bet · GO01UbU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Enligt Kristdemokraternaförstärker maxtaxan dagens orättvisor mellan dem som kan och vill utnyttja denkommunalt finansierade barnomsorgen och dem som måste ordna annan barnomsorg(mot. 2000/01:Sf273 yrk. De betonar vikten av alternativ barnomsorg ochetableringsmöjligheter för dessa (yrk. Förslaget om maxtaxa avvisas imotion 2000/01:Ub243 (kd) yrkande 1. anser i sittbudgetalternativ att anslaget bör utgå (mot. 2000/01:Ub811 i denna del).Folkpartiet avvisar maxtaxereformen och anser att barnomsorgskonto med 40 000 kper barn, avdragsrätt för barnomsorgskostnader och etableringsfrihet inombarnomsorgen bör införas i stället (mot. 2000/01:Sf308 yrk. 8 och 9).Centerpartiet anser att det skall införas etableringsfrihet för förskolor (mot.2000/01:Ub239 yrk. 1).U t s k o t t e t har som redovisats i det föregående behandlatpropositionen Maxtaxa och allmän förskola m.m. (prop. 1999/2000:129, bet.2000/01:UbU5). Utskottet har därvid tillstyrkt regeringens förslag och avstyrktmotionsyrkanden motsvarande de nu föreliggande om att i stället införabarnkonto, avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader samt etableringsfrihetbarnomsorgen. Utskottet delade regeringens uppfattning att en maxtaxa med lågaoch enhetliga avgifter kommer att medföra att barnens närvarotider blir mindresplittrade och att verksamheten i förskolan och fritidshemmet lättare kan läggaupp utifrån pedagogiska överväganden. En låg avgift i förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen kommer vidare att innebära en avsevärd standardhöjning förmerparten av alla barnfamiljer. Utskottet var inte berett att införa enskyldighet för kommunerna att ge stöd till alternativa barnomsorgsformer.Utskottet framhöll bl.a. att enskild barnomsorg kan berika barnomsorgen ochbidra till en positiv utveckling. Utskottet fann emellertid inte anledning attändra reglerna om att det är kommunen som avgör om bidrag kan lämnas tillenskild barnomsorg (2 a kap. 17 § skollagen). Utskottet har ingen annanuppfattning nu och föreslår att avslår motionerna 2000/01:Ub239yrkande 1, 2000/01:Ub243 yrkande 1, 2000/01:Sk1025 yrkande 4, 2000/01:Sf273yrkandena 12 och 14, 2000/01:Sf308 yrkandena 8 och 9 och 2000/01:So303 yrkande5.Behovet av att utveckla den öppna förskolan understryks av (mot.2000/01:Sf611 yrk. 13) och (mot. 2000/01:Sf273 yrk. 15).U t s k o t t e t anser att den öppna förskolan är ett viktigt komplement inomförskoleverksamheten. Den bör även fortsättningsvis utvecklas efter lokalabehov. Något tillkännagivande behövs inte enligt utskottets uppfattning, varförriksdagen bör avslå motionerna 2000/01:Sf273 yrkande 15 och 2000/01:Sf611yrkande 13.Folkpartiet tar i motion 2000/01:Ub225 upp frågan om mål för förskolan m.m. Detbör vara två typer av mål. Mål att sträva mot skall ange inriktningen påförskolans pedagogiska verksamhet och uttrycka en önskad kvalitetsutveckling.Mål att uppnå skall uttrycka vad varje barn skall ha uppnått när de lämnarförskolan (yrk. Det är viktigt att samarbetet mellan föräldrar och personai förskolan ständigt utvärderas (yrk. 22).U t s k o t t e t har i betänkande 2000/01:UbU5 även behandlatmotsvarande yrkanden. Utskottet hänvisar till vad utskottet då anförde.Utskottet pekade bl.a. på att en arbetsgrupp tillsatts inomUtbildningsdepartementet med uppdrag att göra en översyn av läroplanerna somstyrinstrument och att skollagen ses över av en särskild utredning. Utskottethar även i tidigare sammanhang, bl.a. i samband med behandlingen av läroplan föförskolan behandlat yrkanden om mål för förskolan. Utskottet anförde då attavsikten med mål att uppnå när det gäller skolan är att målen skall kunnautvärderas och utgöra grunden för en resultatbedömning. I förskolan är det intedet enskilda barnets resultat som skall utvärderas och inga betyg eller omdömenskall utfärdas. Utskottet instämde därför med regeringen i bedömningen attläroplanen för förskolan endast skall innehålla en typ av