bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Avvikelse frånbudgetpropositionen för 2000Miljarder kronor1999200020012002Skatter m.m.20,030,030,031,0Övriga inkomster-2,2-2,3-3,1-3,5Totala inkomster17,827,726,927,54.2 Skattepolitikens inriktningVårpropositionenRegeringen föreslår i vårpropositionen yrkande (kapitel 1) att riksdagengodkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som läggsfram.Regeringen anför att skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden ochatt styra konsumtionen bort från varor som har negativa effekter på miljö ochhälsa samt att skatternas nivå ytterst bestäms av de välfärdspolitiska ambitio-nerna.I propositionen framhålls att regeringen konsekvent har prioriterat vård,skola och omsorg, först genom inriktningen av programmet för sanering avSveriges ekonomi och sedan genom att resurser tillförts kommuner ochlandsting i takt med att ekonomin förbättrats och att denna inriktning inte harändrats. Betydande resurser kommer att tillföras vård, skola och omsorgunder . tillförs mer från statenän 1996, och har regeringen tidigare aviserat att ytterligare skall tillföras kommuner och landsting. En del i resurstillskottettill kommunerna utgörs av omföringen av den statliga inkomstskatten om200 kr. Denna har förlängts så att ca överförs även år2001. Satsningarna på vård- och omsorgssektorn kommer att utökas ochuppgår vid en jämförelse med läget 1996 till ca år2003. Regeringen anför att de ökade resurserna till vården, skolan och om-sorgen innebär att den kommunala sysselsättningen värnas och att det gesgoda förutsättningar för en god kvalitet i dessa verksamheter.Det är enligt vad regeringen anför också viktigt att tillförsäkra medbor-garna trygghet, rättvisa och rättssäkerhet, och regeringen framhåller att rättsväsendet nu befinner sig mitt i en period av intensivt reformarbete för att blieffektivare och bättre. För polisens del handlar det bl.a. om att öka antaletpoliser, att säkerställa närpolisreformen, att öka antalet uppklarade brott,förstärka gränskontrollen och utveckla teknikstödet.Regeringen anför att ett nytt skede i skattepolitiken har inletts . De förbättrade utsikterna för svensk ekonomi har gjort detmöjligt att genomföra skattesänkningar som både stimulerar tillväxten ochökar rättvisan.Som ett första steg i en inkomstskattereform har en skattereduktion in-förts som kompenserar för en fjärdedel av egenavgiften. Förutom att ökaköpkraften för främst låg- och medelinkomsttagare bidrar denna åtgärd enligtvad som anförs till att minska marginaleffekterna och stimulera till ett ökatarbetsutbud. Dessutom har brytpunkten för statlig skatt höjts, somden temporära skattereduktionen till låginkomsttagare förlängts. Sammanta-get innebär dessa förändringar att inkomstskatterna blir 15,8 miljar-der kronor lägre än 1999. Regeringen avser att i samband med budgetpropo-sitionen göra en bedömning av det samhällsekonomiska utrym-met för att bl.a. gå vidare med kompensationen för egenavgifterna.Ett viktigt mål för regeringens skattepolitik är enligt vad som anförs attmedverka till ett gott företagsklimat. Företagsskatterna har därför sänkts, ochmånga av åtgärderna har varit särskilt riktade till små och medelstora företag.Villkoren för avsättningar till periodiseringsfond har förbättrats. De allraflesta av de s.k. stoppreglerna för fåmansföretag har avskaffats, och de s.k.3:12-reglerna som reglerar beskattningen av utdelningen och reavinst påaktier i fåmansföretag ses över. Ny lagstiftning som under vissa förutsätt-ningar tillåter återköp av egna aktier har trätt i kraft. Jordbrukets energi-skatter sänks. Förslag om ytterligare förenklingar inom kapital- och företags-beskattningsområdet som särskilt bör gynna små och medelstora företagläggs fram. Det gäller de nu aktuella förändringar av reglerna om avdrag förökade levnadsomkostnader för egenföretagare, reglerna för kvittning avvinster och förluster på aktier samt avdragsreglerna vid