bet · GN01AU7 · 2000-05-11 00:00:00 — Utskottet vill i denna fråga hänvisa till aregeringen i skrivelse 1999/2000:24 Jämställdhetspolitiken inför 2000-taletaviserat att en proposition med förslag om förstärkta regler vid lönediskrimi-nering och lönekartläggning skall läggas fram för våren 2000.ArbetsmarknadsstatistikI motion A18 av () sägs att det behövs tydligare arbets-marknadsstatistik, dock utan någon närmare precisering. Utskottet anser försin del att det behövs en kontinuerlig vidareutveckling av arbetsmarknads-statistiken så att den på bästa sätt återspeglar förhållanden och utveckling påarbetsmarknaden. Ett exempel på detta är den statistik som kommer att utar-betas om aktivitetsgarantin. Enligt vad utskottet har erfarit kommer AMS-statistiken att redovisa hur stor andel av deltagarna i arbetsmarknadspolitiskaprogram som tillika omfattas av aktivitetsgarantin.Budgetlag och inkomsttakSom framgått kritiserar i motion A15 finansieringen av detsärskilda anställningsstöd som föreslås i propositionen (se avsnitt 3 i betän-kandet) och hävdar att denna strider mot budgetlagen. Samma finansierings-form används för bl.a. det allmänna anställnings-stödet, något som uttryckligen tillstyrkte i sin motion1999/2000:Fi20 som avlämnades med anledning av vårproposition.I den sistnämnda motionen förklarade partiet att man inte hade någon erinranmot att det allmänna anställningsstödet omformades från ett kontantbidragtill kreditering på skattekonto, ett förslag som inte mötte någon erinran frånfinansutskottets sida och som också godkändes av (prop.1998/99:100, yttr. AU3y, bet. FiU27, rskr. 249).SlutsatsArbetsmarknadsutskottet ställer sig bakom målen för och huvuddragen i denframtida inriktning av arbetsmarknadspolitiken såsom dessa presenteras ipropositionen. Det innebär bl.a. att de senaste årens tydligare inriktning på etillväxtinriktad arbetsmarknadspolitik måste fortsätta och att insatserna fördem som har de största svårigheterna att få fäste på arbetsmarknaden måstestärkas. Som regeringen framhåller är det kärnuppgifterna i arbetsmarknads-politiken som skall prioriteras.Med hänsyn till det ovan anförda finner utskottet inte anledning till någotuttalande från med anledning av de behandlade motionerna. Ut-skottet avstyrker motionerna A15 yrkandena 1 och 6 (m), A17 yrkande 2 (s),A18 yrkandena 1-4 (fp), A19 yrkandena 1, 2 delvis, 4 och 5 (fp), A20 yr-kandena 1 och 2 (kd) samt A21 yrkandena 1, 3 och 13 (c).2. ArbetslöshetsförsäkringenInledningRegeringen föreslår att det genomförs vissa förändringar i lagen (1997:238)om arbetslöshetsförsäkring. I propositionens avsnitt 7 föreslås att det i nämn-da lag införs en uttrycklig reglering som innebär att en arbetssökande måsteanstränga sig för att finna ett lämpligt arbete för att ha rätt till arbetslöshersättning. Vidare föreslås i anslutning till förslaget om införande av ettförstärkt anställningsstöd, avsnitt 8 i propositionen, förändringar i bestäm-melserna om återkvalificering. Utskottet återkommer till förslaget i avsnitt 3.Slutligen föreslås ett antal följdändringar i lagen med anledning av de regel-förenklingar som behandlas i propositionens avsnitt 9.I propositionens avsnitt 11 aviseras att regeringen avser att detta åråterkomma med ett förslag om ändringar i reglerna om arbetslöshetsförsäk-ring.Utskottet kommer i detta avsnitt att behandla förslaget om lämpligt arbetem.m. samt motioner som behandlar frågan om en ny arbetslöshetsförsäkring.BakgrundUnder 1999 tillsattes en arbetsgrupp vid som skullegöra en översyn av arbetslöshetsförsäkringen. Gruppens arbete har redovisatsi en departementspromemoria, Ds 1999:58 Kontrakt för arbete - Rättvisa ochtydliga regler i arbetslöshetsförsäkringen. Gruppen lämnade ett antal förslagom förändringar av arbetslöshetsförsäkringen. Bland annat föreslogs ändradeersättnings-, återkvalificerings- och sanktionsregler. Vidare föreslogs infö-randet av ett "sökkontrakt" och av en övergångsarbetsmarknad. Gruppenansåg också att kravet på aktivitet från den arbetssökandes sida för