bet · GO01KU2 · 2000-09-21 00:00:00 — Har man en garanti som är utställd utanatt det finns ett regeringsbeslut eller utan ett anslag, kan man känna attdet kan vara svårt att betala ut pengarna enligt samma garanti. Då bevisarman att man har grejat fel.Guy Lofalk har försökt att få till stånd ett avtalmed UD å leverantörernas och svenska småföretagares vägnar, men fortfa-rande inte lyckats.Kenneth : Jag hörde tidigare hur sade att sponsringsar-betet gick trögt med i engagerade svenska företag. De motiveradedet med att detta är en JAS-grej. Mötte ni det argumentet, eftersom ni hadeen person som hade erfarenhet och hjälpte till med sponsringsarbetet?Peter : Den frågan ska ställas till Mikael.Jag och har aldrig diskuterat att detta skulle tolkas som ett JAS-projekt. Det är det enda jag kan säga.Jag har inte information. Jag hade också rollen som styrelseordförande. Jaghar ingen aning. Jag vet att hade kontakt med flera olika företag. Menatt det skulle ses som ett JAS-projekt har inte han och jag diskuterat vidnågot tillfälle.Kenneth : Det var inget som ... Om man planerar att dra in några miljo-ner i sponsring och lyckas dra in några hundra tusen kan det vara lite jobbigt.Det borde väl ha kommit upp på din nivå?Peter : Jo, det kan man tycka ...: Då borde väl också orsakerna till varför det går trögt haangetts.Peter : pratade tidigare om att sponsringförsäljningen börja-de tidigare. I Riktas huvudavtal från finns det tydligt angivetatt vi inte skulle ägna oss åt sponsring, inte åt artistevenemang, inte åtkonserter. Det är först i tilläggsavtalet som det ansvaretdelvis läggs tillbaka på oss. Fram till hade viavtalsmässigt inget som helst ansvar för sponsring.Björn von der Esch: Jag skulle vilja ta upp en fråga med anledning av detsom står på s. 37 i rapport. Det gäller det sista stycket påsidan. Jag läser upp det:Med tilltro till garantin betalade Rikta ut pengar till MEP:s underleveran-törer. Men tog Riktas pengar slut. Rikta fick då ingenersättning utav sekretariatet enligt garantin. krävdeäven att Rikta skulle iaktta total medietystnad, annars skulle ersättningeninte heller senare utges enligt garantin.Jag skulle gärna vilja ha en kommentar till detta. I vilken form framfördesde här kraven? Du nämnde någonting om Dag Klackenberg tidigare. Huruppfattade ni dem? Var det något slags ultimatum eller hot?Peter : Dag Klackenberg benämnde de här samtalen som förtroliga.Jag har gjort väldigt noggranna protokollsanteckningar som jag läste upptidigare. Jag vill skilja på dem och de minnesbilder jag har från möten somjag inte har dokumenterat lika tydligt.Den minnesbild jag har är att Dag Klackenberg påtaladeatt det här var förtroliga samtal och att det inte var önskvärt att det härskulle komma ut i medierna. Jag tror t.o.m. att det var så att man var påväg att hitta en lösning för att betala pengar till Rikta. Vi kom överensmed Dag Klack- att UD skulle göra ett uttalande om attRikta skulle få vissa pengar. Men när detta nådde UD och vi gick ut med detpressmeddelandet tog det stopp i Statsrådsberedningen. Det sade DagKlackenberg till mig efteråt. Då blev alltså Statsrådsberedningen ellernågra där så irriterade på att vi gick ut med ett pressmeddelande om dettaatt utbetalningen stoppades. Det är det besked jag fick av Dag Klackenbergdagen efter.Jag kände väldigt tydligt att det fanns starka önskemål om att de här för-handlingarna skulle föras förtroligt och de inte på något sätt skulle läckaut i medierna.Björn von der Esch: Det kom inte några andra krav på total medietystnadfrån UD?Peter : Jag såg att Dag Klackenberg , i sambandmed att utredning kom, hade uttalat i TT att insett att han hade kört in i en lyktstolpe och borde ägna sig åt någon-ting annat. Jag vet inte om Dag Klackenberg med det menar att jag inte bordesitta här i dag.Det har alltså funnits tydliga och rakt framförda önske-mål om att vi inte ska gå och prata i medierna.Helena : Vi har fått en väldigt fyllig och bra redovisning