mål, nämligen mål attsträva mot för det enskilda barnets utveckling och lärande (bet. 1997/98:UbU16s. Utskottet finner inte skäl att ändra sitt tidigare ställningstagande.Något behov av ett tillkännagivande om samarbete mellan föräldrar och förskolafinns inte enligt utskottets uppfattning. Det framgår tydligt av läroplanen(Lpfö 98) att förskolans arbete med barnen skall ske i nära och förtroendefulltsamarbete med hemmen. bör avslå yrkandena.Frågor med anknytning till personalen i förskolan tas upp i flera motioner.Folkpartiet anser att högskoleutbildade förskollärare skall ha ansvaret för denpedagogiska verksamheten (mot. 2000/01:Ub225 yrk. Enligt Centerpartietskall det införas särskilda riktlinjer för förskollärare i läroplanen (mot.2000/01:Ub239 yrk. betonar vikten av att personalen gesgoda möjligheter till vidareutbildning och kompetenshöjning (mot. 2000/01:Sf273yrk. 16).U t s k o t t e t hänvisar även i denna fråga till vad utskottet anfört nyligei betänkande 2000/01:UbU5 vid behandlandet av motsvarande motionsyrkanden.Utskottet hänvisade bl.a. till sitt ställningstagande i samband med behandlingeav läroplanen då det gällde liknande motionsyrkanden om förskollärarespedagogiska ansvar och särskilda riktlinjer som vänder sig till förskolläraren(bet. 1997/98:UbU16 s. 10). Utskottet anförde bl.a. följande.Att förskolan nu får en läroplan är ett uttryck för de krav som ställs på attden pedagogiska verksamheten skall ha hög kvalitet. - - - Kommunerna har ansvarför att kvaliteten i förskolan utvecklas. Utskottet vill betona att det ankommepå dem att organisera verksamheten och anskaffa den kompetens som behövs för atmålen i läroplanen skall kunna nås. I likhet med regeringen utgår utskottet fråatt kommunerna satsar på välutbildad personal för att garantera högprofessionalitet. Som regeringen anmärker är arbetslaget det vanligastesättet att organisera arbetet i förskolan. Det är därför enligt utskottetsmening naturligt att riktlinjerna i läroplanen vänder sig till arbetslaget.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna beträffande vikten avfortbildning och vidareutbildning av förskolans personal. Det är kommunernasansvar att fortbilda sin personal. Enligt utskottets uppfattning kommerstrukturen i den nya lärarutbildningen att innebära ett utökat utbud av olikakurser och specialiseringar som med fördel kan användas av förskolans ochskolans personal för kompetensutveckling (prop. 1999/2000:135, bet.2000/01:UbU3, rskr. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /01:Ub225 yrkande 21, 2000/01:Ub239 yrkande 19 och 2000/01:Sf273yrkande 16.Kristdemokraterna anser att regeringen bör reda ut begreppen barnomsorg ochförskola. är förskola något som inbegriper både daghem, familjedaghem ocöppen förskola. uppfattas det som om begreppet endast rör daghem (mot.2000/01:Sf273 yrk. 13).U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Det finns enligt utskottets uppfattninginget behov av ett tillkännagivande. Begreppen förskoleverksamhet (förskola,familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet, öppen förskola) ochskolbarnsomsorg (fritidshem och familjedaghem samt öppen fritidsverksamhet) ärangivna i 2 a kap. skollagen. har i uppdrag att analysera ochdefiniera de termer som används i skollagen, t.ex. skola/skolform, undervisningoch pedagogisk verksamhet.I motion 2000/01:Ub337 (s) begärs ett tillkännagivande om att successivt utökaden avgiftsfria förskolan. Förskolan måste bli avgiftsfri för alla barni åldern . Liksom i skolan skall inga avgifter förekomma.