rätt tillarbetslöshetsersättning skulle formuleras som ett tillägg till grundvillkoren ilagen om arbetslöshetsförsäkring.Förslaget har remissbehandlats. Som framgår av inledningen till detta av-snitt har regeringen aviserat ytterligare förslag om lagändringar som skallläggas fram för under våren 2000.PropositionenLämpligt arbete m.m.I 9-11 §§ lagen om arbetslöshetsförsäkring regleras de allmänna villkorenför att en arbetssökande skall ha rätt till arbetslöshetsersättning. Av 9 § fragår att ett av villkoren för att arbetssökanden skall vara ersättningsberättigaär att han eller hon är beredd att anta erbjudet lämpligt arbete och inte kan fett sådant arbete. Detta innebär att arbetssökanden inte passivt kan avvaktaatt han eller hon blir erbjuden ett lämpligt arbete av arbetsförmedlingen utandet krävs aktivt deltagande i processen för att finna ett nytt arbete. Enligtgällande regler finns alltså ett krav på att den arbetssökande skall vara aktivoch "stå till arbetsmarknadens förfogande" för att ha rätt till arbetslöshetsersättning.Regeringen anser i likhet med arbetsgruppen att det av lagen uttryckligenbör framgå att arbetssökanden skall anstränga sig att finna ett lämpligt arbe-te. I regeringens lagförslag uttrycks detta så att rätt till ersättning vid arblöshet har den som "anstränger sig för att finna ett lämpligt arbete men intekan få ett sådant arbete". En sådan förändring skulle innebära att man tydlig-gör det ansvar som åvilar den arbetssökande för att han eller hon skall ha rätttill arbetslöshetsersättning. Enligt regeringen skall det inte vara fråga om atden arbetssökande måste visa att han eller hon sökt ett visst antal arbeten,utan kravet på aktivitet får bedömas utifrån de förutsättningar som råder påarbetsmarknaden.I 11 § samma lag anges när ett erbjudet arbete skall anses som lämpligt.Bland annat anges att ett arbete skall anses lämpligt om det inom ramen förtillgången på arbetstillfällen tagits skälig hänsyn till sökandens förutsättninar för arbetet samt andra personliga förhållanden. AMS har i en regelbok,benämnd Försäkringsbestämmelser, kommenterat några situationer där per-sonliga hänsyn skall kunna tas vid bedömning av vilka arbeten som är lämp-liga.Arbetsgruppen ansåg att preciseringarna i regelboken var väl avvägda mensåg en svaghet i att det endast var fråga om en kommentar. Man föreslogdärför att AMS skulle bemyndigas att utfärda föreskrifter om lämpligt arbeteoch att utgångspunkten skulle vara AMS nuvarande kommentar.Enligt regeringen har det framförts kritik mot bristande likabehandling ochpå tillämpningen av bestämmelsen om lämpligt arbete. Som ett led mot ökadrättssäkerhet i tillämpningen av lagen om arbetslöshetsförsäkring anser rege-ringen därför att lagen bör ändras så att regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer bemyndigas att utfärda föreskrifter om vad som ärlämpligt arbete. Utgångspunkten för sådana föreskrifter skall vara den nuva-rande lagstiftningen. Enligt regeringen skall läget på arbetsmarknaden varadet primära. Är tillgången på arbetstillfällen god kan det finnas skäl att tahänsyn till personliga förhållanden i något större utsträckning eftersom sö-kanden i det fallet ändå relativt snabbt kan erhålla ett arbete. Är tillgångenarbetstillfällen sämre får de personliga förhållandena stå tillbaka något tillförmån för möjligheterna att finna ett arbete. Som exempel på vad som skallkunna ingå i föreskrifterna anger regeringen ålder, hälsoskäl, lokal bunden-het, kommunikationer, arbete på annan ort och väntat arbete. Vidare angesatt det också kan ingå en bedömning av arbete vid sidan av delpension.Regeringen betonar också arbetslöshetsförsäkringens roll av omställnings-försäkring och att den inte har varit och inte är avsedd att bli en yrkesförsäkring.MotionerModeraterna förklarar i kommittémotion A15 att de i och för sig accepterarförslaget som rör aktivitetskrav. Man konstaterar dock att flera remissinstan-ser, däribland AMS, har ansett att förslaget är alltför otydligt och därmedsvårt att tillämpa. Även