av dethär. Jag har redan fått svar på många av mina frågor. Jag vill bara fråga omni har haft något avtal från Riktas sida med någon statlig myndighet.Peter : Jag skulle tro att vi är ett av de företag i landet som harhaft bäst och mest erfarenhet av detta. Man kunde ju tro att vi inte hadekunskap om detta. Men jag tror att många statliga myndigheter engageradeoss därför att vi hade en medarbetarkader som hade en väldigt bred politiskbakgrund. Jag vet att det fanns personer från tre eller fyra olikariksdagspartier med ett förflutet i den politiska världen som jobbade hososs. Vi sågs alltså som neutrala i den aspekten. Det ville vi också göra.Så sent som hade vi i uppdrag att utreda hela Regeringskanslietsinternkommunikation. I vår rapport visade den sig ha ganska stora brister,vilket man kan notera i efterhand också. Vi hade också uppdrag från fleradepartement . Jag tror att vi i snitt hade uppdrag från tiostatliga myndigheter . Vi var väl erfarna på att handla med staten, ochäven kommuner, som uppdragsgivare. De beräkningar vi gjorde var att unge-fär av våra uppdrag och intäkter kom från staten.Helena : Ni hade alltså anledning att gå in i den här affären medfullt förtroende för er motpart?Peter : Ja, och med den kompetens som krävdes, eftersom vi hadepersoner som hade erfarenhet av internationella uppdrag och det nätverk somkrävdes i näringslivet. Den bedömningen gjorde ju också UD, vi måste haden bästa kompetensen för detta. Med facit i hand kan jag säga att vi inte sågdetta maktspel mellan UD och Statsrådsberedningen där vi blev en bricka.Men det ingick kanske inte heller i vårt ursprungliga uppdrag.Vi har själva gjort en noggrann internutredning och tittat på egna brister.Vi har hittat brister i kontrollsystem hos oss och andra saker, men inte kom-petensmässigt.Helena : Har ni aldrig haft något trassel med betalningar tidigarefrån era uppdragsgivare?Peter : Nej.Ordföranden: för detta. Det har anmälts ett par uppföljande önskemåldels av mig själv, dels av vice ordföranden. Därefter ska vi försöka att rundaav detta för att klämma in också Finn innan då den obevekli-ga riksdagsordningen säger att vi måste sluta. Vi måste dessutom sluta ett parminuter tidigare eftersom ledamöterna ska hinna till kammaren för att fullgö-ra sin voteringsplikt.Låt mig börja med att reda ut något som efter både ochPeter redovisningar förefaller att vara av central betydelse, nämli-gen hur de stora problemen uppstod och i vems arbetssfär, dvs. hos PeterErikson eller . Mitt intryck är att ni båda säger att problemenuppstod inom den artistiska delen av projektet, om jag uttrycker detta imycket allmänna ordalag. Är det en korrekt uppfattning? Jag lägger ingenskuld i detta.Peter : Ja. UD betalade ju sent omsider för huvudavtalet. Huvudav-talet har vi lämnat slutrapport om, dvs. det avtal som skrevs . Dethar UD sent omsider slutbetalat. Det finns inga tvistigheter mellan UD ochRikta när det gäller huvudavtalet.Ordföranden: Och det innebär, om jag får lägga ihop iakttagelserna från tvåutfrågningar, att problemen inträffar i den sfär som ni båda i lite olika orda-lag egentligen beskriver som en bulvansfär.Peter : Ja, där vi handlar i en roll som penningförmedlare.Ordföranden: uppstår inte i Riktas kärnsfär, om jag får formuleradet så.Peter : Nej. UD har ansett, och det har ju också framkommit frånnäringslivet och från andra inblandade organisationer, att det vi gjorde i vårthuvuduppdrag fungerade ganska bra.Ordföranden: har då beskrivit en ständig relationmellan sig och i utförandet av sitt uppdrag och endast,om jag nu indirekt citerar honom korrekt, när fråga var om att betala ut peng-ar uppstod också en relation till Rikta. Är det också din mening?Peter : Ja, vi har precis samma bild där.Ordföranden: Då riktas naturligtvis ljusstrålen mot avtalet från den 14 sep-tember. Där inträffar en formell förändring av relationen. Hur vill du kom-mentera denna förändring av relationen? Såvitt jag förstår