avslår motionerna 1999/2000:A1 yrkandena 1, 2och 4, 1999/2000:A5 yrkande 1, 1999/2000:A802yrkandena 1-3, 1999/2000:A805 yrkandena 1, 3, 11och 12, 1999/2000:A807 yrkande 3 samt1999/2000:A812,res. 1 (m)res. 2 (kd, fp)2. beträffande spridning av forskning frånkvinnomaktutredningenatt avslår motionerna 1999/2000:A2 yrkande 2 och1999/2000:A819 yrkande 1,3. beträffande kvotering m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A805 yrkande 2,1999/2000:A819 yrkande 5 och 1999/2000:Sf640yrkande 7,res. 3 (m)4. beträffande kvinnligamyndighetscheferatt avslår motion 1999/2000:A2 yrkande 25,res. 4 (kd, c, fp)5. beträffande 3-R-metodenatt avslår motion 1999/2000:A819 yrkande 6,6. beträffande könsuppdelad statistikatt avslår motion 1999/2000:A819 yrkande 4,7. beträffande kvinnors företagandeatt avslår motion 1999/2000:A5 yrkande 2,8. beträffande vårdnads- ochumgängesrättsdomar m.m.att avslår motion 1999/2000:A2 yrkandena 5 och 6,res. 5 (m, kd)9. beträffande föräldraledighet m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A806 yrkande 7 och1999/2000:A819 yrkande 14,10. beträffande tvärpolitisk utredning meduppgift att analysera den nya mansrollen m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A819 yrkande 23och 1999/2000:Ju722 yrkande 1,11. beträffande jämställdhetsprojekt somriktar sig till unga män m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A2 yrkande 8,1999/2000:A803 yrkande 1 och 1999/2000:A806yrkande 6,res. 6 (kd)res. 7 (c)12. beträffande ändring i lagen omfridskränkningsbrottatt avslår motion 1999/2000:A2 yrkande 7,13. beträffande användande av elektroniskfotboja i samband med besöksförbudatt avslår motion 1999/2000:A5 yrkande 7,res. 8 (fp)14. beträffande åtgärder för att stoppakönshandelnatt avslår motion 1999/2000:A4 yrkande 1,15. beträffande upphandling av larmpaketför hotade kvinnoratt avslår motion 1999/2000:A2 yrkande 11,16. beträffande rättsintyg och rätt förmisshandlade kvinnor att bo kvar i dengemensamma bostadenatt avslår motionerna 1999/2000:A2 yrkandena 10och 12 samt 1999/2000:A4 yrkande 3,res. 9 (kd)res. 10 (c)17. beträffande Rikskvinnocentrum ochtjejjoureratt avslår motionerna 1999/2000:A4 yrkande 4 och1999/2000:A804 yrkande 24,res. 11 (c)18. beträffande jämställdhetsmärkning ochupphandlingatt avslår motionerna 1999/2000:A2 yrkande 4,1999/2000:A5 yrkande 3 och 1999/2000:A819yrkande 12,res. 12 (kd, fp)res. 13 (mp)19. beträffande arbetsliv - familjelivatt avslår motionerna 1999/2000:A2 yrkande 3 samt1999/2000:A804 yrkandena 3 och 4,res. 14 (kd)20. beträffande offentliga arbetsgivareatt avslår motionerna 1999/2000:A804 yrkandena 6och 7 samt 1999/2000:A816,21. beträffande maxtaxaatt med anledning av motion 1999/2000:A3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om jämställdhetsaspekten på förslag tillmaxtaxa och allmän förskola,res. 15 (s, v)22. beträffande arbetstidatt avslår motion 1999/2000:A1 yrkande 5,res. 16 (m)23. beträffande kvinnor och ledarskapatt avslår motionerna 1999/2000:A2 yrkande 1 och1999/2000:A5 yrkande 5,res. 17 (kd, fp)24. beträffande välfärdsutvecklingatt avslår motion 1999/2000:A819 yrkande 11,25. beträffande hushållsnära tjänsteratt avslår motion 1999/2000:A5 yrkande 4,res. 18 (m, kd, c, fp)26. beträffande handlingsplaneratt avslår motion 1999/2000:A230 yrkande 