bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — De problem som finns i arbetsmarkna-dens funktionssätt ger tydliga effekter i form av en starkt könssegrege-rad arbetsmarknad, stora problem för invandrare att få tillgång tillarbetsmarknaden på rättvisa och likvärdiga villkor samt leder till atthandikappade i betydande utsträckning utestängs från arbetsmarknaden.För att i hela landet ta till vara hela den tillväxtpotential som finns iinternationaliseringen, är det nödvändigt att politiken utformas så attden underlättar företagande efter de olika regionernas egna förutsätt-ningar och behov.Utskottet anser att kraftfulla åtgärder måste till för att förhindra attden omfattande obalansen på arbetsmarknaden permanentas. Politiken måsteinriktas på att forma en grund för fler riktiga arbeten och växande före-tag. behöver en offensiv tillväxtpolitik för nya arbetstillfäl-len. Riskerna för inflationsdrivande arbetskraftsbrist och flaskhalsarmåste undanröjas. Några av de insatser som är nödvändiga har berörts ovanoch utskottet kommer i det följande att något närmare gå in på angelägnareformer på arbetsmarknadsområdet.Lönebildningen behöver förändras så att den blir förenlig med en godsamhällsekonomisk utveckling. Det är hög tid att undanröja arbetsrättsli-ga regleringar som skapar problem både för nytillträdande på arbetsmark-naden men också för bl.a. småföretagen. Arbetsmarknadslagstiftningenmåste medge flexibilitet för anställda och för arbetsgivare. Det kanexempelvis gälla frågor om arbetstidens längd och arbetets förläggning.Arbetslöshetsförsäkringen måste reformeras och göras mer flexibel. Denskall utformas så att den motverkar att det träffas löneavtal som ledertill ökad arbetslöshet.Arbetsmarknadspolitiken skall stimulera till arbete. Även skattepolitikenmåste som framgått utformas så att arbete premieras. För att råda bot pålokal arbetslöshet måste de regioner inom vilka man naturligen sökerarbete bli större, bl.a. genom bättre villkor och möjligheter att ar-betspendla. Arbetsförmedlingen måste bli effektivare. har visat att det går att få också grupper som bedömts som svår-placerade i arbete.Utskottet menar att det är viktigt att stärka det lokala ansvaret för dearbetslösas situation. Insatserna bör inriktas på vad den arbetslöse ärbra på och vad hon eller han kan åstadkomma, i stället för på konstladekurser och program som alltför ofta inte leder till något arbete på denreguljära arbetsmarknaden.I stället för volyminriktade arbetsmarknadspolitiska program som syftartill att pressa ner den öppna arbetslösheten är det angeläget att insat-serna riktas mot bristyrkesutbildning och meningsfulla yrkesinriktadeutbildningar. Antalet arbetsmarknadspolitiska program bör minskas ochregelverket kring dessa förenklas.Utbildning och kompetensDet är av avgörande betydelse att utbildning på alla nivåer från grund-skola till högskola präglas av hög kvalitet för att den kompetens som ärett viktigt fundament för hög framtida tillväxt skall kunna vidmakthållasoch utvecklas.Genom ett system med personliga utbildningskonton kan bättre ekonomiskaförutsättningar skapas för alla vuxna att påbörja fort- och vidareutbild-ning. Det kan ske genom att den enskilde medges skatteavdrag för de medelsom avsätts på samma sätt som sker för avsättning till pensionsförsäk-ringar. Även arbetsgivaren kan ges rätt att avsätta lika mycket som denenskilde. Regeringen är för långsam och oklar i sitt agerande på dettaområde.Lärlingssystem bör enligt utskottets uppfattning ingå som en naturlig deli såväl ungdoms- som vuxenutbildning. Genom att yrkesinriktad utbildningintegreras mer målmedvetet i företagen förbättras effektiviteten. Lär-lingsutbildningen bör expandera och ersättningarna fastställas till ennivå som gör lärlingsprogrammen attraktiva också för företagen.EU-samarbete