inträder Riktaformellt såsom ansvarig också i den sfär som är ansvarigför. Eller hur?Peter : Ja. Både UD och Rikta tolkar det så att det här avtalet varbindande när alla parter fullt ut såg det den 22 november.Ordföranden: Men mellan händer ing-enting i de upparbetade arbetsrelationerna som vi uppenbarligen alla beskri-ver på samma sätt?Peter : Nej. Det finns ett fall, och det är ett brev som Finn Altonskrev , om jag kommer ihåg det rätt, till som dåvar vd på . Där påpekade han att det fanns svagheter i Riktas sätt attsköta sitt arbete. Då blev ganska arg. Han ringde upp FinnAlton. Enligt hans berättelse sade Finn då att efter vissa diskussioner har dethär brevet tagits tillbaka till . Det existerade inte längre. Dågick så långt att han såg svårigheter att fullfölja uppdraget.Sedan pratade han och , Riktas vd, om detta. informera-de honom då om att det här brevet inte hade nått adressaten enligt det löftesom Finn och hade ställt ut. Men det är den endafnurra på tråden som jag känner till som är dokumenterad.Ordföranden: betydelse blir ju om det är etablerat och redovisat från allaatt det finns en direkt arbetsrelation mellan och ....: Det har ju utredning också klarlagt.Ordföranden: ... fram till , om vi är lite försik-tiga med tidsangivelserna. Jag uppfattar det du säger så, att i denna direktre-lation ändras ingenting efter den 14 september.Peter : Nej.Ordföranden: Det är inte så att plötsligt börjar konver-sera med Rikta som därefter förväntas styra enligt någon nyprincip?Peter : Inte, som jag har uppfattat det av , i detalj pånågot sätt. Det är också den bild som ger. Det förändradesinte ansvarsmässigt mer än att vi började slussa pengar, vilket vi naturligtvisaldrig borde ha ställt upp på.Ordföranden: Jag vill bara lite oegentligt till protokollet få noterat att Mag-nus nickar till detta påpekande.Min andra fråga är av mer allmänt slag. Den dyker upp ofta i rapport. Den handlar om vem som egentligen bestämde vad. Till slutnär KU ska granska detta från totala utgångspunkter är det varken Rikta ellerMagnus som vi granskar, utan vi granskar i detta fall regeringenshandläggning av detta.Har du något ytterligare att säga som skulle kunna belysa besluts- ochhandläggningsrelationerna som du kan hämta ur den erfarenhet som ni vannunder denna långa process?Peter : Jag tycker att det är väldigt viktigt att säga att det jag harberättat här är citat från mina egna protokollsanteckningar. Jag vill referera.Jag vill inte kommentera eller spekulera. Det är inte min sak att göra det.Men det vi allihop kan lära oss, för att sluta lite grann där jag började, äratt ansvarsfördelningen har varit oklar minst sagt. Den har varit förödandeoklar. Då kan man säga att ansvarsfördelningen har varit oklar både mellanUD och Statsrådsberedningen, vilket också utredning har konstate-rat, och i relation till ett antal olika avtalsparter. Vi tog på oss vår del avansvaret och sade att vi skulle försöka hjälpa vår kund. Viflög ned mer folk till och försökte jobba tillsammans med kundenför att rädda det som kunde räddas. Men man möttes då bara av en totalkaskad av uttalanden från statsministern och flera statsråd och UD-tjänstemän i medierna. Detta ickekonstruktiva synsätt att försöka lösa pro-blemen tycker jag vittnar om att man har haft en maktkamp här som utkris-talliserats under de här fyra månadernas förhandling för att försöka få betaltenligt garantin. UD:s högsta ledning var beredd att betala redan den 1 de-cember, men någonstans stötte man på patrull.Den här ansvarsfördelningen handlar egentligen om vem som ska ha in-flytande över svensk utrikespolitik. Det är någonstans där, utan att jag pånågot sätt är sakkunnig, jag känner att vi har hamnat. Hade man kunnat hatydliga beslutsgränser hade man också kunnat hitta former för att rädda ettföretag från nedläggning.Göran : Jag vill inte polemisera med dig, men det är klart att dethär var väl ändå inte frågan om svensk utrikespolitik i någon mer vid