ombyggnad av loka-ler. Regeringen avser att fortsätta att förenkla regler, medverka till sundkonkurrens och på andra sätt förbättra villkoren för företagande och syssel-sättning.Regeringen anför vidare att fastighetsskatten är en viktig del av kapital-beskattningen. Uttaget av fastighetsskatt har dock begränsats genom en radbeslut . Taxeringsvärdena har i princip varit oförändradesedan 1997. Dessutom sänktes skattesatsen 1998 från 1,7 till . Förbostadshyreshusen har skattesatsen sänkts ytterligare till under år2000. Såväl frysningen av taxeringsvärdena som den tillfälligt sänkta skattenför hyreshus upphör 2001. Detta innebär att om inga beslut fattas av riksda-gen kommer fastighetsskatteuttaget att öka för boende i såväl småhus somhyreshus. Detta skulle innebära kraftiga skattehöjningar, framför allt förmånga enskilda villaägare i attraktiva områden i storstäderna där fastighets-priserna stigit kraftigt . Regeringen anför att enligtnuvarande bedömningar skulle detta innebära ett ökat uttag av fastighetsskattoch förmögenhetsskatt med i storleksordningen . I vissafall motsvaras inte skattehöjningen av en lika stor ökning av köpkraften fördet enskilda hushållet. Regeringen avser därför att återkomma i budgetpro-positionen med förslag som begränsar ökningen av skatteuttaget.Miljörelateringen av skattesystemet tog enligt vad regeringen anför ytterli-gare ett steg framåt genom de förslag som lades fram i budgetpropositionenhösten 1999. Skatten på dieselolja höjdes med per liter, produktions-skatten på kärnkraft med per kWh och konsumtionsskatten på el med1 öre per kWh. utlovades bl.a. en satsning på kompetensutvecklingi arbetslivet.En ökad miljörelatering av skattesystemet genom grön skatteväxling ärenligt vad som anförs nödvändig för att möjliggöra ett förverkligande av demål riksdag och regering fastställt på miljöområdet. Skatteväxlingskommit-tén angav i sitt betänkande (SOU 1997:11) att ekonomiska styrmedel harvisat sig effektiva för att hejda och minska miljöhot och förutsatte att ut-rymmet för skatteväxling i ett 15-årsperspektiv var minst lika stort som detsom utnyttjats . Omräknat i dagens penningvärdeoch med hänsyn till dagens BNP-nivå torde detta utrymme vara ca 30 miljar-der kronor under perioden 2001-2010.Regeringen avser att i höstens budgetproposition presentera en strategi fören successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom grön skatteväx-ling. Denna strategi skall grundas på de slutsatser om storleksordning somangivits ovan. En särskild arbetsgrupp med företrädare för regeringen,och har tillsatts för att bereda frågan. Arbets-gruppen skall beakta såväl miljö- och sysselsättningsaspekter som fördel-nings- och regionalpolitiska aspekter på skatteväxlingen.Det pågår också ett arbete inom för att ta fram ett för-slag till ett nytt energiskattesystem baserat på Skatteväxlingskommitténsmodell.Regeringen anför att det svenska skattesystemet ställs inför betydande ut-maningar som ett resultat av den fortgående internationaliseringen där mark-naderna för varor och tjänster, liksom arbets- och kapitalmarknaderna, allt-mer integreras med omvärlden. Regeringen kommer därför att tillsätta ensärskild utredning med uppgift att förbättra kunskapsunderlaget om interna-tionaliseringens betydelse för olika skattebaser och den framtida skat-testrukturen.Den ökade rörligheten över gränserna innebär att förutsättningarna förskattesystemet förändras . Avtrappningen av införselreg-lerna för alkohol och tobak som inleds innebär att punktskatternakommer att behöva ses över. Även kapitalbeskattningen sätts under allt hår-dare press i takt med att det blir lättare att utnyttja utländska bankers ochförsäkringsbolags tjänster från . bedriver tillsammans medmånga andra medlemsstater ett arbete inom bl.a. EU och för attåstadkomma ett gemensamt handlingsprogram för beskattning på de områ-den som är särskilt känsliga för internationell rörlighet. Motståndet hos vissaandra