bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Anställningsstö-det har den fördelen i förhållande till många andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder att det innebär ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Arbets-lösheten behöver inte bero på bristande kompetens utan kan ha andra förkla-ringar, som fördomar hos arbetsgivare. En anställning med anställningsstödger den enskilde möjlighet att visa sina förtjänster. Stödet är klart individinriktat och gynnar snarare starkt utsatta grupper än sysselsättningstillväxt isig. Utskottet kan därför inte ansluta sig till allmänt negativainställning till denna åtgärd. Inte heller kan utskottet dela upp-fattning att stödet borde ersättas av mer generella åtgärder.Även om villkoret för att komma i fråga för stödet sänks från tre till två årsinskrivning vid arbetsförmedlingen kommer åtgärden att riktas mot personersom har en särskilt svår situation på arbetsmarknaden. Utskottet kan inte somKristdemokraterna se detta som en försämring av möjligheterna att läggakraften på de svåraste fallen.I fråga om kravet på att den arbetslöse skall ha varit anmäld vid arbetsför-medlingen finns anledning att uppmärksamma att reglerna i derasnuvarande lydelse skulle kunna innebära att personer som varit arbetslösaunder långa tider men inte varit kontinuerligt inskrivna vid arbetsförmedling-en därför att de t.ex. deltagit i , varit sjukskrivna eller förälralediga inte uppfyller kriterierna. Enligt arbetsförmedlingens rutiner"avaktualiseras" en sökande som avbryter arbetslöshetsperioden av sådanaskäl. Enligt utskottets mening är det inte tillfredsställande att personer un-dantas från möjligheten till stödet när den s.k. avaktualiseringen närmast ärav formell natur. Om avbrottet i inskrivningstiden inte kan ses som ett ut-tryck för att personens ställning på arbetsmarknaden stärkts, bör det för-stärkta anställningsstödet kunna komma i fråga. Utskottet vill understryka attdet förstärkta anställningsstödet alltid skall föregås av en individuell pröv-ning. Stödet är endast avsett för personer vars ställning är särskilt svag.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 9) medden ändringen att kravet på att den sökande skall ha varit anmäld vid för-medlingen skall anses uppfyllt även om det förekommit avbrottav det angivna slaget. Liksom regeringen anser utskottet att ändringenbör träda i kraft . Utskottet avstyrker motionerna A231(yrk. 10), A254 (yrk. 6) och A277 (yrk. 3).Utskottet vill i detta sammanhang ta upp en annan fråga om det förstärktaanställningsstödet.Som framgått ovan riktar sig det förstärkta anställningsstödet till personersom varit långvarigt och mer eller mindre kontinuerligt arbetslösa eller iåtgärder. Det innebär att vissa andra grupper med en besvärlig situation påarbetsmarknaden inte kan komma i fråga. Utskottet tänker särskilt på arbets-handikappade personer som är anställda på eller personer med of-fentlig skyddat arbete (OSA).I avsnittet nedan om kommer utskottet in på frågor om mål förantalet s.k. övergångar m.m.För närvarande lämnar av de arbetshandikappade anställdaSamhall för att gå ut på den öppna arbetsmarknaden. Det stora flertalet,, av de omkring 1 000 personer som går över till annananställning gör det med hjälp av lönebidrag. Det relativt låga utflödet urSamhall innebär en begränsning av möjligheterna att ge fler personer anställ-ning där. Utskottet anser det angeläget att på olika sätt öka effektiviteten iinsatserna för arbetshandikappade.En anställning vid är inriktad på rehabilitering. Efter en tids an-ställning borde man i många fall kunna anta att den anställde har förbättratsin arbetsförmåga och därigenom kvalificerat sig för en övergång till arbetepå den reguljära arbetsmarknaden. Utskottet kan dessutom notera att utbild-ningsnivån för arbetshandikappade inom , som visserligen är betyd-ligt lägre än hos arbetssökande i allmänhet, ökat något . Detframgår därutöver av propositionen att kommer att satsa på kompe-tensutveckling och personalutveckling för