bet · GN01AU2 · 2000-01-01 00:00:00 — Någon analys av dessaförhållanden har såsom påpekar integjorts i propositionen, vilket hade varit önskvärt.Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksammarfrågan. Något tillkännagivande till regeringenbehövs dock inte. Motion A13 yrkande 3 (v) avstyrks.Enligt vad som sägs i propositionen avserregeringen att återkomma till med frågorom utbildning av personal inom företagshälsovården.Utskottet utgår ifrån att det sker skyndsamt. Någottillkännagivande om det är därför inte nödvändigt.Motion A15 yrkande 5 (fp) avstyrks i den mån detinte tillgodosetts med vad utskottet anfört.Enligt uppgift i propositionen har den s.k.Nationella folkhälsokommittén (dir. 1995:158)aktualiserat frågan om företagshälsovårdens roll ifolkhälsoarbetet. beslutadekommittén att tillsätta en arbetsgrupp för att tafram underlag för kommitténs ställningstaganden närdet gäller att utarbeta nationella mål ochstrategier för folkhälsopolitiken inomarbetslivsområdet. Arbetsgruppen har enligt vad somsägs i propositionen lämnat förslag till kommittén.Kommittén kommer att ta ställning till förslagen ikommande betänkanden. Utskottet anser att motion A15yrkande 3 (fp) får anses vara tillgodosedd meddetta. Motionen avstyrks därför i berörd del.Den av ratificerade nr 161om företagshälsovård trädde i kraft den 17 februari1988. En stat som velat säga upp konventionen skulleha gjort det efter och inom ettår därefter. Eftersom sådan uppsägning inte harskett har konventionen automatiskt blivit bindande iytterligare . Den begäran som framställs imotion A201 om en uppsägning av konventionen kandärför på rent formella grunder inte genomföras.Utan att gå in på några detaljer om stadganden vill utskottet docktillägga att konventionens artikel 1 beskriverföretagshälsovården som en förebyggande ochrådgivande funktion. Utskottet anser i likhet medregeringen att det nu föreslagna förtydligandet avföretagshälsovårdens uppgifter får anses vara i nivåmed de uppgifter som preciseras i konventionensartikel 5. Motion A201 (m) avstyrks.3 ArbetsmiljöfrågorMotionerI flerpartimotion Ub276 yrkar m.fl.(kd, s, m, v, c, fp, mp) att begär enändring av arbetsmiljölagen så att den även omfattarbarn inom barnomsorgen (yrk. 1).Per () och () anser imotion N326 att det på arbetarskyddsområdet finns enrad bestämmelser som på olika sätt skapar problemför småföretag. ochArbetarskyddsverket bör därför, menar motionärerna,fungera som rådgivare i arbetarskyddsfrågor (yrk.35).Vänsterpartiet anser i motion A13 attarbetsmiljöfrågorna åter måste lyftas fram till attbli en politisk förstahandsfråga. En nyarbetsmiljökommission bör tillsättas. Kommissionenskall komma med förslag om hur ohälsa i arbetslivetskall motverkas bl.a. mot bakgrund av hur nyaanställnings- och arbetsvillkor påverkar hälsan.Arbetsmiljökommissionen skall ha i uppdrag att geförslag på nya ekonomiska incitament för att stärkaett brett planerat arbetsmiljöarbete ochinternkontroll. Kommissionen bör ha enparlamentarisk förankring men också innehållaexperter och representanter för arbetsmarknadensparter (yrk. föreslår i motionA292 också att en utredning tillsätts vars uppgiftskall vara att se över stressfaktorer, utbrändhetoch sociala faktorer som påverkas vid ökadearbetsbelastningar. Utredningen skall prioriterakvinnors situation (yrk. 9).Även anser i kommittémotion A15 att detfinns ett behov av att ta fram och sprida kunskap omhur arbetsplatser kan utformas för att främja hälsaoch förebygga ohälsa. Några frågor som närmare börbelysas är t.ex. hur man kan minska stress ochenformighet i arbetet, hur ansvar och makt över denegna arbetssituationen ser ut, hur den totalaarbetsbelastningen ser ut, d.v.s. summan avyrkesarbete och hemarbete i olika faser iarbetslivet m.m. (yrk. 4).I motion A292 tar också upp en radandra arbetsmiljörelaterade frågor. Bl.a. anserpartiet att många företag, däribland småföretag,inte lever upp till arbetsmiljölagens krav påinternkontroll. Regeringen