länder gör dock att detta arbete kan komma att gå alltför långsamt.Regeringen anser därför att det är angeläget att upprätthålla en beredskap attvidta åtgärder inom de områden som är särskilt känsliga för rörlighet övergränserna.MotionernaI Moderata samlingspartiets partimotion Fi12 av m.fl. (m)föreslås att en genomgripande inkomstskattereform genomförs för att stärkamedborgarna och göra konkurrenskraftigt. Den skall syfta till attradikalt sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare genom sänkta kom-munalskatter och höjda grundavdrag. Den statliga inkomstskatten avvecklas,och avvecklingen inleds genom att det sista steget i skatteskalan slopas. Ettutrymme på 15, 30 respektive avsätts för en sådan re-form . Härtill kommer en statligt finansierad kom-munalskattesänkning med . I takt med att denstatliga inkomstskatten avvecklas kommer enligt vad motionärerna anförproblemen med beskattningen av personaloptioner, de s.k. 3:12-reglerna ochutländska experter att minska. Ojämna inkomster påverkas inte heller påsamma sätt (yrkande 15). Dessutom föreslår motionärerna att löntagare kom-penseras för egenavgifterna genom ett förvärvsavdrag på som höjs till10 % . Ytterligare förändringar föreslås. Reseavdraget höjs till16 kr, det ej avdragsgilla beloppet i inkomstslaget tjänst sänks till 6 000 kroch bensin- och dieselskatten sänks med per liter (med moms).Kompetenskonton införs och avdraget för pensionsförsäkringspremier höjstill ett basbelopp. Det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer åter-ställs. Den familjepolitiska reform som föreslås innebär bl.a. att ett grundav-drag på per barn införs och att styrkta kostnader för barnomsorgblir avdragsgilla upp till en viss nivå. Motionärerna anför att fastig-hetsskatten bör avvecklas successivt. De föreslår att fastighetsskatten sänkstill , och och att den skall utgå på halvamarkvärdet. Underlaget för fastighetsskatten låses också (yrkande 14).Den kommunala inkomstskatten är enligt motionärerna särskilt tung att bä-ra för låg- och medelinkomsttagarna. Den relativt starka ökningen av dekommunala inkomsterna ger enligt motionärerna ut-rymme för sänkta kommunalskatter. De föreslår att statsbidragen till kom-munerna inte höjs mer och att kommunerna ges en tydlig och klar signal ombehovet av en skattesänkning genom att avskrivningen av skulden i moms-systemet görs beroende av att en skattesänkning sker. Alternativt kan dekommuner som sänker skatten få ett förhöjt statsbidrag (yrkandena22 och 23).Som ett led i en förbättring av företagandets villkor föreslår motionärernavidare att skatterna på företagande, ägande och investeringar minskas. Dub-belbeskattningen av bolagsinkomster slopas års vinster ochförmögenhetsskatten avvecklas successivt. Sambeskattningen slopas ome-delbart. De särskilda spärr- och stoppreglerna för de allra minsta företagenelimineras. Skatterna på jordbrukets produktionsmedel sänks. Skatten påkärnkraft sänks. Beskattningen av royalty görs lägre och löneskatten påvinstandelar slopas. Reklamskatten slopas och detta finansieras genom höjdmoms på tidningar. Kalk- och cementindustrins särskilda regler om nedsattkoldioxidskatt förlängs. Trepartiförslaget om skattereduktion på hus-hållsnära tjänster genomförs.Även i kommittémotion Fi39 av m.fl. (m) hemställs omen fortsatt frysning av taxeringsvärdena, sänkt fastighetsskatt för bostäder ti1,, och och en reducering av un-derlaget till byggnadsvärdet och halva markvärdet (yrkande 3). Vidare anförsatt kombinationen av ändrade införselregler och bibehållna alkoholskatterkommer att leda till en kraftigt ökad privatimport och dessutom en illegalalkoholhantering som stärker den organiserade brottsligheten. Alko-holskatterna bör därför sänkas omgående. Regeringen bör återkomma medett skyndsamt förslag (yrkande 5).I partimotion Fi13 av m.fl. (kd) föreslårmotionärerna åtgärder som syftar till att låta inkomsttagarna få behålla enstörre del av sin lön. Nuvarande