bet · GO01NU1 · 2000-11-30 00:00:00 — Från och med år 2000integrerades denna verksamhet i ordinarie verksamhet och NUTEKtillfördes för ändamålet. I en reservation (m, kd, c,fp) förordades att skulle göra ett uttalande med en tydligmarkering om att NRC-verksamheten skall bevaras, t.ex. genom attverksamheten i regleringsbrevet skulle tilldelas en särskild anslagspost.Enligt vad utskottet erfarit är avsikten från det nya verkets sida attstöd även fortsättningsvis skall ges till de regionala och lokalaresurscentrumen och att en inom verket central grupp med ansvar förjämställdhetsfrågor skall följa arbetet. Detta kommer, enligt uppgift, attframgå av regleringsbrevet. Vi vill framhålla betydelsen av att detviktiga arbete som resurscentrumen bedriver inte skall ges sämreförutsättningar än för närvarande.Anslaget Näringslivsutveckling är till viss del inriktat på subventionersamt bl.a. informationsinsatser angående kooperativ utveckling. Då dettainte kan anses komma de svenska konsumenterna och företagarna till godo påett nöjaktigt sätt borde anslaget minskas med 23 miljoner kronor.I anslutning till Verket för innovationssystem och den verksamhet somverket skall bedriva vill vi något beröra en speciell fråga. för kvalitetsutveckling, SIQ, har, som tidigare redovisats,framfört sina farhågor för att den verksamhet som institutet bedriverskall hamna i ett oklart läge i förhållande till de båda nya myndigheternaVinnova och Verket för näringslivsutveckling. Vi anser att den typ avverksamhet som SIQ bedriver är viktig ur ett näringspolitiskt perspektiv.Likaså menar vi att formen för verksamheten, som karakteriseras av attföretag, organisationer och förvaltningar samverkar, har en effektivutformning. Vi anser därför att verksamheten även i fortsättningen skallerhålla statligt stöd för sin basfinansiering och att detta bör klargöras.Konsumentverket bör renodla sin verksamhet och bli mer avgiftsfinansieratgenom att tillhandahålla tjänster som överensstämmer med konsumenternasefterfrågan. Därmed kan anslaget minskas med 15 miljoner kronor.Konsumentorganisationerna bör vidare bedriva en verksamhet som i högregrad än är självfinansierad. Därmed kan besparingar påanslaget ske - med och 3 miljoner kronorföljande år. Den mest angelägna delen av verksamheten, som inte fårutsättas för besparing, är den verksamhetsgren som är inriktad på att nåde grupper som vanligtvis inte nås av konsumentinformation, t.ex.invandrare samt funktionshindrade barn och ungdomar.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (mom. 4)och (båda kd) anför:Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än denregeringen och dess stödpartier föreslår. Kristdemokraternasbudgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturella reformer och strategiskaskattesänkningar på arbete och sparande. Därigenom skapas förutsättningarför att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning attvälfärden tryggas för alla.Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måste göras mer flexibel och omskatterna på arbete och företagande som måste sänkas och anpassastill omvärldens betydligt lägre skattetryck. Det handlar om det svenskakonkurrenstrycket som måste förbättras. Vidare måste den offentligasektorn förnyas för att bättre möta konsumenternas/brukarnas behov ochbättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutom måstevalfriheten inom familjepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas,pensionärernas ekonomiska situation stärkas och infrastrukturenförbättras.Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningar fören uthålligt hög tillväxt, där sysselsättningen kan öka utan attinflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar ochvälfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektornkan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympandeskattebaser och där statens finanser inte kollapsar vid nästalågkonjunktur.Eftersom majoritet - bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister - nu genom beslut om ramar för deolika utgiftsområdena ställt sig bakom en annan inriktning av politiken,redovisar vi i detta särskilda yttrande den del av vår politik som rörutgiftsområde 24 Näringsliv. Vi deltar således inte i utskottets beslutavseende moment 4 om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. betänkande 2000/01:FiU1 om utgiftsramar och beräkning avstatsinkomsterna har företrädarna för i en reservation(13) lagt fram förslag till totala utgifter på statsbudgeten ochfördelning på utgiftsområden. När det gäller det här aktuellautgiftsområdet 24 Näringsliv innebär den föreslagna ramen en minskning med336 jämfört med beslut. Hur den minskade ramenborde fördelas på olika anslag framgår av motion 2000/01:N324 (kd) och avbilaga. I det följande redovisar vi vilken fördelning på anslag inomutgiftsområde 24 som förordats av Kristdemokraterna.Anslaget till näringslivsutveckling i borde slopas.Kristdemokraterna ställer sig avvisande till statligt stöd tillföretagsetableringar utanför gränser. När det gälleruppläggningen och hanteringen av de s.k. Östersjömiljarderna är vi - ilikhet med vad som anfördes i en avvikande mening (m, kd, fp) i yttrande1999/2000:NU1y till finansutskottet om tilläggsbudget för - mycketkritiska till dessa. Denna uppfattning har styrkts av en inomUtrikesdepartementet gjord lägesrapport avseende Östersjömiljard I, somutskottet tagit del av, dock inte genom försorg utangenom att rapporten har sänts till revisorer. Därigenom blevrapporten offentlig. I de slutsatser som formuleras i rapporten finns enförödande kritik av uppläggningen och hanteringen, och det sägs attRegeringskansliet var dåligt förberett på att hantera Östersjömiljard I.Vidare anser vi att anslaget till kostnader för omstrukturering av vissastatligt ägda företag, m.m. borde minskas med . EnligtKristdemokraternas uppfattning bör företag som är verksamma på enkonkurrensutsatt marknad inte ägas av staten. böravyttras i den takt som marknaden kan absorbera, och försäljningen börfinansieras inom bolagen.Vi anser också att förvaltningsanslagen till de nya myndigheterna Verketför näringslivsutveckling och kunna minskas - med 5 respektive . När det gällerVerket för näringslivsutveckling vill vi erinra om det ställningstagandesom gjordes i en reservation (m, kd, fp) i betänkande1999/2000: NU17 om vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken. Därsades bl.a. att det naturliga tillvägagångssättet hade varit att enutvärdering av den förda näringspolitiken först hade gjorts,innan förslag om inrättande av nya myndigheter läggs fram. De synpunktersom nu har framförts till utskottet av olika berörda aktörer ochintressenter styrker att vårt ställningstagande var riktigt. Närförändringar av det slag som är aktuella skall genomföras är detväsentligt att de sker i samklang med de berörda aktörerna.Organisationskommittén för den nya myndigheten har uppenbarligen brustit idetta avseende.En annan fråga som vi vill uppmärksamma är vilket stöd Verket förnäringslivsutveckling framöver skall lämna till den verksamhet som bedrivsvid regionala och lokala resurscentrum för kvinnor runt om i landet. Iföregående års anslagsbetänkande 1999/2000:NU1 behandlade utskottetspeciellt frågan om Nationellt resurscentrum för kvinnor (NRC), vilkettidigare bedrivits i projektform vid . Från och med år 2000integrerades denna verksamhet i ordinarie verksamhet och NUTEKtillfördes för ändamålet. I en reservation (m, kd, c,fp) förordades att skulle göra ett uttalande med en tydligmarkering om att NRC-verksamheten skall bevaras, t.ex. genom attverksamheten i regleringsbrevet skulle tilldelas en särskild anslagspost.Enligt vad utskottet erfarit är avsikten från det nya verkets sida attstöd även fortsättningsvis skall ges till de regionala och lokalaresurscentrumen och att en inom verket central grupp med ansvar förjämställdhetsfrågor skall följa