bet · GO01FöU1 · 2000-11-16 00:00:00 — Sett ur ettÖstersjöperspektiv torde det inte finnasnågon mera lämplig plats förinterregional samverkan inom områdenasjö- och miljöräddning, bevakning samtuppföljning av räddningsresurser. Skallman belysa möjligheter till samordningav resurser på börförsöksverksamheten även omfatta provmed en fysisk samordnad ledning (yrkande3).UtskottetUtskottet ser positivt på att regeringenprioriterar det skadeförebyggande arbeteinom politikområdet Skydd mot olyckor.Det gäller bl.a. såväl regeringensarbetet med att stärka den enskildamänniskans förmåga att agera rationellti samband med vardagsolyckor, som attmyndigheternas nationella ochinternationella samverkan fortsatt börhållas på en hög nivå. Utskottet ser detsom mycket värdefullt att EU:s stats-och regeringschefer i slutsatserna frånmötet i angivit attett ökat samarbete skall ske inom dencivila krishanteringen.Frågan om samordning av resurser påGotland tas bl.a. upp i motion Fö205(m). Utskottet vill härvid erinra om attriksdagen genom ett tillkännagivandetill regeringen (1999/2000:FöU2, rskr. 168) bl.a.framhållit det värdefulla med enregional försöksverksamhet för attbelysa möjligheterna till ytterligaresamverkan mellan Försvarsmakten ochcivila myndigheter. föreslogatt skulle bli försöksområde församordning av militär och civilkrishantering.Utskottet kan nu konstatera attregeringen uppdragit åtPolisen, Försvarsmakten,, ,i ochSjöfartsverket att belysa behovet av ochmöjligheterna till att samordna sinaresurser vid hantering av allvarligaolyckor och särskilda samhälleligakristillstånd på . Uppdragetskall redovisas senast den 31 mars 2001.I yrkande 3 i motionen föreslås attförsöksverksamheten på även böromfatta prov med fysisk samordnadledning. Utskottet anser att denpågående försöksverksamheten först böravslutas och utvärderas innan utskottetkan ta ställning till motionärensyrkande. Utskottet föreslår därför attriksdagen inte bifaller motion Fö 205(m) yrkande 3.Utskottet har ovan ställt sig positivttill den prioritering som regeringenredovisar i propositionen och bl.a.framhållit betydelsen av en ökadsamverkan och samordning inompolitikområdet. Utskottet har i övrigtinget att erinra mot vad regeringenanfört om omfattning, mål, inriktning,insatser m.m. Således föreslår utskottetatt godkänner att målet förden verksamhet som bedrivs inompolitikområdet Skydd mot olyckor skallvara att skydda människors liv, säkerhetoch hälsa mot olyckor samt att förhindraeller begränsa skador på egendom ochmiljö.Myndigheter m.m. inom politikområdetSkydd mot olyckorUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 103-113) anförtom resultatredovisning, analys ochslutsatser, revisionens iakttagelsersamt budget för myndigheterna m.m. inompolitiksområdet Skydd mot olyckor.Utskottet behandlar här även motionernaFö210 (m) yrkande 7, Fö208 (kd) yrkande23 och Fö601 (kd) yrkande 5.KustbevakningenKustbevakningen har till uppgift attutföra sjöövervakning och annan kontroll-och tillsynsverksamhet samtmiljöräddningstjänst till sjöss.Kustbevakningen bedriver verksamhetinom politikområdena Skydd mot olyckor,Rättsväsende, Skatt, ochexekutionsväsende, Livsmedelspolitik,Transportpolitik samt Miljöpolitik.Kustbevakningens verksamhet inompolitikområdet Skydd mot olyckoromfattar miljöräddningstjänst till sjössför vilken myndigheten enligträddningstjänstlagstiftningen äransvarig, sjöräddning samt eftersökningmed flyg. medverkar äveni tillsynsverksamhetinom sjösäkerhetsområdet, bl.a. avseendetransport av farligt gods.Myndighetens verksamhet kommer från ochmed 2001 att tillhöra andrapolitikområden men myndigheten har sittanslag under utgiftsområde 6Totalförsvar och politikområdet Skyddmot olyckor.RegeringenSyftet med miljöräddningstjänsten tillsjöss är att tidigt kunna bekämpautsläpp för att på så sätt minimerasåväl kostnader för sanering som skadorpå den miljön. Härutöver skallKustbevakningen ha en hög beredskap försjöräddning. Övervakningen har bedrivitsdygnet runt