skattereduktioner slopas och inkomstskattensänks genom att grundavdraget höjs med till för alla.Kommunernas inkomster påverkas inte eftersom grundavdraget utformassom en statlig skattereduktion. Vidare införs en ny statlig skattereduktion förlönearbete , och i syfte attreducera marginalskatten för alla. Det sista steget i inkomstskatteskalanslopas och några särregler för utländska experter införs inte. Gränsen förreseavdraget sänks till . Avdragsrätten för pensionssparande höjs tillett basbelopp. Trepartiförslaget om en skattereduktion på för hus-hållsnära tjänster införs. En avdragsrätt för insättning på individuella utbildningskonton införs . Royalty skattebefrias och beskat-tas därefter som inkomst av kapital. Ett yrkesfiskeavdrag införs. Fastig-hetstaxeringsvärdena fryses varaktigt och fastighetsskatten för hyreshusbestäms till . På egnahem sänks fastighetsskatten till ochtill . Den beräknas på en tredjedel av markvärdet över 150 000kr (yrkande 6). Som en del i de åtgärder som motionärernaföreslår på familjeområdet införs en avdragsrätt på maximalt permånad för styrkta barnomsorgskostnader.För att skapa långsiktigt goda förutsättningar genom ett bättre företagar-klimat föreslår motionärerna ytterligare åtgärder. Arbetsgivaravgifternasänks på lönesummor , och föregenföretagare utökas den nedsättningsberättigade lönesumman med 250 000kr. Ett riskkapitalavdrag med ett tak på införs. Dubbelbeskatt-ningen av bolagsinkomster slopas genom att beskattningen av aktieutdelninghalveras i ett första steg för att sedan slopas. Förmögenhetsskatten avvecklasi tre steg. avskaffas sambeskattningen av förmögenhet, år 2002sänks förmögenhetsskattesatsen med en procentenhet till och år 2003avvecklas den helt. Utfasningen av förmögenhetsskatten finansieras genomatt bolagsskatten höjs till . Momsen på böcker sänks till . Löneskat-ten på vinstandelar slopas och beskattningen av personaloptioner lindras.Jordbrukets skatteryggsäck lyfts av och konkurrensvillkoren för åkeri- ochtransportsektorn förbättras genom sänkt fordonsskatt och sänkt dieselskatt.Motionärerna anför vidare att skadligheten av marginaleffekterna i skatte-och socialförsäkringssystemen nu erkänns av nästan alla men att det är svårtatt få gehör för de förslag som läggs fram. Det handlar enligt motionärernamest om att växla bidrag mot sänkta skatter. De åtgärder som måste vidtasberör bostadsbidragets konstruktion och avtrappning, LO-puckeln i grundav-draget, barnomsorgstaxornas konstruktion, äldrevårdstaxorna, underhållsstö-det, arbetslöshetsförsäkringen samt studiebidraget, och det kommunala skat-tetrycket diskuteras. För att skapa stabilitet och långsiktighet föreslår motionärerna att en samverkan sker mellan de fem partier som står bakom pen-sionsreformen (yrkande 14).I partimotion Fi14 av m.fl. (c) anförs att detär en långsiktig målsättning att sänka skattetrycket till samma nivåer somövriga och att sänkningen bör ske i takt med vad ekonominmedger. Motionärerna anför att den goda konjunkturen gör att det finns ettutrymme för skattesänkningar i motionärernas budgetalternativ med 25, 50respektive . De föreslår att skattesänk-ningarna ges en inriktning som prioriterar sänkt inkomstskatt för låg- ochmedelinkomsttagare samt sänkt skatt på företagande och boende. Fastighets-skattesatsen bör sänkas , och motionärerna klargör att någoninkomstökning för staten inte bör räknas hem när frysningen av taxerings-värdena upphör . De föreslår sänkta arbetsgivaravgifter, med störstsänkning för småföretagen, i enlighet med den metod som användes underförra mandatperioden, och kompenserar också offentlig sektor för ett förlängtansvar för de anställdas sjukperiod genom att sänka arbetsgivaravgiften med0,. Inkomstskatten bör sänkas och motionärerna förespråkaren lösning genom höjt grundavdrag för människor med små eller medelstorainkomster. Avdragsrätten för arbetsresor med bil höjs. bönder kom-penseras för konkurrenshämmande punktskatter. Ett