bör, enligt motionärerna,tillsammans med ansvariga myndigheter utvecklaarbetet så att arbetsgivarna bättre efterleverföreskrifterna om internkontroll (yrk. 2).I motionen sägs det också att en kunskapsbankbehövs om arbetsskador, sjukfrånvaro,utbildningsinsatser, personalomsättning m.m. på deolika arbetsplatserna. Information om sådant bördärför föras in i företagens redovisningar så attden kan utnyttjas för att klassificeraarbetsplatserna i förhållande till branscher ochyrken (yrk. 3).Enligt uppfattning bör också deregionala skyddsombudens ställning klargöras genomen tydligare skrivning i 6 kap. 2 § arbetsmiljölagen(yrk. 4).I motionen begärs också att regeringen ochriksdagen ger stöd till kartläggning, forskning ochförebyggande åtgärder kring isocyanathaltigaprodukter. Vidare påtalas att intresset av en godarbetsmiljö ibland kan komma i konflikt med hänsyntill den yttre miljön. Motionärerna efterlyser ettförbättrat samarbete mellan länsstyrelserna ochyrkesinspektionerna och andra tillsynsmyndigheter.Behov av sådan samordning finns t.ex. vad gällergummiindustrin (yrk. 8).Fastighetsägare och tomträttsinnehavare bör ges ettsärskilt arbetsmiljöansvar för fastighetensbeskaffenhet och utrustning. Skyddsombud bör ocksåges tillträdesrätt till utrymmen i bostadshus(yrk.10).Det är av vikt att även tillfälligt anställda fårsaklig information om arbetsmiljöproblemen påarbetsplatsen. En obligatorisk introduktion medmiljö- och säkerhetsinformation borde vara ensjälvklarhet, menar motionärerna (yrk. 11).Elevskyddsombuden i skyddskommittéer bör ges sammaställning som övriga ledamöter (yrk. Densistnämnda frågan har också tagits upp iVänsterpartiets kommittémotion Ub2 (yrk. 11).Ronny () begär i motion A279 att regeringentar initiativ till forskning om vuxenmobbning.Birgitta () påtalar i motion A217 att detuppkommer arbetsmiljöproblem i samband medavfallshantering och kretsloppsarbete. Dessa problemmåste uppmärksammas och åtgärdas om intekretsloppsarbetet skall innebära ett steg tillbaka iarbetsmiljöhänseende. Regeringen bör tillsätta enutredning med uppdrag att lämna förslag tillåtgärder, anser motionären.Utskottets ställningstagandeUtskottet har under hand inhämtat hosNäringsdepartementet att regeringen avser atttillsätta en utredning som skall se över frågor omstress och utbrändhet och andra arbetsmiljöfrågorsom är relaterade till det moderna arbetslivet.Utgångspunkten är enligt uppgifter som lämnats fråndepartementet att utredningen skall ha ett "brettanslag" och även behandla frågor om ansvar förarbetsmiljö. De närmare direktiven för dettautredningsarbete skall ta form inom de närmasteveckorna. Utskottet utgår ifrån att de frågor somaktualiserats i motionerna A13 yrkande 1 (v), A15yrkande 4 (fp), A217 (c), A292 yrkandena 9, 10 och11 (v) tas upp till övervägande i det sammanhanget.Berörda motioner avstyrks i tillämpliga delar i denmån de inte tillgodosetts med vad utskottet anfört.Även frågor om arbetsmiljön inom skola ochbarnomsorg är föremål för utredning. Enparlamentariskt sammansatt kommitté har tillsattsmed uppgift att se över skollagen m.m. (dir1999:15). I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att göraen översyn och vid behov föreslå förändringar igällande regler för att stärka barns, ungdomars ochvuxnas säkerhet och trygghet i barnomsorgs- ochskolverksamheten, särskilt avseende bl.a.arbetsmiljölagstiftningen. Kommittén skall redovisauppdraget . I avvaktan påutredningens förslag är utskottet inte berett attmedverka till ändringar i arbetsmiljölagen vadgäller elevskyddsombudens ställning iskyddskommittéerna eller tillämpligheten av lageninom barnomsorgen. Motionerna A292 yrkande 5 (v),Ub2 yrkande 11 (v) och Ub276 yrkande 1 (kd, s, m, v,c, fp, mp) avstyrks därför.Vad gäller vuxenmobbning i arbetslivet konstaterarutskottet att Arbetslivsdelegationen i sittslutbetänkande Individen och arbetslivet -perspektiv på det samtida arbetslivet (SOU 1999:69) har föreslagitatt ansvarsfrågan och eventuella