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Något tillkännagivande erfordras inteenligt utskottets mening. Regeringen har i propositionen angivit att förskolan,i likhet med skolan, föräldraförsäkringen, barnbidraget och hälso- ochsjukvården skall vara en del av den generella välfärden och erbjudas alla barnoch barnfamiljer. Målet är en avgiftsfri förskola.25:11 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshemRegeringen föreslår att ett särskilt statsbidrag riktat till skolsektorn införsför att öka personaltätheten. Bidraget avser att förbättra förutsättningarna föatt höja skolans resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplan ochkursplaner genom att tillföra mer personal till skolan och fritidshemmen.Avsikten är att stegvis tillföra kommunerna utökade resurser med 1 miljard perläsår med början tills nivån 5 miljarder är nådd. Underfemårsperioden anvisas medlen under ett särskilt anslag. Bidraget avses vara etömsesidigt åtagande mellan stat och kommun, och särskilda villkor skall gällaför att få bidraget. skall bidraget infogas i det generellastatsbidraget och blir då nivåhöjande.Moderaterna avvisar förslaget om ett särskilt bidrag till personalförstärkninga(mot. 2000/01:Ub819 yrk. Även avvisar förslaget. De anseratt det är ett intrång i det kommunala självstyret och att kommunerna självabäst kan bedöma behovet i den egna kommunen (mot. 2000/01:Ub316 yrk. 1 och2000/01:Ub811 i denna del). anser att anslaget skall utgå ochmedlen införas i det generella bidraget till kommunerna (mot. 2000/01:Ub809 idenna del). anser att resursökningen även skall kunna gå tilllöneökningar för lärare (mot. 2000/01:Ub236 yrk. 13).U t s k o t t e t anser det angeläget att en tidsbegränsad kraftsamling görsför att möjliggöra att skolans resultat förbättras. Förstärkningen kommer att hstor betydelse för de elever som behöver stöd för att nå målen. Alla insatsersom görs tidigt i skolsystemet är av stor betydelse - särskilt när det gälleratt erövra grundläggande basfärdigheter. Avsikten är att medlen skall användasför personalförstärkningar som är strategiska för att nå en ökad måluppfyllelseDet är angeläget med fler vuxna i skolorna. Kommunerna bestämmer själva vilkapersonalkategorier som pengarna skall användas för. På så sätt utnyttjasfördelarna med lokala beslut.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag ochavstyrker motionerna 2000/01:236 yrkande 13, 2000/01:Ub316 yrkande 1,2000/01:Ub809 i denna del och 2000/01:Ub819 yrkande 9.25:12 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskolaUnder anslaget beräknas bidrag till bl.a. vissa riksrekryterande utbildningar,kostnader för anslutning till examensorganisationen och särskilt bidrag till IB-utbildningar(International Baccalaureate), riksinternatskolor, internationella grund- ochgymnasieskolor, kostnader för utlandssvenska barns skolgång i ochersättning för nordiska elever.Regeringen har beräknat anslaget till 114 540 000 kr.U t s k o t t e t föreslår att anvisar det begärda beloppet.25:13 Bidrag till svensk undervisning i utlandetBidragsbestämmelserna finns i förordningen om statsbidrag till utbildning avutlandssvenska barn och ungdomar (1994:519). Bestämmelserna innebär i korthetatt statsbidrag lämnas till huvudmannen för en svensk utlandsskola,distansundervisning, kompletterande svensk undervisning och undervisning vidutländsk skola (internationell skola). Regeringen har beräknat anslaget till 74195 000 kr.Moderaterna föreslår att ytterligare anvisas . Dsvenska skolorna i utlandet underlättar svenska medborgares möjligheter attarbeta utomlands (mot. 2000/01:Ub819 yrk. 24).U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandet och bifallaregeringens förslag till anslagsbelopp.25:14 Statens skolor för vuxnaMålet för statens skolor för vuxna (SSV) i och är att ökatillgängligheten av vuxenutbildning genom att i form av distansutbildningerbjuda och utveckla undervisningsverksamhet som motsvarar kommunalvuxenutbildning. Anslaget tillförs inkomster för bl.a. uppdragsutbildning.I avvaktan på den kommande propositionen om vuxnas lärande, i vilken bl.a. SSV:framtid och utvecklingen av det flexibla lärandet i den gymnasialavuxenutbildningen kommer att behandlas föreslår regeringen ett oförändratanslag, 40 427 000 kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förlag.25:15 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningFrån anslaget bekostas statsbidrag till kompletterande