bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — I proposition 1999/2000:139 aviserar regeringen vidareatt den, om det statsfinansiella läget så medger, avser att höja de hög-sta och lägsta nivåerna på arbetslöshetsersättningen och aktivitets-stöden och den 1 januari 2002.Utskottet har i betänkande 2000/01:AU5 i huvudsak ställt sigbakom förslagen. Utskottet föreslår dock en viss ändring av arbetsvillko-ret i förhållande till vad regeringen föreslagit. Enligt utskottets me-ning skall, till skillnad från vad som gäller , förvärvsarbete ianställningar finansierade med anställningsstöd vara kvalificerande fören första ersättningsperiod. Detta skall dock inte gälla vid särskiltanställningsstöd. Utskottet har i betänkandet förordat att lagändringarnaträder i kraft den 1 februari 2001.Som framgår av motionerna föreslår de olika oppositionspartierna kraftigasänkningar av anslaget jämfört med det förslag som regeringen lämnat.Dessa sänkningar är en följd dels av varje partis huvudförslag när detgäller arbetsmarknads- och företagarpolitiken, dels av de förändringarsom respektive parti föreslår när det gäller reglerna i arbetslöshetsför-säkringen och dess finansiering. I det nyssnämnda betänkandet har utskot-tet avstyrkt motsvarande motionsyrkanden.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att de förändringar som ge-nomförts i arbetslöshetsförsäkringen kommer att leda till att sökproces-sen förbättras vilket i förlängningen medverkar till att arbetslöshetensjunker.Som framgått ovan delar inte utskottet oppositionspartiernas syn på in-riktningen av arbetsmarknads- och näringspolitiken. Utskottet är inteheller övertygat om att förslagen skulle leda till de effekter som parti-erna förväntar sig. Enligt utskottets mening är det viktigt att få nerarbetslösheten ytterligare. Målsättningen skall vara att uppnå full sys-selsättning. Även om arbetslösheten har sjunkit från mycket höga talkrävs det ytterligare kraftfulla insatser. Bland de arbetslösa finns detstora grupper som har svårt att få fotfäste på den reguljära arbetsmark-naden eller att återkomma till den. Detta gäller främst bland invandrare,arbetshandikappade och äldre arbetslösa. Det finns även stora regionalaskillnader som måste åtgärdas.Sammanfattningsvis biträder utskottet regeringens förslag till medelsan-visning (prop. 15 delvis) samt avstyrker motionerna A263 yrkande 27delvis (fp), A278 yrkande 32 delvis (kd), A301 yrkande 4 (m), A306 delvis(c) och Fi211 yrkande 17 delvis (fp).Utskottet biträder även regeringens förslag till bemyndigande i fråga omåtaganden för . Förslaget bör därför bifallas (prop. 7).I avsnitt 2.4 nedan finns en sammanställning av utskottets ställningsta-ganden i fråga om anslagen på utgiftsområde 13.Utskottet övergår nu till det förslag som framställs i motion A295 (s)och som rör kooperativt företagande. Enligt utskottets uppfattning skallarbetslöshetsersättningen inte användas för andra ändamål än en kontantersättning vid arbetslöshet . Utskottet av-styrker därför motionen.När det sedan gäller det förslag om införande av stimulansbidrag somfinns i motion A273 (s) kan utskottet i viss mån dela de farhågor somframförs där. Många personer som har varit arbetslösa under mycket långtid känner säkert en viss tvekan inför att delta i aktiviteter som inne-bär ökade utgifter för den egna ekonomin. Införandet av ett stimulansbi-drag skulle emellertid innebära en viss kostnad för staten. Denna kostnadmåste ställas mot andra behov i fråga om de arbetsmarknadspolitiska in-satserna. Utskottet avser då t.ex. möjligheten att höja kvaliteten påinsatserna, vilket skulle kunna öka förutsättningarna för de enskilda atterhålla ett reguljära arbeten. Utskottet vill i sammanhanget dock påpekaatt regeringen i propositionen aviserar att den har för avsikt att höjamilersättningen för deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som ärberättigade till reseersättning. Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet motion A273 (s).Avslutningsvis tar utskottet upp frågan om införandet av ett friår.Utskottet kan konstatera att regeringen i propositionen meddelar att denhar för avsikt att utreda för- och nackdelar med att införa ett s.k.friår. Utskottet, som inte vill föregripa detta arbete, avstyrker därförmotionerna A219 (s) A235 (s), A256 yrkande 10 (mp) och A278 yrkande 10(kd).Anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnaderPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor1999Utfall22 4034071An-slags-spa-rande-1 3343212000Anslag19 4905912Ut-gifts-pro-gnos16 2000002001Förslag5 761 08632002Beräk-nat5 365 7172003Beräk-nat4 902 4601 I beloppet ingår ej utgifter från det äldre anslaget 1995/96 X A2 Ar-betsmarknadspolitiska åtgärder där utfallet var avse-ende medel som disponeras av för bostadsinvesteringar m.m.2 Varav -100 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vår-propositionen 2000.3 Nytt anslag . Redovisningen av utfall, anslagssparande ochanslag avser det under innevarande budgetår under utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv uppförda anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp5 761 086-864 163-2 060 000-5 761 086-1 490 000Ändamålen för anslaget avser i huvudsak köp av arbetsmarknadsutbildning,flyttningsbidrag och övriga kringkostnader vid anvisades på det under utgiftsom-råde 14 uppförda anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Undervåren förde regeringen från anslaget bort dels uti-från bedömningen att behovet av arbetsmarknadspolitiska program hademinskat, dels ytterligare som en teknisk justeringmed anledning av att nya redovisningsregler tillämpades för anslaget . Anslaget minskades därutöver med påtilläggsbudget till statsbudgeten.Under utnyttjades av anslags-krediten. Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program minskadekraftigt i takt med konjunkturförbättringarna, men utgifterna minskadeinte i motsvarande mån. Ett av de främsta skälen till detta var att dengenomsnittliga individersättningen hade ökat eftersom allt färre ungdomardeltog i dessa program.Innevarande budgetår har anvisat underanslaget. På tilläggsbudget till statsbudgeten har anslaget minskats med100 . Vid ingången av innevarande budgetår uppgick antaletdeltagare i arbetsmarknadspolitiska program till ca 100 000, vilket var68 000 färre än föregående budgetår. De arbetsmarknadspolitiska program-men kommer att öka . Tyngdpunkten kommer att ligga på yrkes-inriktad rehabilitering för att förhindra flaskhalsar och på aktivitets-garantin för att stödja dem som har svårast att få arbete.Utgifter för köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader utbeta-las från det under utgiftsområde 14 uppförda anslaget A2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillsammans med utgifter för aktivitets-stöd. Från föreslås att bidrag till arbetslöshetsersätt-ning och aktivitetsstöd utbetalas från det uppförda ramanslaget 22:2Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. För att det skallfinnas en viss flexibilitet beräknas att högst underanslaget får användas för ändamål enligt anslaget 22:2 Bidrag till ar-betslöshetsersättning och aktivitetsstöd.Regeringen aviserar att man kommer att höja den milersättning som kanutgå för resor i samband med deltagande i arbetsmarknadspolitiska pro-gram. Förändringen innebär att utgifterna ökar med 30 miljoner kronor.Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 5 761 086 000kr för (prop. 15 delvis). Regeringen föreslår vidareatt bemyndigar regeringen att i fråga om anslagetingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebärutgifter om högst (prop. yrk.9).MotionerModeraterna hänvisar i kommittémotion A301 (yrk. 5) till att den omlägg-ning av arbetsmarknadspolitiken som man föreslår - som redovisas ovanunder anslaget 22:2 - får budgetmässiga konsekvenser som innebär att4 bör anvisas under anslaget, dvs. en minskning med 864,2miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.Kristdemokraterna anser i kommittémotion A278 att arbetsmarknadsutbild-ningen bör knytas närmare till den reguljära utbildningen. På det sättetfår det reguljära utbildningsväsendet en naturlig koppling till arbets-marknaden. Arbetsmarknadsutbildningens roll bör vara att underlättastrukturomvandlingar i samhället och inte att ersätta det ordinarie ut-bildningssystemet. En ökad del av de arbetsmarknadspolitiska insatsernabör utgöras av yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar. Utbildningser-sättningarna bör samordnas. Ett sätt att förbättra finansieringen vidstudier är att införa ett utbildningskonto där arbetstagare och arbetsgi-vare investerar i framtida kompetenshöjning. Partiet anser också att detkrävs kraftiga insatser för att underlätta inträdet i arbetslivet. Ettsätt är att införa ett modernt och väl fungerande lärlingsprogram som enarbetsmarknadspolitisk åtgärd (yrk. Partiet anser också att flytt-ningsbidraget bör avskaffas (yrk. I stället bör pendling underlättasgenom höjning av milersättningen och sänkning av reseavdragen för resormellan arbete och bostad. Detta förslag leder även till en besparing.Enligt motionen leder partiets samlade budgetförslag till ökad syssel-sättning och minskat behov av arbetsmarknadspolitiska insatser. Tilldetta kommer en rejäl förenkling av arbetsmarknadspolitiken. Sammantagetinnebär detta enligt att anslaget kan minskas med (yrk. 32 delvis).Kristdemokraterna framför i kommittémotion Ub323 kravet att det bör infö-ras en lärlingsutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen (yrk.2).I enlighet med sin uppfattning att endast försörjningsstöd skall återfin-nas under utgiftsområde 13 föreslår i motion A306 delvisatt anslaget skall överföras till utgiftsområde 14 under ett nytt anslag23:11 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. I motion A307föreslår partiet att detta anslag minskas i förhållande till regeringensförslag med då antalet insatser förväntas minska itakt med att en ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken genomförs.Folkpartiet anser i kommittémotion A263 att arbetsmarknadsutbildningenskall inriktas på mindre volym med högre kvalitet. Arbetsmarknadsutbild-ningen skall vara en prioriterad verksamhet då den har visat sig vara denåtgärd som har störst möjlighet att leda till ett riktigt arbete. Det böräven finnas anordnare av arbetsmarknadsutbildning utanför (). Den enskilde bör ges större inflytande över hur utbildningenläggs upp (yrk. Med hänvisning till effekterna av en helt annanföretagspolitik än den regeringen för anser partiet att behovet av ar-betsmarknadspolitiska program minskar. Partiet föreslår därför att ansla-get minskas med (yrk. 27 delvis).Ett motsvarande yrkande har framställts av i motion Fi211(yrk. 17 delvis).Cristina Husmark () pekar i motion A255 på behovet av underskö-terskor. Motionären vill att regeringen i dialog med AMV ser positivt påvårdutbildning som en arbetsmarknadsåtgärd.Tullia och (båda s) anser i motion A305 attmöjligheten att låta redan anställda få ta del av arbetsmarknadsutbild-ning som anordnats som s.k. bristyrkesutbildning bör återinföras.I motion Ub280 (yrk. 1) pekar och (båda m) på bristen av yrkesutbildad arbetskraft i län.Cristina Husmark () hävdar i motion A258 att det bara inomnågra få områden finns metoder för validering av tidigare arbetsmarknad-serfarenheter. Motionären anser att sådana metoder måste utvecklas så bättre skall kunna ta till vara en persons kvalifikationer. AMS bördärför få i uppdrag att ta fram metoder för att översätta kunskaper ochyrkesutbildning.Lena m.fl. (s) tar i motion