bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen anger i budget-propositionen att den avser att återkomma till AMS närdet gäller den yrkesinriktade rehabiliteringen. Utskottet avstyrker mot dennabakgrund motion So488 (yrk. 4).3.2.2 Anslaget A 2 ArbetsmarknadspolitiskaåtgärderPropositionenTusental kronor1998Utfall21 266 0711Anslagssparande685 97221999Anslag21 564 1142Utgiftsprognos22 000 0002000Förslag19 590 5912001Beräknat20 363 6922002Beräknat20 639 9691I beloppen ingår ej utgifter från det äldre anslaget 1995/96 X A 2 Arbetsmarknpolitiska åtgärder där utfallet var avseende medel som i huvudsak dispoav för bostadsinvesteringar m.m. Ingående reservation för innevarandebudgetår uppgick till och utgifterna beräknas till . Ej intecknadmedel skall föras bort från anslaget.2Inklusive beslut på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårproposition1999. Anslagssparandet beräknas att förbrukas inom ramen för denpågående IT-utbildningen i SwIT:s regi.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagmkdcfp19 590 591-15 672 473-2 360 000-14 077 280-2 500 000Omfattning och inriktning, anslag m.m.PropositionenUtbetalningarna under anslaget avser utgifter för konjunkturberoende ar-betsmarknadspolitiska åtgärder, yrkesinriktad rehabilitering och utbildning iföretag. Från anslaget utbetalas även viss nationell medfinansiering somsvarar mot utbetalningar från anslaget Europeiska socialfonden m.m. samt Europeiska socialfonden m.m. för avseende mål 3.Närmare 60 % av utgifterna på anslaget beräknas avse försörjning i formav utbildningsbidrag (aktivitetsstöd) till deltagare i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder eller yrkesinriktad rehabilitering. Resterande del avser i huvudsakköp av arbetsmarknadsutbildning. Utgifterna under anslaget påverkas därförtill största delen av omfattningen av åtgärderna och den yrkesinriktade reha-biliteringen och av bidragsnivåerna samt av hur stor del av deltagarna somhar rätt till arbetslöshetsersättning. Utbildningsbidraget motsvarar den ar-betslöshetsersättning som deltagaren skulle ha varit berättigad till som öppetarbetslös medan det för andra arbetslösa uppgår till per dag.För innevarande budgetår anvisade . Re-geringen har fört bort från anslaget mot bakgrund avbedömningen att behovet av åtgärder på området minskat. Ytterligare 200miljoner kronor har förts bort till följd av ändrade redovisningsprinciper hosAMV, som redovisats i avsnitt 2 Utgiftsområde 13. Verket tillämpar numeras.k. Innevarande års anslag har minskats medytterligare i enlighet med regeringens förslag påtilläggsbudget till statsbudgeten våren 1999.Effekterna av den minskade medelstilldelningen i kombination med en högmedelsförbrukning har inneburit att omfattningen avde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskar . Enligt proposi-tionen ställer detta stora krav på AMV att genom prioriteringar och omför-delning av resurser - inom ramen för arbetslöshetsförsäkringens roll somomställningsförsäkring - motverka utförsäkringar. Regeringen säger sig följautvecklingen noggrant och finner det oacceptabelt att antalet utförsäkringarökar på grund av brist på arbetsmarknadspolitiska medel.Regeringen gör också bedömningen att AMS under innevarande budgetårkommer att behöva utnyttja i stort sett hela sin anslagskredit trots den kraftiminskade omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Bakgrun-den är främst att AMV upphandlat arbetsmarknadsutbildning i mycket störreomfattning . Till detta kommer dels att de genomsnittliga utbild-ningsbidragen stigit till följd av färre deltagande ungdomar, vilka i allmänhethar lägre ersättning, dels att åtgärden OTA, där deltagarna får en stimulan-sersättning utöver utbildningsbidraget, fått en större omfattning än vad somberäknats.Anslaget A 2 belastas fr.o.m. innevarande år med statlig ålderspensionsav-gift. Den beräknade avgiften för , som utgår från ett antagande omkostnader för utbildningsbidrag om , uppgår enligttabell 3.12 till 1,2 miljarder