8,27. beträffande införande av ettvalideringsinstitutatt avslår motion 1999/2000:A2 yrkande 14,28. beträffande införandet av enhögskolelärarexamen där jämställdhetsfrågor ochgenusperspektiv ingåratt avslår motion 1999/2000:A2 yrkande 15,29. beträffande studiestöd m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A2 yrkande 16 och1999/2000:A5 yrkande 6,res. 19 (kd)res. 20 (fp)30. beträffande bättre underlagsstatistikhos Riksförsäkringsverketatt avslår motion 1999/2000:A2 yrkande 17,31. beträffande könsspecifikläkemedelsprövningatt avslår motion 1999/2000:A2 yrkande 18,res. 21 (kd)32. beträffande anhörigvårdareatt avslår motion 1999/2000:A2 yrkande 19,res. 22 (kd)33. beträffande analys avfärdtjänstdomaratt avslår motion 1999/2000:A2 yrkande 20,res. 23 (kd)34. beträffande resursfördelningen mellankvinno- respektive mansdominerade idrotteratt avslår motion 1999/2000:A2 yrkande 21,res. 24 (kd)35. beträffande den s.k. tvåårsregelnatt avslår motion 1999/2000:A2 yrkande 9,36. beträffande sexuella trakasserier iförsvaretatt avslår motion 1999/2000:A2 yrkande 22,37. beträffande EU-rekommendationeratt avslår motion 1999/2000:A1 yrkande 3,res. 25 (m, kd)38. beträffande erfarenhetsutbyteatt avslår motionerna 1999/2000:A2 yrkande 23 och1999/2000:A804 yrkande 20,39. beträffande ordförandeskap ochutvidgningatt avslår motionerna 1999/2000:A2 yrkandena 26och 27 samt 1999/2000:A4 yrkande 2,res. 26 (kd)res. 27 (c)40. beträffande regeringens skrivelse1999/2000:24att lägger skrivelsen till handlingarna.Stockholm den 3 februari 2000På arbetsmarknadsutskottets vägnarHans AnderssonI beslutet har deltagit: (),(), (), MartinNilsson (s), (), (),(), (), KristinaZakrisson (s), (), MariaLarsson (kd), (), BarbroFeltzing (mp), (), (), () och (). Mål för och inriktning avjämställdhetspolitiken (mom. 1), , ochHenrik (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande iavsnitt Mål och inriktning - makt och resurser sombörjar med "Enligt arbetsmarknadsutskottetsuppfattning" och slutar med "(yrkande 3) samt A812"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att jämställdhetspolitiken bör fåen ny och långsiktig inriktning så att den bidrartill att självständiga kvinnor och män kan forma sintillvaro enligt egna önskemål och behov. Politikenbör utformas så att den skapar möjligheter ochmångfald så att vuxna människor själva kan utformasina liv på det sätt som var och en, ensam eller somdel av ett hushåll, önskar. Genom att individensmöjligheter att förena arbetsliv och familjelivförbättras blir det också möjligt att räcka till ivardagen.Grundsynen måste enligt utskottet vara att vi allaär olika men lika mycket värda. Det innebär attingen får diskrimineras på grund av kön.Jämställdheten måste betraktas ur perspektivet attvarje människa skall ses som en individ och inte somen del av ett kollektiv.Enligt utskottets uppfattning bör skattetrycketsänkas så att människor får möjlighet att leva påsin lön. Därigenom blir det möjligt för både kvinnoroch män att känna sig trygga och oberoende. Vidarebör skattereduktion för hemnära tjänster införas.Den offentliga sektorns monopol på kvinnodomineradeområden som vård, undervisning samt barn- ochäldreomsorg utgör betydande hinder mot jämställdhetmellan kvinnor och män. Monopolen har lett tillinlåsningseffekter och