bet · GN01SfU11 · 2000-03-30 00:00:00 — Utskottet anser också att skall få möjlighet att undersö-ka hur en kommande rättsakt om en harmoniserad tillämpning av flykting-konventionen överensstämmer med internationell rätt. Inom EU bör vidaredels utvecklas riktlinjer för genusfrågor i asylförfarandet, dels införas ge-mensamma bestämmelser om beviskrav och bevisbörda.Utskottet har tidigare uttalat sig om det s.k. asylprotokolletsom är fogat till Amsterdamfördraget. Detta protokoll måste vid nästa för-dragsrevision avlägsnas eftersom det utgör ett hot mot den internationellaasylrätten.Vissa länder inom EU har upprättat listor om s.k. säkra ursprungsländer föratt kunna snabbhandlägga asylärenden. Detta förfarande utgör ett hot moträttssäkerheten och därför bör någon rättsakt om ett sådant system inte antas.När det gäller mottagandet av de asylsökande måste miniminormer i ettkommande direktiv garantera att den asylsökande får ett värdigt liv ochbestämmelserna garantera bl.a. rätt till sjukvård, juridiskt biträde, rätt attarbeta m.m.Beträffande asylhanteringen ser utskottet det som angeläget att handlägg-ningstiderna i asylärenden förkortas men detta får inte gå ut över rättssäker-heten. Ett rättsligt dokument bör också upprättas som bl.a. garanterar rättenatt överklaga ett beslut till en oberoende domstol. Ett effektivt asylförfarandär också beroende av en god kvalitet på det första beslutet.Att speciellt barnens situation i asylärenden uppmärksammas särskilt ärenligt utskottets mening av utomordentligt stor vikt. Det är därför positivt atden s.k. aktionsplanen anger att barnen skall ägnas särskild uppmärksamhet.Varje stat måste fullt ut respektera både flyktingkonventionen och barnkon-ventionen när barn är berörda, och barnets bästa skall alltid ligga till grundför asylförfarandet. Barns ansökningar bör behandlas med förtur och de skallalltid ha rätt att höras i asylförfarandet av en ändamålsenligt utbildad hand-läggare. Ett flyktingbarn skall också garanteras samma sociala, ekonomiska,kulturella och medborgerliga rättigheter som de barn som är bosatta i värd-landet. Speciellt viktigt är att särskilda omsorger ägnas de barn som kommerutan åtföljande vuxen.Bestämmelser om tillfälligt skydd bör enligt utskottets mening bara kom-ma i fråga som ett administrativt verktyg i en nödsituation där individuellbedömning av flyktingstatus inte är möjlig att genomföra. I dessasituationer måste flyktingkonventionen respekteras, och behandlingen av densom fått ett tillfälligt skydd bör i så liten omfattning som möjligt lämnas åtnationell lagstiftning.Ett system för ansvarsfördelning för flyktingmottagandet bör ta sikte på ensolidarisk finansiering och bara om det är absolut nödvändigt för en fördel-ning som gäller personer. Ett sådant fördelningssystem måste respekterafamiljens enhet och får inte genomföras med tvångsmedel. Enligt utskottetsuppfattning borde EU vidare göra ett kollektivt åtagande att erbjuda årligakvoter till UNHCR för överförande av flyktingar från andra delar av världentill medlemsstaterna.Vad utskottet nu anfört beträffande asyl m.m. bör som sin me-ning ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande EU och asylatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf3 yrkandena 5och 16-44 och 1999/2000:Sf621 samt med avslag på motionerna1999/2000:Sf4 yrkande 3, 1999/2000:Sf616 yrkande 4,1999/2000:Sf635, 1999/2000:Sf639 yrkandena 3 och 4,1999/2000:U513 yrkandena 12 och 13 och 1999/2000:U514 yrkande14 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. EU och asyl (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Asyl börjar med "Dennuvarande" och slutar med "och 16-44" bort ha följande lydelse:De stater som ingår i EU har olika bestämmelser och praxis när det gällerbeviljande av asyl. Enligt utskottets mening har dock flyktingpolitiken suc-cessivt stramats åt i hela . En samordning av medlemsstaternas mini-miansvar på området är emellertid nödvändig, om några länder skall kunnadriva en mer generös flyktingpolitik. Normerna bör enligt utskottets meninginte sättas av de länder som har den minst generösa politiken. Behovet av engemensam och human flyktingpolitik är stor. Det anförda bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande EU och asylatt med bifall till motion 1999/2000:Sf4 yrkande 3 samtmed avslag på motionerna 1999/2000:Sf3 yrkandena 5 och 16-44,1999/2000:Sf616 yrkande 4, 1999/2000:Sf621, 1999/2000:Sf635,1999/2000:Sf639 yrkandena 3 och 4, 1999/2000:U513 yrkandena 12och 13 och 1999/2000:U514 