arbetet. Detta kommer, enligt uppgift, attframgå av regleringsbrevet. Vi vill framhålla betydelsen av att detviktiga arbete som resurscentrumen bedriver inte skall ges sämreförutsättningar än för närvarande.I anslutning till Verket för innovationssystem och den verksamhet somverket skall bedriva vill vi något beröra en speciell fråga. för kvalitetsutveckling, SIQ, har, som tidigare redovisats,framfört sina farhågor för att den verksamhet som institutet bedriverskall hamna i ett oklart läge i förhållande till de båda nya myndigheternaVinnova och Verket för näringslivsutveckling. Vi anser att den typ avverksamhet som SIQ bedriver är viktig ur ett näringspolitiskt perspektiv.Likaså menar vi att formen för verksamheten, som karakteriseras av attföretag, organisationer och förvaltningar samverkar, har en effektivutformning. Vi anser därför att verksamheten även i fortsättningen skallerhålla statligt stöd för sin basfinansiering och att detta bör klargöras.Den av regeringen föreslagna ökningen av anslaget till på8 borde ha begränsats till , varvid enbesparing på skulle ha gjorts. Ökade medel borde istället ha tilldelats borde sålunda ha fått ökade resurser och bör ges en merframträdande roll än . Nya regeringsförslag bör granskas,inte bara utifrån ett småföretagsperspektiv, utan också utifrån ettkonkurrensper-spektiv. vill öka Konkurrensverketsmöjligheter att driva viktiga konkurrensmål. Anslaget till Konkurensverketborde därför ha ökats med för budgetåret 2001.3. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (mom. 4)() anför:I finns en majoritet - bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister - för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samtberäkningen av statens inkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällande beräkningen av detoffentliga utgifts-taket samt förslagen om preliminära utgiftstak för åren2002 och 2003.I finansutskottets betänkande 2000/01:FiU1 om utgiftsramar och beräkningav statsinkomsterna har företrädaren för i en reservation(14) lagt fram förslag till totala utgifter på statsbudgeten ochfördelning på utgiftsområden. När det gäller det här aktuellautgiftsområdet 24 Näringsliv innebär den föreslagna ramen en minskning med364 jämfört med beslut. Hur den ökade ramenborde fördelas på olika anslag framgår av motion 2000/01:N366 (c) och avbilaga. Då budgetförslag är en helhet är det i detta andrasteg av budgetprocessen inte meningsfullt att delta i beslut avseendefördelning av den beslutade ramen på olika anslag inom utgiftsområdet. Jagdeltar således inte i utskottets beslut avseende moment 4 om anslag m.m.inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I det följande redovisar jag vilkenfördelning på anslag inom utgiftsområde 24 som förordats av Centerpartiet.Anslaget Näringslivsutveckling i borde slopas helt och deaktuella medlen, , borde tillföras det ordinarieCentral- och Östeuropastödet under utgiftsområde 7 Internationelltbistånd.Jag anser vidare att anslaget till exportfrämjande verksamhet borde ökasmed . De ökade medlen skall användas för att stärka densvenska exporten av miljöanpassad teknik. importerar förnärvarande mer miljöanpassad teknik än som exporteras.Centerpartiet är av hävd restriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter. Därför har föreslagit besparingar påtotalt inom utgiftsområde 24 Näringsliv, med följandefördelning på anslag: SGU: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. (38:5), SGU: Geovetenskaplig forskning (38:6) , SGU:Miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. (38:7) ,Patentbesvärsrätten (38:9) , SWEDAC: Bidrag till riksmätplatser(38:10) , (38:11) , Rymdstyrelsen:Förvaltningskostnader (38:13) , (38:16) , SWEDAC: Myndighetsverksamhet (39:1) ,Investeringsfrämjande (39:5) , (40:2) , (40:3) ochFastighetsmäklarnämnden (40:4) 1 294 000 kr.När det gäller det nya verket för näringslivsutveckling vill jag framhållavikten av att det inte sker