bet · GO01AU5 · 2000-11-21 00:00:00 — Utskottet utgår från att regeringen kom-mer att noggrant följa utvecklingen inom detta område.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna A1 yrkande5 (c), A229 (s), A272 (s) och A297 (s), 1999/2000:A255 yrkande 4 (kd),1999/2000:Ub499 yrkande 23 (c) och Ub479 yrkande 10 (c).Vad sedan gäller regeringens förslag om en förlängning av ramtiden förstuderande kan konstateras att det inte har väckts någon motion medanledning av regeringens förslag i denna del. Utskottet som inte harnågon erinran mot förslaget i denna del återkommer nedan till fråganom antagande av lagförslaget.5 Ersättningsperiodens längdPropositionenNär det gäller frågan om vilket antal ersättningsdagar som bör utgåkonstaterar regeringen att de flesta arbetslösa får arbete efter enkortare tids arbetslöshet. Skälet till att de äldre arbetslösa harrätt till är att erfarenheten har visatatt det kan ta för dessa att finna ett nytt arbete.Genom införandet av aktivitetsgarantin och det särskilda anställnings-stödet finns det enligt regeringen goda möjligheter för de äldre ar-betslösa att behålla sin förankring på arbetsmarknaden. Det finns intelängre samma behov att ha kvar den längre ersättningsperioden. Rege-ringen föreslår att varje ersättningsperiod skall ge rätt till ersätt-ning under längst 300 ersättningsdagar.Vidare anser regeringen att en prövning skall göras om sökanden upp-fyller ett nytt arbetsvillkor först när en ersättningsperiod gått tillända. Skulle så vara fallet lämnas en ny ersättningsperiod. Om densökande inte uppfyller villkoren för en ny ersättningsperiod bör detfinnas möjlighet till förlängning av perioden. Möjligheten till för-längning av ersättningsperioden bör avse högst 300 ersättningsdagar.Arbetslöshetskassan beslutar om förlängning efter förslag från arbets-förmedlingen. Förmedlingens förslag skall bygga på en bedömning inomramen för den individuella handlingsplanen om vad som är effektivastför att uppnå målet att den sökande åter kommer i arbete. Vid dennabedömning skall man utgå från den arbetssökandes risk att bli lång-tidsinskriven.Den s.k. avräkningsregeln slopas. Den följer av 23 § och innebäratt den nya ersättningsperioden skall räknas från inträdet av denarbetslöshet då den sökande uppfyllde det arbetsvillkor som liggertill grund för den nya perioden. Den nya regeln innebär att ersätt-ningsdagar i en äldre ersättningsperiod inte längre skall räknas avvid beviljande av en ny ersättningsperiod. Alla nya ersättningsperio-der skall i enlighet med nuvarande regler inledas med en karens.MotionModeraterna hävdar i kommittémotion A5 att förslaget om att förlängaersättningsperiodens längd innebär en möjlighet till evig ersättning.Detta motverkar systemets karaktär som omställningsförsäkring. Försla-get avstyrks därför (yrk. 7).Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag om att ta bort återkvalificeringsreglerna innebärsom tidigare påpekats en radikal förändring av arbetslöshetsförsäk-ringen. Genom förändringen kommer det inte längre vara möjligt attunder varva öppen arbetslöshet med deltagande i olikaformer av arbetsmarknadspolitiska insatser. Det kommer att finnas enklart markerad tidsgräns för ersättningsrätten för dem som inte harförvärvsarbetat efter att ha blivit arbetslösa. För att undvika attarbetssökande står utan försörjning efter ersättningsperiodens utgångoch för att förbättra möjligheterna att återkomma i reguljärt arbetekommer de berörda att omfattas av det nya arbetsmarknadspolitiskaprogrammet aktivitetsgaranti.För att den enskilde skall få en reell möjlighet till omställningmåste det ges en tillräckligt under vilken han eller hon kandelta i olika former av insatser. I detta ligger även att det måsteingå perioder under vilka den enskilde kan vara öppet arbetslös samti-digt som han eller hon söker arbete. Enligt utskottets mening får intedenna period vara alltför kort utan den bör sträcka sig över ett antalår. Med slopandet av återkvalificeringsreglerna skulle ivissa fall kunna bli