yrkande 14 som sin mening ger regering-en till känna vad utskottet anfört,8. EU och asyl (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Asyl börjar med "Dennuvarande" och slutar med "och 16-44" bort ha följande lydelse:Sverige måste inom EU driva en politik som innebär att alla förslag somsyftar till en mer restriktiv asyl- och invandringspolitik stoppas. Enligt ut-skottets uppfattning bör asylpolitiken återföras till nationell nivå. Det anförbör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande EU och asylatt med bifall till motion 1999/2000:U513 yrkandena 12 och13 samt med avslag på motionerna 1999/2000:Sf3 yrkandena 5 och16-44, 1999/2000:Sf4 yrkande 3, 1999/2000:Sf616 yrkande 4,1999/2000:Sf621, 1999/2000:Sf635, 1999/2000:Sf639 yrkandena 3och 4 och 1999/2000:U514 yrkande 14 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,9. (mom. 5)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Dublinkonventionenbörjar med "Enligt Amsterdamfördraget" och slutar med "13-15" bort haföljande lydelse:I den s.k. handlingsplanen anges att bl.a. är ett prio-riterat område där åtgärder bör beslutas . Ett nytt rättsligt instrument på basis av samt gemensamma principer för be-dömning av avvisningar till s.k. säkra ursprungsländer skall upprättas. mening bör beslut i denna fråga anstå. börvara i tillämpning ytterligare någon tid för att därefter utvärderas grundligtoch allsidigt. Det är då väsentligt att även uppmärksamma sådana aspektersom flyktingars berättigade krav på undvikande av familjesplittring. I vissafall har det också förekommit att medlemmar i samma familj hänvisats till attfå sina asylärenden prövade i olika länder. Enligt utskottets uppfattning kanfrågan om berättigande över huvud taget behöva stäl-las. Den praktiska tillämpningen är mycket komplicerad och det har varitnödvändigt att anta invecklade tillämpningsföreskrifter. Om ett nytt rättsligtinstrument kommer att ersätta måste garanteras attsuspensiv effekt ges åt överklagande av beslut om att överföra asylprövning-en till ett annat land. Vidare måste socioekonomiska rättigheter garanterasden som väntar på ett beslut om asyl.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande Dublinkonventionenatt med bifall till motion 1999/2000:Sf3 yrkandena 4 och13-15 och med avslag på motion 1999/2000:Sf628 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. (mom. 5)() anfördels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Dublinkonventionenbörjar med "Vid ett" och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse:Från olika håll ha pekats på att fått en ensidig ochsnäv tolkning. Varje medlemsstat har rätt att med en asylsökandes samtyckepröva en ansökan, även om denna prövning inte åligger staten enligt . Utskottet anser att i vissa måste fall använda sig avdenna möjlighet. Den kommitté, den s.k. artikel 18-kommittén, som inrättatsför att vid behov besluta om tillämpningsföreskrifter skall enligt riktlinjernata större hänsyn till familjeåterförening, sjukdom, handikapp, ålder samtsträva mot ett undvikande av familjesplittring. Vid de få tillfällen kommitténsammanträtt har man dock inte lyckats nå enighet, vilket är en förutsättningför beslutsfattandet. Utskottets mening är att måste gå i spetsen ochföra fram förslag som innebär en humanare tillämpning av Dublinkonventio-nen. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande Dublinkonventionenatt med bifall till motion 1999/2000:Sf628 yrkande 1 ochmed avslag på motion 1999/2000:Sf3 yrkandena 4 och 13-15 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. EU och visering (mom. 6)(), (), (), ClaesStockhaus (v) och () anfördels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Visering börjar med "Av det" och slutar med "yrkande 11" bort ha följande lydelse:I dag krävs visering för inresa till från flertalet länder i världen.Den gemensamma listan över viseringspliktiga länder har växt ytterligare ioch med anslutning till . Bland de viserings-pliktiga länderna finns alla dem varifrån de flesta asylsökande i ochövriga EU kommer. Viseringspolitiken inom EU bör därför omprövas. Vi-sumtvång för länder där det pågår inbördeskrig, utbrett våld eller omfattandekränkningar av mänskliga rättigheter som orsakar flyktingströmmar bör intefå förekomma. måste inom EU verka för att den gemensamma listanöver länder för vilka visumtvång gäller görs kortare och ständigt omprövasså att inte människor som behöver skydd hindras från att fly. Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande EU och viseringatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf3 yrkande 7,1999/2000:Sf4 yrkandena 4 och 5 och 1999/2000:U505 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. EU och gränskontroll (mom. 7)och (båda v) anfördels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Gränskontroll börjarmed "Regeringen har" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Inom fem år skall unionen besluta om åtgärder som avser passage avmedlemsstaternas yttre gränser. existerar ett förslag till kon-vention om yttre gränskontroll. Förslaget präglas enligt utskottets meningstarkt av ett "fästning Europa-tänkande" som strider mot principer om öp-penhet och internationalism och kan därför inte läggas till grund för ettkommande direktiv eller en rättsakt i annan form.Det finns en handledning för yttre gränskontroll som används av med EUassocierade stater. Denna handledning saknar dock helt upplysningar hur enasylansökan skall handläggas. Detta är en brist som enligt utskottets meningmåste rättas till.På flygplatser utanför EU förekommer det att tjänstemän från EU-ländergenomför s.k. gate-kontroller, en verksamhet som enligt utskottets meningborde upphöra . Likaså måste den rättsliga fiktionen med interna-tionella zoner på flygplatser avskaffas.Slutligen, vad gäller Schengens tillämpningskonvention och den anslutan-de s.k. akin, vill utskottet framhålla att det finns allvarliga brister i dessaallvarligaste måste rättas till, som exempel kan nämnas bestämmelserna omtransportöransvar som inte är acceptabla. Även bristerna när det gäller skyd-det för den enskildes integritet måste rättas till.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande EU och gränskontrollatt med bifall till motion 1999/2000:Sf3 yrkandena 6, 8-10och 12 och med anledning av motion 1999/2000:Sf639 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. EU och gränskontroll (mom. 7)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Gränskontroll börjarmed "Regeringen har" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Under innevarande år kommer sannolikt att börja delta i det ope-rativa samarbetet i Schengen. Det innebär att vi förstärker gräns-kontrollen mot tredje land. De villkor som då kommer att gälla för inresa tillområdet får enligt utskottets mening inte utnyttjas som verktyg för att stängaasylsökande ute. Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande EU och gränskontrollatt med bifall till motion 1999/2000:Sf639 yrkande 2 ochmed avslag på motion 1999/2000:Sf3 yrkandena 6, 8-10 och 12 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. EU, fri rörlighet och invandring (mom. 8)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Andra frågor om EU, frirörlighet och invandring börjar med "Utskottet vill" och slutar med "denavstyrks" bort ha följande lydelse:I ett direktivförslag fastslås rätten för tredjelandsmedborgaresom lagligen vistas i ett EU-land att göra korta resor till andra länder. Ut-skottet anser det angeläget att detta direktiv antas av rådet. En ge-mensam invandringspolitik bör enligt utskottets mening syfta till att under-lätta internationell rörlighet för personer. Det är desto mer angeläget efter-som EU med sin snabbt åldrande befolkning snart kan komma att få behovav en arbetskraftsinvandring. Den fria rörlighet som garanteras EU-medborgare måste också successivt utsträckas till att gälla tredjelandsmed-borgare.Utskottet vill vidare framhålla att rätten till familjeåterförening styrs avbindande internationella åtaganden från medlemsstaterna. Utskottet måstedock konstatera att denna rätt genom olika åtgärder företagna av EU-länderna var för sig eller gemensamt har underminerats. För den som har etttidsbegränsat uppehållstillstånd bör rätt till återförening föreligga efter ettvistelse i en medlemsstat om rätt till ytterligare vistelse förelger. Den som haft uppehållstillstånd än bör ha samma rätt tilfamiljeåterförening som EU-medborgare som utövar sin rätt till fri rörlighet.En fråga som återkommande diskuteras inom EU är den illegala invand-ringen. De åtgärder som företagits häremot sägs syfta till att kontrolleradenna invandring men enligt utskottets uppfattning gör åtgärderna det när-mast omöjligt för flyktingar eller andra skyddsbehövande att söka asyl. Enrättsakt på det området måste därför utformas så att de riskerna elimineras.Vad gäller verkställighet av avlägsnandebeslut finns det enligt utskottetsmening ett trängande behov av minimiregler som garanterar respekten förgrundläggande mänskliga rättigheter