A289 upp det nuvarande måletför arbetsmarknadsutbildningen om att av dem som går ut en yrkesin-riktad utbildning skall ha fått ett arbete. Enligt motionärerna innebärdetta mål att de arbetslösa som bäst behöver yrkesutbildning inte fården. Målet bör avskaffas och ersättas av kvalitetsnormer fastslagna isamarbete med berörda branscher.Owe () påtalar i motion T229 att har svårtatt besätta utbildningsplatserna inom NO/Te. Motionären föreslår därföratt det införs en möjlighet att som arbetsmarknadsutbildning studera helaeller delar av olika högskoleutbildningar (yrk. 7).I motion A292 föreslår och (båda s)att det görs en översyn av nuvarande regelverk så att en arbets-kraftspendling kan komma till stånd. Enligt motionärerna förändras situa-tionen på arbetsmarknaden i snabb takt. Inom vissa yrkeskategorier hållerdet på att uppstå arbetskraftsunderskott. För att motverka detta bör ettpendlingsstöd införas så att s.k. flaskhalsar och inflationstryck i till-växtregionerna kan undvikas.Motsvarande krav framställs av och (båda s) imotion A303.Utskottets ställningstagandeUnder detta anslag finansieras i huvudsak köp av arbetsmarknadsutbild-ning, flyttningsbidrag och övriga kringkostnader vid arbetsmarknadspoli-tiska program. Innan utskottet kommer in på frågan om medelsanvisningenvill utskottet beröra dels inriktningen av arbetsmarknadsutbildningen,dels behovet av flyttbidrag.Av AMS veckostatistik för framgår att ca 37 500 personer deltogi någon form av arbetsmarknadsutbildning. Det är en minskning med ca2 600 personer jämfört med samma tid förra året.Utskottet vill för sin del till en början understryka vikten av att nivånav arbetsmarknadsutbildning hålls uppe så att matchningsprocessen under-lättas. Det finns också skäl att betona att arbetsmarknadsutbildningenhar en viktig funktion för att öka anställbarheten hos de arbetslösa.Genom utbildningen ges den enskilde en ökad kompetens. Arbetsmarknadsut-bildningen är också ett mycket viktigt medel för att motverka s.k. flask-halsar. För att kunna bidra till detta krävs att utbildningarna är av högkvalitet och är yrkesinriktade.Regeringen har som framgått satt upp ett mål när det gäller arbetsmark-nadsutbildningen. Målet innebär att andelen som fått arbete 90 dagarefter avslutad yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning skall uppgå tillminst . Målet skall uppnås under innevarande år. Detta mål kritiserasi motion A289 (s) där motionären hävdar att det leder till att de sombäst behöver yrkesinriktad utbildning inte får det. Utskottet delar intedenna uppfattning. För att komma till rätta med arbetslösheten krävsambitiösa mål. Det uppställda målet innebär att det ställs krav på attutbildningarna har hög kvalitet och att utbildningarna i högre grad in-riktas på de områden där arbetslösa har lättast att få arbete. Med hänsyntill det anförda avstyrker utskottet motion A289.Av AMS kvartalsrapport till regeringen framgåratt , dvs. 23 700 personer, deltog i s.k. upphandlad arbetsmarknads-utbildning och , dvs. 900 personer, i reguljär utbildning. Fördelning-en mellan könen var lika. Däremot dominerade kvinnor i den del som avsågreguljär utbildning.I den upphandlade utbildningen dominerade den yrkesinriktade utbildningenframför den förberedande. Det övervägande antalet deltagare återfannsunder i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning som utgjorde63 % av den upphandlade utbildningen. De stora utbildningssatsningarnagörs enligt rapporten inom vård-, tillverknings-, IT- och kontorsutbild-ningar.När det sedan gäller de mål som regeringen satt upp konstateras i rappor-ten att andelen personer som befann sig i arbete uppgicktill . Vidare framgår att av deltagarna som avslutade vårdut-bildningarna hade arbete vid resultatuppföljningen.Andra yrkesinriktningar som uppvisade goda resultat var transport, ,kundservice, , och