genom ständig närvaro tillsjöss av ett 20-tal fartygsenheter samtövervakningsflygplan.Kustbevakningen skall vid akut fara föroljeutsläpp eller efter larm ominträffat oljeutsläpp till sjöss ienlighet med målen kunna påbörjapreventiva åtgärder ochbekämpningsåtgärder inom fyra . Vid kemikalieolyckor skallKustbevakningen kunna påbörja insatsinom efter larm. Ingakemikalieutsläpp upptäcktes under 1999.Kustbevakningen svarade för drygt entredjedel av det totala antaletsjöräddningsinsatser som genomfördes isvenska vatten . Myndighetensvarade därmed för den största delen avstatliga myndigheters insatser. Dennasiffra motsvarar tidigare årsfördelning.Kustbevakningen och Försvarsmakten harpå regeringens uppdrag gemensamt utrettmöjligheterna till ökad resurssamverkanmellan myndigheterna.Samordningsmöjligheter inom områdenainfrastruktur, ledningsresurser,materiel och teknik,verksamhetsplanering samt personal ochutbildning har genomlysts. Myndigheternakommer successivt att inom de områdendär samordningsmöjligheter påvisatsvidta åtgärder för att genomföra dessa.Regeringen har givit Kustbevakningenansvaret att samordna de civila behovenav sjöövervakning och sjöinformationsamt förmedla denna information tillberörda myndigheter.Miljöräddningstjänsten till sjöss syftartill att kunna vidta utsläppsbekämpandeåtgärder . Förutomatt minimera de miljömässigakonsekvenserna är det merkostnadseffektivt att bekämpa utsläpptill sjöss än att sanera föroreningar iland. Korta insatstider kräver dock enhög beredskap. Denna beredskap användsäven vid sjöräddningsinsatser.Under 1999 har i förekommande fallutsläpp förhindrats genom åtgärderombord eller tagits omhand till sjöss.Beredskapen för sjöräddningsinsatser harvarit hög. Regeringen bedömer attmålsättningarna har uppfyllts.Huvuddelen av myndighetens uppgifterstyrs helt eller delvis avinternationella åtaganden. Regeringenhar liksom föregående årprioriterat den yttre gränskontrollenoch fiskerikontrollen. Förutom de kravEU-medlemskapet och den kommandeoperativa Schengenanslutningen ställerbedöms behovet av sjötrafikövervakningoch sjösäkerhetstillsyn öka.Regeringen föreslår (förslag nr 31) attriksdagen till ramanslaget 7:1Kustbevakningen anvisar 473 764 000 krför år 2001.Regeringen föreslår (förslag nr 27) attriksdagen godkänner förslaget tillinvesteringsplan för år2001-2004.Regeringen föreslår (förslag nr 28) attföljande mål för Kustbevakningensverksamhet upphör att gälla från och med2001:1. skall inom svensktsjöterritorium och svensk ekonomisk zonbedriva övervakningsverksamhet ochkontroll i syfte att begränsabrottsligheten och så att säkerhetentill sjöss liksom respekten för lagaroch andra föreskrifter ökar.2. person- ochvarukontroll till sjöss vid den svenskadelen av EU:s yttre gräns skall hållaspå en hög nivå genom en effektivpatrullering. Det skall finnas förmågaatt ingripa mot varje misstänktöverträdelse av gällande bestämmelser.3. skall bedrivakontroll av fisket till sjöss samt ensamordnad landnings- ochkvalitetskontroll i syfte attsäkerställa att artrelateradefiskekvoter inte överskrids. Kontrollenskall vidare ha en preventiv verkan motbrott mot andra fiskeribestämmelser.4. skall medverka iinternationellt samarbete för attutveckla gränskontroll, brottsbekämpningtill sjöss, miljöskydd till sjöss ochannan sjöövervakning. Därvid skallsärskilt beaktas behov och möjligheteravseende länderna kring Östersjön.5. skall bedrivamiljöräddningstjänst till sjöss så attkonsekvenserna till följd av olyckor ochutsläpp till sjöss kan begränsas.6. skall även ha en högberedskap för sjöräddningstjänst ochbidra till att säkerheten till sjössökar, människor kan räddas och följdernaav personskador begränsas.Skälen för regeringens förslag är attriksdagen har beslutat om deeffektmål för som angesovan vid punkterna 1-6 (prop.1996/1997:4, bet. 1996/1997:FöU1, rskr.1996/1997:109, prop. 1999/2000:1, bet.1999/2000:FöU1, rskr. 1999/2000:74).Indelningen av statlig verksamhet ipolitikområden är ett led i utvecklingenden