skolor enligtförordningen om statligt stöd till kompletterande utbildningar (2000:521), vissandra skolor bl.a. tekniska skola och viss kursverksamhet. Frånanslaget utgår också medel enligt särskilda regeringsbeslut tillförsöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet.U t s k o t t e t föreslår att anvisar det begärda beloppet,163 535 000 kr.25:16 Särskilda utbildningsinsatser för vuxnaFrån anslaget bekostas statsbidrag enligt förordningen (1998:276) om statligtstöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna, bidrag till fackligaorganisationer m.fl. för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor,till försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY) samt medel tilladministration m.m. av försöksverksamheten.I 2000 års ekonomiska vårproposition gjorde regeringen bedömningen attsatsningen på skulle vidmakthållas på en i huvudsak oförändradnivå till utgången av 2002. beräknades medel för sammanlagt 56 000årsstudieplatser inom den kommunala vuxenutbildningen och folkhögskolan.Regeringen anser att en rad skäl talar mot att en så kraftig minskning avvolymen sker från ett budgetår till nästa. Inte minst de praktiska möjligheternatt anpassa utbildningsorganisationen till en lägre nivå motiverar attminskningen sker successivt . Regeringen gör bedömningen att ensuccessiv minskning bör inledas . Minskningen avantalet platser beräknas till ca 15 000 fr.o.m. andra halvåret 2001.Regeringen informerar om att den avser att lämna en särskild proposition omvuxnas lärande i slutet av året.Regeringens utgångspunkt är att försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning skall övergå i reguljär verksamhet. Regeringen återkommer i enproposition i slutet av år 2000.Regeringen begär ett särskilt bemyndigande att besluta om bidrag till visskvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterpå högst 1 under åren 2002-2005.Regeringen har beräknat anslaget till 4 156 379 000 kr.Moderaterna begär i motion 2000/01:Ub819 yrkande 7 ett tillkännagivande ombehovet av fler studieplatser inom kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning.I avvaktan på proposition om vuxenutbildning föreslås en successsiv neddragningav antalet studieplatser inom som den kvalificeradeyrkesutbildningen byggs ut till att omfatta 25 000 platser . Motionärernpekar på att denna utbildning har goda resultat och stor efterfrågan.Moderaterna föreslår en minskning av anslaget med (yrk. föreslår en minskning av anslaget med 40 miljonerkronor (mot. 2000/01:Ub811 i denna del). föreslår en minskning avanslaget med (2000/01:Ub820 yrk. 34).U t s k o t t e t har ingen annan uppfattning än regeringen beträffande ensuccessiv minskning av antalet platser i fr.o.m. andra halvåret2001.Antalet platser i försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning harfr.o.m. utökats till 12 000 platser som försöksverksamheteförlängts t.o.m. . Regeringens utgångspunkt är att försöksverksamhetenskall övergå i reguljär verksamhet. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen i denna fråga. Även om erfarenheterna av försöksverksamheten är godaoch utbildningen är eftertraktad finns det enligt utskottets mening inteanledning att föregripa den aviserade propositionen och uttala behov av flerstudieplatser inom kvalificerad yrkesutbildning. bör avslå motion2000/01:Ub819 yrkande 7 om tillkännagivande i denna fråga.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning av medel under anslaget ochavstyrker förslagen till ändrade anslagsbelopp. bör vidare godkännaregeringens förslag till bemyndigande beträffande utbetalning av medel förkvalificerad yrkesutbildning.3 Universitet och högskolor3.1 InledningI detta avsnitt behandlar utskottet anslagen 25:17-73.Tolv universitet och 23 högskolor föreslås få var sitt anslag tillgrundutbildning. under samt fyrahögskolor - de som tilldelats vetenskapsområde - föreslås också få var sittanslag till forskning och forskarutbildning. En högskola, som närbudgetpropositionen lades