brister ilagstiftningen vad gäller mobbning i arbetslivet ochbehovet av forskning på området kartläggs. Ibetänkandet föreslås också att regeringen beviljar 2miljoner kronor under till ettresurscentrum för att skapa förutsättningar för ettlångsiktigt frivilligarbete till stöd för mobbade.Förslagen bereds inomRegeringskansliet. I den mån motion A279 (s) intekan anses vara tillgodosedd med vad som anförts börden avslås.Förutom nämnda förslag iArbetslivsdelegationens slutbetänkande omvuxenmobbning lämnas en rad s.k. stafettpinnar iform av förslag, idéer eller uppslag till fortsattbearbetning av olika frågeställningar. Bland annattar delegationen upp svårigheterna för små företagatt klara av arbetsmiljöarbetet. I betänkandetföreslås att kostnadsfri rådgivning och stöd iarbetsmiljöarbetet för små företag bör utvecklas.Även dessa förslag skall remissbehandlas. I avvaktanpå den kommande beredningen är utskottet inte berettatt ställa sig bakom de förslag som lämnats imotionerna om internkontroll och omYrkesinspektionens rådgivande roll gentemot småföretag. Utskottet avstyrker motion A292 yrkande 2(v) och N326 yrkande 35 (m, kd).Utskottet tar nu upp frågan om huruvida uppgifterom arbetsskador m.m. bör lämnas i företagensredovisningar. I proposition 1998/99:130 - Nybokföringslag m.m. behandlas bl.a. frågor om kravskall ställas på s.k. personalekonomisk redovisningi företagens redovisningar. Med personalekonomiskredovisning avses enligt propositionen ofta t.ex.redovisning av kostnader för direkt lön,sjukfrånvaro, kompetensutveckling, kostnader förandra personalsociala åtgärder m.m. Regeringenkommer i propositionen till slutsatsen attinförandet av sådana uppgifter inte kan anses liggai linje med syftet med redovisningslagstiftningen,nämligen att bolagets intressenter av skilda slagskall kunna få upplysningar som är av betydelse förbedömningen av bolagets ekonomiska förhållanden ochutvecklingsmöjligheter. Propositionen, som tar uppfrågan om företagens redovisningar i ett vidareperspektiv, bereds i lagutskottet.Arbetsmarknadsutskottet anser att frågan ompersonalekonomiska redovisningar bör bedömas i ettsådant vidare sammanhang. Arbetsmarknadsutskottetser det som lämpligt att frågan även övervägs i denaviserade utredningen om arbetsmiljö som nämnts iinledningen i detta avsnitt. Motion A292 yrkande 3avstyrks därför.På små arbetsställen där det inte tillsatts någonskyddskommitté får den fackliga avdelningen ellermotsvarande enligt 6 kap. 2 § arbetsmiljölagen utseskyddsombud utanför kretsen av arbetstagare påarbetsstället, s.k. regionala skyddsombud, såvidaavdelningen har någon medlem på arbetsstället. Itillämpliga delar gäller samma regler för deregionala skyddsombuden i fråga om uppgifter ochbefogenheter som för ett "vanligt" skyddsombud.Något tillkännagivande om ändring avarbetsmiljölagen ser utskottet inte som nödvändigt.Motion A292 yrkande 4 avstyrks därför.Isocyanater är en grupp kemiska ämnen som orsakaryrkesrelaterade skador i andningsvägarna. Besvärenkan leda till nedsatt lungfunktion och astma. Det ärämnen som snabbt ändrar skepnad och som är svåra attmäta. De ser olika ut i olika miljöer. Människorreagerar mycket olika på dem. Isocyanater förekommeri produkter som hårdplaster, skumplaster, lacker ochlimmer. Isocyanater uppträder i olika former, sompartiklar, gas eller droppar. De förekommer inommånga industriella och tekniska områden, bl.a. ibyggbranschen och el- och elektronikindustrin m.m.