någon centralisering av näringspolitiken, utanatt den självständighet som finns för olika aktörer på denregionala nivån bibehålls.En annan fråga som jag vill uppmärksamma är vilket stöd Verket förnäringslivsutveckling framöver skall lämna till den verksamhet som bedrivsvid regionala och lokala resurscentrum för kvinnor runt om i landet. Iföregående års anslagsbetänkande 1999/2000:NU1 behandlade utskottetspeciellt frågan om Nationellt resurscentrum för kvinnor (NRC), vilkettidigare bedrivits i projektform vid . Från och med år 2000integrerades denna verksamhet i ordinarie verksamhet och NUTEKtillfördes för ändamålet. I en reservation (m, kd, c,fp) förordades att skulle göra ett uttalande med en tydligmarkering om att NRC-verksamheten skall bevaras, t.ex. genom attverksamheten i regleringsbrevet skulle tilldelas en särskild anslagspost.Enligt vad utskottet erfarit är avsikten från det nya verkets sida attstöd även fortsättningsvis skall ges till de regionala och lokalaresurscentrumen och att en inom verket central grupp med ansvar förjämställdhetsfrågor skall följa arbetet. Detta kommer, enligt uppgift, attframgå av regleringsbrevet. Jag vill framhålla betydelsen av att detviktiga arbete som resurscentrumen bedriver inte skall ges sämreförutsättningar än för närvarande.I anslutning till Verket för innovationssystem och den verksamhet somverket skall bedriva vill jag något beröra en speciell fråga. för kvalitetsutveckling, SIQ, har, som tidigare redovisats,framfört sina farhågor för att den verksamhet som institutet bedriverskall hamna i ett oklart läge i förhållande till de båda nya myndigheternaVinnova och Verket för näringslivsutveckling. Jag anser att den typ avverksamhet som SIQ bedriver är viktig ur ett näringspolitiskt perspektiv.Likaså menar jag att formen för verksamheten, som karakteriseras av attföretag, organisationer och förvaltningar samverkar, har en effektivutformning. Jag anser därför att verksamheten även i fortsättningen skallerhålla statligt stöd för sin basfinansiering och att detta bör klargöras.4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (mom. 4)() anför:I finns en majoritet - bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister - för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samtberäkningen av statens inkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällande beräkningen av detoffentliga utgifts-taket samt förslagen om preliminära utgiftstak för åren2002 och 2003.I finansutskottets betänkande 2000/01:FiU1 om utgiftsramar och beräkningav statsinkomsterna har företrädaren för i en reservation (15)lagt fram förslag till totala utgifter på statsbudgeten och fördelning påutgiftsområden. När det gäller det här aktuella utgiftsområdet 24Näringsliv innebär den föreslagna ramen en minskning med 329 miljonerkronor jämfört med beslut. Hur den minskade ramen bordefördelas på olika anslag framgår av motion 2000/01:Fi211 (fp) och avbilaga. Då budgetförslag är en helhet är det i detta andrasteg av budgetprocessen inte meningsfullt att delta i beslut avseendefördelning av den beslutade ramen på olika anslag inom utgiftsområdet. Jagdeltar således inte i utskottets beslut avseende moment 4 om anslag m.m.inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I det följande redovisar jag vilkenfördelning på anslag inom utgiftsområde 24 som förordats av Folkpartiet.Enligt mening är en fri konkurrens på lika villkor - inom deramar som sätts upp av etiska principer och lagstiftning - det bästaverktyget för att tillgodose konsumenternas efterfrågan och för atthushålla med begränsade resurser. En ökad avreglering bör ske för att geutrymme för konkurrens. bör konkurrenslagen skärpas ochövervakningen bli effektivare. bör få ökade resurser ochen mer framträdande roll. Nya regeringsförslag bör granskas, inte barautifrån ett småföretagsperspektiv, utan också utifrån ettkonkurrensperspektiv. Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i denprivata sektorn bör identifieras och avvecklas. Ökade medel borde sålundaha satsats på och konkurrensforskningen. De båda berördaanslagen borde ha ökats med 10 respektive 6 miljoner kronor.Anslaget till näringslivsutveckling i har visat sig hasvag träffsäkerhet. Anslaget borde dras in och en del användas föråtgärder för ökad kärnsäkerhet i . När det gäller uppläggningenoch hanteringen av de s.k. Östersjömiljarderna är jag - i likhet med vadsom anfördes i en avvikande mening (m, kd, fp) i yttrande 1999/2000:NU1ytill finansutskottet om tilläggsbudget för - mycket kritisk tilldessa. Denna uppfattning har styrkts av en inom avseende Östersjömiljard I, som utskottet tagit del av, dockinte genom försorg utan genom att rapporten harsänts till revisorer. Därigenom blev rapporten offentlig. I deslutsatser som formuleras i rapporten finns en förödande kritik avuppläggningen och hanteringen, och det sägs att vardåligt förberett på att hantera Östersjömiljard I.Folkpartiet anser det både ideologiskt viktigt och ekonomiskt motiveratatt sälja ut statliga företag i betydande omfattning. Kostnaderna föromstrukturering av de statliga företagen bör täckas av dessaförsäljningsintäkter, varför det aktuella anslaget till kostnader föromstrukturering av vissa statligt ägda företag borde slopas.När det gäller Verket för näringslivsutveckling vill jag erinra om detställningstagande som gjordes i en reservation (m, kd, fp) ibetänkande 1999/2000:NU17 om vissa organisationsfrågor inomnäringspolitiken. Där sades bl.a. att det naturliga tillvägagångssättethade varit att en utvärdering av den förda näringspolitiken försthade gjorts, innan förslag om inrättande av nya myndigheter läggs fram. Desynpunkter som har framförts till utskottet av olika berörda aktöreroch intressenter styrker att vårt ställningstagande var riktigt. Närförändringar av det slag som är aktuella skall genomföras är detväsentligt att de sker i samklang med de berörda aktörerna.Organisationskommittén för den nya myndigheten har uppenbarligen brustit idetta avseende.En annan fråga som jag vill uppmärksamma är vilket stöd Verket förnäringslivsutveckling framöver skall lämna till den verksamhet som bedrivsvid regionala och lokala resurscentrum för kvinnor runt om i landet. Iföregående års anslagsbetänkande 1999/2000:NU1 behandlade utskottetspeciellt frågan om Nationellt resurscentrum för kvinnor (NRC), vilkettidigare bedrivits i projektform vid . Från och med år 2000integrerades denna verksamhet i ordinarie verksamhet och NUTEKtillfördes för ändamålet. I en reservation (m, kd, c,fp) förordades att skulle göra ett uttalande med en tydligmarkering om att NRC-verksamheten skall bevaras, t.ex. genom attverksamheten i regleringsbrevet skulle tilldelas en särskild anslagspost.Enligt vad utskottet erfarit är avsikten från det nya verkets sida attstöd även fortsättningsvis skall ges till de regionala och lokalaresurscentrumen och att en inom verket central grupp med ansvar förjämställdhetsfrågor skall följa arbetet. Detta kommer, enligt uppgift, attframgå av regleringsbrevet. Jag vill framhålla betydelsen av att detviktiga arbete som resurscentrumen bedriver inte skall ges sämreförutsättningar än för närvarande.I anslutning till Verket för innovationssystem och den verksamhet somverket skall bedriva vill jag något beröra en speciell fråga. för kvalitetsutveckling, SIQ, har, som tidigare redovisats,framfört sina farhågor för att den verksamhet som institutet bedriverskall hamna i ett oklart läge i förhållande till de båda nya myndigheternaVinnova och Verket för näringslivsutveckling. Jag anser att den typ avverksamhet som SIQ bedriver är viktig ur ett näringspolitiskt perspektiv.Likaså menar jag att formen för verksamheten, som karakteriseras av attföretag, organisationer och förvaltningar samverkar, har en effektivutformning. Jag anser därför att verksamheten även i fortsättningen skallerhålla statligt stöd för sin basfinansiering