för sysselsättningUtskottet kan konstatera att arbetsmarknadspolitiken och arbetslöshetenhar blivit en allt viktigare fråga inom EU. Den nationella handlingsplanför sysselsättningspolitiken i som lagts fram av regeringen harenligt utskottets mening en rad brister och bör enligt utskottets upp-fattning revideras enligt de riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken somutskottet angivit ovan.Vad utskottet anfört om inriktningen på arbetsmarknads- och arbetslivspo-litiken med anledning av motionerna A244 yrkandena 1-3 och 6, A263 yrkan-dena 1-7, 10-12, 17 och 21, A278 yrkandena 1, 2, 4 och 31, A301 yrkandena1 och 2, Fi210 yrkande 7, Sf611 yrkande 11, Sf617 yrkande 6, So358 yrkan-de 10, Ub281 yrkande 4, N266 yrkande 4, N268 yrkande 25, N324 yrkande 9samt N325 yrkande 27 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmän inriktning av politikenatt med anledning av motionerna 2000/01:A244 yrkandena 1-3 och6, 2000/01:A263 yrkandena 1-7, 10-12, 17 och 21, 2000/01:A278 yrkandena1, 2, 4 och 31, 2000/01:A301 yrkande 1, 2000/01:Fi210 yrkande 7,2000/01:Sf611 yrkande 11, 2000/01:Sf617 yrkande 6, 2000/01:So358 yrkande10, 2000/01:Ub281 yrkande 4 i motsvarande del, 2000/01:N266 yrkande 4,2000/01:N268 yrkande 25, 2000/01:N324 yrkande 9 samt 2000/01:N325 yrkande27 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Gränsgångare (mom. 3)(), (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 syn på inriktningen av arbetsmarknads- och arbetslivs-politiken m.m. under rubriken för att främja en nordisk arbets-marknad bort ha följande lydelse:Det finns en rad hinder mot integration på arbetsmarknaden i Norden.Bland dessa kan exempelvis nämnas förekomsten av olika arbetsrättsligaregler och varierande skattenivåer. Andra exempel är att det är svårteller omöjligt för en svensk att erhålla utbildningsbidrag för praktik-plats i och att motsvarande problem finns för en dansk person.Stora svårigheter uppstår när man försöker flytta arbetslöshetsersättningmellan länderna. Också socialförsäkringssystemen skapar otrygghet, bl.a.beroende på olika regler inom föräldraförsäkringen.Det finns emellertid också många goda exempel på samarbete över gränsernai . Det gäller exempelvis i där och Torneåkommuner samverkar på en rad områden.Utskottet anser att problemen med s.k. gränsgångare i skyndsamtbör lösas i samråd med övriga nordiska regeringar och tillstyrker därmedmotion Sk795 (m). Vad som anförts bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande gränsgångareatt med anledning av motion 2000/01:Sk795 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Arbetsmarknaden för invandrare (mom. 4)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 syn på inriktningen av arbetsmarknads- och arbetslivs-politiken m.m. under rubriken för invandrare bort haföljande lydelse:Situationen för personer med invandrarbakgrund har förbättrats under detsenaste året men denna grupp är fortfarande kraftigt överrepresenteradbland arbetslösa och långtidsinskrivna. Arbetslösheten skapar enligtutskottet ett växande utanförskap på arbetsmarknaden, vilket i sin turleder till en tudelning av landet. Utskottet anser att situationen äroacceptabel. Utskottet tillstyrker motion Ub281 yrkande 4 delvis (m) ochavstyrker övriga i sammanhanget behandlade motioner i den mån de inte kananses tillgodosedda med vad utskottet anfört. Vad som anförts bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande arbetsmarknaden för invandrareatt med anledning av motion 2000/01:Ub281 yrkande 4 i motsva-rande del och med avslag på motionerna 2000/01:A212, 2000/01:A216 yrkande1, 2000/01:A217 yrkande 1, 2000/01:A230, 2000/01:A263 yrkande 20 och2000/01:A286 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet an-fört,4. Arbetsmarknaden för invandrare (mom. 4)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 