(källa: Sammanfattning av workshop nr 21/99 -). Såvitt utskottet har inhämtatpågår i en omfattande forskning, bl.a. ommätmetoder. Forskningen har initierats bl.a. avRådet för arbetslivsforskning och bedrivs vidArbetslivsinstitutet och vid olika universitet ochhögskolor. Enligt vad som framgår avbudgetpropositionen för (prop. 1998/99:1)har Arbetarskyddsstyrelsen utarbetat etttiopunktsprogram för fortsatta insatser på området.Frågor förknippade med isocyanater är således redanuppmärksammade på flera håll. Ett tillkännagivandeenligt begäran är därför intenödvändigt. Motion A292 yrkande 8 delvis avstyrksdärför.Utskottet kan hålla med att det ärolyckligt om strävanden mot en bättre yttre miljökommer i konflikt med arbetsmiljöarbetet. Det ärangeläget att denna fråga uppmärksammas. Utskottetanser dock inte att det är sak att uttalasig om de specifika förhållanden som kan råda i enenskild bransch. Motion A292 yrkande 8 delvisavstyrks.4 Arbetslivsfrågor i övrigtMotionerVänsterpartiet föreslår i kommittémotion A706 attregeringen ges i uppdrag att senast under 1999presentera ett förslag till en lag som reglerarmedicinska kontroller i arbetslivet. I avvaktan påatt den lagen kommer till stånd bör regeringen ges iuppdrag att lägga fram förslag till lag som innebäratt det skall krävas stöd i kollektivavtal för attfå använda sig av medicinska kontroller. Även och (båda s)efterlyser i motion A720 utredning om mediciniskatvångstester.Chatrine () anser i motion A713 att enutredning om användandet av drogtester påarbetsplatser bör tillsättas.Marina () anför i motion A246 attgravida kvinnor bör undantas från jourtjänstgöring idirekt anslutning till avslutat ordinariearbetspass. Jourtjänstgöring bör föregås avordinarie dygnsvila.Utskottets ställningstagandeEnligt uppgift från avserregeringen att tillsätta en utredning vars uppgiftskall vara att utreda frågor om arbetstagarensintegritet på arbetsplatsen, däribland frågor ommedicinska kontroller. Utskottet ser ingen anledningatt i avvaktan på att den utredningen blir klar ochdess förslag övervägts införa regler somprovisoriskt skall gälla fram till dess. Utskottetavstyrker motionerna A706 (v), A713 (kd) och A720(s) i den mån de inte kan anses tillgodosedda medvad utskottet anfört.Av föräldraledighetslagen (1995:584) följer att enkvinnlig arbetstagare som väntar barn, föttbarn eller ammar har rätt att bli omplacerad tillett annat arbete med bibehållna anställningsförmånerunder förutsättning att hon har förbjudits attfortsätta sitt vanliga arbete enligt föreskrift somhar meddelats med stöd av vissa bestämmelser iarbetsmiljölagen. Arbetarskyddsstyrelsen harutfärdat sådana föreskrifter om gravida och ammandearbetstagare (1994:32). Enligt 8 § i dessaföreskrifter får en arbetstagare som är gravid ellerhar fött barn högst inte åläggasatt utföra nattarbete om hon uppvisar ett läkarintygsom visar att sådant arbete skulle vara skadligt försäkerhet eller hälsa. Om det är praktiskt möjligtoch rimligt skall hon erbjudas arbete . IArbetarskyddsstyrelsens allmänna råd omtillämpningen av föreskrifterna sägs det attnattarbete normalt inte innebär någon risk förgraviditet eller amning. I vissa fall kan dock natt-arbete bli alltför påfrestande. Det måste dockavgöras individuellt i samråd mellan läkare ochpatient. Under sådana omständigheter är detangeläget att arbetstagaren erbjuds arbete pådagtid. Några särskilda regler om jourtid i övrigtför gravida finns inte. Däremot innehåller nyssnämnda föreskrifter också bestämmelser om att enarbetstagare som är gravid skall ha tillgång tillvilrum för tillfällig vila i liggande ställning ochföreskrifter om arbetstagare som utför arbete sominnebär fysisk eller psykisk uttröttning. i förening bör enligt utskottets meningutgöra ett tillräckligt skydd mot de risker som engravid kvinna i det enskilda fallet kan utsättas föri samband med jourtjänstgöring. Utskottet avstyrkermotion A246.Utskottet kan i detta sammanhang nämna attutskottet från inhämtat attregeringen överväger en ändring i svensklagstiftning som innebär att en gravid kvinna skallha rätt till två veckors obligatorisk ledighet undertiden kring förlossningen, detta efter att kritikhar framförts från om det svenskagenomförandet av EG-direktivet 92/85 om skydd förgravida kvinnor och nyblivna mödrar.5 Statlig personalpolitikMotionerVänsterpartiet anser i motion A291 att stat ochkommun som arbetsgivare bör gå före ijämställdhetsarbetet genom att använda positivsärbehandling av underrepresenterat kön