anställda arbetshandikappade.Detta borde leda till bättre förutsättningar för övergångar från tillannan verksamhet.Utskottet anser med hänsyn till detta att möjligheten borde öppnas att anvi-sa en arbetshandikappad person som går över från en anställningmed förstärkt anställningsstöd. Enligt utskottets mening borde även personersom lämnar ett offentligt skyddat arbete kunna komma i fråga. Vid sidan avdet nuvarande tidsmässiga kravet på viss tids arbetslöshet/inskrivning vidarbetsförmedling skulle alltså förstärkt anställningsstöd kunna komma i frågaför personer som går från en anställning vid eller i OSA. Det börankomma på regeringen att utfärda föreskrifter i enlighet med detta. Ävendessa regler bör enligt utskottets mening träda i kraft vid årsskiftet.Utskottet utgår från att övergångar av detta slag åtminstone inledningsviskommer att ha begränsad omfattning. Eftersom anställningsstödet tillgodo-förs arbetsgivaren i form av kreditering på skattekonto påverkas inte utgifts-ramen för området.Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna.Programområde Start av näringsverksamhetStarta-eget-bidragFolkpartiet framhåller i sin motion A230 (yrk. 20) att starta-eget-bidraget börvara möjligt att ge till invandrare som aldrig haft någon fast förankring påarbetsmarknaden på samma villkor som för a-kasseberättigade. Eventuelltbör socialbidrag utges under tiden.Utskottet vill i denna del hänvisa till den jämförelse mellan starta-eget-bidraget och rekryteringsstödet som gjorts av (). I denna rapport konstateras att starta-eget-bidraget brukar anses som en åtgärd som kan vara till stor hjälp för arbetslösainvandrare. Detta har varit ett skäl för IFAU att särskilt studera effekterna fdenna grupp. Institutet kommer fram till att starta-eget-bidrag allmänt sett ärbetydligt effektivare än rekryteringsstödet. Det har däremot inte visat sigeffektivt för utländska medborgare.Givetvis skall personer med utländsk bakgrund kunna få del av bidragetunder de vanliga förutsättningarna, dvs. att de bedöms ha goda förutsättning-ar att bedriva verksamheten och att verksamheten kan ge varaktig sysselsätt-ning. Normalt beviljas bidrag . Om det finns särskilda skäl,vilket kan vara fallet beträffande denna kategori, kan bidraget beviljas förupp . Något tillkännagivande kan inte anses påkallat medanledning av motion A230 (yrk. 20), som alltså avstyrks.Programområde Geografisk rörlighetFlyttningsbidragI motion A254 (yrk. 20) framför att flyttningsbidraget böravskaffas.Utskottets ställningstagandeEfter förslag i vårpropositionen genomfördes ett antal ändringar av reglernaför flyttningsbidrag med verkan från . Innebörden var attflyttningsbidragen i större utsträckning bör riktas till den enskilde som äreller riskerar att bli arbetslös och mindre till den enskildes hushåll eller desom redan har en anställning. Som huvudregel ges stödet bara till den somfyllt . Utskottet, som noterar att inte närmare ut-vecklat skälen till att flyttningsbidragen bör avskaffas, anser för egen del atbidragen är ett viktigt instrument för att stimulera geografisk rörlighet. Dettgäller särskilt när det finns risk för arbetskraftsbrist. Utskottet avstyrkermotion A254 (yrk. 20).Programområde ProjektKommunal utvecklingsgarantiBakgrundDen infördes en möjlighet för kommunerna att genom avtalmed länsarbetsnämnderna åta sig att erbjuda ungdomar mellan 20 och 24 årsom står till arbetsmarknadens förfogande en aktiverande och utvecklandeinsats. En tanke bakom utvecklingsgarantin är att arbetslösa ungdomar såsnart som möjligt skall beredas reguljärt arbete, någon utbildning eller enarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Om den unge inte har fått en meningsfullsysselsättning skall kommunen överta ansvaret för aktive-ringen och sätta in någon utvecklingsinsats. Denna skall inormalfallet inte pågå mer än . För deltagande ungdomar finnstre skilda ersättningsmöjligheter.1. Den som har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa, antingen i form avgrundbelopp eller inkomstrelaterad ersättning, får