bet · GO01MJU7 · 2000-11-28 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut I betänkandet behandlas 12 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden rörandeträdgårdsnäringen. I motionerna tas frågor upp bl.a.om trädgårdsnäringens ekonomiska förutsättningar,växtskyddsfrågor och forskningsfrågor. Frågor medanknytning till fritidsodlingen behandlas också ibetänkandet.Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisningbl.a. till beslut att inrätta enträdgårdsnäringsfond, pågående utredning ochriksdagens enhälliga beslut om redovisning ochförslag från regeringens sida angående demiljöpolitiska delmålen.Till betänkandet bifogas 2 reservationer och 1särskilt yttrande. Enligt motion 1999/2000:MJ226 (m) yrkande 1 är detviktigt att näringen har tillgång till kemiskapreparat som kan användas i kombination medbiologisk bekämpning. Tillgången till selektivapreparat är enligt motionen dock begränsad i Sverigepå grund av en restriktiv hållning tillnyregistreringar av kemiska bekämpningsmedel.Motion 1999/2000:MJ256 (s) yrkande 2 framhållervikten av att sådan verksamhet som bedrivs vidSveriges () och som är tillnytta för fritidsodlingen får resurser att utvecklasoch att SLU medverkar till att allmänheten fårtillgång till forskning och utvecklingsresultat inomämnesområdet. Enligt motion 2000/01:MJ231 (s) börregeringen göra för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande uppmärksamt påbetydelsen av att forskningen, utvecklingsarbetetoch rådgivningen vid fritidsodling utvecklas.Bestämmelser om växtskyddVäxtskyddsregleringen inom EU återfinns bl.a. idirektiven /29/EG om skyddsåtgärder mot attskadegörare på växter eller växtprodukter förs intill gemenskapen och mot att de sprids inomgemenskapen, 98/56/EG om saluföring avförökningsmaterial av prydnadsväxter, 92/34/EEG omsaluföring av fruktplantsförökningsmaterial ochfruktplantor avsedda för fruktproduktion, 92/33/EEGom saluförande av annat föröknings- ochplantmaterial av grönsaker än utsäde. Den svenskaregleringen återfinns i växtskyddslagen (1972:318)och förordningen (1995:681) om växtskydd. har med stöd av dessa bestämmelserutfärdat en rad tillämpningsföreskrifter.Utskottets ställningstagandeDe frågor som tas upp i motion 1999/2000:MJ226 (m)yrkande 1 är enligt vad utskottet erfarit underutredning inom . Utredningen, somsker i samverkan med företrädare förträdgårdsnäringen, syftar till att utifrån en bredkartläggning av problemen med olika typer avskadegörare och bekämpningsmedel lämna förslag tilllångsiktiga lösningar. Utredningen ägnar sig bl.a.åt frågor om möjligheterna att kombinera kemiskapreparat och biologiska bekämpningsmedel, frågor omresistens mot bekämpningsmedel samt möjligheten tilldispenser i förväg för import av bekämpningsmedelmot karantänsskadegörare som ännu inte drabbatlandet. Avrapportering beräknas ske i början av år2001. Utskottet anser att resultatet av den pågåendeutredningen bör avvaktas innan vidtarnågra åtgärder. Motionen avstyrks.När det gäller frågan om medel till informations-och rådgivningsverksamheten inom trädgårdsområdetvill utskottet erinra om sitt uttalande våren 1993med anledning av ett liknande motionsyrkande (bet.1992/93:JoU20). Utskottet konstaterade då att mycketav den forskning som bedrivs vid SLU även kommerfritidsodlarna till del, men med hänsyn tillodlingens speciella behov var det enligt utskottetsmening av stor vikt att de informationskanaler somfinns mellan forskning och praktik kan bibehållasoch utvecklas. Utskottet ansåg det vidare vara ettsamhällsintresse att de berörda organisationernaerhåller en väsentlig del av de föreslagna medlenoch att det skapas förutsättningar för en fortsattinformations- och rådgivningsverksamhet inomhemträdgårdsområdet. I övrigt gick utskottet inte inpå frågan om medelsfördelning. Med hänvisning härtillföreslår utskottet att inte vidtar någonytterligare åtgärd med anledning av motionerna1999/2000:MJ256 (s) yrkande 2 och 2000/01:MJ231 (s).ÖvrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ253 (s) omatt göra ett tillägg om koloniträdgårdar imiljökvalitetsmålen (yrkande 1) och om attregeringen skall låta berörda myndigheterutreda frågor om svårigheter och problem vidbevarande och nyanläggning avkoloniträdgårdsområden (yrkande 2) medhänvisning till i det ena avseendet att ettkommande förslag från regeringen bör avvaktasoch i det andra avseendet att yrkandet redanär tillgodosett.MotionMotion 2000/01:MJ253 (s) anger att imiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bör inskrivasatt koloniträdgårdar behövs för att tillgodosebehovet av lokal odling (yrkande 1). Enligt motionenbör regeringen också ta upp frågan om åtgärder föratt bevara befintliga koloniträdgårdar och anlägganya koloniträdgårdsområden och ge berördamyndigheter i samarbete med företrädare förkolonirörelsen i uppdrag att utreda vilkasvårigheter som finns och lämna förslag tillåtgärder (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeEtt av de av beslutade 15miljökvalitetsmålen, God bebyggd miljö, innebär attnatur- och grönområden med närhet till bebyggelsenoch med god tillgänglighet skall värnas så attbehovet av bl.a. lokal odling kan tillgodoses (prop.1997/98:145 s. 138). har i sittbetänkande Framtidens miljö - allas vårt ansvar (SOU2000:52 s. 556 f.) i enlighet härmed som ett delmålföreslagit att den statliga och kommunalaplaneringen skall grundas på programoch strategier för hur grön- och vattenområden itätorter och tätortsnära områden skall bevaras ochutvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas.Regeringen har aviserat att en proposition medförslag till delmål för de 15 nationellamiljökvalitetsmålen kommer att lämnas till riksdagenvid /01. Utskottet avstyrker motion2000/01:MJ253 (s) yrkande 1 i avvaktan på propositionen.Utskottet instämmer fullt ut i de synpunkter somanförs i motion 2000/01:MJ253 (s) yrkande 2 omkoloniträdgårdars betydelse för människors hälsaoch rekreation och vikten av att människor i våratätorter ges möjlighet att på sin fritid bedrivaodling. När det sedan gäller motionärernas krav påatt regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdragatt i samarbete med företrädare för kolonirörelsenutreda olika aspekter vid bevarande och planering avkoloniträdgårdsområden vill utskottet emellertidhänvisa till det samarbete som redan sker mellan SLUoch bl.a. , , , , ,i Movium -sekretariatet för den yttre miljön. Movium verkarsom en länk mellan forskning och praktik ochinformerar yrkesliv och samhälle om de senasteforskningsresultaten. Sekretariatet arbetar ocksåför att utveckla uthålliga metoder för bruket avstadens natur, bl.a. genom att beskriva och värderagrönstrukturens sociala, ekologiska och kulturellafunktioner. När det sedan gäller den närmareplaneringen av specifika områden vill utskottethänvisa till de instrument som finns i plan- ochbygglagen om krav på miljökonsekvensbeskrivning,hänsyn till befintlig markanvändning, avvägningmellan motstående intressen och samrådsförfarande.Motion 2000/01:MJ253 (s) yrkande 2 får med detanförda anses tillgodosedd utan något riksdagensuttalande i frågan. Trädgårdsnäringens ekonomiskaförutsättningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:MJ214(v) yrkande 2, 1999/2000:MJ253 (kd) yrkande 5och 2000/01:MJ232 (s) yrkande 2 om inrättandeav en utvecklingsfond för trädgårdsnäringenmed hänvisning till att yrkandena ärtillgodosedda. Vidare föreslås att riksdagenavslår motionerna 1999/2000:MJ221 (m) yrkande1, 2000/01:MJ244 (m) yrkandena 1 och 4 och2000/01:MJ766 (kd) yrkande 5 om näringenskonkurrensförutsättningar respektivearbetskraftsförhållanden med hänvisning bl.a.till tidigare ställningstagandeoch en pågående utredning. Jämförreservationerna 1 och 2.MotionernaI motion 1999/2000:MJ214 (v) yrkande 2 