bet · GO01MJU2 · 2000-11-28 00:00:00 — Detta är ett ansvarför såväl staten som näringen. I syfte att främjanäringens konkurrenskraft genom bl.a. stärktvidareförädling måste enligt min mening staten ökaanslagen till forskning och utveckling inomjordbruksnäringen och livsmedelsindustrin. Jag vill ävenbetona vikten av att initiativ tas för att öka EU:sinsatser och medfinansiering inom jordbruks- ochlivsmedelsforskningen. Vid en internationell jämförelse ärdet små resurser som satsas på den tillämpade forskningeninom jordbruks- och livsmedelsnäringen i . För attmöjliggöra en bedömning av lämpliga satsningar bör enöversyn genomföras av den tillämpade forskningen inomområdet.Bioråvaror kommer att få en allt större betydelse inomlivsmedelsproduktionen, för energiframställning och somindustriråvara. För att de gynnsamma förutsättningarna förproduktion och vidareförädling av bioråvara som finns ivårt land skall kunna utnyttjas är det av största vikt attbetydande resurser satsas på forskning och utveckling inomdetta område. Inom området finns också godaförutsättningar för många nya arbetstillfällen. Ambitionenmåste vara att skall bli världsledande inomområdet.Jag anser att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande översyn och ökning av forskning ochutveckling inom lantbrukssektornatt med anledning av motion 2000/01:MJ233 yrkande 21 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,11. Utredning om fördelningen avforskningsanslag inom skogsforskningen (mom. 23)() och () anför:I dag vet vi att lövskogen inte bara är fördelaktig frånnaturvårdssynpunkt utan även som producent av värdefulltvirke. Det finns emellertid en allmän men föråldraduppfattning inom skogsnäringen att granen som huvudplantai de flesta fall är det bästa alternativet. Inomforskningen blir denna uppfattning särskilt tydlig då,trots nya forskningsrön om att lövskogsplantering börtillämpas i större utsträckning, störst ekonomiskaresurser används för forskning om gran. Behovet av kunskapom lövskog är stort. Någon fungeranderådgivningsverksamhet för markägare som vill byta trädslagfrån gran till ädellöv existerar emellertid knappast, ochkontinuerlig forskning på området har inte bedrivits.Ökade kunskaper om bl.a. typ av förkultur, tid förplantering av huvudträslag och insekts- och betesskador ären förutsättning för att en förändring mot ett merståndortsanpassat skogsbruk med ett större inslag av löv-och blandskog skall komma till stånd. Regeringen bördärför utreda hur forskningsanslagen inom skogsforskningenfördelas mellan forskning om gran och forskning om löv.Vi anser att utskottets hemställan under 23 bort haföljande lydelse:23. beträffande utredning om fördelningen avforskningsanslag inom skogsforskningenatt med anledning av motion 2000/01:MJ304 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts.Särskilda yttranden1. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutande näringarCaroline () och ()anför:Den 22 november 2000 beslutade om ramar för deolika utgiftsområdena. Vi kan av formella skäl intevidhålla våra anslagsyrkanden i en reservation och väljerdärför att i ett särskilt yttrande redovisa vår politiksom berör utgiftsområde 23.Nya anslagEnligt vår mening har avbytarverksamheten stor betydelse. Den gerlantbrukaren möjlighet att komma ifrån sitt arbete vidnågon eller några tidpunkter . Eftersom olikasystem för avbytartjänst nu växer fram i landet är detrimligt att det statliga stödet går direkt till den somanvänder sig av avbytare och att man får ersättning föruttagen ledig tid med ett maximum som kan höjas i takt medatt avbytarstödet byggs ut. På nytt anslag Avbytartjänstbör anslås . Vidare bör uppmärksammas att deinvesteringsstöd som fastlagts för den nu inleddaprogramperioden för landsbygdsutveckling inte kommer attkunna ge växthusodlingen det stöd som behövs. Därför börmöjligheten att återföra skatten till näringen prövas,antingen i ett förstärkt investeringsstöd för sektorneller direkt genom en skattenedsättning i nivå medkonkurrentländerna. Sättet för återföringen bör utredas ianslutning till frågan om jordbrukets produktionsskatter.På nytt anslag Kompensation för växthusnäringens skatt påbränsle bör anslås . Vidare föreslås inomgenteknikens område att ett informationscentrum förgenteknik inrättas. För detta ändamål bör enligt vårmening avsättas på ett nytt anslag,Informationscentrum för bioteknik.