fram inte hade tilldelats vetenskapsområde, föreslåsfå särskilt anslag till forskning. Dessa anslag har beteckningarna 25:17-25:68.Vidare finns ett anslag (25:69) för statsbidrag till enskilda och kommunalahögskoleutbildningar m.m. Anslaget finansierar bl.a. grundutbildning, forskningoch forskarutbildning vid och Stiftelsen samt statsbidrag till ett stort antal landsting för medellångavårdutbildningar.Anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.finansierar verksamhet inom högskoleområdet för vilken medel inte har ställtstill förfogande under annat anslag. Detta anslag avser även bidrag till Svenskastudenthemmet i samt särskilt anslag, 25:71 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vidvissa högskolor m.m., är fördelat på anslagsposter för var och en av de statlighögskolor som inte har eget anslag till forskning och forskarutbildning.Från anslaget 25:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning utgårersättning till vissa landsting enligt avtal om samarbete om läkarutbildning ocforskning m.m. samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m.Under anslaget 25:73 beräknas ersättning för för de statligaavtalsförsäkringarna.Utskottet går först in på regeringens redovisning och bedömning av resultat.Därefter behandlas regeringens förslag om vissa lagändringar och sedanregeringens förslag om anslag för , jämte de motionsyrkanden somgäller detta. Sist behandlas i tur och ordning motionsyrkanden omtillkännagivanden som gäller övergripande frågor, frågor om vissa lärosäten ochregioner, frågor om vissa utbildnings- och forskningsområden, frågor omdistansutbildning samt slutligen övriga motionsyrkanden.3.2 ResultatGrundläggande högskoleutbildningVarje lärosäte - universitet eller högskola - har i regleringsbrev för år 1999fått ett utbildningsuppdrag för grundutbildningen. I utbildningsuppdragen angesbl.a. mål för antalet examina av vissa slag samt mål för antalet helårsstudentetotalt och för antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniskautbildningsområdena. Vidare anges i många fall att antalet helårsstudenter inomvissa utbildningsområden bör minska och antalet inom andra bör öka.I propositionen redovisas hur dessa mål har uppfyllts.Examensmål för har funnits för magisterexamen,apotekarexamen, civilingenjörsexamen, grundskollärarexamen med inriktning motårskurserna 4-9 samt gymnasielärarexamen. Målen för magisterexamen haröverträffats. Även målen för civilingenjörsexamen (inkl. arkitekt-examen) hartotalt över landet överträffats, men i mindre grad och inte vid samtligalärosäten. När det gäller apotekarexamen, som endast kunnat avläggasvid , nåddes inte målet. I fråga om grundskollärarexamen medinriktning mot årskurserna 4-9 låg utfallet långt från målen. Målen förgymnasielärarexamen nåddes inte heller. Andelen som avlagt någon av dessa tvålärarexamina med matematisk eller naturvetenskaplig inriktning sjönk ocksåmellan läsåren 1996/97 och 1998/99, tvärt emot vad som varit önskvärt.Regeringen gör bedömningen att examensmål inte längre behöver anges förapotekarexamen. Behovet av examinerade apotekare kommer att tillgodosesgenom den ökning av antalet platser som skett vid och genomatt startat sådan utbildning . Trots att detför närvarande råder brist på utbildade receptarier behöver inte hellerexamensmål uppställas för receptarieutbildningen, anser regeringen och hänvisartill att utbildning nu har startat eller planeras vid fyra ytterligare lärosäteoch att flera lärosäten har ansökt om examenstillstånd. Regeringen förutsätteratt de lärosäten som ger utbildningen samverkar inför beslut om dimensioneringav utbildningen med hänsyn till arbetsmarknadens behov.Samma bedömning gör regeringen när det gäller behovet av examensmål förpsykologutbildningen. Antalet examinerade psykologer bör öka, enligt regeringenuppfattning med minst 120 psykologer . De universitet som ger utbildningeförutsätts beakta arbetsmarknadens behov av psykologer och anpassadimensioneringen efter detta