utbildningsbidrag av statensom motsvarar arbetslöshetsersättningen.2. Den som har rätt till socialbidrag får en ersättning av kommunen, kalladutvecklingsersättning, som motsvarar socialbidraget.3. Den som varken har rätt till socialbidrag eller arbetslöshetsersättning fårett skattefritt bidrag av kommunen, även det kallat utvecklingsersättning,vilket motsvarar ett beskattat utbildningsbidrag. Staten ersätter kommunenför denna kostnad.Staten ersätter kommunerna för ungdomar som deltagit i åtgärden med 150kronor per anvisningsdag och ungdom.MotionerKristdemokraterna hänvisar i sin motion A254 till att 100-dagarsgarantininte har förverkligats fullt ut. Partiet, som riktar viss kritik mot åtgärden,hade hellre sett en satsning på lärlingsutbildning. Åtgärden bör trots detfinnas kvar tills vidare, dock med vissa ändringar. Den nuvarande ersättning-en på för dem som står utanför arbetslöshetsförsäkringen bör höjas inivå med vad partiet anser rimligt i fråga om utbildningsbidraget. I motionenföreslås en ändring av ersättningsregeln i 9 § lagen om kommunernas ansvarför ungdomar mellan (yrk. 7 delvis, 8 och 9). Ytterligare 90miljoner kronor anvisas för ändamålet.Även och () väcker i motion A253vissa frågor om ersättningen i den kommunala utvecklingsgarantin. Medhänvisning till ett cirkulär från uppger motionärerna attkommunen får stå för hela kostnaden i det fall att den väljer att generellt,utan biståndsprövning, erbjuda ungdomar ersättning som motsvarar ett unge-färligt försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen, ca , i stället för d1 som anges i den lag som reglerar utvecklingsgarantin. Motionä-rerna ser stora fördelar med ett system som kombinerar det statliga utveck-lingsbidraget med ett nytt kommunalt utvecklingsbidrag. Det skulle innebäraökad aktivitet och rimligare ersättning till den enskilde. Förutsättningarna föett vuxenliv skulle stärkas. Motivationen skulle öka att delta i utvecklingsga-rantin som enligt utvärderingar visat sig framgångsrik. I motionen föreslås attkommunerna ges rätt att införa en generell ersättning utan biståndsprövningoch utan att det statliga bidraget går förlorat (yrk. 1), att ett ökat statligtvecklingsbidrag övervägs (yrk. 2) och att en utredning tillsätts med uppdragatt se över förutsättningarna för att deltagarna får en enhetlig, högre ersätt-ning oavsett bakgrund (yrk. 3).Utskottets ställningstagandeDen kommunala utvecklingsgarantin har utvärderats av Statskontoret, Ung-domsstyrelsen och från delvis olika infallsvink-lar. När det gäller ersättningen till deltagarna framgår av Statskontorets ut-värdering att av deltagarna hade utvecklingsersättning baserad på för-sörjningsstöd, utbildningsbidrag baserat på arbetslöshetsersättning ochresterande statlig utvecklingsersättning. I utvärderingarna framkom attvissa kommuner anser att det differentierade ersättningssystemet skadarmotivationen bland deltagarna när de får olika ersättning för att göra sammasak. Flertalet kommuner som deltog i utvärderingen önskade en enhetligersättning till alla ungdomar. Det framkom också att ersättningssystemetupplevs som krångligt och orättvist. Den uppfattningen framfördes att det ärett problem att ungdomarna får ha kvar socialbidraget när de är i sysselsätt-ning. ansåg hälften av de tillfrågade kommunerna att kostnadernaför socialbidrag för unga skulle minska till följd av utvecklingsgaran-tin.Den förutnämnda promemorian Samverkan för färre bidrag och fler i jobb,Ds 1999:54, tar upp frågor om ersättning i anslutning till ett förslag om ens.k. utvidgad utvecklingsgaranti för personer med långvarigt socialbidragsbe-roende och för vissa andra långtidsarbetslösa. I promemorian diskuterasockså ersättningsfrågor. Förslag läggs fram om en s.k. utvecklingsersättning.Enligt promemorian vore det en fördel om deltagarna i projekten i så storutsträckning som möjligt kunde delta utan eller med låga kompletterandesocialbidrag.Utskottet kan först konstatera att utvärderingar visat på en rad konkretaoch positiva effekter av den kommunala