ekonomiska styrningen. Förpolitikområdena föreslår regeringeneffektmål. Effektmål för Kustbevakningenbör i fortsättningen beslutas avregeringen. De effektmål för myndighetensom tidigare beslutat om bördärför upphöra att gälla.MotionernaModerata samlingspartiet framhåller iFö210 (m kommitt,) att inga nyauppgifter har tillförts Kustbevakningen.Trots detta ökas anslagen. Motiven fördetta uppges vara felaktigåldersstruktur hos personalen samtproblem i linjeorganisationen medvakanser. Inget av dessa problem löseslångsiktigt med ökade utgifter.Till detta kommer att regeringen villatt skall upphäva nuvarandeverksamhetsinriktning förKustbevakningen och uppdra åt regeringenatt ange verksamhetsmål. Såväl nuvarandeanslagsnivå som riksdagensverksamhetsinriktning förkustbevakningen bör behållas (yrkande7).Kristdemokraterna anser i Fö208 (kdkommitt,) att resurserbör förstärkas för att långsiktigt kunnamöta utökade krav på internationellverksamhet, gränskontroll genom denoperativa Schengenanslutningen ochmiljöräddningstjänst till sjöss.Kristdemokraterna avsätter därför ipolitikområdet Skydd mot olyckor 50miljoner kronor utöverregeringens förslag under anslag 7:1Kustbevakningen (yrkande 23).I motion Fö601 (kd kommitt,) utvecklarKristdemokraterna sin syn påKustbevakningen i flera avseenden.Kristdemokraterna pekar på attKustbevakningen har en mängd uppgifterinom olika lagområden och myndighetenskontrollverksamhet och övervakning genomhög närvaro till sjöss har enförebyggande effekt mot brottslighet avolika slag. Nya uppgifter har ständigttillkommit och nya står för dörren. Detoperativa ochsjölägesinformationen är exempel pådessa. Behovet av nyrekrytering ochutbildning föreligger liksom behovet avatt i närtid omsätta en stor del avfartygen och flygplanen.För att långsiktigt kunna fullgörafastställda uppgifter och möta utökadekrav på internationell verksamhet,gränskontroll genom den operativaSchengenanslutningen ochmiljöräddningstjänst till sjöss börKustbevakningens resurser förstärkas med50 utöverregeringens förslag (yrkande 5).UtskottetUtskottet konstaterar attKustbevakningens uppgifter till stor delstyrs av internationella åtaganden.Regeringen har liksomföregående år prioriterat den yttregränskontrollen och fiskerikontrollen.Förutom de krav EU-medlemskapet och denkommande operativa Schengenanslutningenställer bedöms behovet avsjötrafikövervakning ochsjösäkerhetstillsyn öka.I motion Fö210 yrkande 7 (i denna del)förordas ett oförändrat anslag tillKustbevakningen. Utskottet anser dock ilikhet med regeringen det motiverat meden förstärkning av Kustbevakningensresurser. Utskottet är emellertid inteberedd att förorda en förstärkning avresurserna av den omfattning somföreslås i motionerna Fö208 yrkande 23och Fö601 yrkande 5. Behovet avytterligare resurser får övervägas ikommande budgetarbeten. Utskottettillstyrker sålunda regeringens förslag.Regeringen föreslår att de effektmålför verksamhet somriksdagen har beslutat upphör att gällafrån och med 2001. I motion Fö210yrkande 7 (i denna del) motsätter sigmotionärerna att effektmålen förKustbevakningen skall delegeras tillregeringen att besluta om.Indelningen av statlig verksamhet ipolitikområden är ett led i utvecklingenav den ekonomiska styrningen. Målen förpolitikområdena föreslås beslutas avriksdagen, medan däremot målen förmyndigheterna bör beslutas avregeringen. bedriver enmångfasetterad verksamhet inompolitikområdena Skydd mot olyckor,Rättsväsende, Skatt, tull ochexekutionsväsende, Livsmedelspolitik,Transportpolitik samt har att yttra sig överförslaget till mål för politikområdetSkydd mot olyckor. Utskottet har ingetatt invända mot att effektmål förKustbevakningen i fortsättningenbeslutas av regeringen. Motion Fö210yrkande 7 bör sålunda avslås i dennadel.Utskottet förordar vidare att riksdagengodkänner regeringens förslag tillinvesteringsplan för år2001-2004.Statens räddningsverk: Förebyggandeåtgärder mot jordskred och andranaturolyckor m.m.RegeringenFrån anslaget, som