bet · GO01SfU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Sjuklön (mom. 5)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Sjuklön börjar med"Utskottet anser" och slutar med "samt Sf272" bort ha följande lydelse:Sjukfrånvaron bland de anställda har ökat kraftigt . Detta harmedfört ökade sjuklönekostnader för arbetsgivarna, inte minst för de små ochmedelstora företagen. Enligt utskottets mening är det viktigt att åtgärdervidtas för att minska sjukfrånvaron vid arbetsplatserna och för attunderlätta anställningar. Utskottet anser att den s.k. AGRA-utredningensförslag, SOU 1997:142, som bygger på tanken att inget företag skall behövabetala mer sjuklön än vad som motsvarar genomsnittet avsjuklöneutbetalningar, ger en effektiv riskspridning och bör genomföras.Regeringen bör återkomma med förslag härom.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande sjuklönatt med bifall till motion 2000/01:Sf249 och med avslag påmotionerna 2000/01:Sf224, 2000/01:Sf236 yrkande 2 och 2000/01: Sf272 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Sjuklön (mom. 5)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Sjuklön börjar med"Utskottet anser" och slutar med "samt Sf272" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bidrar sjuklöneperioden, trots företagensmöjligheter att försäkra sig och det särskilda högriskskyddet, till attmänniskor med återkommande sjukperioder stängs ute från arbetsmarknaden. Detfinns risk för att det skapas ett A-lag och ett B-lag på arbetsmarknaden.Sjukförsäkringsutredningens förslag, SOU 2000:72, om att förlängasjuklöneperioden kan enligt utskottets uppfattning få mycketnegativa konsekvenser för små och medelstora företag. Utskottet anser att ettrestitutionssystem, där företag med högst tio anställda får tillbaka inbetaltbelopp via avdrag vid upprättandet av den månatliga skattedeklarationen börutredas. Utredningen bör även omfatta kostnaderna för ett sådant system, hurtröskeleffekter kan undvikas och hur systemet kan kombineras med ettförsäkringsskydd.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande sjuklönatt med bifall till motion 2000/01:Sf224 och med avslag påmotionerna 2000/01:Sf236 yrkande 2, 2000/01:Sf249 och 2000/01: Sf272 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Sjuklön (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Sjuklön börjar med"Utskottet anser" och slutar med "samt Sf272" bort ha följande lydelse:Sjukfrånvaron ökar mest bland kvinnor och inom offentlig sektor. En s.k.4:e september-undersökning som gjort visade att nästanhälften av alla sjukfall gällde anställda inom den offentliga sektorn; ensektor som har av hela arbetskraften. Enligt utskottets mening visardetta att de offentliga arbetsgivarna har stora problem med hög sjukfrånvaro,problem som går att förebygga med ökat inflytande för anställda, bättrefysiska förutsättningar och minskad stress. Utskottet anser att arbetsgivaremed hög sjukfrånvaro skjuter över kostnaderna från den egna verksamheten tillstaten. Det är på den lokala arbetsplatsen som det finns möjlighet attförebygga ohälsa. Arbetsgivarna måste därför ta ett större ansvar förarbetsmiljön och för att stoppa de höga sjuktalen. Det skall inte enligtutskottets mening löna sig att skjuta över kostnaden på annan part. Utskottetanser således att sjuklöneperioden bör förlängas inom denoffentliga sektorn. Som kompensation bör arbetsgivaravgiften sänkas imotsvarande mån. Utskottet anser att sätter press påde offentliga arbetsgivarna att förbättra arbetsplatsens utformning, ge deanställda större inflytande i arbetet och satsa på förebyggande insatser.Arbetsplatser som satsar på sin personal och minskar sjuktalen kommer därmedatt gynnas.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande sjuklönatt med bifall till motion 2000/01:Sf236 yrkande 2 och medavslag på motionerna 2000/01:Sf224, 2000/01:Sf249 samt 2000/01:Sf272 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Karensdag för dem med flera arbetsgivare m.m. (mom. 6)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt Sjuklön börjar med "Vadgäller" och slutar med "och Sf239" bort ha följande lydelse:Det nuvarande karensdagssystemet medför problem för deltidsanställda,skiftarbetare, timanställda och dem med fler än en arbetsgivare. uppfattning är det inte tillfredsställande att t.ex. en person somhar mer än en arbetsgivare kan drabbas av fler karensdagar vid varjesjuktillfälle. Regeringen bör därför återkomma med förslag tillregeländringar.