Övriga anslagPå det internationella skogsområdet måste insatserna frånstatens sida öka. Den internationellakonkurrenssituationen gör det helt nödvändigt att det vidsvenska beskickningar utomlands finns kompetens ochresurser att bevaka skogsfrågorna och marknadsföra svenskskogsindustri och dess miljövänliga produkter. Förnärvarande är inte representerat vidviktiga internationella sammankomster. Det är avnationellt intresse att de svenska skogliga intressena fåren ökad internationell statlig representation. Vi anseratt ytterligare bör avsättas för dennaverksamhet.Dels har antalet distriktsveterinärer minskat, dels haranslaget 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationenunder visat ett ekonomiskt överskott. Mot denbakgrunden anser vi att anslaget bör reduceras med25 i förhållande till regeringens förslag.Jordbruksverket har stora möjligheter att rationaliseraoch minska sin byråkrati genom effektiviseringar,exempelvis med ett förenklat clearingsystem. Därför börkostnaderna för verksamhet kunna minskasmed . Därmed kan anslaget 43:1 Statens jordbruksverkreduceras med i förhållande till regeringensförslag.Fiskeriverket har erhållit ökade anslag under senare år.För år 2001 föreslås därför att anslaget tillFiskeriverket reduceras med i förhållandetill regeringens förslag.Vi anser att bör tillföras ytterligare utöver regeringens förslag. Den snabbautvecklingen av nya produkter, ökad handel men också ökadkunskap om olika risker kräver att livsmedelsmyndighetenhar kunskap och metoder som kan ligga till grund för hurlivsmedelshanteringen skall regleras och kontrolleras.Sverige måste nu likt andra EU-länder satsa ordentligtmed nationella medel för att stötta svensklivsmedelsexport. Efter att först ha utökat anslaget införinnevarande år, om än otillräckligt, görs nu enneddragning av anslaget trots att årets anslagsprognosvisar på att medlen gott och väl kommer att förbrukas.Anslaget 43:16 Åtgärder på livsmedelsområdet bör därförökas med i förhållande till regeringensförslag.När det gäller kostnadsramarna för EG-medfinansieradeanslag måste dessa långsiktigt ligga på en nivå sominnebär att fullt ut använder de EG-anslag som ärmöjliga. Europeiska kommissionen har drastiskt skurit nedkommande miljö- och landsbygdsprogram, vilket drabbarsvensk lantbruksnäring hårt. Behovet av stöd till mindregynnade områden, startstöd till unga jordbrukare ochnyetablerade bönder är fortfarande mycket stort. Vidaremåste det vara fel att avveckla det s.k. REKO-stödet omman vill höja miljöambitionen inom hela jordbruksnäringen.Det bör också i fortsättningen vara möjligt att lägga omdelar av växtodlingen till ekologisk produktion ellerbetesdrift utan att den övriga andelen påverkas. Man börknyta den ekologiska och betesdriften enbart tilldjurhållning. Den djurhållning som används i betesdriftenbör också kunna bestå av hästar. Vidare behövs ett stödför ekologisk odling i växthus och en särskild stödinsatsför att upprätthålla mjölkproduktionen i skogs- ochmellanbygd. Sammantaget bör ytterligare 530 miljonerkronor anvisas för att kompensera bortfallet. När detgäller Norrlandsstödet skulle en höjdintransportersättning sannolikt leda till ökad stabilitetoch framtidstro. Kostnaden för kadaverinsamlingen harheller inte tidigare beräknats ingå i underlaget förmerkostnaderna i norra . Ytterligare 7 miljonerkronor bör anslås som ett extra Norrlandsstöd. Sammanlagtföreslås att anslaget 44:1 tillförs ytterligare utöver regeringens förslag.Potatisodlingen omfattas inte av den av regeringenföreslagna forsknings- och utvecklingsfonden och fårsåledes inte motsvarande möjlighet att finansieraforsknings- och utvecklingsverksamhet somträdgårdsnäringen. Enligt vår mening är det angeläget attäven potatisodlingen ges tillgång till budgetmedel imotsvarande omfattning och anslaget 44:3 bör därförtillföras ytterligare 5 000 000 kr.2. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutande näringarEskil () anför:Den 22 november 2000 beslutade om ramar för deolika utgiftsområdena. Jag kan av formella skäl intevidhålla mina anslagsyrkanden i en reservation och väljerdärför att i ett särskilt yttrande redovisa Centerpartietspolitik som berör utgiftsområde 23.Nya anslagEnligt bör ett nytt anslag, Forskning ochutveckling inom livsmedelssektorn, inrättas. 90 000 000 krbör anvisas för detta ändamål. Vidare bör 2 000 000 kranvisas på ett särskilt anslag, Program för gårdsbaseradlivsmedelsförädling. På nytt anslag, Stödprogram förstrukturomvandling av växthusnäringen, bör anvisas . Vidare föreslås att ytterligare 15 000 000 kranvisas under ett nytt anslag , Kollektiv resurs förträdgårdsbranschen. Sammanlag bör på nu nämnda nya anslaganvisas 114 000 000 kr.