RUT-avdrag införs meden skattereduktion på av arbetskostnaden på hushållsnära tjänster somutförs i hemmet med ett belopp per hushåll och år. Dub-belbeskattningen av bolagsinkomster avskaffas. Förmögenhetsskatten fasasut med slopad sambeskattning som första steg. Slutligen bör energibe-skattningen reformeras (yrkande 18). Motionärernas förslag om goda villkorför företagandet innebär bl.a. att ett system med kompetenskonton införs.I liberalernas partimotion Fi15 av m.fl. (fp)föreslår motionärerna en skattereform med inriktning på sänkt skatt på arbeteoch risksparande. Principen om hälften kvar, och att de allra flesta bara skallbetala kommunalskatt, återupprättas. Genom avskaffad värnskatt, höjd bryt-punkt för statlig skatt och borttagande av den s.k. LO-puckeln, uppnås att deflesta bara betalar i skatt och att de med höga inkomster bara betalar50 %. Marginaleffekterna minskas också genom att det inkomstprövadebostadsbidraget växlas mot ett generellt barnstöd. Fortsatta ökningar avbarnstödet bör ske i form av en skattereduktion. Vidare införs en skattere-duktion som är lika för alla. Motionärerna anser att nivån på fastighetsbe-skattningen är för hög och föreslår att den sänks och omvandlas till en scha-blonintäkt för egnahem. Förmögenhetsskatten avvecklas (yrkande 7). Det sista steget i inkomstskatteskalan slo-pas, och brytpunkten för statlig skatt höjs i två steg så att den statliga skatinträder då de obligatoriska försäkringsavgifterna upphör. Nedtrappningen avgrundavdraget i inkomstskiktet , den s.k. LO-puckeln,avskaffas. För att garantera att alla får del av en skattesänkning införs enskattereduktion som är lika för alla och som kan beräknas uppgå till 4 500 krför varje skattebetalare. Den börmed det ytterligare barnstöd som vill genomföra via skattesyste-met omfatta bortåt (yrkande 8).För att få fler företag på svensk botten krävs enligt motionärerna rejälaskatteändringar - lägre skatter och en förändrad mix av existerande skatter.De skatter som är skadligast mot jobb och företagande bör angripas först.Arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn sänks. Dubbelbeskattningen på aktie-sparande avskaffas successivt. Beskattningen av personaloptioner ses övereftersom de sociala avgifterna är en tung belastning för växande företag. Desociala avgifterna på vinstandelar avskaffas. Skattereglerna för fåmansbolag,särskilt de s.k. 3:12-reglerna, ändras. Den som vill starta eget företag ellervidareutbilda sig får möjlighet att ta ut ett pensionsår i förväg. Enklare av-dragsregler införs för företagare med hemmet som arbetsplats. Treparti-förslaget om skattelättnader i hushållssektorn genomförs. förslagom enklare deklarationer, utfärdandet av F-skattsedel, betalning av prelimi-närskatt, rensning i uppgiftslämnandet, förbättring av skattekontot, införandeav servicecheckar m.m. genomförs.Skatteutskottets yttrandeI sitt yttrande (SkU6y) anför skatteutskottet att det inte finns möjlighet attgenomföra långtgående skattesänkningar som medför att utrymmet för dengemensamma sektorn minskas, utan att det i stället krävs en fortsatt hårdprioritering inom skattepolitiken för att bibehålla deförbättrade offentliga finanserna. I likhet med regeringen anser skatteutskot-tet att det är viktigt att prioritera åtgärder som bidrar till att förbättra detemässiga villkoren för arbete, utbildning och investeringar i ochsom uppfyller kraven på att vara fördelningspolitiskt rättvisa. Det är vidarenödvändigt att vidta åtgärder för att möta de krav som ställs till följd avinternationaliseringen och dess effekter på skattebaserna. Det finns ocksåobalanser i skatteuttaget på vissa områden, t.ex. fastighetsbeskattningen, sombehöver åtgärdas. Kravet på prioriteringar för vissa områden gör enligt skat-teutskottet att det är nödvändigt att iaktta en stark återhållsamhet när detgäller åtgärder som inte stöder de prioriterade områdena. Skatteuttaget påtrögrörliga skattebaser bör upprätthållas