bet · GN01FiU19 · 2000-03-21 00:00:00 — av Allmänna pensionsfonden (prop. 1999/2000:46) I betänkandet behandlar utskottet proposition 1999/2000:46 AP-fonden i detreformerade pensionssystemet. Vidare behandlas sju motioner med anled-ning av propositionen. Förslagen i propositionen bygger på uppgörelsenmellan Socialdemokraterna, samlingspartiet, ,liberalerna om ett reformerat pensionssystem.Sjätte fondstyrelsen berörs inte av fempartiuppgörelsen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till överföring av medel från AP-fonden till statsbudgeten. Enligt förslaget tillförs 155miljarder kronor från AP-fonden . En kontrollstation in-förs 2004 varefter det slutliga överföringsbeloppet skall fastställas. Utskottettillstyrker också regeringens förslag till ny organisation, nya placeringsregleroch förvaltningsmål för de fyra nya buffertfonder som bildas av dagensförsta-femte fondstyrelser. Även de förslag som läggs för sjätte och sjundefondstyrelserna tillstyrks av utskottet.Med anledning av ett antal motioner gör utskottet ett tillkännagivande tillregeringen om att den nya Andra AP-fonden bör lokaliseras till Göteborg.Övriga motioner avstyrks.Till betänkandet har fogats elva reservationer och ett särskilt yttrande. I proposition 1999/2000:46 föreslås att riksdagendels antar regeringens förslag till1. lag om allmänna pensionsfonder (AP-fonder),2. lag om ,3. lag om införande av ny lagstiftning för allmänna pensionsfonder,4. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,5. lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift,6. lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,7. lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift,8. lag om ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om ,9. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),10. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),11. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),12. lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivnings-myndigheter,13. lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank,dels godkänner de riktlinjer regeringen föreslår om en ny analys av pensions-systemets ekonomiska ställning och att det i samband därmed skallgöras en prövning av om ytterligare medel skall överföras från AP-fondernatill den 1 januari 2005.Propositionens lagförslag, efter rättelse av två skrivfel, återges i bilaga 1tillbetänkandet. 1999/2000:Fi3 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering avden nya till Göteborg.1999/2000:Fi4 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av dennya till Göteborg.1999/2000:Fi5 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare överföringar av AP-fondsmedel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om näringspolitisk placeringshänsyn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etik- och miljöhänsyn,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att placera ytterligare tre fondstyrelser utanför ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en jämn könsfördelning i fondstyrelserna.1999/2000:Fi6 av m.fl. (c) vari yrkas att beslutaratt placera Andra AP-fonden i Göteborg.1999/2000:Fi7 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motio-nen anförts om att tillgångar i AP-fonderna som överstiger vad som behövs ibuffertsyfte skall överföras till de individuella premiereserverna,2. att beslutar att ledamöterna i fondstyrelserna skall utses av re-geringen utan nomineringsrätt för någon utomstående i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att beslutar att det i AP-fondslagen skall föreskrivas att place-ringar i börsnoterade svenska aktier skall ske med tillämpning av indexprin-cipen i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att avslår regeringens förslag till lag om ,5. att beslutar att tillgångarna i - efter utbyteav börsnoterade aktier mot obligationer - skall ingå i överföringen till staten,varefter de onoterade aktierna placeras i ett