kronor.I propositionen punkt 2 begärs ett bemyndigande beträffande ekonomiskaförpliktelser under nästa budgetår.MotionerEnligt motion A277 utgör många av de nuvarande arbets-marknadspolitiska åtgärderna i realiteten inte arbetsmarknadspolitik utantransfereringar till hushållen. Som redan framgått av avsnitt 2 Utgiftsområde13 anser partiet att dessa medel bör överföras till ramanslaget A 1 Bidrag tillarbetslöshetsersättning under det utgiftsområdet. För de enligt partiets synsätegentliga arbetsmarknadspolitiska åtgärderna föreslås ett anslag på 3,9 mil-jarder kronor (yrk. 7).Kristdemokraterna föreslår ett lägre belopp (yrk. Det var välkommet att volymmålet avskaffades, sägs det i motionen.Det har möjliggjort åtgärder som är bättre anpassade till arbetsmarknadensbehov och den arbetslöses förutsättningar. Vad som krävs är en tydligprioritering av utbildning och av sådana praktikplatser som ökar utbudet avarbetskraft på de områden där bristyrken finns. Det bör vara färre program-typer, och dessa bör kunna utformas efter varje persons individuella förut-sättningar (yrk. 10).Centerpartiet vill som framgått av avsnitt 2 att allt försörjningsstöd förs tilutgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. I konsekvens meddetta minskar partiet anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder med13,. Genom avvecklingen av volymåtgärderna frigörsmedel för insatser av högre kvalitet som anslaget kan minskas medytterligare (A275 delvis).Folkpartiet föreslår ett lägre anslag för arbetsmarknads-politiska åtgärder Fi212 (yrk. 15 delvis), A231 (yrk. 23 delvis). Det vorerimligt att nu minska åtgärdernas omfattning, anser , som utgårfrån att 10 000 personer färre kan vara i åtgärder . Man välkomnarregeringens förenklingsarbete och minskningen av antalet åtgärder.Utskottet återkommer till anslagsfrågorna sist i detta avsnitt.Regelförenklingar m.m.BakgrundDe arbetsmarknadspolitiska åtgärderna brukar delas in i konjunkturberoendeoch icke konjunkturberoende. Merparten av de konjunkturberoende åtgär-derna finansieras över anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Någraav dem finansierades på utgiftsområde 13 anslag A 1 Bidrag tillarbetslöshetsersättning. De icke konjunkturberoende åtgärderna, främst löne-bidrag och offentligt skyddat arbete (OSA), finansieras på anslaget A 3 Sär-skilda åtgärder för arbetshandikappade.Under 1998 fanns 16 konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder:- Anställningsstöd- Arbetslivsutveckling (ALU)- Arbetsmarknadsutbildning- Arbetsplatsintroduktion (API)- Beredskapsarbete- Datortek- IT-utbildning- Kommunala uppföljningsplatser- Offentligt tillfälligt arbete för äldre arbetslösa (OTA)- Rekryteringsstöd- Resursarbete- Starta-eget-bidrag- Utbildningsvikariat- Utvecklingsgaranti 20 - 24 år- Yrkesinriktad rehabilitering ()- JobbsökaraktiviteterNågra av dessa åtgärder har redan från början varit tidsbegränsade, beträf-fande andra har beslut fattats om att de skall upphöra, åter andra har sam-manförts till en åtgärd.Sedan några år tillbaka pågår ett förenklingsarbete inom Regeringskansliet.Ambitionen är att förenkla regelverket och minska antalet arbetsmarknads-politiska åtgärder. Ett led i detta arbete var införandet av ett nytt och enhetligt anställningsstöd . Detta anställningsstöd ersatte de ovan-nämnda åtgärderna rekryteringsstöd, beredskapsarbete och utbildningsvikari-at/vikariatsstöd. Ett annan del i förenklingen var att API och ALU fr.o.m.1999 ersattes av en ny praktikåtgärd, arbetspraktik. Från den 1 januari 1999gäller lagen respektive förordningen om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter.Sedan den 1 oktober 1999 finns även det förstärkta anställningsstödet försvaga grupper på arbetsmarknaden.PropositionenTrots de regelförenklingar som genomförts återstår ett stortantal arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I vissa fall präglas regleringen av enhög detaljeringsgrad som lämnar ett begränsat utrymme för flexibla lösning-ar.Regeringen anser att