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande karensdag för dem med flera arbetsgivare m.m.att med bifall till motion Sf294 yrkande 4 och med anledning avmotion Sf239 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,13. Sjukdomsbegrepp, statistik m.m. (mom. 8), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Sjukförsäkringen börjar med "De senaste" och slutarmed "och Sf288" bort ha följande lydelse:För att nya diagnoser skall kunna bedömas från försäkringssynpunkt är detenligt utskottets mening nödvändigt att definiera och införa ettsjukdomsbegrepp i sjukförsäkringslagstiftningen. Vidare bör skiljelinjenmellan vad som skall täckas av sjukförsäkringen respektivearbetslöshetsförsäkringen göras klarare så att sjukförsäkringens tillämpningblir likvärdig oberoende av var i landet den sjuke bor. Utskottet anser attsjukpenningtiden bör begränsas till men att det vid svåra fall avmedicinsk rehabilitering och för patienter som varit utsatta för förödandepassiva sjukskrivningsperioder bör finnas möjlighet till ersättning underlängre tid. När det gäller översjukskrivningen inom den offentliga sektorn,leder den till att övriga arbetsgivare får betala minst 2 miljarder kronorför sjukfrånvaro som genereras inom kommun och landsting. Det krävs enligtutskottets uppfattning åtgärder för att minska den kommunala sektornsöverkostnader inom sjukpenningförsäkringen. Utskottet anser att detfinansiella målet för förändringarna inom sjukförsäkringen bör vara attkostnaderna för försäkringen minskar till nivå.Vad utskottet ovan anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande sjukdomsbegrepp, statistik m.m.att med bifall till motion 2000/01:Sf286 yrkandena 4, 5, 11, 13 och16 och med avslag på motionerna 2000/01:Sf225, 2000/01:Sf255,2000/01:Sf279, 2000/01:Sf283, 2000/01:Sf287, 2000/01:Sf302, 2000/01:A808yrkande 15 och 2000/01:So544 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,14. Sjukdomsbegrepp, statistik m.m. (mom. 8)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Sjukförsäkringen börjar med "De senaste" och slutarmed "och Sf288" bort ha följande lydelse:Försäkringskassan samlar in uppgifter om var och en som utnyttjarsocialförsäkringens system. Dessa uppgifter torde enligt utskottets meningvara en stor tillgång i forskning och utveckling av såväl vårsocialförsäkring som sjukvård och förebyggande hälsovård. Emellertid finnsdet ingen möjlighet att sammanställa denna stora kunskap ochinformation. Utskottet anser därför att regeringen bör få i uppdrag attutreda och återkomma med förslag på hur man bäst kan utnyttja kunskapsbankenom sjukdomar och skador som drabbar oss som är försäkrade i svensksocialförsäkring.Det anförda bör utskottet som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande sjukdomsbegrepp, statistik m.m.att med bifall till motion 2000/01:Sf225 samt med avslag påmotionerna 2000/01:Sf255, 2000/01:Sf279, 2000/01:Sf283, 2000/01: Sf286yrkandena 4, 5, 11, 13 och 16, 2000/01:Sf287, 2000/01:Sf302,2000/01:A808 yrkande 15 och 2000/01:So544 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. Sjukdomsbegrepp, statistik m.m. (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Sjukförsäkringen börjar med "De senaste" och slutarmed "och Sf288" bort ha följande lydelse:Under senare år har kostnaderna för sjukförsäkringen skenat i väg ochkönsskillnaderna i sjukfrånvaro ytterligare accentuerats. Risken förlångvarig sjukskrivning, särskilt om diagnosen är stress och utbrändhet, ärmycket större för kvinnor än för män. Endast en mycket liten del avsocialförsäkringens rehabilitering är föremål för forskning. Det saknasdatamaterial för mer ingående studier av sambandet mellan enskildaarbetsplatser och diagnoser. Sådan forskning är emellertid enligt utskottetsmening nödvändig för att förbättra situationen för såväl enskilda individersom för samhällsekonomin. Med som förebild bör systemet utformas försåväl diagnos som arbetsplats med variabler för att underlättasammanställandet av statistik. Utskottet anser att regeringen bör återkommamed förslag om förbättrat stati-stikunderlag hos Riksförsäkringsverket.Enligt utskottets mening är det därutöver viktigt att inom sjukvård ochsjukförsäkring utgå från att de faktiska livs- och arbetsvillkoren är olikaför kvinnor och män. Utskottet anser att kostnaderna för sjukfrånvaron