framställskrav på en obligatorisk, avgiftsfinansieradutvecklingsfond för trädgårdsnäringen. Yrkandet fårstöd i motion 1999/2000:MJ253 (kd) yrkande 5. Enligtmotion 2000/01:MJ232 (s) yrkande 2 förutsätterönskvärda försöksodlingar och ett aktivtutvecklingsarbete med sikte på odling i olika delarav landet en statlig medverkan. Motionärernaföreslår därför i likhet med de tidigare nämndamotionerna en obligatorisk självfinansieradbranschfond som finns i flera andra EU-länder.I motionerna 1999/2000:MJ221 (m) yrkande 1 och2000/01:MJ244 (m) yrkande 1 tas trädgårdsnäringenskonkurrensförutsättningar upp. Näringen missgynnasenligt motionerna i förhållande till konkurrenterinom övriga EU av produktionsskatter påväxthusuppvärmning, gödselmedel, bekämpningsmedeloch diesel. Växthusodlingens särskatter ochsärskilt skatterna på bränsle för uppvärmning bordedärför bli föremål för en översyn med sikte på attnå en jämställdhet med konkurrentländernasbeskattning.Enligt motion 2000/01:MJ244 (m) yrkande 4 reserdet ökande arbetskraftsbehovet utanför densedvanliga skördesäsongen krav på ett smidigare ochmer öppet system för anlitande av arbetskraft frånländer utanför EU/EES-området. Det finns enligtmotionen anledning att redan nu underlätta förarbetskraft från EU:s östutvidgningsländer att fåarbetstillstånd. I motionen ställs därför krav på ensärskild utredning av frågan. Synpunkterna fårmedhåll i motion 2000/01:MJ766 (kd) yrkande 5.Marknadsrelaterade bestämmelser förträdgårdsnäringenTrädgårdsnäringens ekonomiska villkor regleras genomen rad bestämmelser både inom landet och inom EU.Marknaden för färska frukter och grönsaker ingår somen del i EU:s jordbrukspolitik (CAP). Reglerna förmarknadsordningen finns i EG:s rådsförordningar2200/96 om den gemensamma organisationen avmarknaden för frukt och grönsaker, 2201/96 om dengemensamma organisationen av marknaden förbearbetade produkter av frukt och grönsaker samt2202/96 om att inrätta ett system med stöd tillproducenter av vissa citrusfrukter. Den förstnämndaförordningen är uppdelad i sju olika avsnitt sombehandlar bl.a. klassificering,producentorganisationer, branschorganisationer ochbranschavtal, handel med tredje land och tillsyn pånations- och gemenskapsnivå. I samband med attsektorn reformerades beslutades att enöversyn skulle ske . Förslag tillreformer har behandlats avjordbruksrådet och kommer att bliföremål för beredning även under Sverigesordförandeskap första halvåret 2001.Marknadsordningen syftar främst till att minskaöverskottsproduktionen inom sektorn genom att efteren övergångsperiod begränsa gemenskapsstödet föråterköp av frukt och grönsaker. Inom ramen förmarknadsordningen kan godkändaproducentorganisationer erhålla investeringsstöd förgemensamma åtgärder genom s.k. driftsfonder. Dessadriftsfonder finansieras till hälften av gemenskapenoch till hälften av producentorganisationensmedlemmar.I september 2000 godkände Sverigesförslag till miljö- och landsbygdsprogram för åren2000-2006. Miljö- och landsbygdsprogrammet grundarsig på två EG-förordningar (1257/99 och 1750/99),vilka tillkommit som ett led dels i Agenda ,dels i reformeringen av EU:s jordbrukspolitik. Detslutliga miljö- och landsbygdsprogrammet kommer attreglera ett flertal olika stöd som tillämpari dag. Samtliga stöd i miljö- ochlandsbygdsprogrammet finansieras gemensamt avSverige och EU. har under programperiodentilldelats EU-medel om (ca1,). I miljö- ochlandsbygdsprogram för trädgårdsföretag ingårmiljöstöd, kompensationsbidrag, investeringsstöd,startstöd, kompetensutveckling, vidareförädlingsstödoch projektstöd för utveckling av landsbygden.Utskottets ställningstagandeUnder senare år har företrädare förträdgårdsnäringen gjortframställningar till regeringen om inrättandet avkollektiva fonder finansierade av näringen. En sådanträdgårdsnäringsfond skulle enligt förespråkarnainnebära möjligheter till olika åtgärder såsom