ungdomsgarantin. Det gör det extraangeläget att regelverket och de övriga förutsättningarna kring garantin fåren så ändamålsenlig utformning som möjligt. De utvärderingar som gjortsvisar att det nuvarande ersättningssystemet inom ungdomsgarantin upplevssom krångligt och t.o.m. orättvist. Utskottet vill med anledning av det påpekaatt det i och för sig inte är unikt att deltagare i en och samma åtgärd får oliersättning. Som framhålls i motion A253 kan kommunen bara betala ut bi-drag till enskilda om det finns författningsstöd för det. Med de nuvarandelagreglerna kan kommunen inte betala ut mer än utan prövningmot socialtjänstlagen.Utskottet är inte berett att förorda några ändringar vad gäller vill-koren vid deltagande i utvecklingsinsatserna eller om de ekonomiska förut-sättningarna för kommunernas medverkan. Å andra sidan visar utvärdering-arna att de nuvarande ersättningssystemen väcker en del frågor. Utskottetförutsätter att regeringen ser över ersättningsfrågorna, t.ex. i anslutning tilövervägandena om lösningar för de långvarigt arbetslösa. Utskottet hänvisari denna del till vad som anförts ovan.Med det anförda får den nu behandlade motionen A253 (yrk. 1-3) i det vä-sentliga anses tillgodosedd. Motion A254 (yrk. 7 delvis 8 och 9) avstyrks.Andra förslag om arbetsmarknadspolitiska åtgärderInsatser på kulturområdetI avsnitt 2 utgiftsområde 13 och i inledningen till detta avsnitt har utskottetbehandlat några motioner som i mera allmänna ordalag förespråkar att resur-ser förs över från arbetslöshetskassan och AMS till kulturens budget. Någraandra motioner behandlar specifika insatser på kulturområdet.I den nyssnämnda motionen Kr313 av berörs försöks-verksamheterna med en s.k. tredje anställningsform inom teatern och medarbetsförmedling vid centrumbildningar. Partiet ser positivt på verksamhe-terna men anser försöksperioden vara för kort. En peri-od behövs för att det skall vara möjligt att dra några säkra slutsatsom värdet av verksamheterna (yrk. 27).Utskottet behandlade ett motsvarande yrkande av se-nast i förra årets budgetbetänkande 1998/99:AU1. Utskottet kunde i och försig hålla med om att kunde synas vara , menansåg att det inte var rimligt med ekonomiska utfästelser än så.Utskottet står fast vid detta och avstyrker därmed motion Kr313 (yrk. "Gröna jobb" m.m.Sven-Erik och () pekar i motion A252 påsamhällsnyttan av de arbetsmarknadspolitiska insatserna inom natur- ochkulturmiljöområdet. Eftersom uppgifterna ligger vid sidan av den ordinariearbetsmarknaden uppstår ingen undanträngningseffekt. Deltagarna hör oftatill de svagare grupperna på arbetsmarknaden med låg utbildning och lokalbundenhet. Nya regler och minskade resurser har försämrat möjligheterna förAMV att satsa på insatser av detta slag, vilket medför negativa konsekvenserför glesbygden. Detta motverkar strävan att integrera miljöfrågorna i arbets-marknadspolitiken. I stora delar likartade argument förs fram i motion A271av m.fl. (s).Även () argumenterar på ett likartat sätt när hon i sinmotion A266 föreslår en snar utredning för att klarlägga hur staten på bästasätt kan stödja och medverka till att de gröna jobben kan få fortsätta.Lisbeth Staaf-Igelström m.fl. (s) hänvisar i motion A234 till att Skogsvårds-styrelsen och driver olika arbetsmarknadsprojekt till-sammans. I en treårig anställning kombineras arbete och utbildning i syfte attstarta lokala småföretag inom skogsbruk och turism eller att erbjuda kvalifi-cerad arbetskraft. Motionärerna efterlyser stöd så att en försöksverksamhetmed Gröna Jobb kan komma i gång i Värmland.Gunnel och () förespråkar i motion A202övergångsarbetsmarknader i form av arbetsprojekt med naturvård för männi-skor som står utanför den reguljära arbetsmarknaden. Utbildning börerbjudas deltagarna före eller parallellt med arbetet.Utskottet vill med anledning av dessa motioner först framhålla att det nuva-rande regelverket i viss utsträckning fortfarande medger "jobb" av det slagsom avses i motionerna. I ett förbättrat arbetsmarknadsläge minskar dockutrymmet för