disponeras av , utbetalas ersättning tillkommuner för åtgärder som vidtas för attförebygga jordskred och andranaturolyckor.Kommunerna kan ansöka om statsbidragför åtgärder man utfört eller har föravsikt att genomföra. Ansökan ställstill tillsammans mederforderligt tekniskt underlag.Grundprincipen är att utbetalningen skernär åtgärderna, för vilka bidragbeviljats, är genomförda ochslutbesiktigade. För att stimulerakommunerna att utföra förebyggandeåtgärder kan av bidraget förplanerade men ännu inte utförda åtgärderbetalas ut efter att slutligt beslut harfattats. Resterande del utbetalas näråtgärderna har utförts och ärslutbesiktigade. Det slutliga bidragetbetalas inte ut förrän projektet ärslutbesiktigat, vilket medför ständigaförskjutningar i utbetalningar och attanslagssparanden därmed uppkommer.Kommunen kan få ersättning för minst50 % av kostnaderna och i enskilda fallupp till 90 %.Regeringen föreslår ibudgetpropositionen att för år2001 anvisar ett ramanslag på 25 000 000kr till anslaget 7:2 : Förebyggande åtgärder motjordskred och andra naturolyckor m.m.Regeringen föreslår vidare attriksdagen bemyndigar regeringen attunder , i fråga om ramanslaget7:2 : Förebyggandeåtgärder mot jordskred och andranaturolyckor m.m., besluta om bidrag såatt behovet av anslagsmedel efter år2001, exklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst 15 miljonerkronor.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen anfört om anslaget tillförebyggande åtgärder mot jordskred ochandra naturolyckor m.m.Utskottet förslår att för år2001 anvisar ett ramanslag på 25 000 000kr till anslaget 7:2 : Förebyggande åtgärder motjordskred och andra naturolyckor m.m.Utskottet föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att ,i fråga om ramanslaget 7:2 : Förebyggande åtgärder motjordskred och andra naturolyckor m.m.,besluta om bidrag så att behovet avanslagsmedel , exklusivetidigare åtaganden innebär utgifter påhögst 15 miljoner kronor.Statens räddningsverk: Ersättning förverksamhet vid räddningstjänst m.m.RegeringenUnder anslaget, som disponeras avStatens räddningsverk, utbetalas vissaersättningar till följd av uppkomnakostnader vid genomfördaräddningsinsatser,oljebekämpningsinsatser m.m. till sjösssamt för utredning av vissa allvarligaolyckor. Det statligafinansieringsansvaret är styrt avräddningstjänstlagen (1986:1102).Under 1999 har staten betalat ut5,i ersättning förkostnader i samband med större kommunalaräddningsinsatser. Åtta kommuner harerhållit ersättning under året.Ersättningen fördelar sig påolyckstyperna skogsbrand, brand itorvmosse, översvämning, industribrand,jordskred och olyckor med farligt gods.Ersättning utbetalas även tillkommunerna, samt genom överlåtendispositionsrätt till ,för kostnader som uppkommit i sambandmed oljeutsläpp eller utsläpp av andraskadliga ämnen i vatten.Regeringen förslår ibudgetpropositionen att för år2001 anvisar ett ramanslag på 13 431 000kr till anslaget 7:3 : Ersättning förverksamheter vid räddningstjänst.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen anfört om anslaget tillersättning för verksamhet vidräddningstjänst.Utskottet föreslår därför att riksdagenför anvisar ett ramanslag på till anslaget 7:3 : Ersättning förverksamheter vid räddningstjänst.Statens räddningsverk: Samhällets skyddmot olyckorRegeringenRegeringen anser att målsättningarna förden verksamhet som Statens räddningsverkbedriver inom politikområdet Skydd motolyckor har uppfyllts.Regeringen har emellertid uppmärksammatatt det under åren 1999 och 2000framkommit en del problem när det gällermyndighetens hantering av deninternationella hjälpverksamheten ochtjänsteexporten. Regeringen avser attunder följa upp myndighetensvidtagna åtgärder.Försvarsmakten har betydande tillgångarsom kan utnyttjas vid störreräddningstjänstinsatser. Regeringen haruppdragit åt att isamråd med Sida och i samverkan medFörsvarsmakten redovisa behovet av atthos lagerhållaFörsvarsmaktens förnödenheter som blivitövertaliga till