t.ex.FoU-verksamhet. Regeringen föreslog därför ibudgetpropositionen för (2000/01:1,utgiftsområde 23, s. 78) att medel skulle avsättasför en trädgårdsnäringsfond inom ramen för anslaget44:3 Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket.Regeringen uttalade därvid att enbidragsnivå om böreftersträvas. har 5 miljoner kronoravsatts för ändamålet. har inte haft någonerinran mot förslaget (bet. 2000/01:MJU2). Dennärmare utformningen av fonden är för närvarandeföremål för beredning. Genominrättandet av fonden är motionerna 1999/2000:MJ214(v) yrkande 2, 1999/2000:MJ253 (kd) yrkande 5 och2000/01:MJ232 (s) yrkande 2 fullt ut tillgodosedda.Motionerna avstyrks.När det gäller förslagen i motionerna1999/2000:MJ221 (m) yrkande 1 och 2000/01:MJ244 (m)yrkande 1 vars syfte är att stärka näringenskonkurrensförutsättningar vill utskottetinledningsvis framhålla att beslutet att inrätta enträdgårdsnäringsfond torde innebära väsentligt ökademöjligheter för trädgårdsbranschen att initiera,utveckla och driva projekt till nytta för branschenskonkurrenssituation internationellt sett. Enligtmotionerna missgynnas emellertid trädgårdsnäringenav olika produktionsskatter.Det bör inledningsvis påpekas att regeringen underriksdagsåret avser att lägga fram förslag omåterföring av skatt på handelsgödsel tilljordbruket. För växthusnäringen tas sedan flera årtillbaka inte ut någon energiskatt för bränsle ochinte heller någon elskatt. beslut såvittavser tilläggsbudget till statsbudgeten (bet. 2000/01:FiU1, 2000/01:SkU1y)innebär dessutom att koldioxidskatten förväxhusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodlingnumera är av nominellt belopp (7 kap. 4 § lagen[1994:1776] om skatt på energi). Till dennanedsättning kommer så den särskildanedsättningsregeln som innebär en ytterligaresänkning av skatteuttaget på den del avkoldioxidskattekostnaden som överstiger avförsäljningsvärdet. Den särskilda nedsättningsregelnvar ett uttryck för ambitionen att upprätthålla enhög generell koldioxidbeskattning och samtidigtbibehålla så goda villkor för bl.a. växthusnäringenatt den internationella konkurrenskraften inteförsvagades (prop. 1996/97:29, bet. 1996/97:FiU1).Nedsättningsregeln kan medföra att skatteuttagethamnar på så låg nivå att EU:s minimiskattereglerunderskrids och den kompletteras därför av särskildaspärregler för att förhindra att detta inträffar(bet. 1999/2000:SkU16 s. 16). I sitt yttrande tillfinansutskottet över skattefrågorna ibudgetpropositionen för anfördeskatteutskottet att det inte var berett att förordaen återgång till särskilda regler förväxthusnäringens beskattning och avstyrktemotionsyrkanden om en generell nedsättning avkoldioxidskatten på olja för bl.a.växthusuppvärmning (1999/2000:SkU1y).Skatteutskottet anförde vidare i sitt betänkande1999/2000:SkU16 att frågor som rör utformningen avde regler som gäller för bl.a. växthusnäringen ingåri den översyn av det framtida energiskattesystemetsom pågår inom och att utskottetdärför inte var berett att överväga någon form avgenerell återgång till en lägre koldioxidskatt förbl.a. ansåg attresultatet av den pågående översynen samtskattesamtalen mellan regeringen och de politiskapartierna i borde avvaktas innan riksdagenöverväger några förändringar av växthusnäringensenergibeskattning (s. 16). har antagitregeringens i budgetpropositionen för år 2001presenterade strategi för en successivt ökadmiljörelatering av skattesystemet. Strategin syftartill en omställning av energisystemet med enbegränsning av koldioxidutsläppen. Som ett förstasteg har diesel- och koldioxidskattesatsen höjts.Trädgårdsnäringen kompenserades därvid för den höjdakoldioxidskatten genom att skattesatsen förväxthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodlingsänktes från till av nominellt belopp(prop. 2000/01:1 reviderade finansplanen s. 35 f.,bet. 2000/01:FiU1).Det kan tilläggas att miljöministern