me-ning. Det var ju en aktivitet någon annanstans än i , men jag tyckernog inte att man ska betrakta det som utrikespolitik.Min fundering är då: Om ett företag är värt och har etteget kapital på , vad är det då som är värt de 192 miljoner-na?Peter : Det var en värdering som gjordes av Co-opers. Det fanns en starkt tillväxt i det här bolaget. När det härinträffade höll jag på att förhandla om köp av företag i . Vi hadeprecis startat ett bolag i . Vi hade knoppat av ett IT-bolag medinriktning på . Vi hade förhandlingar på gång i , och vihade en fusion på gång med ett annat företag i vår bransch i Sverige.Det är en kassaflödesmodell man tittar på. Det är en vedertagen kassaflö-desmodell från . Om det hade varit ett IT-företaghade nollorna blivit något fler. Det är den objektiva bedömning som kangöras av värdet på det här bolaget. Den gjordes av Coopersden . Den bygger inte på någonting annat än förväntadekassaflöden.Göran : Egentligen finns det ingen substans i bolaget som är värdnågonting, utan det är medarbetarnas möjligheter?Peter : Det är medarbetarnas värde och framtida intjäningsförmågaoch framtida lönsamhet. Vi ska komma ihåg att det här bolaget växte 70 %per år och alltid redovisade en vinstmarginal på mellan 15 och 20 %.Göran : Jag har en annan fråga. Du har sagt atttilläggsavtalet av var ett betalningsförmedlingsavtal. Men iMagnus rapport står det att Rikta utöver redan tidigare avtaladeuppdrag åtog sig att även ansvara för genomförandet av musikkonserter,sportevenemang, matvecka och modevisningar. Är det en korrekt beskriv-ning av det Rikta åtog sig?Peter : Ja, det är så det står i avtalet. Vi betraktade det sombindande också när vi väl fick se det . Det som står iavtalet står ju där. Men tolkning av avtalet när dettillkom var att det var till för att UD:s skulleslippa betala ut pengar direkt till . Det har ju MagnusErikson själv beskrivit här tidigare.Göran : Hade det inte varit enklare då om man hade nöjt sig medatt avtala om detta?Peter : Jovisst.Göran : Jag har i grunden den uppfattningen att avtal och in-gångna förpliktelser ska hållas. Detta är naturligtvis trist för allamedarbetare och andra. Eftersom du uppehåller dig rätt mycket vid de 70anställda, kan du något beskriva vad de gör nu?Peter : De har i princip alla fått nya jobb, vilket jag tycker ärväldigt skönt. Hade detta varit ett sågverk i med 70 anställdahade det varit betydligt svårare. Vi ska vara lyckliga över att det härinträffade i en hög- konjunktur och i en bransch där kvalificerademedarbetare efterfrågas av alla på marknaden. Men det förtar inte den sorgsom många känner över att ha blivit uppsagda från ett företag som mantyckte om och trivdes på. Glädjande nog har alla fått nya jobb. Även jaghar startat ett nytt företag, ett enmansfö- retag denna gång.Ordföranden: för att du ville komma hit och lämna oss dessa ytterligareupplysningar i en fråga där en rad ytterligare utfrågningar följer.Jag ber att få hälsa Finn välkommen fram. Jag skulle inte vara såburdus med tidsplanen om det inte var för det faktum att det inte längre givesnågon reservtid för att få de upplysningar som utskottet behöver. Jag bersamtidigt alla om ursäkt för detta, men sådan är tyvärr tillvaron. Vice ordför-anden säger att detta accepteras. Då råder det åtminstone enighet mellan vårabåda partier om detta.Hjärtligt välkommen Finn , tidigare chef för och flitigt apostroferad allaredan under diskussioner.Vi genomför denna utfrågning på samma sätt som de två tidigare. Du fårgärna lämna några inledande kommentarer om du så vill. I detta ingår välockså en möjlighet att, i den mån du så vill, kommentera det som du har hörtså här långt. Därefter övergår vi till frågorna på vanligt sätt.Finn : Tack, herr ordförande! Jag avstår från inledande kommentarer.Jag har tidigare framfört mina synpunkter, lämnat mina kommentarer ochden information jag har kunnat förmedla till de två huvudsakliga utredningarsom har genomförts. Eftersom tiden dessutom är knapp vill jag gärna i ställetförsöka besvara de frågor som ni har.Ordföranden: för detta. Då återgår vi till frågandet och tardetta i något annorlunda ordning än tidigare och låter Per från detandra av de två anmälande partierna börja denna omgång.Per : Herr ordförande! anmälan i det här ärendet handlarju om de politiska dimensionerna. För det första är vi intresserade att höraom biståndsmedel har använts för den här Sydafrikasatsningen, och vi vet attså har skett. 