följd av Försvarsmaktensomstrukturering. Förnödenheterna skallkunna användas vid framtidakatastrofinsatser. Försvarsmakten skallinte finansiera eventuellalagerkostnader för detta ändamål.Med anledning av att Räddningsverketfått en revisionsrapport med invändningav () framhållerregeringen att genomförten översyn av rutiner och redovisningvid upprättandet av årsbokslut ochårsredovisning. Ansvar för uppgifter harförtydligats och rutiner för avstämningav redovisning och underliggandemateriel har setts över. Myndigheten harinför infört en nyredovisningsmodell för kostnader.Principer för fördelning av gemensammakostnader och intäkter kommer därmed attses över och förändras så att enöverensstämmelse på alla nivåer kananges i årsredovisningen.Regeringen har emellertid med anledningav revisionsrapporten samt av RRVtidigare påtalade brister i denekonomiadministrativa hanteringen ochbristerna i redovisning och rutiner förden internationella verksamheten,uppdragit åt RRV att granskaoch identifiera väsentliga hinder föreffektivt resursutnyttjande inomRäddningsverket. Regeringen anser attdet är viktigt att även fortsättningsvisfölja hur hanterar denekonomiadministrativa verksamheten imyndigheten.Arbetet med att stärka den enskildamänniskans förmåga har prioriterats föratt minska vardagsolyckorna samt för attfå den enskilde att agera på rätt sättäven vid större olyckstillbud och föratt kunna minska konsekvenserna avdessa. har under 1998bildat ett externt nätverk medrepresentanter för organisationer ochmyndigheter som har anknytning tillpolitikområdet Skydd mot olyckor.Nätverket omfattar 16 myndigheter ochorganisationer. Syftet är att tillvarataerfarenheter och samordna utbildnings-och informationsinsatser. Regeringenanser att verksamhetbidrar till att förbättra den enskildamänniskans förmåga att agera på rättsätt vid olyckor.Examination av 400 säkerhetsrådgivareinom området transport av farligt godshar genomförts. Utbildnings- ochinformationsinsatser har inriktats påatt informera om kravet påsäkerhetsrådgivare. De 400 utbildadetäcker cirka en femtedel av behoven.Med hänsyn till omvärldsläget är detmöjligt att begränsa åtgärderna inomanslaget6:6 Funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst och prioriterafredsverksamheten inomräddningstjänstområdet. Belopp, somtidigare beräknats under anslaget6:6 Funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst för att finansieraverksamhet inom områdena riskhanteringinklusive miljöprövning,brandförebyggande åtgärder, allmänhetenssäkerhet och kemikaliehantering m.m.,beräknas för i ställetunder anslaget 7:4 Samhällets skydd motolyckor.Regeringen föreslår ibudgetpropositionen att för år2001 anvisar ett ramanslag på till anslaget 7:4 : Samhällets skydd motolyckor.Regeringen föreslår vidare attriksdagen godkänner förslaget tillinvesteringsplan för , såvitt avser Samhälletsskydd mot olyckor, för perioden2001-2003. Planen är att görainvesteringar för perioden på totalt202,, varav 63,3 förbudgetåret 2001.UtskottetUtskottet noterar att Räddningsverketfått en revisionsrapport med invändningav (). Medanledning av detta samt av RRV tidigarepåtalade brister i denekonomiadministrativa hanteringen ochbristerna i redovisning och rutiner förden internationella verksamheten harregeringen uppdragit åt RRV att granskaoch identifiera väsentliga hinder förett effektivt resursutnyttjande inomRäddningsverket. Utskottet anser detmycket viktigt att regeringen följer upphur hanterar denekonomiadministrativa verksamheten imyndigheten.Utskottet tycker det är bra attRäddningsverkets arbete med att stärkaden enskilda människans förmåga harprioriterats för att minskavardagsolyckorna samt för att få denenskilde att agera på rätt sätt även vidstörre olyckstillbud och för att kunnaminska konsekvenserna av dessa.Utskottet räknar med attRäddningsverkets verksamhet bidrar tillatt förbättra den enskilda människansförmåga att agera på rätt sätt vidolyckor.Utskottet föreslår att för år2001 anvisar ett