insatser av detta slag. Vilka satsningar som skall komma tillstånd måste i första hand styras av de arbetsmarknadspolitiska målen ochefter den enskildes situation och behov. Utskottet är därför inte berett att gönågra uttalanden av det slag som begärs i motionerna, som alltså avstyrks.Det gäller motionerna A202, A234, A252, A266 och A271.Utskottet vill dock tillägga att med de tankegångar som redovisats ovanom insatser för personer som stått utanför den reguljäraarbetsmarknaden kan möjligheter öppnas för arbeten bl.a. av det slag somavses med motionerna.Sabbatsår, friår, "orlovslag" m.m.I sin kommittémotion A254 (yrk. 13) föreslår att arbets-marknadsmedel får bekosta ett s.k. sabbatsår för personer ,förutsatt att den som anställs som vikarie är arbetslös. Det skulle ge möjlig-het för många att komma in på en ny yrkesmässig bana som möj-ligheten till vikariat skulle minska arbetslösheten. Det är också tänkbart attsabbatsåret bekostas av den enskilde genom förtida pensionsuttag. Motionä-rerna anser att regeringen bör återkomma med förslag i frågan.Även i en enskild kd-motion, A249, av Skånberg och () föreslås en skyndsam utredning av möjligheten till ett sabbatsår förpersoner över 45 år.I motion A223 föreslår () att regeringen skall utreda möjlig-heterna till en s.k. orlovslag efter dansk förebild. Den danska lagen innebäratt en arbetstagare under vissa förhållanden har rätt till ledighet från anstälningen om en arbetslös kan gå in i hans eller hennes ställe . Ensådan ordning skulle kunna innebära en kontakt med arbetslivet för många avdem som är utestängda.Barbro Feltzing (mp) hänvisar i motion A722 (yrk. 1) till att Miljöpartietunder föreslagit en möjlighet till friår mitt i livet med tjänstledighoch ersättning från arbetslöshetsersättningen medan en arbetslös kommer inpå den lediga platsen. En sådan möjlighet skulle inte minst vara ett sätt attmotverka stress och utbrändhet i arbetslivet, sägs det i motionen.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner om friår och liknande som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Utskottets inställning har varit attde arbetsmarknadspolitiska insatserna i första hand bör gå till de grupper sominte har något arbete eller som riskerar att bli arbetslösa. Alla de ovan be-skrivna förslagen förutsätter visserligen inte uttryckligen en sådan finansie-ring. Det är ändå ofrånkomligt att finansieringen blir en central fråga. Ut-skottet ställer sig inte helt främmande till att det , när ekonomisktutrymme finns, kan övervägas någon form av ledighet med statlig finansie-ring. Den bör i så fall riktas till arbetstagare som har arbetat en längre perioch som utnyttjar ledigheten för kompetensutveckling. I övrigt vill utskottethänvisa till att anställda enligt studieledighetslagen under vissa förutsättninar har rätt till ledighet för att bedriva studier.Med det anförda avstyrks de nu behandlade motionerna A223, A254 (yrk.13), A249 och A722 (yrk. "50 000-kronan"och () beskriver i motion A235 en ny ar-betsmarknadsåtgärd som de vill benämna "50 000-kronan". Förslaget går utpå att den arbetssökande får en viss bestämd tid på sig att hitta ett arbete elfinna en annan lösning och att ett visst belopp ställs till förfogande undertiden. Den enskilde kan få tillbaka sitt självförtroende, och idéer som kom-mer fram kan komma andra till godo.Utskottet vill med anledning av detta yrkande hänvisa till vad som sagts idet föregående. Strävan är att minska antalet åtgärder och särregleringar. Ettallmänt krav är att de olika insatserna har en sådan utformning att de kanföljas upp och utvärderas. De ersättningar som utges till den enskilde måstesvara mot allmänna krav på likformighet och rättvisa. Utskottet ser därförvissa problem med förslaget om en "50 000-krona". Motion A235 avstyrks.Utskottets ställningstagande i fråga om anslaget A 2Oppositionspartiernas förslag till medelsanvisning på anslaget A 2 är delvisen följd av varje partis huvudförslag när det gäller arbetsmarknadspolitiken.Det är svårt att jämföra alternativen