börutredas utifrån ett genderperspektiv.Anställda i småföretag har i genomsnitt en lägre sjukfrånvaro än anställdai större företag. Genom att sjukförsäkringsavgiften är generell drabbas småföretag enligt utskottets mening av alltför höga sjukförsäkringsavgifter. Desmå företagen betalar för den höga sjukfrånvaron i de större företagen ellerinom den offentliga sektorn. Helt klart är att den låga sjukfrånvaron i justsmåföretag är ett resultat av ett långt större engagemang i de anställdashälsa än vad som är fallet på större arbetsplatser, t.ex. inom den offentligasektorn. Utskottet anser att en differentierad sjukförsäkringsavgift skullevara ett incitamentet till att förbättra arbetsmiljön.Vad utskottet anfört ovan bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande sjukdomsbegrepp, statistik m.m.att med bifall till motionerna 2000/01:Sf255, 2000/01:Sf287 och2000/01:A808 yrkande 15 samt med avslag på motionerna 2000/01:Sf286yrkandena 4, 5, 11, 13 och 16, 2000/01:Sf225, 2000/01:Sf279,2000/01:Sf283, 2000/01:Sf302 och 2000/01:So544 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Försäkringsmedicinsk utbildning (mom. 9)(), (), (), (), (), (), () och DésiréePethrus () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Sjukförsäkringen börjar med "De senaste" och slutarmed "och Sf288" bort ha följande lydelse:Vad gäller utbildningen i försäkringsmedicin anser utskottet attSjukförsäkringsutredningens ställningstaganden inte behöver avvaktas. Detfinns redan ett fullgott beslutsunderlag som visar att utbildning iförsäkringsmedicin av i första hand AT- och ST-läkare utgör en utomordentligtkostnadseffektiv satsning. De försök som gjorts vid iEskilstuna visar att en satsning på minskadesjukpenningkostnaden med ca . Detta innebär att varjesatsad krona har gett en återbäring på . Det är sällan en åtgärd ger såhög avkastning. När den försäkringsmedicinska utbildningen tillämpas i helalandet kommer antagligen avkastningen att sjunka. Även om resultatet sjunkermed t.ex. hälften måste enligt utskottets mening resultatet betecknas somosedvanligt bra. Till detta kommer andra positiva effekter som är svårare attmäta. Utbildningssatsningen vid i minskade inteenbart korttidssjukskrivningen utan även de långa sjukfallen. Detta innebaratt rehabiliteringsbehov och behov av förtidspensioneringar också minskadeoch att många människor snabbare kunde återvinna sin arbetsförmåga och undgåen för individen själv olycklig passivisering. Till detta kommer attförsäkringskassornas rehabiliteringsverksamhet kommer att få förbättraderesultat, eftersom arbetet kommer att inriktas på de fall som drar nytta avsärskilda rehabiliteringsåtgärder. Utbildningen i försäkringsmedicin minskarpå så sätt de mycket besvärande flaskhalsar som den höga och ökandesjukskrivningsfrekvensen har skapat inom försäkringskassorna.I nr 46 s. 5324-5326 redovisas ett antal positiva spinoff-effekter av försäkringsmedicinsk utbildning:- Frekvensen av informella kontakter ökade mellan läkare och handläggarnapå , med andra kolleger i vården och med försäkringsläkarnai enstaka patientärenden. Kontakterna togs dessutom tidigare i sjukfallet.- Kvaliteten på det medicinska underlaget förbättrades.- En ökad lyhördhet växte fram bland läkarna gällande ansvaret försjukskrivningsprocessen.- Det försäkringsmedicinska tänkandet spreds i ökande utsträckning tillandra kollegor och till specialister som inte fått någon försäkringsmedicinskutbildning.- Handläggarna vid erhöll en nyttig uppgradering av sittförhållnings- och tänkesätt i mötet med läkaren.- Sjukpennings- och ohälsotal minskade i relation till rikssiffrorna. (i hade innan utbildningsåtgärderna inleddes ettohälsotal som låg över riksgenomsnittet 1995. Vid slutet av 1999 lågmotsvarande siffra under riksgenomsnittet. )Riksdag och regering skall fatta beslut efter en grundlig beredning. Imånga fall är det således välbetänkt att avvakta utredningsresultat ochremissbehandling samt annat beredningsmaterial. Enligt utskottets uppfattningfinns det dock fall där ett snabbt beslutsfattande är väsentligt och enfördröjning kan åstadkomma betydande skadeverkningar.Sjukskrivnings- och ohälsotalen har ökat markant under de senaste åren.Detta har lett till att försäkringskassorna fått allt fler flaskhalsar ochatt den viktiga rehabiliteringsverksamheten satts in allt senare och fått ettallt sämre resultat. De positiva effekterna av den