riskbolag under Finansdeparte-mentet, samt att detta riskkapitalbolag sedan privatiseras i enlighet med vadsom anförts i motionen.1999/2000:Fi8 av m.fl. (fp) vari yrkas att beslutar attSjätte läggs ned och behållningen tillförs det s.k. överföringsbe-loppet.1999/2000:Fi9 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokaliseringen av fondstyrelser och fondförvaltning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hänsyn till miljö och etik i fondförvaltningen.Yttrande från socialförsäkringsutskottetFinansutskottet har berett socialförsäkringsutskottettillfälle att yttra sig över propositionen jämtemotioner. yttrande(1999/2000:SfU4y) återfinns som bilaga 2 tillbetänkandet. I propositionen föreslår regeringen en omorganisation av Allmänna pen-sionsfonden, förändrade förvaltningsmål och placeringsregler för de nya s.k.buffertfonderna. Vidare ges förslag på storleken och hur den planerade över-föringen av medel från AP-fonden till statsbudgeten skall gå till. Förslagenbygger på uppgörelsen mellan Socialdemokraterna, samlingsparti-et, , liberalerna om ett re-formerat pensionssystem. Sjätte fondstyrelsen berörs inte av fempartiuppgö-relsen.Överföring av medel från AP-fonden till statenPropositionenDet nya allmänna ålderspensionssystemet innebär en relativt kraftig omför-delning av inkomster och utgifter inom den offentliga sektorn. Sammantagetkommer AP-fondens finansiella netto att stärkas, medan statsbudgeten för-svagas finansiellt sett. Anledning är bl.a:? att den del av socialavgifterna som förs till ålderpensionssystemet ökar,medan den del som förs till statsbudgeten minskar i motsvarande grad,?? att statsbudgeten kommer att belastas med avgiftsbetalningar för en radstatliga transfereringar eftersom ålderspensionsavgift enligt det nyasystemet skall betalas för samtliga inkomster som ger pensionsrätt,?? att betalningsansvaret för förtids- och efterlevandepensioner inom ATP-systemet överförs från AP-fonden till statsbudgeten. ?I den s.k. Överföringspromemorian (PM från om AP-fonden och det reformerade ålderspensionssystemet, Ds 1998:7) uppskatta-des den finansiella försvagningen i statsbudgeten till omkring 50 miljarderkronor . över en längre tidsperiod minskar effekterna i reala ter-mer, men en viss belastning kvarstår även på lång sikt.För att kompensera försvagningen av statsbudgeten föreslår regeringen ipropositionen att förs över från AP-fonden till Riks-gäldskontoret . Beloppet har beräknats utifrån utgångs-punkten att statsbudgeten skall kompenseras i så stor utsträckning som möj-ligt med restriktionen att den s.k. automatiska balanseringen (även kalladbromsen) inte skall aktiveras om utvecklingen i samhällsekonomin följer dets.k. Basscenariot bygger på den befolkningsprognos som Sta-tistiska centralbyrån (SCB) gjorde 1997. Vidare antas i basscenariot att denpensionsgrundande inkomsten per person växer samt att denreala avkastningen i AP-fonden uppgår till . Regeringen före-slår vidare att de överförda medlen skall användas för amortering avstatsskulden.Överföringen på samt de som tidi-gare beslutats om motsvarar en engångsöverföring per på258 miljarder kronor. Det är mindre än de 300-350miljarder kronor som rekommenderades i Överföringspromemorian. Ned-justeringen beror bl.a. på en förändrad bild av den demografiska utveckling-en.Regeringen bedömer att den föreslagna överföringen innebär en relativtmåttlig kompensation för statsbudgetens försvagning. Men eftersom bådeberäkningsmetoder och befolkningsprognoser är osäkra föreslår regeringenatt en kontrollstation läggs in. En ny analys av om ytterligare medel kanöverföras från AP-fonden till statsbudgeten bör göras . Därefter skalldet slutliga överföringsbeloppet fastställas. Om pensionssystemets ställningdå medger en ytterligare överföring till statsbudgeten, utan att den automa-tiska balanseringen aktiveras , skall en ytterligare överföring skeden . Prövningen skall göras utifrån SCB:s aktuella befolk-ningsprognos vid tillfället (i övrigt skall de antaganden som görs i basscena-riot gälla). Regeringen föreslår dock att den totala slutliga överföringenmaximalt skall utgöras av ett belopp som motsvarar en engångsöverföringden på 350 miljarder kronor.