ramanslag på555 till anslaget 7:4 : Samhällets skydd motolyckor.Utskottet föreslår också att riksdagengodkänner förslaget tillinvesteringsplan för , såvitt avser Samhälletsskydd mot olyckor, för perioden2001-2003.Brandfarliga och explosiva varorRegeringenRegeringen anser attSprängämnesinspektionens verksamhetunder bedrivits enligt de kravsom ställts. Myndigheten visar en godförmåga att omprioritera verksamhetenefter de behov som finns. Exempelvis harflera stora satsningar gjorts medanledning av skiftet till år 2000.Medverkan i ,utbildning och information av övrigatillsynsmyndigheter har också getts högprioritet . Arbetet medföreskrifter har kunnat ges något lägreprioritet.Anslaget finansierar verksamhet somavser förebyggande åtgärder inom områdetbrandfarliga och explosiva varor.Anslaget heter t.o.m. budgetåret 2000Sprängämnesinspektionen. Syftet med denändrade benämningen är att ge regeringenhandlingsfrihet när det gäller frågan omen eventuell sammanslagning avSprängämnesinspektionen och Statensräddningsverk.Regeringen överväger att i enproposition föreslå attomlokalisera Sprängämnesinspektionentill . I samband härmedövervägs även frågan om ensammanslagning av myndigheten ochStatens räddningsverk. En eventuellsammanslagning av myndigheterna skallinte påverka verksamhetens inriktningoch ändamålet med anslaget utan harendast betydelse för frågan om ansvarigmyndighet.Regeringen föreslår ibudgetpropositionen att för år2001 anvisar ett ramanslag på 17 017 000kr till anslaget 7:5 Brandfarliga ochexplosiva varor.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen anfört om brandfarliga ellerexplosiva varor.Utskottet föreslår att för år2001 anvisar ett ramanslag på 17 017 000kr till anslaget 7:5 Brandfarliga ochexplosiva varor.Anslag inom utgiftsområde 6 Totalförsvarför år 2001I detta avsnitt behandlar utskottetregeringens förslag (yrkande 31)avseende anslag under utgiftsområde 6Totalförsvar samt motionerna Fö208 (kd)yrkande 5 samt yrkandena 22-24, Fö210(m) yrkandena 2-6, yrkande 7 i denna delsamt yrkande 8, Fö212 (fp) yrkande 6,Fö601 (kd) yrkande 5 och Fi211 (fp)yrkande 13.RegeringenRegeringen har i budgetpropositionen förår 2001 - volym 5 - lämnat förslag(yrkande 31) till fördelning av anslaginom utgiftsområde 6 Totalförsvar.MotionernaModerata samlingspartiet anser i Fö210(m kommitt,), att försvaret inte baraskall klara dagens hot, utan måste ocksåbyggas för att kunna möta morgondagensosäkerhet. Våra ansträngningar för attanpassa försvaret för att verka i olikasituationer skall dessutom skapa reellamöjligheter att aktivt använda detta somen del i den dagliga säkerhetspolitiken.Förhoppningen att försvaret snabbt ochenkelt skall kunna "anpassas", dvs.rusta upp eller skapa ny förmåga för attmöta förändrade hot, är orealistisk ochkan inte vara ett motiv för en massivoch ensidig nedrustning.Kraven på svenskt deltagande iinternationella insatser kommer inte attminska. Att tar sin del avansvaret också i EU:s framväxandeförsvarsdimension är självklart.Försvarsbeslutet , som sägsprioritera krishantering med militäramedel, urholkar i verkligheten dennaförmåga.Planeringsförutsättningen "inget krigunder " är intehållbar. En omfattande avveckling avkompetens samt onödig och felaktigmaterielförstöring måste undvikas.Omstruktureringen av det svenskaförsvaret skulle bli svår nog medoförändrade försvarsanslag.Försvaret bör således utvecklas ihuvudsak på samma ekonomiska nivå somunder den senasteförsvarsbeslutsperioden. En långsiktignivå avseende drift, vidmakthållande ochinvesteringar samt forskning ochutveckling på ca 41 000 000 000 kreftersträvas. Fördelningen mellananslagen 6:1 och 6:3 är preliminär iavvaktan på nästa heltäckandeförsvarsbeslut hösten 2001.De framtida behoven av befolkningsskyddskall utredas. Uppgifter och effektmålför totalförsvarets samlade ledningsaknas. Ett nytt heltäckandeförsvarsbeslut avses fattas nästa höst.Trots detta har anslagen 6:4 till 6:13,Civila försvaret, utan närmaremotiveringar ökat.