i största möjliga utsträckning, ochgenerella åtgärder måste prioriteras framför särregler som urholkar skatteba-ser, skapar snedvridningar och kontrollproblem och försvårar fortsatt förenk-ling.I yttrandet anförs att redan har fattat beslut om en fjärdedel avden reform som innebär att kompensation erhålls för egenavgifterna och attandelen skattskyldiga med statlig inkomstskatt till minskas. Ett fullföl-jande av reformen - till en tillkommande budgetkostnad om ca 36 miljarderkronor - är enligt utskottets mening angelägen av både fördelningspolitiskaskäl och för att stödja arbetslinjen. När beslutade om det förstasteget i denna reform gjordes det fortsatta genomförandet av reformen bero-ende av de löpande bedömningarna av de offentliga finanserna och av detkonjunkturpolitiska läget, och det uttalades att en avvägning skall göras iförhållande till de behov som finns att säkerställa en tillfredsställande kvalitet i de offentliga åtagandena, särskilt för vården, skolan och omsorgen.Skatteutskottet anför att dessa villkor bör fortfara att gälla.Vidare anförs att regeringen har beräknat inkomstförstärkningen vid enslopad begränsning av fastighetsskatteuttaget till 8 miljarder kronoroch att ett fullt genomslag för den mest betydelsefulla komponenten - upp-justeringen av taxeringsvärdena - skulle ge högst varierande regionala ef-fekter. Inom ramen för de olika regionala genomsnitten kan det också finnasbetydande variationer för olika delområden och för olika slag av hushåll.Skatteutskottet instämmer i regeringens bedömning att de effekter som kanförväntas vad gäller förändringar i skatteuttaget mellan åren 2000 och 2001inte kan godtas, och utskottet ser positivt på att regeringen i budgetproposi-tionen avser att lämna förslag som begränsar ökningen av skatteut-taget. har avlämnat sitt slutbe-tänkande, och skatteutskottet utgår från att regeringen i de fortsatta övervä-gandena beaktar arbete - liksom det be-tänkande som tidigare överlämnats av anför vidare att den fortgående internationaliseringen stäl-ler nya krav på det svenska skattesystemet. Marknaderna för varor ochtjänster, liksom arbetsmarknaden och kapitalmarknaden, integreras enligt vadsom anförs alltmer internationellt, och detta kan påverka rörligheten hosolika skattebaser och därmed möjligheterna att varaktigt finansiera de ge-mensamma åtagandena. Detta aktualiserar enligt skatteutskottets meningcentrala frågor om den svenska skattestrukturens framtida utformning, ochvilken avvägning som skall göras mellan å ena sidan internationaliseringenskrav och å andra sidan interna krav på ett systematiskt uppbyggt skattesy-stem och en fördelningspolitiskt rättvis fördelning av det samlade skatteut-taget. Den internationella integrationen ökar konkurrensen om investeringar,företag och arbetskraft. anför att måste uppfyllakraven på goda förutsättningar för riskvilligt kapital, entreprenörskap ocharbete.Enligt skatteutskottets mening medför de utmaningar som den framtidaskattepolitiken kommer att ställas inför att det är angeläget att få till ståndfördjupade bedömningar och kartläggningar av olika slag. Det handlar bl.a.om bedömningar av i vilket tidsperspektiv olika anpassningskrav kommer attuppstå. Men det gäller också analyser av de förutsättningar för skattepoliti-ken som ges av våra internationella åtaganden i olika avseenden, EU-med-lemskapet inklusive ett eventuellt svenskt deltagande i EU:s valutaunionsamt även andra internationella regelverk av betydelse. note-rar att regeringen avser att tillsätta en utredning med uppgift attförbättra underlaget för den framtida skattepolitiken i dessa avseenden.När det gäller alkoholskatterna anför skatteutskottet att det framgå av pro-position 121 att regeringen avser att återkomma med förslag till åtgärder påskatteområdet i budgetpropositionen för och att regeringen i anslut-ning härtill också kommer att presentera en ny nationell handlingsplan föralkoholförebyggande åtgärder.