arbetsmarknadspolitiken i högre grad skall styras ge-nom att riksdag och regering utformar ett tydligt och överblickbart regelverk,anger prioriteringar, ställer upp tydliga och uppföljningsbara mål och anvisarmedel. Reglerna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, som föreslås blibenämnda arbetsmarknadspolitiska program, bör utformas så att de bidrar tillatt uppfylla de nationella målen för arbetsmarknadspolitiken.I propositionen anges ett antal principer som förenklingen av regelsystem-en bör bygga på:- Regelverket skall säkerställa konkurrensneutralitet och rättssäkerhet samtminimera undanträngning och inlåsningseffekter- Regelverket utformas så att träffsäkerheten av de statliga insatserna ökar;insatserna skall öka den arbetslöses möjlighet till reguljär sysselsättning- Antalet program (åtgärder) reduceras; program med i princip samma syfteförs samman; inom varje program bör det finnas enhetliga och transparentaregler med ett större utrymme för flexibla lösningar än ; undantag ochsärregler bör undvikas så långt som möjligt- Regelsystemet utformas så att nya satsningar eller förändrad inriktning avinsatserna kan ske inom ramen för systemet utan nya särregler- Vikten av en väl utformad redovisning av hur medlen använts och vad delett till betonas- Regler om särskilda insatser för arbetshandikappade samlas i ett programDe arbetsmarknadspolitiska programmen, vid sidan av platsförmedling,vägledning och yrkesinriktad rehabilitering, bör enligt propositionen omfattasju programområden.De nya programområdena framgår av nedanstående tabell. I vänsterspaltenanges de åtgärder som fanns under . Kursivering anger attåtgärden har upphört, är tidsbegränsad eller är under utfasning. I uppställ-ningen utelämnas de insatser som består i platsförmedling, vägledning ochyrkesinriktad rehabilitering.Åtgärder under 1998Åtgärder efter 19991. Programområde arbetspraktikAPIArbetspraktikOTAOTADatortek/aktivitetscenterDatortek/aktivitetscenterJobbsökaraktiviteterJobbsökaraktiviteterALU3. Programområde anställnings-stödAnställningsstödAnställningsstöd + förstärkt anställ-ningsstödBeredskapsarbeteRekryteringsstödResursarbeteUtbildningsvikariat/vikariatsstöd4. Programområde start av nä-ringsverksamhetStarta-eget-bidragStarta-eget-bidrag5. Programområde GeografiskrörlighetFlyttningsbidrag, rese- och över-nattningskostnader m.m.Flyttningsbidrag, rese- och över-nattningskostnader m.m.6. Programområde ProjektKommunala uppföljningsplatserKommunal utvecklingsgarantiOtraditionella insatserKommunala uppföljningsplatserKommunal utvecklingsgarantiOtraditionella insatser7. Programområde Särskildainsatser för arbetshandikappadeLönebidragOSAArbetshjälpmedel m.m.LönebidragOSAArbetshjälpmedel m.m.Insatserna inom de olika programmen skall kunna kombineras, t.ex. arbets-marknadsutbildning och arbetspraktik. Insatser inom EU:s mål 3 kommeräven fortsättningsvis att kunna användas inom det arbetsmarknadspolitiskaregelverket.Den enskilde som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program skall ha rätttill ersättning i form av aktivitetsstöd/utbildningsbidrag.Regeringen anmäler slutligen sin avsikt att återkommamed ett förslag till förändringar i regelverket i anslutning till översynen avtillämpningen av regelverket för arbetslöshetsförsäkringen.I det följande behandlas förslag med anknytning till de olika programom-rådena enligt den struktur som beskrivits ovan.Programområde ArbetsmarknadsutbildningArbetsmarknadsutbildningPropositionenBland de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är det främst arbetsmarknads-utbildningen som spelar en roll för att öka anställbarheten hos de anställda.Detta har i sin tur stor betydelse för att de lediga platserna skall kunna tillsättas snabbt och för att arbets- och kompetenslinjen skall kunna upprätthål-las. Regeringen anser att det behövs ett fortsatt stort utrymme för en yrkesin-riktad arbetsmarknadsutbildning av hög kvalitet som komplement till denreguljära utbildningen. Arbetsmarknadsutbildningen