alltför kort, dvs. endast 300 ersättningsdagar.En möjlighet till förlängning på det sätt regeringen föreslår skulledäremot innebära att den enskilde kunde ges en tillräckligt lång om-ställningsperiod. Av effektivitetsskäl bör det dock krävas att maninför olika kontrollfunktioner. En sådan viktig kontrollfunktion harutformningen och uppföljningen av de individuella handlingsplanerna.Detta är enligt utskottets mening inte tillräckligt. Utöver dessahandlingsplaner bör det därför införas ytterligare en kontrollfunktionpå det sätt som regeringen föreslagit, dvs. att arbetslöshetskassanefter efter förslag av arbetsförmedlingen skallfatta besluta om eventuell förlängning. Härigenom görs en ordentliggenomgång av vilka åtgärder som krävs för att den enskilde skall kunnaerhålla ett reguljärt arbete och om det finns risk för att han ellerhon skall bli långtidsinskriven. Vidare bibehålls strukturen i system-et.När det sedan gäller frågan om att slopa de särskilda reglerna omförlängd ersättningsperiod för äldre arbetslösa biträder utskottetregeringens förslag i denna del.Med hänvisning till det anförda ställer sig utskottet bakom regering-ens förslag vad gäller möjligheten att förlänga ersättningsperioden,vilket regleras i 22 § första stycket . Motion A5 yrkande 7 (m)avstyrks därför.Avslutningsvis ställer sig utskottet bakom förslaget om att en nyersättningsperiod skall räknas från den tidpunkt när den tidigareperioden löper ut. Utskottet återkommer till antagande av lagförsla-get.6 Ersättnings- och kompensationsnivåerPropositionenI propositionen konstateras att har grundbeloppet och denhögsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen höjts endast margi-nellt. Detsamma gäller för den lägsta och högsta nivån på utbildnings-bidragen, numera aktivitetsstöden. Storleken på den högsta dagpenning-en återspeglar inte löneutvecklingen . Detta harlett till att man alltmer har kommit att ifrågasätta om försäkringenär att betrakta som en inkomstbortfallsförsäkring. Inom flera av-talsområden på arbetsmarknaden finns nu långtgående planer på attinföra kompletterande privata försäkringslösningar. Enligt regeringenkan denna utveckling minska viljan att finansiera den allmänna arbets-löshetsförsäkringen och hota försäkringens legitimitet.Regeringen anser därför att det är ytterst angeläget att inleda enutveckling för att återställa värdet av den lägsta och högsta nivån påersättningen och motverka försäkringslösningar som endast de mer väl-beställda på arbetsmarknaden har råd med. Regeringen avser därför,under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter, att itvå steg höja den högsta dagpenningen fr. o. m. respektive . Isamband med detta avser regeringen att också höja grundbeloppet. Höj-ningarna sker om förslagen i propositionen genomförs. Regeringen avseratt följa upp och utvärdera de i propositionen framlagda förslagenseffekter inför en eventuell förändring. För att möjliggöra en kommandehöjning föreslås en ny regel i 25 § andra stycket ALF.Regeln innebär att sökande kan få en förhöjd dagpenning i en ersättningsperiod. Detta motsvarar ca fem månaders ar-betslöshet. Sökande som uppfyller ett nytt arbetsvillkor under pågåen-de ersättningsperiod och därefter beviljas en ny ersättningsperiodblir åter berättigad till en förhöjd dagpenning . En sökande som beviljas enförlängning av ersättningsperioden bör däremot inte vara berättigadtill förhöjd dagpenning.En sökande som får arbetslöshetsersättning som regelbundetdeltidsarbete utförs bör ha rätt till förhöjd dagpenning. En vissskillnad bör dock gälla i fråga om varaktighet . För denna gruppbör förhöjd dagpenning utgå längst från detatt ersättning i kombination med deltidsarbetet började lämnas.För den som deltar i arbetsmarknadspolitiskt program eller utbildningsom berättigar till aktivitetsstöd eller särskilt utbildningsbidragbör enligt regeringens bedömning det sammanlagda antalet ersättnings-dagar med förhöjd dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen eller medförhöjt aktivitetsstöd