25 miljoner plus 1 miljon. Det blir 26 miljoner. Enligt de regleroch målsättningar som finns för det statliga biståndet ska det framför alltanvändas till fattigdomsbekämpning. Det är ett av biståndets huvudmål. Jagskulle vilja höra om du har någon kommentar till detta. Finns det något i dehär arrangemangen där man har använt biståndspengarna som du inte tyckerstämmer överens med det här biståndsmålet. Jag tänker på modevisning, jazzoch fotbollsarrangemang t.ex. som betalades med dessa medel.Finn : Generellt tycker jag att målsättningen för Sydafrikasatsningen,dvs. att sammanföra sydafrikanska och svenska institutioner, organisationer,folkrörelser och företag stämmer synnerligen väl överens med den svenskabiståndspolitiken och det s.k. bredare samarbete eller partnerskapssamarbetesom har dragits i gång med framför allt och ett par andra länder. är ett av de första exemplen på att vi aktivt verkligen har försökt göraså.Att det i enskilda fall i efterhand har visat sig att vi tvingades gå in ochtäcka upp vissa saker som ursprungligen var avsedda att täckas med kom-mersiell sponsring är djupt beklagligt. Jag tänker då på det du nämnde, näm-ligen fotbollslandslagets resor.Per : Man kan kanske sammanfatta detta med att det här katalytiskasättet att använda biståndsmedel och den här partnerskapsidén inte är helt fel.Det finns säkert väldigt mycket bra saker i det sättet att använda biståndsme-del. Men det fanns väl arrangemang som inte riktigt föll in i det här koncep-tet och som är väldigt svårt att försvara.Finn : Idrott är också en del av folkrörelsesamarbetet. Jag tror inteatt vi ska utesluta den möjligheten att elitfotbollsuppträdande kan skapasamarbete i gärdsgårdsserier och för ungdomar.Per : Den här frågan var ställd med tanke på den vetskap vi har om hursocialt brutalt skiktat är. Man kan undra vem som får del av denhär satsningen. Men det var min egen kommentar.Finn : Fotboll är ofta en färgad sport.Per : Jag skulle vilja ställa en fråga om den eventuella kopplingen tillJAS och försäljningen av stridsplanen. Det var ju sagt attsjälva överenskommelsen om JAS Gripen skulle vara avslutad redan somma-ren 1998. Då tyckte man sig ha fjärmat sig från själva Sydafrikasatsningen igod tid. Den skulle ju komma . Men blev det inte så. Det varfaktiskt på själva Sydafrikaarrangemanget som man formellt avslutade denhär affären. Vad har du för kommentarer till det? Finns det ingen kopplingsom du ser mellan de här två olika sakerna?Finn : Jag ser ingen som helst koppling mellan detta. Ditt påstående ärhelt korrekt. Jag anser att det är två parallella spår. Statsministerns Sydafrikasatsning skulle ha kommit till stånd och genomförts oberoende av SaabJAS Gripen-satsningens framgång eller icke framgång och till samma dimen-sion.Per : Men de sammanföll just vid det här tillfället under Sydafrikasats-ningen. Man avslutade affären då, så att säga.Finn : Att det må ha inträffat , strax före eller ome-delbart därefter har vi inte rått över.Per : Då skulle jag vilja fråga om somvi har hört berätta om, och även harnämnt den. Det gäller den vecka då stilleståndet inträffade, dvs. när det komfram att hade haft konkurser tidigare i sitt affärsliv. och UD blev lite försiktiga då. Man ville då placera ens.k. överrock i form av Rikta på honom. Han säger att du menar att det kräv-des en överrock men Abresparr undrar om man måste göra så. tycks inte förstå det hela och tycker att det krånglar till det. Vad har duför kommentar kring den