måste ges en tydligareyrkesinriktning genom att andelen förberedande utbildning minskar.Regeringen betonar vikten av samarbete mellan olika parter på central, re-gional och lokal nivå. De regionala kompetensråden som har bildats underåret har en viktig uppgift att fylla för att motverka uppkomsten av regionalaflaskhalsar. De kommer att vara en av de viktigaste informationskällorna vidplaneringen av efterfrågad yrkesutbildning. Regeringen aviserar att denkommer att ge AMS och andra berörda myndigheter uppdraget att inhämtaoch sammanställa de regionala kompetensrådens synpunkter och råd påstrategiska utbildningsinsatser för regionen, arbetsförmedlingens insatser ochkompetensinsatser för redan anställda. Råden skall främst utgå från eventu-ella bristyrken och flashalsar både . Myndigheterna skallföreslå rutiner för hur de regionala kompetensrådens råd och synpunkter bästkan tas till vara i den ordinarie verksamheten och komma med förslag till huren kontinuerlig återkoppling kan ske mellan regionala kompetensråd, myn-digheter och regering.Av propositionen framgår att har tillsatt en arbets-grupp med syfte att se över arbetsmarknadsutbildningens organisation ocheffektivitet. I detta uppdrag ingår också att tydliggöra gränsdragningen mel-lan den reguljära utbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. Gruppenskall lämna en slutrapport nästa år.MotionerModeraterna framhåller i sin motion Sk692 (yrk. 27) att arbetsmarknadsut-bildningen har en viktig funktion för att få ut fler på arbetsmarknaden. Insat-serna måste koncentreras mot specifika yrkesområden och ge ökad kompe-tens till grupper som har särskilt svårt att hävda sig på arbetsmarknaden.Allmän utbildning bör inte ske inom arbetsmarknadspolitikens ram. Även ikommittémotionen A282 (yrk. 2) betonas att arbetsmarknadsutbildningenbör styras mot klart definierade arbetsmarknadsbehov som svarar mot högtställda krav från både deltagare och framtida arbetsgivare. För unga arbetslö-sa bör ett system med lärlingsutbildning i företagen vara den huvudsakligaarbetsmarknadspolitiska insatsen.Kristdemokraterna förordar ett individinriktat lärlingsprogram inom arbets-marknadspolitiken i motion A254 (yrk. Arbetsförmedlingen skall ledautbildningen, men de lokala arbetsgivarna bestämmer utbildningens innehålloch mål. Arbetsgivarna, som ersätts med en fast lägre summa för varjeelevplats, tar emot det antal elever som man kan se ett rekryteringsbehov av,dock utan krav på anställning. Den lokala fackliga organisationen medverkar.Eleven får ett slutintyg som också fungerar som ett intyg om arbetslivserfa-renhet.Folkpartiet vill enligt sina båda kommittémotioner A230 (yrk. 4) och A231(yrk. 7) att arbetsmarknadsutbildningen mindre inriktas på volym och mer påkvalitet. Utbildningarna har varit alltför styrda mot gårdagens arbetsmark-nad, men en förändring har skett till det bättre. Det behövs en allmän upp-stramning av åtgärderna, sägs det i motionen. Arbetsmarknadsutbildningenbör prioriteras, eftersom den ger störst möjlighet att leda till arbete.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutbildningen expanderade kraftigt mellan åren 1997 och1998, från knappt 37 000 deltagare i genomsnitt till nästan 42 000år 1998. var över 50 000 personer i arbetsmarknadsut-bildning. skedde en relativt kraftig ökning av andelen som var iarbete efter avslutad åtgärd, från . Därefter har enminskning skett av volymen. Enligt AMS veckostatistik för inovember 1999 var drygt 40 300 personer i arbetsmarknadsutbildning. Dettainnebär en avsevärt mindre volym än , då drygt12 000 fler personer var i arbetsmarknadsutbildning.För gäller ett ambitiöst formulerat mål. Andelenpersoner som fått arbete efter avslutad yrkesinriktad arbetsmark-nadsutbildning skall öka kontinuerligt , och under fjärde kvartaletskall andelen uppgå till . Av AMS kvartalsrapport 1999:3, som idenna del avser personer som lämnade sådan utbildning under andra kvarta-let, framgår att var i arbete efter avslutad utbildning. Detta vaen