eller förhöjt särskilt utbildningsbidrag uppgåtill högst 100 dagar.Kompensationsnivån bör enligt regeringen även i fortsättningen vara av den arbetslöses tidigare normalinkomst.I stället för en indexering av ersättningsnivåerna skall en årligprövning göras utifrån vad som är statsfinansiellt möjligt. De bedöm-ningar som gör av löneutvecklingen skall därvidbeaktas.MotionerBåde och anser att förslaget i denna delbör avslås.Moderaterna förordar i kommittémotion A5 att arbetslöshetsförsäkringenskall omfatta kompensationsnivå. Eventu-ellt bör denna ersättning successivt trappas ned. Frågan är dock intetillräckligt utredd (yrk. 8).Även hänvisar i kommittémotion A279 till en alterna-tiv ersättningsmodell. Ersättningsnivån bör vara 80 %av den lön man hade vid inträdet i arbetslöshetsförsäkringen. Därefterkan den ersättningsgrundande inkomsten beräknas som på 24 måna-ders basis. Omräkningen skall förslagsvis ske varje kvartal (yrk. 5).Folkpartiet anser i kommittémotion A2 att ersättningen först bör vara80 % av den tidigare inkomsten för att sedan successivt sänkas. Rege-ringens förslag ligger enligt i fas med vad partiet anser.Jan och (båda s) anser i motion A3 (delvis) attdet är angeläget att när de samhällsekonomiska förutsättningarna med-ger höja "taket" för dagpenningen så att den kommer i nivå med sjuk-penningen. Vidare anser de att man bör undersöka möjligheten att höjaersättningen totalt och inte bara under de första 100 dagarna.Utskottets ställningstagandeSom regeringen konstaterat har ersättningsnivåerna i arbetslöshetsför-säkringen endast höjts marginellt . De återspeglarinte den löneutveckling som skett . Skälet har varit detekonomiskt ansträngda läge som har befunnit sig i under storadelar av detta årtionde. Detta har lett till att alltfler ersättnings-berättigade "slår i taket", dvs. erhåller en lägre ersättning än 80 %av den tidigare inkomsten. Denna utveckling innebär enligt utskottetsmening att arbetslöshetsförsäkringen i allt mindre grad kan betraktassom en inkomstbortfallsersättning. Snarare finns det en risk att ar-betslöshetsförsäkringen kan komma att betraktas som en form av grund-försäkring om inte ersättningsnivåerna höjs. Dessa farhågor besannas iviss mån av det faktum att man inom vissa avtalsområden infört komp-letterande privata försäkringslösningar. Sådana försäkringar erbjudsnumera bl.a. till medlemmar. Även TCO har enligt uppgift långt-gående planer på att utforma försäkringslösningar för medlemmarna.Till detta kommer att det finns en risk för att viljan att vara medoch finansiera försäkringen minskar. Enligt utskottet är det angelägetatt höja ersättningsnivåerna i försäkringen.Utskottet biträder därför regeringens förslag om att det skall varamöjligt att lämna ett förhöjt dagpenningbelopp i ersättningsperioden, f.n. dock med högst avden ersättningsgrundande inkomsten. På det sättet återställs en del avarbetslöshetsförsäkringens karaktär av inkomstbortfallsförsäkring.Även om regeringens förslag i denna del endast innebär att nuvaranderegler i arbetslöshetsförsäkringen ändras så att det blir möjligt meddifferentierade ersättningsnivåer kan utskottet notera att regeringenhar för avsikt att genomföra höjningar av högsta dagpenning som skallgälla dels fr.o.m. , dels fr.o.m. . Rege-ringen avser också att i samband med dessa höjningar höja grundbelop-pet. För detta belopp föreslås dock ingen differentiering. En förut-sättning för höjningarna är att det statsfinansiella läget tillåterdet. Utskottet har ingen erinran mot detta förbehåll men vill samti-digt betona vikten av att höjningarna genomförs.