Arbetsmarknadsutskot-tets syn på inriktningen av arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken m.m.under rubriken för invandrare bort ha följande lydelse:Invandrare utgör en utsatt grupp på arbetsmarknaden med hög arbetslöshet.Oftast får invandrare inte arbete inom det yrke de är utbildade för utanhänvisas till yrken med lägre utbildningskrav. Det svenska samhälletmåste sluta upp med att se invandrarna som ett problem och i stället sedem som en tillgång.Arbetsförmedlingar och arbetsgivare bör gemensamt ta itu med de problemsom råder på arbetsmarknaden för invandrare och exempelvis genom informa-tionskampanjer förmå fler att anställa dem. Invandrares företagande kanökas genom generella åtgärder för att främja företagande och genom godtillgång till riskkapital för invandrarföretag. Det är också angelägetatt rundgången mellan undervisning i svenska för invandrare (sfi) ocharbetsförmedlingen stoppas. I sammanhanget vill utskottet också framhållavikten av att olika former av insatser utformas så att långtidsarbetslösapersoner och då framför allt långtidsarbetslösa invandrare får rätt attta egna initiativ och eget ansvar och att de får makt över sin egen var-dag.Utskottet tillstyrker motionerna A217 yrkande 1 (fp) och A263 yrkande 20(fp). Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks i den mån deinte kan anses tillgodosedda med vad utskottet anfört. Vad som anförtsbör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande arbetsmarknaden för invandrareatt med anledning av motionerna 2000/01:A217 yrkande 1 och2000/01:A263 yrkande 20 samt med avslag på motionerna 2000/01:A212,2000/01:A216 yrkande 1, 2000/01:A230, 2000/01:A286 och 2000/01:Ub281yrkande 4 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Arbetsmarknaden för ungdomar (mom. 5)(), (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 syn på inriktningen av arbetsmarknads- och arbetslivs-politiken m.m. under rubriken för ungdomar bort ha föl-jande lydelse:I åldersintervallet är enligt AMS fortfarande ungefär 100 000personer arbetslösa. Ett stort antal av dessa är långtidsarbetslösa. Såmycket som ungefär var fjärde långtidsarbetslös är att betrakta som rela-tivt ung på arbetsmarknaden. Arbetslösheten skapar enligt utskottet ettväxande utanförskap, vilket i sin tur leder till en tudelning av landet.Kommer inte ungdomarna snabbt in på arbetsmarknaden riskerar de att slåsut . Därför är det viktigt att de problem som liggertill grund för arbetslösheten åtgärdas på ett tidigt stadium och attpolitiken på olika områden utformas så att möjligheterna för unga attkomma in på arbetsmarknaden ökar, exempelvis genom att fler företag star-tas och arbetsrätt och lönebildning reformeras. Vidare förordar utskottetuppföljning av insatser riktade mot ungdomar.Utskottet tillstyrker motionerna A263 yrkande 19 (fp), A278 yrkande 6(kd) och Ub281 yrkande 4 delvis (m). Vad som anförts bör ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande arbetsmarknaden för ungdomaratt med anledning av motionerna 2000/01:A263 yrkande 19,2000/01:A278 yrkande 6 och 2000/01:Ub281 yrkande 4 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Arbetslinjens tillämpning för äldre (mom. 7)(), (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 syn på inriktningen av arbetsmarknads- och arbetslivs-politiken m.m. under rubriken för äldre bort ha följandelydelse:Som revisorer konstaterar i sitt förslag 1999/2000:RR13 hardet blivit allt vanligare att personer lämnar arbetskraften före denallmänna pensionsåldern. Denna utveckling har ägt rum trots att ar-betslinjen varit en huvudprincip inom svenskarbetsmarknads- och socialpolitik och trots att åtgärder vidtagits föratt höja den faktiska pensionsåldern.Mot bakgrund av den granskning som genomförts anser arbetsmarknadsutskot-tet i likhet med