Överföringen av medel från AP-fonden till statsbudgeten skall ske genom attförsta och andra fondstyrelserna levererar statspapper, svensk eller utländskvaluta eller bostadspapper till . Överföringens mer exaktasammansättning skall beslutas av regeringen. Därför tillsätts en särskildutredare med uppdrag att utforma ett förslag till sammansättning av inleve-ranserna, efter samråd med AP-fondernas styrelser och Riksgäldskontoret.Utifrån utredarens förslag formar regeringen sitt beslut om sammansättning.MotionernaI motion Fi5 av m.fl. (v) anförs att det är viktigt att de nyas.k. buffertfonderna inte berövas alltför mycket av AP-fondernas nuvarandemedel. Ju mer pengar som överförs till statsbudgeten, desto större är riskenatt framtida pensionärer skall drabbas av en lägre pension än vadman borde ha fått ut i förhållande till hur mycket pensionsavgifter man beta-lat in. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att innan ytterligareöverföringar av AP-fondsmedel beslutas bör oberoende svenska experterunder följa och studera systemet så att riskerna för att den automa-tiska balanseringen eller den s.k. bromsen skall utlösas minimeras (yrkande1).I motion Fi7 av m.fl. (m) tillstyrks regeringens förslag omen överföring 2001 om och att en ny prövning sker2004. Motionärerna anför dock att det inte finns någon anledning att byggaupp överstora buffertfonder, eftersom det skulle verka snedvridande på ka-pitalallokeringen och öppna möjligheter till politisk styrning av näringslivet.Motionärerna hänvisar till att det i promemorian Ds 1999:43 diskuteradestänkbara åtgärder om AP-fonderna blir större än vad som är nödvändigt urbuffertsynpunkt. Det ansågs dock att beslut i frågan skulle anstå till dess atten sådan situation uppkommer. Enligt motionärerna är det naturligt att"överskottet" under sådana förhållanden förs till de försäkrades premiereser-ver. Metoden för en sådan överföring bör utarbetas . Motionärernabegär ett tillkännagivande om det anförda (yrkande 1).Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (Sfu4y) regeringens för-slag och avstyrker motionerna i berörda delar.När det gäller framtida överskott i buffertfonderna framhåller socialförsäk-ringsutskottet att enligt överenskommelsen mellan de fem partier som stårbakom pensionsreformen skall varaktiga överskott efter den 1 januari 2005tillfalla de försäkrade. konstaterar också att detkan uppstå situationer då den ekonomiska ställningen i pensionssystemetsfördelningsdel blir för stark. Med detta avses att det med försiktiga beräk-ningsantaganden skulle vara omotiverat att behålla ytterligare överskott isystemet, dvs. en ytterligare tillväxt av AP-fonderna skulle vara omotiverad.Socialförsäkringsutskottet instämmer i att i ett sådant läge bör överskottetutöver en viss nivå fördelas på de försäkrade. I motion Fi7 (m) anser motio-närerna att regeringen bör utreda hur en sådan fördelning skall gåtill. Enligt socialförsäkringsutskottet bör regeringen om möjligt i den avise-rade propositionen med förslag till automatisk balansering även redovisa hurde försäkrade skall tillgodogöras sådana överskott i pensionssystemet. Meddet anförda får syftet med motion Fi7 (m) yrkande 1 i huvudsak anses tillgo-dosett.