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag i denna del och av-styrker motionerna A5 yrkande 8 (m) och A279 yrkande 5 (kd).När det sedan gäller de krav som framställs i motion A3 om ytterligarehöjningar av ersättningsnivåerna vill utskottet poängtera att det ärviktigt med en kontinuerlig höjning av dessa nivåer. Utskottet vill inte närmare ta ställning till hur detta bör genomföras utöver deförslag som utskottet ställt sig bakom. Enligt utskottets meningmåste sådana förändringar genomföras att arbetslöshetsförsäk-ringens roll som inkomstbortfallsförsäkring ytterligare stärks. Ut-skottet avstyrker motion A3 delvis (s) i den mån motionen inte kananses tillgodosedd genom vad utskottet har anfört.7 AktivitetsgarantiBakgrundRegeringen beslutade att det skulle startas ettpilotprojekt för personer som har svårt att få ett arbete och gav AMSi uppdrag att utforma och genomföra denna aktivitet.I propositionen Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet ochtillväxt (prop. 1999/2000:98) föreslog regeringen att en aktivitetsga-ranti skulle införas i hela landet fr.o.m. . Riksda-gen biföll detta förslag.Målgruppen för aktiviteten är personer som är eller äldre ochsom är eller riskerar att bli långtidsinskrivna. De skall stå tillarbetsmarknadens förfogande. Åtgärden skall pågå så länge det är ar-betsmarknadspolitiskt motiverat. Inom ramen för aktivitetsgarantinskall den individuella handlingsplanen och åtgärderna omprövas.Aktiviteten skall bygga på den handlingsplan som upprättats i samrådmed den arbetslöse. Basen i aktivitetsgarantin skall bestå av jobbsö-karaktiviteter. Verksamheten skall bedrivas i grupper om 10-15 delta-gare. Deltagare i aktivitetsgarantin erhåller aktivitetsstöd. Föraktivitetsgarantin gäller de vanliga reglerna i arbetslöshetsförsäk-ringen. Det innebär bl.a. att deltagande i aktivitetsgarantin kan varaåterkvalificerande och att avstängningsreglerna är tillämpliga.PropositionenInledningsvis konstateras att de föreslagna reglerna om nedsättning avdagpenningen även kommer att omfatta aktivitetsgarantin. Regeringenaviserar dock att man fortsatt kommer att överväga hur reglerna förrätt till arbetslöshetsersättning skall förhålla sig till aktivitets-garantin.Regeringen konstaterar att det i proposition 1999/2000:98 inte fannsnågot angivet om när en person som uppbär arbetslöshetsersättningsenast skall erbjudas en plats inom ramen för aktivitetsgarantin.Regeringen anser nu att en sådan tidsgräns bör införas (propositionensförslag p. En arbetssökande som har fyllt och som är ellerriskerar att bli långtidsinskriven skall senast frånarbetslöshetens inträde erbjudas en heltidsaktivitet inom ramen föraktivitetsgarantin. Detta motsvarar ca för densom är kontinuerligt arbetslös. En arbetssökande skall kunna anvisastill aktivitetsgarantin när som helst . Enarbetssökande skall också kunna få en plats inom ramen för aktivitets-garantin sedan ersättningsperioden och förlängningen på som mest 300ersättningsdagar passerats.MotionerI kommittémotion A5 anser att det finns en risk för attgarantin i praktiken blir ytterligare en i raden av arbetsmarknadspo-litiska volymåtgärder. Enligt är det inte motiverat attinföra tidsgränser. Förslaget avstyrks därför (yrk. 9).Centerpartiet påstår i kommittémotion A1 att det råder står osäkerhetute på de lokala arbetsförmedlingarna om vad denna aktivitet skallinnehålla. Regeringen bör därför uppdra åt AMS att utarbeta riktlinjersom är anpassningsbara till lokal nivå för att undanröja osäkerhetenvid de lokala arbetsförmedlingarna om vad detta program skall innehål-la (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeI samband med behandlingen av regeringens förslag i proposition1999/2000:98 konstaterade utskottet att antalet långtidsinskrivna vidarbetsförmedlingen ökat dramatiskt och att kulmennåddes 1997 då antalet var 130 000 (bet. 1999/2000:AU7). Vid behand-lingen av propositionen var antalet 63 000 personer. Utskottetkonstaterade vidare att i gruppen långtidsinskrivna är personer medlåg utbildning eller med arbetshandikapp samt äldre överrepresentera-de. Utskottet såg allvarligt på utvecklingen och ansåg att det varviktigt att åtgärder vidtogs för att komma till rätta med detta pro-blem. Enligt utskottet var det särskilt angeläget att utnyttja denmycket goda utvecklingen inom svensk ekonomi och det förbättrade ar-betsmarknadsläget för att undvika att dessa personer permanent skulleslås ut från