Övriga anslagFör finansiering av högre ersättning till djurägare förproduktionsbortfall vid epizootiutbrott bör anslaget 42:5Bekämpande av smittsamma djursjukdomar tillföras35 utöver regeringens förslag.Centerpartiet anser att det är möjligt att anslå mindremedel till administrationen hos . Anslaget43:1 bör reduceras med 10 000 000 kri förhållande till regeringens förslagAnslaget 43:5 Arealersättningar och djurbidrag m.m. börökas med i förhållande till regeringensförslag.Enligt min mening finns det möjlighet att anslå mindremedel till administrationen hos . Anslagetföreslås minskas med 2 000 000 kr.Vidare är det möjligt att anslå mindre medel tilladministration hos . Anslaget 43:12bör därför reduceras med i förhållande tillregeringens förslag.Det maximala beloppet för startstöd bör höjas till sammanivå som EU-förordningen anger. Beträffandelandsbygdsförordningen och miljöstödsprogrammen innebärSveriges tilldelning av EG-medel en förlust på cirka 0,5miljarder kronor i utebliven EG-finansiering. Tillföljd härav finns det ett stort behov av ökad ekonomiskkompensation. För att främja en positiv lösning på dessaproblem föreslås att anslaget 44:1 tillförs 560 000 000 krutöver regeringens förslag.Regeringen har ökat anslagen tillforskning om ekologiskt jordbruk och trädgårdsproduktion.Detta är en positiv utveckling och en nödvändighet ommålet skall kunna nås att den ekologiskt odlade arealenskall uppgå till samt att den ekologiskaanimalieproduktionen bör öka. De basanslag (5 miljonerkronor) för forskning i ekologiskt lantbruk som beviljatsi årets budgetproposition går endast till Centrum föruthålligt lantbruk (CUL) vid (). Detta gör att andra forskningsinstitutioner som ärverksamma på detta område blir utan basanslag.Centerpartiet anser att den verksamhet som bedrivs vidStiftelsen vid i är mycket viktig. Det är därförolyckligt att regeringen inte ger institutet de basanslagför forskning som behövs för en fullgod utveckling avforskningen. vill säkerställa forskningenvid . Anslaget44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (uo 23) bördärför räknas upp med 5 000 000 kr.3. Finansiering av ekologisk forskning ochutbildning vid Stiftelsen BiodynamiskaForskningsinstitutetJonas (), () och GudrunLindvall (mp) anför:I årets budget görs en rejäl satsning på forskning omekologiska brukningsmetoder. Vi anser att den ekologiskaodlingen hör framtiden till och är en viktig del av vadsom kallas ett ekologiskt långsiktigt hållbart samhälle.I ett sådant samhälle hör varken bekämpningsmedel ellermed olja bundet konstkväve hemma. Där nyttjas naturensegna kvävebildare - ärtväxterna - och eventuellbekämpning sker med naturliga medel. I ett sådantjordbruk är cirkulationen av näringsämnen viktig ochkretslopp på gårdsnivå eller mycket nära prioriteras.Dagens ekologiska jordbruk är på väg dit, men forskningbehövs för att förfina odlingsmetoden.I årets budget öronmärks tillCUL - lantbruk - vid SLU. Härbedrivs och kommer att bedrivas spjutspetsforskning inomområdet. Men CUL är inte ensamt om att bedriva intressantforskning om ekologiska odlingsmetoder. Även i Järnabedrivs sådan forskning, där med biodynamiska förtecken.Sedan 1950-talet bedrivs det en forskning i närasamverkan med de biodynamiska verksamheterna i Järna.Arbetet bygger på grundläggande ekologiska principer såsomkretslopp, förnybar energi och omsorg om den biologiskamångfalden. Institutet med dess försöksgård Skilleby isamverkan med övriga biodynamiska gårdar i ärsärskilt är inriktad på kretsloppsfrågor,resurshushållning och miljö inom jordbruket. Man harskapat en egen forskningsprofil med tonvikt på lokala ochregionala kretslopp och lokal försörjning av livsmedeloch vilka miljövinster detta kan ge. Kort sagt: ekologiskhållbarhet i praktiken. För att sprida resultaten bedrivskurser, hålls föredrag och anordnas exkursioner.Skriftligt rådgivningsmaterial tas fram och distribuerasgenom och via egna publikationer ochtidskrifter.Forskningsarbetet finns redovisat i ett stort antalnationellt och internationellt publicerade rapporter ochligger också till grund för flera av de läroböcker somanvänds i ekologisk odling i . Arbetets omfattningbegränsas dock av bristen på ekonomiska medel tillbasresurser. vidRudolf Steinerhögskolan i har ansökt om basanslagtill forskning i biodynamiskt och ekologiskt lantbruk avde medel som reserverats till ekologiskjordbruksforskning.Vi anser att en öronmärkning av medel för denbiodynamiska jordbruksforskningen på i är angeläget ochskulle kunna skapa ett dynamiskt samspelet med CUL på SLU.Detta skulle kunna öka möjligheten att nå det av riksdagenbeslutade målet att av jordbruksarealen skall varaekologiskt brukad år 2005.Vi anser därför att det är angeläget att frågan ombasresurs till i behandlas positivt i sambandmed vårbudgeten.ABELL SAKNAS>