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar, i likhet med socialförsäkringsutskottet, att det är svåratt göra en bedömning av storleken på överföringsbeloppet så länge reglernaför den s.k. automatiska balanseringen av ålderspensionssystemet inte ärfastställda. Utskottet delar emellertid regeringens bedömning att den nuföreslagna överföringen på plus detidigare beslutade överföringarna om sammantaget ca ären relativt måttlig kompensation för den finansiella försvagning av statsbud-geten som det nya allmänna ålderspensionssystemet innebär.Enligt utskottets mening kommer också de fyra nya buffertfonderna, efterden föreslagna överföringen, att få en sådan omslutning att de kan fylla sinfunktion som buffert i ålderspensionssystemet. Initialt, efter överföringenden , kommer tillgångarna att uppgå till ca 560 miljarder kro-nor, vilket innebär en tillgångsmassa på i varjebuffertfond, enligt regeringens bedömningar. Därtill tillkommer omkring 20miljarder kronor i . Utskottet vill erinra om att det är ca 60miljarder kronor mer än de (inklusive ) i tillgångar som man utgick ifrån i de beräkningarav buffertfondens och pensionssystemets ekonomiska ställning som gjordes ipromemorian om automatisk balansering av ålderspensionssystemet (Ds1999:43).Utskottet delar även regeringens uppfattning att en kontrollstation om denslutliga nivån på överföringsbeloppet bör genomföras , till följd avden osäkerhet som finns kring beräkningarna om pensionssystemets framtidautveckling. Om denna nya analys av pensionssystemets ställning visar attytterligare medel kan föras över till statsbudgeten bör en sådan ske den 1januari 2005. Riktlinjerna för analysen bör enligt utskottet vara de som rege-ringen skisserar i propositionen, och utskottet delar regeringens uppfattningatt den totala slutliga överföringen till statsbudgeten maximalt bör utgöras avett belopp som motsvarar en engångsöverföring på 350miljarder kronor. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion Fi5 (v)yrkande 1.Utskottet konstaterar att det kan uppstå situationer då den eko-nomiska ställningen i pensionssystemet blir så stark att det inte finns anled-ning att behålla ytterligare överskott i systemet. Enligt fempartiöverenskom-melsen om pensionssystemet skall varaktiga överskott efter den 1 januari2005 tillfalla de försäkrade. Utskottet konstaterar vidare att frågan om hur etutdelningsbart överskott skall definieras, fastställas och fördelas på de för-säkrade kort diskuterades i den tidigare nämnda promemorian om automatiskbalansering av ålderspensionssystemet (Ds 1999:43). Några förslag presente-rades dock inte i promemorian, bl.a. eftersom det enligt promemorian sakna-des tillförlitliga metoder att analysera olika utvecklingsförlopps betydelse föpensionssystemets ekonomiska ställning och likviditet. Utskottet delar soci-alförsäkringsutskottets uppfattning att regeringen, om möjligt, i den avisera-de propositionen med förslag till automatisk balansering även redovisar hurde försäkrade skall tillgodogöras eventuella framtida överskott i pensions-systemet. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi7 (m) yrkande 1.Ny organisation av Allmänna pensionsfondenPropositionenFör att bl.a. öka effektiviteten i fondernas förvaltning föreslår regeringen etantal förändringar i AP-fondernas uppbyggnad och organisation. Innebördeni regeringens förslag redovisas i korthet i punkterna nedan:? Av de nuvarande första till femte AP-fondstyrelserna bildas fyra s.k.buffertfonder. Rent praktiskt går det till så att tredje AP-fondstyrelsenläggs ned och dess tillgångar och förpliktelser förs över till förstafondstyrelsen. De fyra nya buffertfonderna bildas alltså av första, andra,fjärde och femte fondstyrelserna. Nuvarande sjätte- och sjunde AP-fondstyrelserna förblir i princip oförändrade.?? Fondstyrelserna föreslås byta namn. Första, andra och fjärde fondstyrel-serna byter namn till Första, Andra respektive . Femtefondstyrelsen byter namn till Tredje AP-fonden. Vidare föreslås attsjätte och sjunde fondstyrelserna byter namn till Sjätte respektive SjundeAP-fonden.?? De fyra buffertfonderna skall inledningsvis vara lika stora. Första tillfemte fondstyrelserna beräknas ha tillgångar motsva-rande , efter överföringen till statsbudgeten. Dessatillgångar delas lika mellan de fyra buffertfonderna, vilket innebär attvar och en av fonderna initialt kommer att förvalta omkring 140 miljar-der kronor (inledningsvis kommer