om det kan finnas fog för denna kritik anser Mode-raterna att det är rimligt att det redan av lagtexten framgår att det faktisktfinns ett krav på att den som uppbär arbetslöshetsersättning skall ansträngasig för att finna ett lämpligt arbete. De nuvarande reglerna innebär att detofta ställs högre krav på aktivitet av den som uppbär socialbidrag enligtsocialtjänstlagen än av den som gör anspråk på arbetslöshetsersättning.Moderaterna konstaterar vidare att det i ord råder en bred enighet om attarbetslöshetsförsäkringen skall utgöra en omställningsförsäkring, dvs. denskall under en omställningstid ge den arbetslöse möjligheter att söka andraarbeten eller vidareutbilda sig för nya. I sak har dock arbetslöshetsförsäk-ringen alltmer kommit att anta formen av en ny medborgarlön. Ersättnings-berättigade perioder av arbetslöshet kan varvas med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i en utsträckning som gör arbetslöshetsförsäkringen till en perma-nent försörjning, vilket innebär att försäkringen tillämpas på ett sätt somaldrig varit avsett. anser därför att det borde införas en tidsmäs-sig gräns för försäkringens giltighet, dvs. en s.k. bortre parentes. Genom ensådan begränsning i ersättningsrätten stärks den enskildes incitament för attsöka och anta arbete. Den enskildes ansvar skulle också tydliggöras. Vidareskulle huvuddelen av regel-, kontroll- och sanktionssystemen kunna slopashelt. Arbetsförmedlarnas uppgift att lämna de arbetssökande hjälp och biträ-de kan därmed renodlas (yrk. 9).Moderaterna anser att det är djupt otillfredsställande att regeringen intekan presentera sin politik i denna fråga sammanhängande utan att förslagenom arbetslöshetsersättning på ett godtyckligt sätt styckas upp i olika propo-sitioner.Kristdemokraterna anser i kommittémotion A20 att det finns två argumentför en lagskärpning. För det första innebär en sådan att det sänds ut en tydligsignal i samt till de arbetssökande om vad som gäller nuoch framöver. För det andra skiljer sig den faktiska tillämpningen åt ute påde olika arbetsförmedlingskontoren.Kristdemokraterna ansluter sig till den kritik som förts fram av vissa re-missinstanser om att bestämmelsen om lämpligt arbete är alltför vagt formu-lerad och därför kan medföra tillämpningssvårigheter. Enligt Kristdemokra-terna är det angeläget att dessa föreskrifter följer ett antal viktiga principesåsom lika behandling över hela landet. Vidare anser partiet att det är rimligtatt krav ställs på den arbetssökande att om han eller hon inte inom en rimligtid finner ett arbete som passar den kompetens vederbörande har så måsteden arbetssökande vara beredd att ta ett arbete med lägre lön och lägre ut-bildnings- och kompetenskrav än vad den arbetssökande haft. Det är ocksåviktigt att reglerna om avanmälan ses över (yrk. 4).Kristdemokraterna föreslår att det införs en allmän obligatorisk arbetslös-hetsförsäkring som betalas solidariskt av alla med arbete. Därigenom blir det en tydligare koppling mellan lönebildningen,arbetslöshetens nivå och kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen. Vidareföreslås att den nya försäkringen får en utformning så att allt arbete lönar sidvs. allt arbete skall räknas den enskilde till godo när det gäller kvalifika-tionskraven (yrk. 10).I partimotion A21 förklarar att det är rimligt att ersättningenför de arbetslösa trappas ned. Påföljande perioder bör stödet minskas och så småningombör ett större kommunalt ansvar inträda (yrk. 4).Folkpartiet ställer sig i kommittémotion A19 bakom regeringens förslag närdet gäller den arbetssökandes ansträngningar att finna lämpligt arbete. Partiethar dock svårt att se hur man rent praktiskt skall kunna använda de skärptakraven. Det finns redan i dagens lagstiftning krav på att anta anvisat arbete.Undersökningar visar att arbetsförmedlingen tenderar att tolka lagen"snällare" än vad som föreskrivits. Det kan också finnas risk för att lagentolkas olika från en arbetsförmedling till en annan. föreslår därföatt denna lagändring utvärderas för att