försäkringsmedicinskautbildningen är vetenskapligt väl dokumenterade. Att fördröja en utvidgningav denna verksamhet går enligt utskottets mening inte att försvara vare sigur ekonomisk synvinkel eller med hänsyn till alla de människor som genom enfördröjning inte kommer att få bästa möjliga omhändertagande för att kunnaåtergå till arbetslivet. Att skjuta beslutet om utbildningen iförsäkringsmedicin bidrar således till att öka det handikapp somen långtidssjukskrivning innebär. I förlängningen leder detta också till flerförtidspensionärer än nödvändigt. Statsfinanserna belastas med höga ochegentligen onödiga kostnader.För att ge stadga åt den försäkringsmedicinska utbildningen bör även enligtutskottets mening ett försäkringsmedicinskt centrum skapas i anslutning tilllämpligt universitet.RFV och försäkringskassorna bör ta initiativet tillsammans med bl.a.Svenska att på frivillig väg främja utvecklingen ochtillämpningen av goda sjukskrivningsmönster samt att sprida kunskaper inomprofessionen om god praxis på området.Utskottet anser att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag ifrågan.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande försäkringsmedicinsk utbildningatt med anledning av motion 2000/01:So364 yrkandena 2 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Genderperspektiv på sjukförsäkringen (mom. 10)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Sjukförsäkringen börjar med "De senaste" och slutarmed "och Sf288" bort ha följande lydelse:Situationen inom vården är otillfredsställande. Sjukskrivningarna förspeciellt kvinnor inom den offentliga verksamheten har ökat oroväckande. Enav orsakerna är bristen på läkare, sjuksköterskor och undersköterskor. Enannan orsak är vårdyrkenas låga status. Enligt utskottets mening harlågkonjunktur och strukturförändringar medfört att en stor del avvårdpersonalen har sagts upp från sina arbeten, vilket medfört att denkvarvarande personalen blivit hårt ansträngd. Problemen är också ett hot motvälfärden. Den offentliga sektorn kommer att få svårt att rekrytera personal.En påtaglig förändring är att kvinnor anställda i kommuner och landsting,som 1990 hade den lägsta sjukfrånvaron, hade en betydligt högresjukfrånvaro än övriga. Privat anställda kvinnors sjukfrånvaro, som låg högst1990, låg 1999 nära en procentenhet under de offentligt anställdas.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att regeringen bör låta utredavarför kvinnorna inom den offentliga sektorn har högre sjukfrånvaro än de medliknande arbetsuppgifter som är anställda i privata företag.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande genderperspektiv på sjukförsäkringenatt med bifall till motion 2000/01:So452 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Försäkringsläkare (mom. 11)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Sjukförsäkringen börjar med "De senaste" och slutarmed "och Sf288" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att försäkringsläkarna (förtroendeläkarna) harfunnits inom försäkringskassorna och att de harförhållandevis skiftande bakgrund och mycket olika arbetstider vid kassorna.En enkät genomförd inom kåren visar att man efterlyser enhetligabedömningsmetoder, kompetensutveckling, mer av externa kontakter samt enaktivare roll inom rehabiliteringsarbetet. Försäkringsläkarna deltar ibeslutsprocesser som omfattar mångmiljardbelopp. Det borde därför enligtutskottets mening vara ett naturligt krav att försäkringsläkarna har någonform av utbildning inom försäkringsmedicin samt att kvalifikationskraven ärlikvärdiga över hela landet. Det bör således finnas nationellt tillämpadekriterier och rekommendationer vid nyanställning av försäkringsläkare.Utskottet anser att en utvecklad försäkringsmässig utbildning ochforskningsverksamhet enligt ovan angivna riktlinjer kommer att skapa grundför en bättre struktur gällande försäkringskassornas användning ochrekrytering av försäkringsläkare. Regeringen bör återkomma medförslag enligt det anförda.