placeringstillgången för respektivefond att vara något lägre, till följd av att en stock på runt 30 miljarderkronor i reverslån etc. placeras i Första AP-fonden för avveckling.Stocken avvecklas och influtna medel skall löpandefördelas lika mellan fonderna). Den mer exakta fördelningen av till-gångsslagen mellan de fyra fonderna skall beslutas av regeringen eftersamråd med fondernas styrelser och efter förslag från den utredare somockså skall lämna förslag till hur överföringen från AP-fonderna tillstatsbudgeten skall vara sammansatt.?? De nya buffertfonderna skall vara statliga myndigheter. De skall varafristående från varandra och oberoende gentemot regering och riksdag isin löpande förvaltning. Förvaltningsorganisationerna skall byggas uppkring befintliga kanslier. Det kansli som tillhör 1-3 AP-fondstyrelserna förs över till Första AP-fonden, medan Andra AP-fonden får bygga upp en ny förvaltningsorganisation.?? Varje fond skall ha en styrelse som leder och ansvarar för verksamheten.Styrelsen ansvarar för fondens förvaltning, organisation och verksamheti övrigt. Styrelsen skall fastställa verksamhetsplan och därmed utarbetaplacerings- och ägarpolicy och riskhanteringsplan för fonden. Styrelsenskall också utse den person som skall leda och ansvara för fondens lö-pande förvaltning.?? Antalet ledamöter i varje begränsas till nio utansuppleanter. har första till tredje fondstyrelserna nio leda-möter medan fjärde och femte fondstyrelserna har vardera 14 ledamöter.För varje ledamot finns också en suppleant. Det innebär att antalet per-soner i första till femte fondstyrelserna uppgår till 110 personer,inklusive suppleanter. Sjätte fondstyrelsen består av fem le-damöter och sjunde fondstyrelsen av sju ledamöter. I båda fallen utansuppleanter. Enligt regeringen skall ledamöter utses av regeringen för entid av som längst . Ledamöterna skall utses på grundval av person-lig kompetens att främja fondförvaltningen. Av ledamöterna i buffert-fondernas styrelse föreslås att två utses efter förslag från arbetstagaror-ganisationerna och två efter förslag från arbetsgivarorganisationerna.Regeringen utser ordförande i styrelserna bland de ledamöter som inteutses på förslag från arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna. ?De nya reglerna för första, andra, fjärde och femte fondstyrelserna tas in i enny lag under namnet lag om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). Ävenreglerna för den nuvarande sjunde förs i stort oförändradein i den nya lagen. Vad avser sjätte och sjunde fondstyrelserna - se särskildbehandling av dessa nedan. De rent organisatoriska förändringar som före-slås, t.ex. nedläggningen av tredje fondstyrelsen, namnändringarna och reg-lerna för utseende och sammansättning av styrelserna bör enligt regeringenträda i kraft . Andra förändringar, som t.ex. omfördel-ning av tillgångar och nya placeringsregler, bör träda i kraft den 1 januari2001, i samband med att överföringen av medel från AP-fonden till Riks-gäldskontoret genomförs.MotionernaI motion Fi5 av m.fl. (v) anförs att förslaget till hur styrel-serna i AP-fonderna skall tillsättas innebär att regeringens inflytande överstyrelsernas sammansättning begränsas. Därför föreslås inte i propositionenatt styrelserna skall ha en jämn könsfördelning. Motionärerna anser emeller-tid att målet bör vara en jämn könsfördelning och att det bör finnas en mini-minivå för könsfördelningen i styrelserna. Detta bör enligt motionärernaskrivas in i lagen (yrkande 5).I motion Fi7 av m.fl. (m) anser motionärerna att det äregendomligt att vissa ledamöter i fondstyrelserna skall utses på förslag avarbetsmarknadens parter. Enligt propositionen skall ledamöterna utses pågrundval av sin personliga kompetens som kapitalförvaltare och placerare.Därför är det enligt motionärerna svårt att motivera att just arbetsmarknadensparter skall ges rätt att nominera personer med sådana egenskaper. Enligtmotionärerna innebär regeringens