man skall se hur den har fungerat ipraktiken (yrk. 7).Utskottets ställningstagandeVid ofrivillig arbetslöshet utgör arbetslöshetsförsäkringen en väsentlig del avden ekonomiska tryggheten för den enskilde. Skulle den arbetslöse förlorasin ersättning skulle det kunna innebära ett stort ingrepp i dennes livsföring.Arbetslöshetsförsäkringen har utformats så att den skall ersätta den arbetslö-se det inkomstbortfall han eller hon drabbas av vid arbetslöshet. Den harockså inneburit att arbetslösa som har haft svårigheter att erhålla nya arbeteninte har tvingats in i socialbidragsberoende. För att kunna upprätthålla en såpass generös försäkring har det ställts relativt stränga krav för rätten tillersättning. Det har också varit viktigt att beivra all form av missbruk. Yttersär det en fråga om försäkringens legitimitet för dem som är med och finansi-erar försäkringen, dvs. både de förvärvsarbetande och de arbetslösa.Som framgår av den rapport arbetsgruppen lämnat finns det vissa teckensom tyder på att praxis skiljer sig markant mellan olika arbetsförmedlare närdet gäller den enskildes rättigheter och skyldigheter. Det är därför viktigt atdet klargörs vilka krav som ställs på den enskilde. Det sker som framgått påtvå sätt, både genom en ändrad formulering i lagen och genom att det gesmöjlighet att utforma föreskrifter på lägre nivå.En invändning som framförts mot förslaget är att regleringen inte är till-räckligt preciserad. Utskottet delar inte denna uppfattning och grundar sig påföljande. Arbetsmarknaden står under ständiga förändringar. är tillväxten god och sysselsättningen hög. Andra perioder är för-hållandena sämre. Möjligheterna för den enskilde att erhålla arbete kan skiftaväsentligt mellan olika perioder. Det är därför rimligt att bedömningen avaktivitetskraven och av vad som skall betraktas som lämpligt arbete kanskilja sig över tiden. En alltför detaljerad lagstiftning skulle kunna motverkasitt syfte och kunna leda till orimliga konsekvenser. Av det skälet är detviktigt att regleringen är flexibel och möjliggör hänsynstaganden av de slagsom nämnts. Utskottet ser också en fördel i att de närmare bestämmel-serna om vad som skall anses som lämpligt arbete inte behöver preciseras ilag. Med hänsyn till det anförda avstyrks motion A20 yrkande 4 (kd).När det gäller utformningen av det berörda grundvillkoret för rätt till er-sättning enligt 9 § anser utskottet att ett bättre uttryckssätt än det som föreslagits av regeringen är att den enskilde "aktivt skall söka arbete". Paragra-fens punkt 4 får då följande lydelse:4. aktivt söker ett lämpligt arbete men inte kan få ett sådant arbete.Den av utskottet föreslagna lydelsen skall inte ses som en ändring i sak iförhållande till regeringens förslag. Avsikten är således varken att mildraeller skärpa kraven på den arbetssökande i förhållande till vad regeringenförordat. Utskottet vill starkt betona att lagändringarna syftar till ökad tydlhet och likformighet. Det är inte fråga om uttryck för misstro mot de arbets-lösa.Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens förslag, medden angivna justeringen.Utskottet som biträder ändringsförslaget som gäller 11 § lagen om arbets-löshetsförsäkring återkommer till antagandet av lagförslaget i avsnitt 4.Vad sedan gäller begäran om en utredning utgår utskottet frånatt man inom kommer att följa utvecklingen med anled-ning av regelförändringen. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakomdetta krav. Motion A19 yrkande 7 (fp) avstyrks.När det slutligen gäller de motioner som framför krav på mer omfattandeförändringar av arbetslöshetsförsäkringen vill utskottet påpeka att utskottetvid ett flertal tillfällen har behandlat yrkanden som rör finansieringsfrågan,senast i samband med behandlingen av budgetpropositionen för budgetåret2000 (bet. 1999/2000:AU1). Enligt utskottet var det svårt att få en klararebild av hur partierna tänkt sig finansieringen. Utskottet ställde sig bl.a. fråvad den enskildes insats skulle relateras till och vilka som skulle stå