revisorerna att regeringen bör redovisa hur vanligt detär att arbetslöshetsersättning kombineras med andra ersättningar och hurvanligt det är att arbetslösa rör sig mellan olika ersättningssystem samtredogöra för de åtgärder som vidtagits mot bakgrund av revisorernas påpe-kanden i dessa frågor. Regeringen bör också följa upp och redovisa deåtgärder som AMS och RFV vidtagit för att förbättra tillämpningen avregelverken för de äldre. Vidare anser utskottet att de åtgärder somvidtagits för att stoppa äldreavgångarna bör redovisas av regeringenliksom vilka insatser som satts in för de personer som befinner sig idenna grupp och vilka lösningar man därvid åstadkommit. Utskottet till-styrker därmed revisorers förslag 1999/2000:RR13 yrkandena 1-3. Motion A8 (v) avstyrks. Vad som anförts bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande arbetslinjens tillämpning för äldreatt dels bifaller revisorers förslag 1999/2000:RR13yrkandena 1-3, dels avslår motion 2000/01:A8,7. Mål för politikområdet Arbetsmarknadspolitik (mom. 9), , och (allam) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.1 Allmännafrågor som börjar med "tillstyrker regeringens"och slutar med "A301 yrkande 9 (m)" bort ha följande lydelse:Utskottet kan inte ställa sig bakom regeringens förslag till mål förpolitik-området Arbetsmarknadspolitik utan anser att detta bör avslås avriksdagen. I stället förordar utskottet en politik för företagande och enväl fungerande arbetsmarknad där alla människor och företag har möjlighetatt växa och utvecklas och där politiken förmår bryta nuvarande utveck-ling mot utanförskap och tudelning av samhället. I sammanhanget villutskottet hänvisa till motioner A5 om arbetslöshetsförsäk-ringen, A244 om åtgärder för att motverka utanförskap och tudelning, A304om arbetshandikappade och A710 om arbetsrätt.Utskottet tillstyrker motion A301 yrkande 9 (m) och avstyrker regeringensförslag till mål för politikområdet Arbetsmarknadspolitik (prop. 5).dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande mål för politikområdet Arbetsmarknadspolitikatt med bifall till motion 2000/01:A301 yrkande 9 avslår propo-sitionens yrkande 5 om mål för politikområdet Arbetsmarknadspolitik,8. Undanträngningseffekter m.m. (mom. 10), , och (allam) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.1 Allmännafrågor som börjar med "När det gäller" och slutar med "Ub281 yrkande 1(m)" bort ha följande () har i studierna"Erfarenheter av nittiotalets arbetsmarknadspolitik" (stencil 2000:2) och"Anställningsstödens implementering vid arbetsförmedlingarna" (stencil2000:4) dels sammanfattat erfarenheterna av 1990-talets arbetsmarknadspo-litik, dels belyst hur de allmänna respektive förstärkta anställningsstö-den egentligen fungerar.Ett problem med många av den traditionella aktiva arbetsmarknadspoliti-kens instrument är att dessa leder till betydande undanträngningseffek-ter. För en del arbetsmarknadsåtgärder kan dessa effekter vara så storaatt två reguljära arbetstillfällen försvinner varje gång tre subventione-rade tillskapas. Åtgärder som visat sig tränga undan arbetstillfällen ärexempelvis beredskapsarbete, utbildningsvikariat, akademikerpraktik,invandrarpraktik och anställningsstöd. Däremot har man inte funnit attutbildningsåtgärder leder till några nämnvärda undanträngningseffekter.I den nämnda studien av anställningsstöd dras slutsatsen att sådana stödtränger undan reguljära arbetstillfällen. Enligt rapporten tyder resulta-ten på att undanträngningen kan vara relativt stor och att allmänt an-ställningsstöd tränger undan fler arbetstillfällen än förstärkt anställ-ningsstöd. Undanträngningen kan enligt antas vara större vidanställningsstöd än vid andra åtgärder, eftersom det har en stor likhetmed vanliga anställningar.Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker utskottet motion Ub281yrkande 1 (m) vilket bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande undanträngningseffekter m.m.att med anledning av motion 2000/01:Ub281 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Förenklingar av programstrukturen (mom. 14), , och (allam) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.2 Arbets-marknadspolitiska program som börjar med "Utskottet har vid flera" ochslutar med "(prop. 2-4)" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den traditionella, ineffektiva arbetsmarknadspoliti-ken måste läggas om. Den tudelade arbetsmarknaden, där det samtidigtförekommer brist på utbildad arbetskraft och finns ett stort antal lång-tidsarbetslösa, ställer krav på en förändrad arbetsmarknadspolitik. In-satserna måste inriktas mot att nå resultat och skall fokuseras på vadden arbetslöse är bra på. Antalet åtgärder måste både minskas och effek-tiviseras. Såväl yrkes- som lärlingsutbildningen måste utökas och för-bättras väsentligt. Det är angeläget att modernisera många av de reglersom styr arbetsmarknadspolitiska insatser, och den grundläggande utbild-ningen i svenska för invandrare måste förbättras.Vad som anförts bör enligt utskottet med anledning av motion A301 yrkande2 (m) ges regeringen till känna. Motion A278 yrkande 8 (kd) avstyrks iden mån den inte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande förenklingar av programstrukturenatt med anledning av motion 2000/01:A301 yrkande 2 och medavslag på motion 2000/01:A278 yrkande 8 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,10. Förenklingar av programstrukturen (mom. 14)(), (), () och Mag-nus () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.2 Arbets-marknadspolitiska program som börjar med "Utskottet har vid flera" ochslutar med "(prop. 2-4)" bort ha följande lydelse:I dag finns det uppemot ett trettiotal olika arbetsmarknadspolitiskaprogram och insatser. För vart och ett av dessa finns ett regelverk. Föratt kunna frigöra resurser från arbetsgivare, arbetssökande och arbets-förmedlingar krävs att regelsystemen runt programmen förenklas och attdessa blir färre till antalet. Vissa förändringar i denna riktning hargenomförts men utskottet anser att de är otillräckliga.Utskottet ser positivt på det förslag som tidigare presenterats av AMSoch som innebär att det blir tre former av arbetsmarknadspolitiska pro-gram: aktivitetsstöd, anställningsstöd samt projektstöd. Detta skulleleda till mindre detaljreglering och administration samt göra det lättareför arbetsförmedlare och arbetssökande att överblicka regelverket.Vad som anförts med anledning av motion A278 yrkande 8 (kd) bör enligtutskottet ges regeringen till känna. Motion A301 yrkande 2 (m) avstyrks iden mån den inte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande förenklingar av programstrukturenatt med anledning av motion 2000/01:A278 yrkande 8 och medavslag på motion 2000/01:A301 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,11. Anställningsstöd (mom. 17)(), (), () och Mag-nus () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.2 Arbets-marknadspolitiska program som börjar med "Utskottet övergår nu" och slu-tar med "yrkande 57 (kd)" bort ha följande lydelse:Riksdagen beslutade på förslag av regeringen att införa ettförstärkt anställningsstöd fr.o.m. . Detta innebar attarbetsgivare som anställer personer som har varit inskrivna mer än tre årvid arbetsförmedlingen skulle få en skattereduktion. Stödet uppgår till75 % av lönekostnaden och därefter till 25 %av lönekostnaden . Utskottet kan konstatera attregeringen, innan åtgärden hade trätt i kraft, i budgetpropositionenföreslog att stödet skulle omfatta alla som varit inskrivna i mer än tvåår. De nya reglerna skulle gälla fr.o.m. . Dessa för-ändringar hann bara vara i kraft innan regeringen på nyttföreslog