arbetsmarknaden.Enligt utskottet krävdes åtgärder för att motverka den s.k. rundgångenoch stärka den enskildes möjligheter att komma in på den reguljäraarbetsmarknaden. Den föreslagna aktivitetsgarantin ansågs som en åt-gärd som skulle kunna anpassas efter den enskildes förutsättningar ochmotverka långtidsinskrivningar.Utskottet kan konstatera att antalet långtidsinskrivna ytterligare harminskat. () finns det ca 52 700 långtids-inskrivna personer utan arbete. Aktivitetsgarantin omfattar ca 20 000personer.Utskottet delar inte uppfattning att aktivitetsgarantinriskerar att i praktiken bli en i raden av volymåtgärder. Aktivitets-garantin bygger på den mycket väsentliga förutsättningen att den skallanpassas till individen. Detta innebär att insatserna inom ramen förgarantin kan skilja sig väsentligt åt från person till person. Syftetär således inte att låta stora grupper ägna sig åt samma form av akti-viteter. Till detta kommer att stora resurser kommer att läggas på degrupper av arbetslösa som har svårast att komma in på den reguljäraarbetsmarknaden. Det förslag som läggs att en enskild skall erbju-das en aktivitet månader från arbetslöshetens inträde skallenligt utskottets uppfattning tolkas som en trygghet för den enskilde.På det sättet vet den arbetssökande att han eller hon kommer att varatillförsäkrad en aktivitet när ersättningsperioden i arbetslöshetsför-säkringen går till ända. Det kan påpekas att det inte är nödvändigtatt invänta denna tidpunkt för att aktivitetsgaranti skall bli aktu-ellt. Detta kan ske när som helst av arbetslöshet omman bedömer att sökanden riskerar att bli långtidsinskriven. Med hän-syn till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag samtavstyrker motion A5 yrkande 9 (m).När det sedan gäller synpunkter om att det råder storosäkerhet ute på det lokala arbetsförmedlingarna om vad denna aktivi-tet skall innehålla och att det därför bör utarbetas riktlinjer ärföljande att säga. Utskottet ansluter sig inte till denna beskrivning.Aktivitetsgarantin är fortfarande inne i ett uppbyggnadsskede och detär förklarligt om man på olika håll i landet hunnit olika långt medatt förverkliga intentionerna i garantin. AMS följer dock noga utveck-lingen och dess Programenhet har också tillsatt en projektgrupp somhar fått i uppdrag att i nära samarbete med länen arbeta vidare medett antal utvecklingsområden som bedömts som strategiska utifrån del-rapporten efter pilotprojekten. Enligt de signaler utskottet har fåttfinns många framgångsrika projekt som kan fungera som goda exempel.Ett viktigt moment i garantin är att den skall anpassas efter indivi-dens behov. Arbetet skall ske i nära samverkan med stat, kommuner,företag och arbetsmarknadens parter. En viktig uppgift inom ramen fördetta samarbete är att gemensamt utarbeta och förankra lokala mål förverksamheten och att följa upp och utveckla aktiviteterna. Utskottetförutsätter att även regeringen noga följer utvecklingen.Med hänsyn till det ovan anförda är utskottet inte berett att göranågot tillkännagivande med anledning av motion A1 yrkande 4 (c) varförden avstyrks.Avslutningsvis vill utskottet erinra om att på förslag avutskottet i samband med behandlingen av proposition 1999/2000:98 gjor-de ett tillkännagivande som bl.a. innebar att det skulle vara möjligtatt inom ramen för aktivitetsgarantin anvisa arbetslösa reguljärastudier (se bet. 1999/2000:AU7 s. 32). Utskottet kan nu notera attregeringen har vidtagit erforderliga åtgärder med anledning av dettatillkännagivande. Genom en ändring i 30 § förordningen (2000:634) omarbetsmarknadspolitiska program ges nu en möjlighet för deltagare inomaktivitetsgarantin att med bibehållet aktivitetsstöd delta i utbild-ning inom det reguljära utbildningsväsendet. Utbildningen får avseförberedande insatser på grundskole- eller gymnasienivå och får mot-svara längst 6 månaders heltidsstudier.8 Ändring i lagen om arbetslöshetskassor8.1 InträdeskravenPropositionenAv 34 § lagen om arbetslöshetskassor framgår att var och en har rättatt bli medlem som