eftersom både och Center-partiet i sina förslag för stora delar av de utgifter som belastar anslaget A 2till utgiftsområde 13. Det är dock klart att alla fyra oppositionspartierna ivarierande grad utgår från betydligt lägre utgifter för arbetsmarknadspoliti-ken. förespråkar man mer av kvalitet och mindre av volym. Merkonkreta förslag till besparingar lyser i stort sett med sin frånvaro. Arbets-lösheten är fortfarande hög. Mindre resurser för aktiv arbetsmarknadspolitikinnebär större utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet har svårt attspåra en insikt om detta i oppositionens förslag.Arbetsmarknadsläget är betydligt ljusare än tidigare, men det krävs fortfa-rande stora insatser både för att stärka situationen för de grupper som ändåhar svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden och för att undanröja risken förs.k. flaskhalsproblem och andra obalanser. i ljuset av det framstår oppo-sitionens budgetalternativ inte som fullt realistiska.Sammanfattningsvis biträder utskottet regeringens förslag till medelsan-visning (prop. 11 delvis) och avstyrker motionerna A231 (yrk. 23 del-vis), A254 (yrk. 10 och 35 delvis), A275 (delvis), A277 (yrk. 7) och Fi212(yrk. 15 delvis).Även regeringens förslag om bemyndigande i fråga om åtaganden för år2000 tillstyrks (prop. 2)I avsnitt 3.6 nedan finns en sammanställning av utskottets ställningstagan-de i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.3.2.3 Övriga A-anslagAnslaget A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappadePropositionenTusental kronor1998Utfall6 291 867Anslagssparande304 9311999Anslag6 745 0921Utgiftsprognos6 700 0002000Förslag6 828 9412001Beräknat6 880 0532002Beräknat6 917 5481Inklusive beslut på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårproposition1999, då tillfördes anslaget. Regeringen har den 31 mars 199beslutat att hela anslagssparandet samt därutöver skall förmed anledning av förändrade redovisningsprinciper.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagmKdcfp6 828 941+30 000+370 000+80 000Anslaget avser lönebidrag, statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga ar-betsgivare (), kostnader för vissa otraditionella insatser för arbetshandi-kappade, bidrag till arbetshjälpmedel m.m. till personer med funktionshinder,utgifter för utveckling av ny teknik och datorbaserade arbetshjälpmedel förpersoner med funktionshinder samt för särskild expertmedverkan i sådanaärenden, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () samt viss natio-nell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget Europeiskasocialfonden för och anslaget Europeiska socialfondenför perioden 2000-2006.Beslut om särskilda insatser för arbetshandikappade kan som längst om-fatta en tidsperiod . Det innebär att åtaganden under anslaget medförkostnader för kommande budgetår. Regeringen begär därför att riksdagenbemyndigar regeringen att ingå ekonomiska förpliktelserunder anslaget på högst (yrk. 3).Regeringen anser att uppföljningen av otraditionella medel för personermed arbetshandikapp bör förbättras. Regeringen föreslår också att anslagettilldelas ytterligare för i förhållande till vadsom tilldelades anslaget under innevarande år. De ökade utgifterna finansie-ras genom att anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas medmotsvarande belopp.Regeringen anser att minst 56 000 personer i genomsnitt bör haanställning med lönebidrag eller OSA. Den genomsnittliga bidragsnivån börvara högst av den bidragsgrundande lönekostnaden för samtliga arbets-givare utom för allmännyttiga organisationer.MotionerI flera motioner tas frågor upp som rör regler om lönebidrag.Kristdemokraterna anser i motion A254 att det i förordningen (1991:333) omlönebidrag bör återinföras en paragraf som innebär att en sänkning av löne-bidraget inte skall genomföras om risk för uppsägning föreligger (yrk. 21).Motionärerna menar också att rätten till ersättning av lönekostna-den skall gälla såväl vid nyanställningar som för dem som hade anställningefter (yrk.