i eninterpellationsdebatt (prot.2000/01:10) yttrade att han ansåg det nödvändigt avkonkurrensskäl, och framför allt av miljöskäl, försöker samordna koldioxidbeskattningeninternationellt. Han sade vidare att han själv vidflera olika tillfällen föreslagit en europeisksamordnad beskattning.Utskottet är mot bakgrund av vad som anförts inteberett att nu föreslå en sådan översyn sommotionerna 1999/2000:MJ221 (m) yrkande 1 och2000/01:MJ244 (m) yrkande 1 förordar. Motionernaavstyrks.Tillfälliga arbetstillstånd för säsongsarbeteinom trädgårdsnäringen kan endast medges från till den 15oktober. Näringsministern uttryckte emellertid i ettfrågesvar (Svar på fråga 1999/2000:689)sin förståelse för att reglerna för tillfälligaarbetstillstånd för säsongsarbete kan uppfattas somkomplicerade och missgynnande av många seriösaföretagare i trädgårdsnäringen och syftade därvid påvissa odlares behov av tillfällig arbetskraftutanför den ordinarie perioden. Han tilladeemellertid att han för att få en helhetsbild avsågatt ta kontakt med ochdiskutera problemet, eftersom det ärlänsarbetsnämnderna som beslutar om dessa tillstånd,och att han därefter skulle ta ställning till om detär nödvändigt att vidta några åtgärder. InomArbetsmarknadsstyrelsen pågår på egetinitiativ arbete med att utreda möjligheten att fåsäsongsperioden ändrad för att tillgodoseträdgårdsnäringens behov av arbetskraft. Arbetetsker i samråd med arbetsmarknadens parter, främstinom branschen. Motionerna 2000/01:MJ244 (m) yrkande4 och 2000/01:MJ766 (kd) yrkande 5 avstyrks i denmån de inte är tillgodosedda med det anförda.Växtskydd, forskning, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motion 1999/2000:MJ226 (m)yrkande 1 om att tillåta selektivabekämpningsmedel för trädgårdsnäringen medhänvisning till att frågan utreds samt avslårmotionerna 1999/2000:MJ256 (s) yrkande 2 och 2000/01:MJ231 (s) omvikten av att fritidsodlare får tillgång tillforskningsinformation m.m. med hänvisningtill att kraven får anses vara tillgodoseddautan något riksdagsuttalande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Branschfond för trädgårdsnäringenRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:MJ214yrkande 2, 1999/2000:MJ253 yrkande 5 och 2000/01:MJ232 yrkande 2.2. Trädgårdsnäringens konkurrensförutsättningarRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:MJ221yrkande 1 och 2000/01:MJ244 yrkande 1.Reservation 1 (m, kd, c)3. Säsongsmässiga arbetskraftsförhållandenRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ244 yrkande 4och 2000/01:MJ766 yrkande 5.Reservation 2 (m, kd)4. VäxtskyddsfrågorRiksdagen avslår motion 1999/2000:MJ226 yrkande1.5. Forskning vid fritidsodling, m.m.Riksdagen avslår motionerna 1999/2000:MJ256yrkande 2 och 2000/01:MJ231.6. Miljökvalitetsmålen och koloniträdgårdarRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ253 yrkande1.7. Planering och anläggande av koloniträdgårdarRiksdagen avslår motion 2000/01:MJ253 yrkande 2.Stockholm den 28 november 2000På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UlfBjörklund (kd), (), (),(), (), AlfEriksson (s), (), (), (), (), (), (),(), (), MichaelHagberg (s), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Trädgårdsnäringens konkurrensförutsättningar(punkt 2)av (), (), (), (), EskilErlandsson (c), () och BeritAdolfsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Riksdagenbifaller därmed motionerna 1999/2000:MJ221 yrkande 1och 2000/01:MJ244 yrkande 1.StällningstagandeTrädgårdsnäringen är en utprägladsmåföretagarbransch med spridning över landet.Branschen skapar också sysselsättning i mångaområden med en i övrigt svag industri- ellernäringsverksamhet. EU-medlemskapet har inneburit attkonkurrenstrycket på den svenskaträdgårdsproduktionen har ökat kraftigt.Trädgårdsnäringen missgynnas i sinkonkurrenssituation liksom jordbruket avproduktionsskatter på växthusuppvärmning,gödselmedel, bekämpningsmedel