förslag till nominering att risken ökar attpersoner utan den nödvändiga kompetensen tar plats i styrelserna, vilket kanförsvaga allmänhetens förtroende för fonderna. I stället bör regeringen utsesamtliga ledamöter utan någon formell nomineringsrätt för någon instans(yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker propositionens förslag till förändrad organisation av AP-fonderna.När det gäller arbetstagarorganisationernas och arbetsgivarorganisationer-nas rätt att föreslå sammanlagt fyra av totalt nio ledamöter i AP-fondernasstyrelser vill utskottet anföra följande:Parterna på arbetsmarknaden har ett stort intresse för fondernas förvalt-ning, bl.a. av den anledningen att pensionsavgifter och pensionsutbetalningartill stor del kan ses som lönekostnader respektive uppskjuten ersättning förarbete. Historiskt sett har också förbindelsen mellan AP-fonden och arbets-marknaden varit stark, t.ex. genom att organisationerna på arbetsmarknadenhaft och har rätt att föreslå ledamöter till fondstyrelserna. Detta är enligtutskottet en ordning som har en stark förankring i samhället och som därige-nom också bidrar till att stärka allmänhetens förtroende för AP-fonden.I motion Fi7 (m) anser motionärerna att förslaget till styrelsenomineringökar risken för att personer utan nödvändig kompetens tar plats i styrelserna.Utskottet vill med anledning av detta erinra om att det i propositionen före-slås att regeringen bör ges rätt att vägra utse en styrelseledamot som en orga-nisation föreslagit, om regeringen bedömer att denne saknar de kvalifikatio-ner som ställs på en styrelseledamot. I en sådan situation bör regeringen harätt att utse ledamot i organisationens ställe. Innan det sker bör dock rege-ringen ge organisationen tillfälle att lämna nytt förslag. Enligt utskottetsmening skapar detta regelverk tillräckliga garantier för att de personer somutses till ledamöter har den kompetens som krävs för att sitta i en AP-fondsstyrelse. Med det som anförts ovan avstyrker utskottet motion Fi7 (m) yr-kande 2.När det gäller könsfördelningen i fondernas styrelser vill utskottet hänvisatill att regeringen i propositionen anger att regeringen strävar efter att könsfördelningen i AP-fondernas styrelser, liksom i styrelserna i andra statligamyndigheter, skall vara så jämn som möjligt. Utskottet kan dock konstateraatt det föreslagna nomineringssystemet till viss del begränsar regeringensmöjligheter att påverka sammansättningen, bl.a. genom att fyra kandidaterutses på förslag från arbetsmarknadens parter. Med det ovan anförda avstyr-ker utskottet motion Fi5 (v) yrkande 5.Mål för fondernas förvaltningPropositionenAP-fondsystemets roll i det reformerade ålderspensionssystemet är, förutomnär det gäller sjunde fondstyrelsen, att fungera som en buffert för pensions-systemet. Om pensionsutgifterna är större än pensionsavgifterna kommermedel att tas ur buffertfonderna. Omvänt om pensionsavgifterna är större änutgifterna tillförs fonderna medel. Systemet bidrar alltså till att utjämnakortsiktiga men även långsiktiga betalningsobalanser i systemet som t.ex.förändrad demografisk utveckling. Om förmögenheten i buffertfondernautvecklas ogynnsamt kan det leda till att pensionerna bli lägre genom denautomatiska stabiliseringen. Om däremot det uppstår ett varaktigt överskott isystemet skall det komma de försäkrade till godo.För att tydligt markera sambandet mellan fondernas förvaltning och pen-sionssystemet bör det övergripande målet för fondernas förvaltning vara atttillgångarna skall förvaltas till största möjliga nytta för försäkringen förinkomstgrundad ålderspension. Allokeringen av tillgångarna i fonderna skallske utifrån en analys av vilka åtaganden till pensionsbetalningar som finns ipensionssystemet.Målet för fonderna bör dessutom vara att långsiktigt maximera avkastning-en till den risk som finns med olika placeringar. Till följd av systemetsgrundläggande sociala uppgift bör den totala risknivån vara låg.