dålig löneutveckling förkvinnor. Utskottet anser att monopolen måsteavskaffas och verksamheten konkurrensutsättas så attäven kvinnors arbete utförs på en marknad. Ettavskaffande skulle också medföra att kvinnorsföretagande ökade väsentligt. Till detta kommer attkvinnor i lika hög grad som män skulle kunna finnaalternativa arbetsgivare och lönerna skullebestämmas på individnivå. Det är angeläget att lönerfastställs på en marknad och att de därmedåterspeglar arbetsinsatser, kompetens, engagemangoch resultat i arbetet.Utskottet hyser mot denna bakgrund övertygelsen attdet enda verksamma sättet att motverka denkönsuppdelade arbetsmarknaden i är attåtgärda strukturproblemen och avskaffa de offentligamonopolen.Mot bakgrund av vad som anförts tillstyrkerutskottet motionerna A1 yrkandena 1, 2 och 4, A802yrkandena 1-3 samt A805 yrkandena 1, 3, 11 och 12.Det anförda bör ges regeringen till känna. Utskottetavstyrker övriga motioner som behandlas isammanhanget.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande mål för och inriktning avjämställdhetspolitikenatt med anledning av motionerna 1999/2000:A1yrkandena 1, 2 och 4, 1999/2000:A802 yrkandena1-3 och 1999/2000:A805 yrkandena 1, 3, 11 och 12samt med avslag på motionerna 1999/2000:A5yrkande 1, 1999/2000:A807 yrkande 3 och1999/2000:A812 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,2. Mål för och inriktning avjämställdhetspolitiken (mom. 1)(), () och ElverJonsson (fp) anserdels att den del av utskottets ställningstagande iavsnitt Mål och inriktning - makt och resurser sombörjar med "Enligt arbetsmarknadsutskottetsuppfattning" och slutar med "(yrkande 3) samt A812"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det uppenbart attkvinnor lönediskrimineras. Sannolikt ärlönediskriminering den mest uppenbara och spriddaformen av könsdiskriminering som lever kvar. Attavskaffa de löneskillnader som enbart kan förklarasav kön framstår därför som den kanske viktigasteuppgiften för jämställdhetspolitiken.I sammanhanget vill utskottet lyfta fram denkönssegregerade arbetsmarknaden. Det är ett faktumatt många kvinnor arbetar i kvinnodominerade yrkeninom den offentliga sektorn. Nästan 8 av 10 kvinnorarbetar i yrken som är kvinnodominerade. Somregeringen konstaterar i jämställdhetsskrivelsen ärlöneskillnaderna större i den offentliga sektorn äni den privata.Enligt utskottets mening råder det i praktiken enmonopolsituation inom stora delar av den offentligtfinansierade sektorn. Det resulterar i att lönernahålls nere och att ett slags näringsförbud finns ide verksamheter där kvinnor har erfarenhet ochkompetens. Utskottet anser att om lönerna skall blirättvisa så måste anställda inom vård, skola ochandra delar av den offentliga sektorn få ta del avden dynamik som det innebär att ha fleraarbetsgivare att välja mellan.Det är enligt utskottets uppfattning nödvändigt attbryta upp monopolen inom den offentliga sektorn föratt motverka löneskillnader mellan kvinnor och män.Sådana strukturella förändringar är nödvändiga föratt kvinnor själva skall kunna välja arbetsgivare,bestämma arbetsformerna samt kunna konkurrera på enmarknad och därigenom ha möjlighet att nå upp tillmännens lönenivåer. Utskottet tillstyrker motionernaA5 yrkande 1 och A807 yrkande 3. Det anförda bör gesregeringen till känna.