och diesel. Regeringenhar i samband med avlämnandet av budgetpropositionenoch vid sidan om denna i en uppgörelse medjordbruket beslutat att se över en del avjordbrukets särskatter. Vi anser att äventrädgårdsodlingens särskatter och särskiltväxthusodlingens skatter på bränsle för uppvärmningbör bli föremål för en översyn så att jämställdhetmed konkurrentländernas beskattning erhålls.2. Säsongsmässiga arbetskraftsförhållanden(punkt 3)av (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Riksdagenbifaller därmed motionerna 2000/01:MJ244 yrkande 4och 2000/01:MJ766 yrkande 5.StällningstagandeDet ökade behovet inom näringen av tillfälligtanställd arbetskraft för att klara säsongsmässigaarbetstoppar utanför den sedvanliga skördesäsongenreser krav på ett smidigare och mer öppet system föranlitande av arbetskraft från länder utanför EU/EES-området. Det bör också framhållas att en stor del avden tillfälliga arbetskraften som erhållitarbetstillstånd kommer från EU:s kandidatländer iöst. Det finns därför anledningatt underlätta för personer från dessa länder att fåtillfälliga arbetstillstånd. Det är viktigt attreglerna för säsongsanställning förbättras både vadavser tillståndsperiodens längd och förläggningenöver året. Dessa frågor bör ses över i en särskildutredning, vilken bör syfta till en stabil lösningav näringens varierande arbetskraftsbehov samtidigtsom den ställer berättigade och kontrollerbara kravpå företagen vad gäller lön, socialaanställningsvillkor och arbetsvillkor.Särskilt yttrandeBranschfond för trädgårdsnäringenUlf () och () anför:Kristdemokraterna har motionerat ominförandet av en forsknings- och utvecklingsfond förträdgårdsnäringen. Vi noterar med tillfredsställelseatt regeringen i årets budgetproposition visat visslyhördhet för vår begäran om ett förslag om en sådanfond. Vi hade dock önskat att regeringen gick osshelt till mötes i denna fråga och införde fondenenligt det förslag som vi tidigare framfört och sombranschen själv också helst hade sett. Vidarekonstaterar vi med förvåning att potatisodlingenställs utanför motsvarande möjlighet att finansieraforsknings- och utvecklingsverksamhet.Potatisodlingen är liksom trädgårdsodlingen enstrukturellt småskalig företagarbransch med enbegränsad produktionsandel som kanaliseras via egnautbudsorganisationer. Branschen möter därför sammasvårigheter som trädgårdsodlingen när det gäller attpå frivillig basis organisera resurser för tillämpadforskning och utvecklingsverksamhet. Vi ser detdärför som angeläget att potatisodlingen också gestillgång till budgetmedel i en motsvarandeomfattning som regeringen nu föreslår förträdgårdsodlingen och har därför i vår budgetmotionföreslagit ett ökat anslag med fördetta ändamål.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden19991999/2000:MJ214 av m.fl. (v) variyrkas2. att hos regeringen begär att densnarast skall återkomma med ett förslag till enobligatorisk, avgiftsfinansierad utvecklingsfond förträdgårdsnäringen,1999/2000:MJ221 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om rättvisakonkurrensförutsättningar för trädgårdsnäringen,1999/2000:MJ226 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omväxtskyddsfrågor inom trädgårdsnäringen,1999/2000:MJ253 av m.fl. (kd) variyrkas5. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en branschfond.1999/2000:MJ256 av m.fl. (s) variyrkas2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attfritidsodlarnas behov av forskning ochutvecklingsarbete, information och rådgivning börtillgodoses.Motioner från allmänna motionstiden 20002000/01:MJ231 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut: tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om hur forskning,utvecklingsarbete och rådgivning vid fritidsodlingbör ges förutsättningar för fortsatt utveckling.2000/01:MJ232 av och () vari föreslås att fattar följandebeslut:2.