ytterligare en förändring vad gäller anställningsstöden, dvs.införande av ett nytt anställningsstöd benämnt särskilt anställningsstödsom riktar sig till personer . Efter det att regeringen ännu engång kommit med förslag om förändringar av anställningsstödet i 2000 årsvårbudget infördes ett utökat särskilt anställningsstöd som gäller förpersoner som varit arbetslösa . Särskilda regler förstorleken på subventionerna gäller för denna grupp. Således har anställ-ningsstödet ändrats fyra gånger på ett år.Enligt utskottets mening kan åtgärder som innebär sänkta arbetskrafts-kostnader leda till att särskilt utsatta grupper får möjlighet att kommain på den reguljära arbetsmarknaden. Men det är viktigt att en åtgärd fårverka fullt ut och inte störas av ständiga regelförändringar. Regeringenhar talat om regelförenklingar kring de arbetsmark-nadspolitiska programmen. De förändringar som har genomförts avseendeanställningsstödet har tvärtom ökat byråkratin och svårigheterna attöverblicka innehållet i de olika anställningsstöden. Vidare innebär detsärskilda anställningsstödet och det utökade särskilda anställningsstödetatt subventionerna sammantaget blir för höga med hänsyn till den tidunder vilken de kan uppbäras. Det finns följaktligen en risk för attsubventioner på en sådan nivå skapar en osund konkurrens. Det är därförviktigt att följa upp hur anställningsstödet används så att det inteskapar undanträngningseffekter av olika slag.Utskottet anser att individuella handlingsplaner, ett personligt stödtill den långtidsarbetslöse, ökade krav på att den arbetssökande skallvara aktiv samt det nuvarande förstärkta anställningsstödet borde varatillräckliga arbetsmarknadspolitiska instrument tillsammans med de övrigaåtgärder som finns. Utskottet vill därutöver framhålla behovet av andramer generella åtgärder som kan skapa fler arbeten.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motionerna A263 yrkande16 (fp), A278 yrkande 5 (kd) och Sk323 yrkande 57 (kd).dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande anställningsstödatt med anledning av motionerna 2000/01:A263 yrkande 16,2000/01:A278 yrkande 5 och 2000/01:Sk323 yrkande 57 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Konkurrenssituationen vid stöd till start av näringsverksamhet(mom. 18)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2.2 Arbets-marknadspolitiska program som börjar med "Vad sedan gäller" och slutarmed "yrkande 12 (kd)" bort ha följande lydelse:Utskottet kan i likhet med i motion A278 konstatera attstarta-eget-bidrag har visat sig vara ett förhållandevis effektivt ar-betsmarknadspolitiskt medel. Många som annars skulle ha varit arbetslösahar genom bidraget getts möjlighet att pröva de företags- eller affärsi-déer som de kan ha haft . De uppföljningar som gjorts avstarta-eget-bidraget har också visat att ett stort antal av dem som star-tat verksamhet med hjälp av bidraget fortsätter som företagare under enlängre tid.Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skall, som framgår av 4 § iförordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten,utformas så att den inte snedvrider konkurrensen. AMS allmänna råd förtillämpningen av förordningen hänvisar också till nämnda bestämmelse.Utskottet vill dock peka på vad revisorer anfört om risken föratt starta-eget-bidrag kan bidra till att tränga undan reguljära arbets-tillfällen och särskilt understryka att det måste stå helt klart förmyndigheterna när de beslutar om dessa bidrag att det inte handlar omsnedvridning av konkurrensen.Med hänsyn till det anförda tillstyrks motion A278 yrkande 12 (kd).dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande konkurrenssituationen vid stöd till start av näringsverk-samhetatt med anledning av motion 2000/01:A278 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13.