och att detta bör klargöras.Det borde också övervägas om inte det statliga bidraget till SIQ skullekunna utgå med ett högre belopp än det som gäller - 2miljoner kronor. I har ett motsvarande institut ett statligtbidrag på 20 miljoner danska kronor.5. Osund konkurrensPer (), (), (), (), (), () och () anför:Vi vill framhålla ett par omständigheter som bör beaktas vidorganiseringen av det nya verket för näringslivsutveckling. Det är mycketviktigt från trovärdighetssynpunkt att de beställande och utförandefunktionerna noga hålls isär. Det är också viktigt att myndighetensverksamhet blir ett komplement och inte en konkurrent till andra icke-statliga aktörer. Myndighetens verksamhet får inte tränga ut dessa, ochkonkurrenssnedvridning får inte förekomma.Ett exempel på den risk för osund konkurrens som kan förekomma - och somhar behandlats i ett särskilt yttrande (m, kd, fp) till betänkande1999/2000:NU17 om vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken - är ettprojekt, Open for Business, som bedriver. Det finns för närvarandeprivata och ideella aktörer som vänder sig till samma målgrupp, t.ex.Snilleblixtarna, Ung företagsamhet, Drivhuset, ,, , m.fl.Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag för inomutgiftsområde 24NäringslivUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelning. Företrädarna för (m), (kd), (c) och (fp) haravstått från att delta i beslutet om anslag (se särskilda yttranden 1-4)Belopp i 1 000-tal kronor-------------------------------------------------------------------------------Anslag Anslags-Regeringenstyp förslag(m) (kd) (c)(fp)--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------26:1 Verket för innovationssystem:Förvaltningskostna- der(ram.) 111 927-------------------------------------------------------------------------------26:2 Verket för innovationssystem:Forskning och utveckling(ram.) 1 005 949--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------38:1 Myndigheten för företagsutveckling:Förvaltnings- kostnader(ram.) 183 537 - 5 000-------------------------------------------------------------------------------38:2 Näringslivsutveckling(ram.) 195 062 - 23 000-------------------------------------------------------------------------------38:3 Myndigheten för analyser,omvärldsbevakning och utvärderingar:Förvaltningskostnader(ram.) 70 000 - 10 000-------------------------------------------------------------------------------38:4 Turistfrämjande(ram.) 80 590-------------------------------------------------------------------------------38:5 geologiska undersökning:Geologisk un-dersökningsverksamhet m.m.(ram.) 160 833 - 18 911-------------------------------------------------------------------------------38:6 geologiska undersökning:Geovetenskap-lig forskning(ram.) 4 924 - 14-------------------------------------------------------------------------------38:7 geologiska undersökning:Miljösäkring av oljelagringsanläggningarm.m.(ram.) 86 000 - 46 000-------------------------------------------------------------------------------38:8 Patentbesvärsrätten(ram.) 13 897 - 664-------------------------------------------------------------------------------38:9 Patent- och registreringsverket:Finansiering avviss verksamhet (likvidatorer)(ram.) 10 000-------------------------------------------------------------------------------38:10 Styrelsen för ackreditering ochteknisk kontroll: Bidrag tillriksmätplatser(ram.) 13 947 - 4 000-------------------------------------------------------------------------------38:11 (ram.) 38 942 - 686-------------------------------------------------------------------------------38:12 Bidrag till standardisering,provnings- och mättek-nisk FoU m.m.(ram.) 80 388-------------------------------------------------------------------------------38:13 Rymdstyrelsen:Förvaltningskostnader (ram.) 18 280-------------------------------------------------------------------------------38:14 Rymdverksamhet(ram.)