behov. Regeringen kommer att följa utvecklingen.Inga examensmål har heller angetts för högskoleingenjörsexamen.Examinationsgraden i högskoleingenjörsutbildningen är mycket låg, något somenligt regeringen måste förändras.Utbildningsuppdragen när det gäller antalet helårsstudenter totalt harfullgjorts av nära nog samtliga lärosäten. Endast två har inte fullgjortuppdraget. I fråga om antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga ochtekniska utbildningsområdena har lärosätena sammantaget uppfyllt uppdraget , men måluppfyllelsen har sjunkit från år 1997till . Här finns variation mellan lärosätena.Vissa universitet har haft i uppdrag att , jämfört medden föregående treårsperioden, öka antalet helårsstudenter inom farmaceutiskutbildning, biomedicinsk utbildning och logopedutbildning. Dessa uppdrag haruppfyllts. Motsvarande uppdrag när det gäller grundskollärarutbildning medinriktning mot årskurserna 4-9 och gymnasielärarutbildning har också, med någotundantag, uppfyllts. Alla lärosäten har också haft i uppdrag att på motsvarandesätt öka andelen kvinnor i de naturvetenskapliga och tekniska utbildningar därde varit underrepresenterade, och öka andelen män i de vård- ochlärarutbildningar där män varit underrepresenterade. Dessa uppdrag har medundantag för en enda högskola uppfyllts vad beträffar ökning av andelen kvinnormen bara av ett fåtal högskolor när det gäller att öka andelen män.Lärosätena har också haft i uppdrag att minska antalet helårsstudenter i vissautbildningar. Detta uppdrag har uppfyllts av samtliga berörda lärosäten när detgäller barn- och ungdomspedagogisk utbildning och grundskollärarutbildning medinriktning mot årskurserna 1-7. De som haft i uppdrag att minska antalethelårsstudenter i tandläkarutbildning har också uppfyllt detta.Fem universitet har också haft i uppdrag att minskaantalet helårsstudenter i läkarutbildningen. I budgetpropositionen ges ingenupplysning om i vilken utsträckning som detta uppdrag har uppfyllts. Redan ibudgetpropositionen för (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16 s. 62) uttaladeregeringen att någon ytterligare neddragning av läkarutbildningen inte bordegöras - i stället tillfördes medel för en ökning - , menuppdraget till de övriga fem lärosäten som har läkarutbildning kvarstod iregleringsbreven för åren 1998 och 1999.Forskning och forskarutbildningSedan budgetåret 1998 har varje lärosäte som får anordna forskarutbildning haftett av regeringen givet forskarutbildningsuppdrag, i form av examensmål förforskarutbildningen. Målen har angetts per vetenskapsområde (för tiden före 199per fakultetsområde). Den första målperioden har varit åren 1997-1999.Preliminära mål har angetts för och planeringsförutsättningaför . godkände principerna föruppställande av examensmålen (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16, bet. UbU7, rskr.109).Examensmålen för har totalt sett överträffats. För denaturvetenskapliga och tekniska vetenskapsområdena har dock målen bara nåttstill 95 respektive . I förhållande till perioden närmast innebärresultaten en ökning av antalet examina i forskarutbildningen totalt sett . Den största ökningen, , gällde det humanistisk-samhällsvetenskapligavetenskapsområdet.I budgetpropositionen anger regeringen nu mål för fyraårsperioden2001-2004. Jämfört med de årliga mål som angetts i regleringsbreven är de mål som regeringen nu anger för de naturvetenskapliga ochtekniska vetenskapsområdena något lägre, och för de humanistisk-samhällsvetenskapliga och medicinska vetenskapsområdena något högre. Regeringenanser vidare att antalet examinerade i forskarutbildningen bör öka även efter å2004.För har regeringen fastställt rekryteringsmål för andelenkvinnliga professorer. Dessa har i två tredjedelar av fallen uppfyllts. Enfortsatt ökning av andelen kvinnliga professorer är angelägen, anser regeringensom därför kommer att fastställa nya rekryteringsmål.U t s k o t t e t har inget att erinra mot regeringens redovisning ochbedömning av resultaten.