ökning med jämfört med åretföre. Trots förbättringen bedömer AMS att resultatet ligger på för lågnivå för att det skall vara möjligt att uppnå målet under fjärde kvartaletEftersom uppföljningen görs på nittionde dagen efter utbildningens avslutan-de kommer redovisningen avseende fjärde kvartalet att omfatta de personersom slutade utbildningen . I kvartalsrapporten pekaspå att den nuvarande redovisningen innebär att vissa saker redovisas som ett"misslyckande", t.ex. att en person genomgår två eller flera arbetsmarknads-utbildningar på varandra eller att någon erhåller starta-eget-bidrag efter engenomgången utbildning. Om man undantar dessa situationer är resultatet istället att erhållit arbete av dem som avslutat en yrkesinriktad ar-betsmarknadsutbildning.Av kvartalsrapporten framgår också att resultatet, beräknat på det ovan an-givna sättet, efter yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning visar mycket storvariation beroende på kursens inriktning. Kurser som riktar sig mot vård ochomsorg, transport- och maskinförararbete, processoperatörsarbete samt för-säljningsarbete inom detaljhandelen visar resultat i närheten av det angivnamålet på , medan kurser inriktade mot yrken där det normalt föreliggerkrav på specialistkompetens från högskola visar väsentligt lägre resultat. Detgenomsnittliga resultatet av kurser inriktade mot teknik och data är ca 39 %.Resultatet efter den särskilda SwIT-utbildningen ligger på . Andelen iarbete efter förberedande arbetsmarknadsutbildning är 28 %.Utskottet kan konstatera att det tycks föreligga en ganska bred politiskenighet om att det behövs ett ordentligt utrymme för en yrkesinriktad ar-betsmarknadsutbildning med hög kvalitet. Brist på arbetskraft med rätt kom-petens kan bli en hämmande faktor för tillväxt och ökning av sysselsättning-en. De regionala kompetensråden har en mycket viktig uppgift i att identifie-ra områden där det råder eller kan uppstå sådan brist. Arbetsmarknadsutbild-ningen har sin roll att spela i detta sammanhang, men det måste understrykasatt det krävs en bred samverkan för att motverka framtida rekryterings-problem. AMS pekar i sin avlämnade rapport för (Ura 1999:15) att det är en stor brist i överensstämmelsemellan utbildningsinriktningen inom hög- och gymnasieskolan och behovenpå arbetsmarknaden. Enligt AMS bedömning hänger rekryteringsproblemensamman med att det utbildas för få personer inom flera högskoleinriktningarmen även inom flera gymnasieprogram. Utskottet delar AMS uppfattning attbehoven på arbetsmarknaden måste bli en central komponent i den framtidautbildningsplaneringen. Arbetsmarknadsutbildningen kan korrigera en bristpå arbetskraft inom yrken som kräver gymnasieutbildning, men knappast närdet gäller högre utbildning. I sammanhanget måste enligt utskottets meningäven arbetsgivarnas ansvar för en kontinuerlig kompetensutveckling fram-hållas.Utskottet delar uppfattningen att arbetsmarknadsutbildningen måste riktasmot personer som har det största behovet av insatser. måste denhålla så hög kvalitet att den verkligen ökar deltagarens förutsättningar tillarbete. Det kan finnas flera förklaringar till det relativt svaga resultatet ifråga om vissa slag av utbildningar. Som nämnts ser en arbetsgrupp inomNäringsdepartementet över arbetsmarknadsutbildningen. Utskottet förutsätteratt regeringen överväger vad som kan göras för att förbättra effekten avutbildningarna.Utskottet kan inte se hur insatserna för unga arbetslösa i huvudsak skullekunna begränsas till lärlingsutbildning, vilket tycks utgå ifrån.Varje anvisning av en arbetslös måste föregås av en individuell prövning avvilka insatser som behövs. Erfarenheten visar att behoven hos ungdomarskiftar likaväl som hos andra kategorier arbetslösa. En åtgärd som den kom-munala ungdomsgarantin (KUG) ger möjligheter att anpassa insatserna efterden enskildes situation. Till detta kommer att det är viktigt att gränsen melladen reguljära utbildningen och arbetsmarknadsutbildningen upprätthålls.Utskottet