uppfyller villkoren i kassans stadgar och arbetarinom kassans verksamhetsområde. Däremot har den som redan är medlem ien annan kassa eller har fyllt inte rätt till medlemskap. Vidarekrävs en viss anknytning till arbetsmarknaden. För att erhålla medlem-skap krävs att sökanden av fem veckorunder minst har förvärvsarbetat pervecka.Det nuvarande systemet innebär att kassan först måste ta emot en anmä-lan om inträde och därefter kontrollera att den som sökt inträde fak-tiskt utfört erforderligt antal arbetstimmar fördelade på fyra av defem senaste arbetsveckorna. När regeln infördes den 1 januari 1998vållade den vissa tillämpningsproblem bl.a. för yrkesgrupper inomkulturområdet. Dessa problem har åtgärdats.Förslag har framförts om att ändra medlemsvillkoret. Regeringenanser att det är viktigt att det finns en tydlig anknytning till ar-betsmarknaden för att medlemskap i kassan skall vara möjligt. Enligtregeringen är de nuvarande reglerna väl avvägda och bör därför inteändras. Däremot föreslår regeringen att det bör införas en regel somslår fast att inträdet i arbetslöshetskassan skall anses ha skettförsta dagen i den kalendermånad i vilken sådant förvärvsarbete somutgör villkor för medlemskap påbörjades.Vidare föreslås att det införs en regel som innebär att den som redanär medlem i en arbetslöshetskassa skall kunna byta till en annan kassainom vars verksamhetsområde medlemmen arbetar utan att på nytt uppfyl-la det s.k. medlemsvillkoret.MotionEnligt m.fl. (s) har förändringarna av arbetsvillko-ret som trädde i kraft försvårat för nya sökande att bli fullvär-diga medlemmar. Detta kan i sin tur påverka den framtida utvecklingenav vissa näringsgrenar. Motionärerna föreslår därför i motion A285 attdet bör genomföras en utvärdering av reglerna för att bli medlem i enarbetslöshetskassa.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens åsikt att ett rimligt krav för att kunnabli medlem i en arbetslöshetskassa är att det finns en tydlig anknyt-ning till arbetsmarknaden. I likhet med regeringen anser utskottet attnuvarande regler är väl avvägda. Som tidigare påpekats har det inomRegeringskansliet påbörjats ett arbete som syftar till att kartläggavarför vissa grupper, t.ex. nytillträdande på arbetsmarknaden, kort-tidsanställda och invandrare, står utanför arbetslöshetsförsäkringenoch hur skyddet för dem skulle kunna förbättras.Med hänsyn till det ovan anförda är utskottet inte berett att ställasig bakom det förslag som framförs i motion A285 (s), som alltså av-styrks. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om tidpunktenför inträde som medlem samt om en medlems rätt att byta arbetslöshets-kassa utan att uppfylla ett nytt medlemsvillkor. Propositionen i dennadel bör bifallas. Utskottet återkommer nedan till antagandet av lag-förslagen.8.2 Utträde ur arbetslöshetskassan på grund av bristande betalningm.m.PropositionenAv 45 § lagen om arbetslöshetskassor framgår att en medlem skall ansesha utträtt ur en arbetslöshetskassa om han eller hon inte vid utgångenav andra månaden på vilken en medlemsavgift eller ettsärskilt uttaxerat belopp belöper inte har betalat avgiften ellerbeloppet till kassan och inte heller har anmält ett förhållande förvilket befrielse från betalningsskyldighet grundas. Av lagen framgårinte uttryckligen att kassan skall fatta ett beslut när en medlemanses ha utträtt ur kassan. JO har i ett beslut uttalat sig i fråganoch ansett att en arbetslöshetskassa är skyldig att meddela ett form-ligt beslut, dvs. ett skriftligt beslut, när en medlem anses ha ut-trätt ur kassan till följd av försummad avgiftsbetalning (se1998/99:JO1).Regeringen föreslår därför att kassan skall fatta beslut om utträdetoch omgående informera den enskilde om beslutet ifall en arbetslös-hetskassa anser att en medlem utträtt ur kassan på grund av bristandebetalning.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som kan konstatera att det inte har väckts någon motion medanledning av regeringens förslag i denna del, har ingen erinran motförslaget.