förfinansieringen, hela löntagarkollektivet eller bara de som är medlemmar i enkassa eller möjligen de som kan sägas ha förankring på arbetsmarknaden,och i så fall hur detta kriterium skulle bestämmas. Vidare bedömde utskottetatt och då framlagda förslag skulle innebä-ra kraftigt ökade ekonomiska insatser från de enskilda vilket utskottet intekunde godta. Utskottet har inte någon annan uppfattning i dag.När det gäller övriga övergripande frågor som rör arbetslöshetsförsäkring-en kan utskottet konstatera att regeringen som nämnts avser att tillriksdagen överlämna en proposition som skall behandla dessa frågor. Ut-skottet anser inte att man bör föregripa detta arbete.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna A15 yrkande 9(m), A20 yrkande 10 (kd) och A21 yrkande 4 (c).3. Insatser för att förhindra och brytalångtidsarbetslöshetPropositionenI detta avsnitt behandlas regeringsförslaget om en aktivitetsgaranti och omett särskilt anställningsstöd.BakgrundTrots att både sysselsättning och tillväxt ökar finns det ett stort antal arbetlösa som inte har kunnat bryta sin arbetslöshet. Enligt regeringen beror dettapå en mängd faktorer. Många av de personer som har varit utan arbete underen saknar grundläggande utbildning, vilket gör att de har svårt atttillgodogöra sig yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar. Andra saknarhelt eller delvis arbetslivserfarenhet, t.ex. ungdomar och invandrare.Regeringen gav AMS i uppdrag att redovisa förslag på hur dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna skulle kunna användas mer effektivt försärskilda insatser för arbetslösa som har stått utanför denreguljära arbetsmarknaden.Uppdraget redovisades i en rapport . I rapporten fö-reslogs att gällande arbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle utnyttjas inomramen för ett större sammanhållet program. Grupper om 10-15 arbetssökan-de skulle beredas möjligheter till handledarstödd rehabilitering och/ellerkompetensutveckling. Målet skulle vara att de arbetssökande fick ett regul-järt arbete eller en alternativ sysselsättning på regionalt anordnade över-gångsarbetsmarknader.Utredningen om socialbidragsberoende lämnade sin rapport förfärre bidrag och fler i jobb (Ds 1999:54) . I rapporten före-slogs att den s.k. utvecklingsgarantin för ungdomar utvidgas till att omfattaäven vuxna och att den borde införas som ett komplement till de ordinariearbetsmarknads- och utbildningspolitiska åtgärderna.Regeringen har beslutat att utforma och genomföraen aktivitet (pilotprojekt) för personer som har svårt att få ett arbete. AMSskall inom ramen för denna verksamhet anvisa arbetssökande som har fyllt20 år och som har varit inskrivna som arbetslösa vid den offentliga arbets-förmedlingen till en åtgärd benämnd aktivitetsgaranti.Inom ramen för aktivitetsgarantin kan befintliga arbetsmarknadspolitiskaåtgärder användas. Basen i verksamheten skall dock bestå av organiseradejobbsökaraktiviteter. Beslut om deltagande i aktivitetsgarantin får fattas förhögst i taget med en genomgång och eventuell revidering avhandlingsplanen däremellan. Nära samarbete med bemanningsföretag kanbedrivas . Speciella hänsyn skall tas till olika yrkesgruppersförutsättningar, detta gäller särskilt kulturarbetare. Ersättning för kringkostnader kan lämnas med högst per person och dag till aktivitetsanordna-re. Åtgärden leds av en arbetsgrupp inom AMS i samverkan med berördalänsarbetsnämnder.Förslaget om aktivitetsgarantiRegeringen föreslår nu att det fr.o.m. införs en aktivitets-garanti i hela landet.Den målgrupp som skall omfattas av garantin är personer som är el-ler äldre och som är eller riskerar att bli långtidsinskrivna. De skall stå tilarbetsmarknadens förfogande. Detta skall gälla oavsett om deras försörjningär arbetslöshetsersättning eller socialbidrag. När det gäller personer somerhåller socialbidrag aviseras att AMS kommer att få i uppdrag att i samrådmed närmare utforma kriterierna för vilka socialbidragstagaresom kan placeras i åtgärden. AMS kommer också att få i uppdrag