historien?Finn : Jag tycker att det är ointressant vad eller FinnAlton som individer tyckte och tänkte. Det intressanta är vad Sydafrikasek-retariatet kom fram till. Det innebär kanske att jag måste redovisa för upp-lägget och hur samarbetet med initierades och kom att ge-nomföras.Jag påbörjade det praktiska jobbet . före juleller efter nyårshelgen blev jag kontaktad av Saabs chefsperson i Sydafrika.Han frågade mig om vi avsåg att genomföra någon form av svenskt artisteri iSydafrika och sade att i så fall hade de en person som var som klippt ochskuren för detta, nämligen . Det var således Saabs chefsper-son i som framförde denna rekommendation och sade att MagnusErikson hade gjort detta på ett utmärkt och bra sätt tidigare.Med denna rekommendation i ryggen tog vi upp en dialog med MagnusErikson hemma i och . Sekretariatet bad att ta fram ett förslag till hur ett artistevenemang skulle kunna genomfö-ras. Detta är den enda överenskommelse eller, som många hävdat, avtalslik-nande arrangemang som förekommit. Det var en muntlig överenskommelsedär accepterade att ta fram ett förslag. Hur det sedan skullegenomföras och under vilka formella former diskuterades inte förrän långtsenare.Det här arbetet pågick . utställde vi t.o.m. ettrekommendationsbrev som skulle öppna dörrar för i Sydaf-rika att ta kontakter för att undersöka förutsättningarna för att genomföra dethär artisteriet.I början av juni, omkring , blev jag uppringd av Saabs ledning iLinköping som föreslog att vi borde vara en aning återhållsamma i vårt sam-arbete med MEP, eftersom det hade förekommit tvivelaktigheter tidigare ihans samarbete med artister. hade skis-serat ett upplägg. Under hand fanns det ett antal grupperingar vidtalade. Devar i alla fall intresserade, hade vi förstått.Vi undersökte detta och förstod att hade haft vissa problem tidiga-re. Vi bad komma upp till . Jagtror han nämnde det tidigare här . Vi hade ett långt ordentligt samtal omvad som hade förekommit tidigare. Vi trodde på Magnus.Och efter funderingar insåg vi framför allt att vi hade kommit för långt iförberedelserna. Vi hade bara haft totalt på oss att förberedaSveriges största aktivitet någonsin i ett givet land . En sats-ning av den här storleksordningen hade aldrig förekommit tidigare. Det hadegått ungefär , och det återstod en tämligen . Alla varöverens om att det var viktigt att ha ett stödjande paket runt substansen iinnehållet , dvs. de av veckan som fungerade väl. Deövriga skulle alltså vara i form av stödjande externa aktiviteter,dvs. artisteriet.Vi ansåg då att vi hade gått för långt för att vi skulle kunna backa, föratt vi skulle kunna säga nej. Jag hade en djup och lång beslutsvånda omdetta och såg inget alternativ. Men jag insåg att frågan var oerhörtkänslig, och det var viktigt att någon med en större kunskap om att hanteraartisteri tog över. Vi i har inte den kapacitet, denerfarenhet och, egentligen, det mandat som krävs för att bedrivaartistevenemang. Däremot samrådde jag naturligtvis med ,Riktas chefskonsult, som jag hade ett stort förtroende för. Hanrepresenterade näst största och ett av de två mestvälrenommerade svenska PR-företagen. Han sade: Visst, vi kan medverka. Jagsade: Men är detta en normal PR-verksamhet? Nej, svarade , men ettPR-företag som vårt måste kunna åta sig allt mellan himmel och jord för attse till att ett projekt går igenom. Dessutom berättade vidden tidpunkten att han hade ett begynnande, parallellt och ännu störresamarbete på gång med i form av en internationellUnicefkonsert i ett antal världshuvudstäder.Jag vill hävda att med nästintill entusiasm åtog sig upp-draget att se till att börja styra verksamhet, att ta ettaktivt ansvar för de brister som vi redan då insåg fanns - och som finns -i egen interna administration och organisation. Därför komvi fram till detta s.k. tilläggsavtal. Det fanns i sinnevärlden redan runtmidsommartid, efter det att jag, givetvis, hade clearat detta med minstyrelseordförande.