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande försäkringsläkareatt med bifall till motion 2000/01:So364 yrkande 6 och med avslagpå motion 2000/01:Sf222 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,19. Försäkringsläkare (mom. 11)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Sjukförsäkringen börjar med "De senaste" och slutarmed "och Sf288" bort ha följande lydelse:Enligt AFL skall försäkringsläkaren bistå med medicinsksakkunskap. Försäkringsläkaren skall även verka för ett gott samarbete mellanförsäkringskassan och de läkare som är verksamma inom försäkringskassansverksamhetsområde. Det skall vidare finnas försäkringsläkare vid varjeförsäkringskassa. Detta torde enligt utskottets mening innebära attförsäkringsläkaren i sin tjänst verkställer myndighetsutövning. Emellertidkan det arbete en läkare utför på uppdrag av inte prövas avSocialstyrelsen. Utskottet anser att detta förhållande är otillfredsställandeeftersom försäkringsläkarnas bedömningar i praktiken skulle kunna konkurreramed den patientansvarige läkarens synpunkter. Det är därför angeläget attrådande situation granskas i syfte att öka rättssäkerheten för medborgarna.Utskottet anser att regeringen bör låta utreda och föreslå möjliga lösningarpå problemet.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande försäkringsläkareatt med anledning av motion 2000/01:Sf222 och med avslag på motion2000/01:So364 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,20. Sjukpenninggrundande inkomst (mom. 12)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Sjukförsäkringen börjar med "De senaste" och slutarmed "och Sf288" bort ha följande lydelse:Vid fastställande av sjukpenninggrundande inkomst för egna företagarebehandlas dessa olika beroende på vilken företagsform som väljs. Reglerna ärdessutom mycket svårtillgängliga. Enligt utskottets mening är det angelägetatt dessa regler förenklas och att de görs neutrala för företagare oavsett ivilken företagsform en verksamhet bedrivs. Egenföretagare bör ges eninkomsttrygghet som är likvärdig den som gäller för löntagare.Beräkningsunderlaget varierar också för olika ersättningar inomsocialförsäkringssystemet. Utskottet anser att det i vissa fall kan varabefogat med skillnader i beräkningsunderlagen. Enligt utskottets mening böremellertid ett mer enhetligt inkomstbegrepp kunna gälla vid beräkning avbl.a. sjukpenning och bostadsbidrag. Ett sådant system skulle också vara merrättvist.Enligt utskottets mening bör regeringen återkomma med förslag tillförändrade och förenklade regler.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande sjukpenninggrundande inkomstatt med bifall till motionerna 2000/01:Sf254, 2000/01:Sf258,2000/01:Kr230 yrkande 8 och 2000/01:N323 yrkande 13 samt med avslag påmotionerna 2000/01:Sf212, 2000/01:Sf216, 2000/01:Sf263 och 2000/01:Sf288som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Ekonomisk samverkan och finansiell samordning (mom. 13)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Ekonomisk samverkan och finansiell samordning börjarmed "Som framgått" och slutar med "bör avslås" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening behövs en helhjärtad satsning på rehabiliteringen.Under fyra år har inget annat än en översyn och utredande kommit tillstånd. har den lyckosamma FINSAM-modellen för samverkan förhindratsefter avslutad försöksperiod. Försöksverksamheten med SOCSAM, som startade1994, kommer inte att utvärderas förrän och därmed får densamordning som skulle kunna komma till stånd i hela landet vänta. EftersomSOCSAM-försöken skall fortgå till anser utskottet att aktuellaarbetsförmedlingar bör föras in i ett par av de pågående försöken. Det ärutskottets bestämda uppfattning att det borde vara möjligt att över helalandet använda pengar till insatser för vård och rehabilitering som annarsgår till passiv sjukskrivning. Utskottet vill också peka på attsocialutskottet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamtskall återkomma till med förslag till finansiell samordning i syfteatt underlätta samarbete för att åstadkomma ökad hälsa och minskadesjukskrivningar (2000/01:SoU5).dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande ekonomisk samverkan och finansiell samordningatt med bifall till motion 2000/01:Sf294 yrkandena 1 och 2 samt medanledning av motion 2000/01:Sf201 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,22. (mom. 14), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Rehabilitering börjar med "I och" och slutar med"yrkande 5" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med Utredningen om den arbetslivsinriktaderehabiliteringen (SOU 2000:78) att rehabilitering till arbete är att betraktasom en process med tre olika faser - rehabiliteringsutredning,rehabiliteringsinsatser samt avslut och utvärdering.