och individens värdighet.Kommissionen har lagt fram förslag till två direktiv med avseendepå åtgärder mot diskriminering. Det ena direktivet gäller all slags diskrimine-ring i arbetslivet och det andra behandlar rasdiskriminering. Utskottet anserdet viktigt att man i det fortsatta arbetet beaktar de förslag inom området somframställts av "the ". Förslagen har inspirerats av denexisterande europeiska lagstiftningen om jämställdhet mellan kvinnor ochmän.Det utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande EU, fri rörlighet och invandringatt med bifall till motion 1999/2000:Sf3 yrkandena 11 och45-52 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Human svensk flyktingpolitik (mom. 9)(), (), () ochMagda () anserdels att den del av uttskottets yttrande som i avsnittet Skyddsbehövandebörjar med "När det" och slutar med " yrkande 7" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning har de lagändringar i den svenska utlännings-lagstiftningen som trädde i kraft inneburit stora inskränk-ningar i den svenska flyktingpolitiken. Det gäller framför allt kriterierna förbedömning av skyddsbehov och reglerna för anhöriginvandring. Det gällerockså rättstryggheten i asylprocessen och instansordningen i densamma.Utskottet anser mot bakgrund härav att det bör göras en samlad översyn avsvensk flyktingpolitik, som kan möta kraven på en generös, solidarisk ochhuman svensk flyktingpolitik i . Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande human svensk flyktingpolitikatt med bifall till motion 1999/2000:Sf4 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Återinförande av begreppen de facto-flykting och politisk-humanitära skäl (mom. 10)() anserdels att den del av uttskottets yttrande som i avsnittet Skyddsbehövandebörjar med "Beträffande utmönstrandet" och slutar med " yrkande 9" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att begreppet de facto-flykting samt uppehållstillstånd pågrund av politisk-humanitära skäl bör återinföras i utlänningslagen. Avskaf-fandet härav innebar en väsentlig försämring av utlänningslagstiftningen. allmän översyn av den svenska flyktingpolitiken bör det vara ett viktigtinslag att pröva. Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande återinförande av begreppen de facto-flykting ochpolitisk-humanitära skälatt med bifall till motion 1999/2000:Sf4 yrkandena 8 och 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Förföljelse på grund av kön eller homosexualitet (mom. 12)(), (), () ochClaes () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Skyddsbehövande bör-jar med "Beträffande skydd" och slutar med "yrkande 4" bort ha följandelydelse:Den 1 januari 1997 infördes i utlänningslagens 3 kap. 3 § en bestämmelseom rätt till skydd för den som på grund av kön eller sexualitet känner väl-grundad fruktan för förföljelse. Det är enligt utskottets mening en särlösningsom inte haft eller har några egentliga positiva effekter. Bestämmelsen haranvänts ytterst sparsamt och huvudsakligen beträffande kvinnlig könsstymp-ning. Det är en särlösning som i den svenska utlänningslagen också snarastfår negativa effekter eftersom den understödjer en inskränkande tolkning avflyktingkonventionen. Enligt utskottets mening bör i stället tolkningen avGenèvekonventionens flyktingbegrepp breddas så att det innefattar ocksåförföljelse på grund av kön eller homosexualitet. En sådan tolkning är nume-ra etablerad i flera länder och förespråkas även av UNHCR. En vidare tolk-ning av flyktingkonventionen strider heller inte mot EU-regler. Utskottetanser det väsentligt att är ett föregångsland vad gäller tolkningen avinternationella konventioner. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande förföljelse på grund av kön eller homosexualitetatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf4 yrkande 11,1999/2000:Sf608, 1999/2000:Sf628 yrkandena 5 och 8 och1999/2000:Ju722 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,18. Anhöriginvandring (mom. 14)(), (), () ochMagda () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Uppehållstillstånd föranhöriga börjar med "I sitt" och slutar med "yrkande 9" bort ha följandelydelse:I sitt av godkända betänkande 1998/99:SfU5 anförde utskottetatt det bör göras en utvärdering av de bestämmelser i utlänningslagen somreglerar anhörigas invandring utanför kärnfamiljen och som trädde i kraftden . I utvärderingen skall uppmärksammas speciellt udda ochömmande fall liksom även sista-länken-fall. Regeringen har ännu inte beslu-tat om direktiv för utredningens arbete. Enligt utskottets mening innebär denya bestämmelserna en betydande inskränkning av möjligheterna för anhöri-ga att få tillstånd att återförenas med en person som fått uppehållstillstånd.Utskottet menar att utredningen skyndsamt bör komma till stånd. Dennautredning bör ta sikte på inte bara de ovan nämnda fallen utan också överhuvud taget på äldre personer som vill återförenas med sina barn i Sverige.