att ut-veckla metoder och insatser inom aktivitetsgarantin.Regeringen anger att åtgärden har fyra syften. För det första skall den geden arbetslöse en stabil och uthållig aktivitet fram till en anställning på denöppna marknaden, eller som ett steg på vägen till ett sådant arbete, eller enutbildning i det reguljära utbildningssystemet. För det andra skall den brytarundgången mellan åtgärder och öppen arbetslöshet. För det tredje skallaktivitetsgarantin säkerställa att de arbetslösa aktivt söker arbete även underden tid som tillbringas i praktik, utbildning eller anställning med särskiltanställningsstöd. För det fjärde främjas arbetet med att utveckla metoder somgör det lättare att aktivera dem som drabbas av glesbygdens strukturproblemoch de större städernas segregation där utrikes födda har en mycket låg sys-selsättningsgrad.Åtgärden skall pågå så länge det är arbetsmarknadspolitiskt motiverat.Inom ramen för aktivitetsgarantin skall den individuella handlingsplanen ochåtgärderna regelbundet omprövas, dock minst en gång per år.Aktiviteten skall bygga på den handlingsplan som upprättats i samråd medden arbetslöse. Handlingsplanerna skall även innehålla krav på geografiskoch yrkesmässig rörlighet med beaktande av den enskildes sociala situation.Befintliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder och Europeiska socialfondensmål 3 skall utnyttjas inom ramen för ett större sammanhållet program. Åt-gärden skall bedrivas på heltid eller som den arbetslöse sökerarbete. Den arbetslöse kan normalt endast lämna garantin genom ett arbete,utbildning eller genom avstängning från åtgärden.Basen i verksamheten skall vara organiserade jobbsökaraktiviteter. Verk-samheten skall bedrivas i grupper om 10-15 deltagare. De skall kontinuerligtpröva om de kan få ett reguljärt arbete med hjälp av arbetsförmedlingen..Deltagarna skall vara aktivt arbetssökande och delta i de åtgärder som ar-betsförmedlingen anvisar. Arbetsförmedlingen är i dessa fall ansvarig för attlämpliga insatser erbjuds de arbetssökande och skall för ändamålet kunnasamverka med bl.a. kommuner, grupper av arbetsgivare, bemanningsföretag,samt ideella och ekonomiska föreningar. Verksamheten skall bedrivas inomramen för gällande regler.Personer som deltar i aktivitetsgarantin erhåller aktivitetsstöd utom i defall han eller hon har en anställning för vilken anställningsstöd utgår. I detfallet betalas i stället lön.Till den som organiserar en aktivitet inom ramen för aktivitetsgarantin kani vissa fall ett bidrag lämnas. Åtgärden skall kontinuerligt följas upp ochutvärderas.Särskilt anställningsstödRegeringen föreslår att det inom ramen för aktivitetsgarantin införs ett sär-skilt anställningsstöd fr.o.m. . Syftet med det särskildaanställningsstödet är att underlätta för äldre arbetslösa som varit arbetslösamycket länge att komma tillbaka till den reguljära arbetsmarknaden. För attkomma i fråga krävs att den arbetslöse har fyllt , varit arbetslös ellerdeltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och omedel-bart före anvisningen varit anmäld på arbetsförmedlingenoch tagit del av aktivitetsgarantin . Stödet bör lämnas med75 % av lönekostnaden, dock högst per dag, . Stödet börkunna lämnas till såväl privata som offentliga arbetsgivare.Regeringen föreslår också att den vars anställning finansieras med det sär-skilda anställningsstödet inte skall omfattas av lagen (1982:80) om anställ-ningsskydd. Vidare föreslås att ordet beredskapsarbete utmönstras ur lagtex-ten eftersom sådana arbeten inte längre finns. Regeringen föreslår därförändringar i lagens 1 §, som föreslås träda i kraft den 1 augusti 2000.Redogörelse för AMS pilotprojektInför behandling av förslaget om aktivitetsgaranti har utskottet kallat till siföreträdare för som lämnat en närmare redogörelse för det pilotprojektsom bedrivs. Redogörelsen kan sammanfattas enligt följande.Sedan regeringsbeslutet om att starta en verksamhet med aktivitetsgarantihar AMS skickat ut förfrågningar till samtliga län om deltagande i pilotpro-jektet.