värdesätter därför att den nyssnämnda arbetsgruppen även har iuppdrag att tydliggöra denna gräns.Med det anförda avstyrker utskottet de nu behandlade motionerna A230(yrk. 4), A231 (yrk. 7), A254 (yrk. 12), A282 (yrk. 2) och Sk692 (yrk. 27) iden mån de inte tillgodosetts med vad utskottet anfört.IT-satsningenUtskottet vill i detta sammanhang även ta upp en fråga med anknytning tillden s.k. SwIT-utbildningen, dvs. det särskilda nationella programmet för IT-utbildning som beslutade om . Regeringen gav SwIT-yrkesutbildning, en organisation som bildats av och centralorganisation, i uppdrag att utbilda 10 000 personer förbristyrken inom branschen. Riksdagsbeslutet förutsatte att man vid urvalettill utbildningen skulle ta särskild hänsyn till kvinnor, invandrare och arbetshandikappade, vilket framgår av 10 § förordningen (1997:1159) om IT-utbildning. Satsningen skulle därmed kunna bidra till att bryta mansdomi-nansen inom denna sektorn. Enligt SCB:s statistik för utgör kvinnorna inomdatakonsult/dataservicebranschen enbart . Enligt senast tillgängligaveckostatistik från är av de knappt 3 500 delta-garna i IT-utbildningen kvinnor. Det är en förbättring jämfört med lägetunder 1998 då enbart var () har fått regering-ens uppdrag att utvärdera IT-satsningen med slutredovisning våren 2000.Enligt en delrapport från IFAU har det varit svårt att komma upp i tänktavolymer bl.a. beroende på att arbetet med att identifiera rekryteringsbehovenhos främst små och medelstora företag tagit tid. När det gäller andelen kvin-nor och utländska medborgare i utbildningarna har IFAU gjort en jämförelsemed likartade kurser inom AMV och kommit fram till att andelen där ärungefär lika stor. AMV har däremot en högre andel arbetshandikappade i IT-utbildning. IFAU:s mätningar av andelen kursdeltagare som efter avslutadutbildning fått ett arbete visar att kvinnorna hade något högre tal, ,jämfört för männen. Mätningen utfördes i ett relativt tidigt ske-de.För utskottet är det av stor vikt att IT-utbildningen genomförs enligt de ur-sprungliga intentionerna. Enligt utskottets mening är andelen kvinnor somdeltar i utbildningen alltjämt för låg om man ser till satsningen i dess helhetUtskottet anser att största möjliga ansträngningar måste göras för att ökadenna andel som återstår. Vad utskottet nu anfört bör ges rege-ringen till känna.UtbildningsbidragEnligt förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd får en deltagare somdeltar i arbetsmarknadsutbildning i form av utbildning, datortek eller ar-betspraktik eller i den särskilda IT-satsningen ersättning i form av utbild-ningsbidrag. Bidraget motsvarar i princip dagpenningen i arbetslöshetsför-säkringen för den som är eller skulle ha varit berättigad till sådan ersättningFör andra deltagare lämnas dagpenning med 103 kronor.Kristdemokraterna anser enligt sin kommittémotion A254 (yrk. 11) att delta-gare utan rätt till arbetslöshetsersättning bör ha möjlighet att utnyttja enlånedel för att komma upp i samma ersättningsnivå som tidigare och få lik-värdig ersättning som andra studerandegrupper. Detta bör enligt motionenkunna ske inom befintlig anslagsram.Utskottet avstyrkte ett likadant yrkande av i förra åretsarbetsmarknadspolitiska betänkande 1998/99:AU1. Liksom då är utskottetinte berett att göra de omprioriteringar under anslaget som skulle krävas föratt finansiera ändringarna. Motion A254 (yrk. 11) avstyrks. Förslaget ärbudgetrelaterat.Bristyrkesutbildning för redan anställdaPropositionenI propositionen konstateras att skillnaden i utbildningsnivå mellan de arbets-lösa och den arbetskraft som efterfrågas har ökat . En stor delav de arbetssökande är lågutbildade, medan bara en liten del av de ledigaplatserna utgörs av mindre kvalificerade arbeten. Detta leder till både brist parbetskraft och hög arbetslöshet. Genom att stimulera till ökad kompetenshos anställda blir det möjligt att snabbare svara mot arbetslivets kompetens-behov än vad som är möjligt med arbetsmarknadsutbildningen i dess nuva-rande utformning.