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande anhöriginvandringatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf4 yrkande 10,1999/2000:Sf611, 1999/2000:Sf628 yrkande 9 och 1999/2000:Sf639yrkandena 5 och 6 som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,19. Arbetskraftsinvandringen (mom. 17), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Arbetstillstånd m.m.börjar med "I och med" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Genom medlemskapet i EU har unionsmedborgarna möjlighet att flytta tillvårt land för att exempelvis arbeta. Utskottet anser att det bör finnas ökademöjligheter även för medborgare från andra länder att söka sig till Sverigeoch här få uppehållstillstånd och möjlighet att arbeta. Sådana möjlighetermåste dock bygga på att man kan försörja sig själv. Även människor somsöker arbetstillstånd från sitt hemland skall ha möjlighet att erhålla det istörre utsträckning än vad som är möjligt . En fri arbetskraftsinvandringkan inte komma i fråga, men en ökad generositet är enligt utskottets uppfatt-ning både möjlig och önskvärd. En noggrann och seriös prövning av försörj-ningsmöjligheter och arbetserbjudanden måste ske när en utländsk medbor-gare i nämnda syften ansöker om uppehållstillstånd i . Det anfördabör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande arbetskraftsinvandringenatt med bifall till motion 1999/2000:Sf616 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. Besöksvisum (mom. 19)(), (), (), (), (), () och MagdaAyoub (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Visering börjar med"Utskottet har" och slutar med "och Sf605)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör den nuvarande restriktiva viseringspraxis-en för släktbesök göras mer human och generös. Detta skulle enligt utskottetsuppfattning innebära att många anhöriga inte anser sig tvungna att ta sig tillSverige och där ansöka om uppehållstillstånd när de egentligen bara villbesöka sina släktingar här. Regeringen bör därför uppdra åt den aviseradeutredningen för utvärdering av de nya bestämmelserna om anhöriginvandringatt undersöka tillämpning av bestämmelserna om besöksvi-sering för anhöriga till personer med uppehållstillstånd i samt geutredningen i uppdrag att föreslå sådana ändringar i bestämmelserna attbeviljande av sådana besöksviseringar underlättas så långt möjligt. Det an-förda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande besöksvisumatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf4 yrkande 14 och1999/2000:Sf605 som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,21. Avvisning och utvisning (mom. 21)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Avvisning och utvisningbörjar med "I det av" och slutar med "yrkande 8" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det inte ovanligt att personer inte fått stan-na kvar här i landet trots att de framhållit att de riskerar att utsättas för fföljelse och trakasserier när de kommer tillbaka till hemlandet. Det är därförav stor vikt att svenska myndigheter kontrollerar vilka förhållanden enasylsökande som fått avslag på ansökan återvänder till. Rutinerna vid åter-komsten efter avvisning från bör ses över så att exempelvis denavvisade inte med automatik överlämnas till passpolisen i hemlandet. I över-synen bör också ingå svenska myndigheters beaktande av asylsökandesintegritet vid efterforskningar av uppgifter om de asylsökande och vid kon-takter med hemlandets myndigheter samt polisens möjligheter att hjälpa denavvisade att resa in i landet utan att väcka onödig uppmärksamhet. Det an-förda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande avvisning och utvisningatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf618 och1999/2000:Sf628 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,22. Utvisning till (mom. 22)(), (), (), (), (), () och MagdaAyoub (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Avvisning och utvisningbörjar med "I det av" och slutar med "yrkande 8" bort ha följande lydelse:Iran har en regim som förföljer politiskt och religiöst olik-tänkande.