vidtjänstetillsättning (yrk. anförvidare att nedskärningarna inom offentlig sektorlett till att många unga kvinnor har fått svårt attfå arbete. För att förbättra dessa kvinnorssituation bör satsningar göras på offentlig sektor(yrk. 6).Marie () begär i motion A602 att nivåernaför arvoden i statliga styrelser ses över.Utskottets ställningstagandeVänsterpartiet anser som nämnts att statligaarbetsgivare bör tillämpa positiv särbehandling vidtillsättning av tjänster. Utskottet har tidigarebehandlat motsvarande yrkande i betänkande1997/98:AU7. Utskottet uttalade då bl.a. att statenbör vara ett föredöme vad gäller tillsättning avtjänster och strävandena att uppnå en jämnkönsfördelning på arbetsplatserna. I betänkandetpåpekas att myndighetscheferna enligtverksförordningen skall se till att verksamhetenbedrivs författningsenligt och effektivt och attcheferna skall beakta de krav som ställs påverksamheten bl.a. när det gäller jämställdhetenmellan kvinnor och män. I det mellan parternagällande s.k. chefsavtalet görs en hänvisning tillregeringens uttalande budgetpropositionatt den utgick från att myndighetscheferna satte uppsom mål för sina myndigheter att hälften avmyndigheternas chefer borde vara kvinnor. Liksomtidigare konstaterar utskottet att ansträngningarpågår att öka rekryteringen av underrepresenteratkön till olika befattningar inom statlig sektor.Motion A291 yrkande 5 avstyrks.Utskottet har i yttrande 1999/2000:AU1ytill kulturutskottet behandlat frågor med anknytningtill ungdomars villkor på arbetsmarknaden. Avyttrandet framgår att ungdomsarbetslösheten harminskat och ; dettagäller även för unga kvinnor. Andelen tillfälligtanställda bland unga kvinnor har enligt uppgifterfrån arbetskraftsundersökningarna () ökat markantmellan 1995 och 1998. I yttrandet uttalar utskottetatt det finns anledning att noga följa utvecklingennär det gäller unga kvinnors anknytning tillarbetsmarknaden. Utskottet tillägger i dettasammanhang att statliga arbetsgivare även på dennapunkt bör vara ett föredöme i strävandena attförbättra unga kvinnors arbetsmarknadssituation.Utskottet anser inte att det är nödvändigt med någottillkännagivande om detta. Motion A291 yrkande 6avstyrks därmed.I förordningen (1992:1299) om ersättning föruppdrag i statliga styrelser, nämnder och råd m.m.finns bestämmelser om ersättning till sådanaledamöter och ersättare i statliga myndighetersstyrelser samt i statliga nämnder och råd m.m. somtillsätts av regeringen. Styrelserna, nämnderna ochråden m.m. delas in i kategorier A - E enligtsärskilt regeringsbeslut. Ersättning till ledamöter,som inte är ordförande eller vice ordförande,betalas per sammanträdesdag med belopp mellan 400 kroch beroende på vilken kategori myndighetentillhör och om det är en ordinarie ledamot eller enersättare. Regeringen beslutar särskilt omersättning till ordförande och vice ordförande. Dearvodesnivåer som gäller enligt denna förordning hartillämpats . Enligt utskottetkan gällande arvodesnivåer inte anses vara för höga.Motion A602 (v) avstyrks därför. beträffande avslag på propositionenm.m.att avslår motionerna 1998/99:A12 yrkandena 1-3,1998/99:A14, 1998/99:A235, 1998/99:A236,1998/99:A242 och 1998/99:A247,res. 1 (m)res. 2 (kd)2. beträffande obligatoriskföretagshälsovårdatt avslår motionerna 1998/99:A13 yrkande 2 och1998/99:A292 yrkande 1,res. 3 (v)3. beträffande skyddsombudens uppgifterm.m.att avslår motion 1998/99:A13 yrkandena 4 och 5,4. beträffande definition avföretagshälsovårdatt avslår motion 1998/99:A15 yrkande 1,res. 4 (fp)5. beträffande ersättning till läkare medspecialistkompetensatt avslår motion 1998/99:A12 yrkande 4,res. 5 (m)6. beträffande remitteringsrätt m.m.att avslår motionerna 1998/99:A12 yrkande 5 och1998/99:A15 yrkande 2,res. 6 (m)res. 7 (fp)7. beträffande samverkanatt avslår motion 1998/99:A13 yrkande 6,8. beträffande analys av företagshälsovårdur könsperspektiv*att avslår motion 1998/99:A13 yrkande 3,res. 8 (v, mp)9. beträffande utbildning av personalm.m.att avslår motion 1998/99:A15 yrkandena 3 och 5,res. 9 (fp)10. beträffande 161att avslår motion 1998/99:A201,11. beträffande ändring iarbetsmiljölagenatt antar det i propositionen enligt bilaga 1framlagda förslaget till lag om ändring iarbetsmiljölagen (1977:1160),12. beträffande ändring i lagen omläkarvårdsersättningatt antar det i propositionen enligt bilaga 2framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1993:1651) om läkarvårdsersättning,13. beträffande ändring i lagen omersättning för sjukgymnastikatt antar det i propositionen enligt bilaga 3framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik,14. beträffande utredningaratt avslår motionerna 1998/99:A13 yrkande 1,1998/99:A15 yrkande 4, 1998/99:A217 och1998/99:A292 yrkandena 9-11,15. beträffande arbetsmiljön inom skolaoch barnomsorgatt avslår motionerna 1998/99:A292 yrkande 5,1998/99:Ub2 yrkande 11 och 1998/99:Ub276 yrkande1,16. beträffande vuxenmobbningatt avslår motion 1998/99:A279,17. beträffande internkontroll m.m.att avslår motionerna 1998/99:A292 yrkande 2 och1998/99:N326 yrkande 35,res. 10 (m, kd))18. beträffande personalekonomiskredovisningatt avslår motion 1998/99:A292 yrkande 3,res. 11 (v)19. beträffande regionala skyddsombudm.m.att avslår motion 1998/99:A292 yrkandena 4 och 8,20. beträffande medicinska kontrolleratt avslår motionerna 1998/99:A706, 1998/99:A713och 1998/99:A720,21. beträffande gravida ochjourtjänstgöringatt avslår motion 1998/99:A246,22. beträffande arvodesnivåeratt avslår motion 1998/99:A602,res. 12 (v)23. beträffande positiv särbehandlingm.matt avslår motion 1998/99:A291 yrkandena 5 och 6.Stockholm den 16 september 1999På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), HansAndersson (v), (), MikaelOdenberg (m)*, (), (), (), ()*, LailaBjurling (s), ()*, (), (), (), ElverJonsson (fp), (), ()* och (). *Har ej deltagit i besluten under momenten 2-4 och11-13. Avslag på propositionen m.m. (mom. 1), , ochHenrik (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 2.2Behovet av lagstiftning, avslag på propositionenm.m. bort ha följande lydelse:Företagshälsovården är ett instrument för företagoch offentliga arbetsgivare att åstadkomma så braarbetsförhållanden som möjligt för de anställda.Utskottet vill redan inledningsvis framhålla attarbetsgivarens ambitioner i detta avseende ofta gårlängre än vad arbetsmiljölagen kräver.Företagshälsovården bör inte ha enmyndighetsliknande roll utan den bör ävenfortsättningsvis utgöra en resurs främst förarbetsgivare och arbetstagare. Utskottet är därförav den principiella inställningen att staten böravhålla sig från att lagstifta om dess närmareinriktning.Redan i dag finns bestämmelser om företagshälsovårdi arbetsmiljölagen. Den omständigheten attarbetsgivarna har fått ett ökatansvar för arbetsanpassning och rehabilitering utgöri sig inget skäl till att ändra gällande bestämmelseom företagshälsovård. De ändringar som regeringen nuföreslår i arbetsmiljölagen riskerar att leda tillbegränsningar i företagshälsovårdens arbetssätt ochkompetens. En lagstiftad definition kan dessutomförhindra en kreativ utveckling på området.Regeringen föreslår att företagshälsovården skallrenodlas med en hård avgränsning mellanföretagshälsovården och sjukvården. Enligt utskottettalar starka skäl mot en sådan renodling. Tillskillnad från regeringen anser utskottet att det ärjust med den kombinerade kompetensen i arbetsmiljö-och rehabiliteringsfrågor samt inom hälso- ochsjukvård som företagshälsovården utgör en värdefullresurs. Att utesluta sjukvården frånföretagshälsovårdens verksamhet skulle medföra enförsämring för många arbetstagare. Därtill kommeratt en sådan renodling skulle innebära attföretagshälsovården blir mindre intressant förkompetent medicinsk personal. Även frånsamhällsekonomiska utgångspunkter ser utskottetnackdelar med förslaget. Sjukvård inomföretagshälsovården kan bl.a. bidra till attokomplicerade behandlingar förkortas, t.ex. genommer ändamålsenliga sjukskrivningar.