maskinoperatör, . De yrkesutbildningar som gavlägst resultat var kultur/media respektive kategorin övriga yrkesutbild-ningar där hade fått arbete.För utskottet är det viktigt att man även fortsättningsvis satsar påhögkvalitativa yrkesutbildningar, särskilt inom bristyrkesområden. Somframgår av kvartalsrapporten innebär sådana utbildningar att arbetslösafår en reell möjlighet att erhålla ett reguljärt arbete. I sammanhangetvill utskottet också peka på slutrapporten som lades fram frånutredningen om arbetsmarknadsutbildningens organisation och effektivitet.Förslagen i rapporten effektivare arbetsmarknadsutbildning, Ds2000:38, går bl.a. ut på att arbetsmarknadsutbildningen skall vara speci-fikt yrkesinriktad, kortare , mer träffsäker att möta behov hosföretagen och mer flexibel för att passa fler i behov av utbildning.Utskottet vill inte föregripa regeringens fortsatta beredning av ärendet.Folkpartiets synpunkter på behovet av kvalitet i arbetsmarknadsutbild-ningen bör med hänsyn till det anförda inte föranleda några särskildauttalanden från sida. Motion A263 yrkande 13 (fp) bör därföravstyrkas. Utskottet är inte heller berett att föreslå något tillkännagi-vande med anledning av motion Ub280 yrkande 1 (m) som rör bristen påyrkesutbildad arbetskraft i , varför den avstyrks.Som nämnts anser i motion Ub323 att det bör införas enlärlingsutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen. Utskottet kan hänvisatill att regeringen har beslutat om att den försöksverksamhet med lär-lingsutbildning som inleddes skall förlängas. Utskottet, som anseratt man bör avvakta resultatet av försöksverksamheten, är inte berett atti nuläget föreslå något tillkännagivande i denna fråga. Däremot villutskottet understryka vikten av ett fungerande system som kopplar utbild-ningsinsatsen till praktik i arbetslivet. Utskottet avstyrker därförmotionerna A278 yrkande 9 (kd) och Ub323 yrkande 2 (kd).Ett annat krav som framförs är att det skall införas en möjlighet attinom ramen för arbetsmarknadsutbildningen delta i utbildning i högskolan.Utskottet vill framhålla att det enligt nuvarande bestämmelser är möjligtatt bedriva vissa högskolestudier inom ramen för arbetsmarknadsutbild-ningen. Detta framgår av 13 § i förordningen (2000:634) om arbetsmark-nadspolitiska program som anger att studier på högskolenivå eller motsva-rande nivå inom det reguljära utbildningsväsendet kan bedrivas som ar-betsmarknadsutbildning. Studierna får omfatta högst . De fårinte vara en del av en längre eftergymnasial utbildning. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motion T229 yrkande 7 (s).När det gäller frågan om behovet av bristyrkesutbildning kan utskottetkonstatera att , på förslag av regeringen, i samband med behand-lingen av förra årets budgetproposition beslutade att det under år 2000skulle genomföras en försöksverksamhet med bristyrkesutbildning för redananställda. För ändamålet avsattes . Försöket sattes igång . I ovannämnda kvartalsrapport konstateras att det islutet av september fanns 1 100 personer i bristyrkesutbildningar. Detsägs där att det är för tidigt att göra några analyser av eller kommenta-rer till utfallet av försöksverksamheten. Vidare konstateras att AMSbevakar utvecklingen av försöksverksamheten och skallinkomma med en preliminär rapport rörande kostnader och deltagare. Ut-skottet, som anser att man bör avvakta utfallet av försöksverksamheten,är inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionA305 (s). Motionen avstyrks därför.Med anledning av synpunkterna i A255 (m) om undersköterskeutbildning somarbetsmarknadsåtgärd vill utskottet framhålla att det måste vara arbets-marknadsmyndigheternas sak att med hänsyn till rådande arbetsmarknadssi-tuation och den enskildes förutsättningar avgöra vilka arbetsmarknadsut-bildningar som skall prioriteras. Utskottets avstyrker därför motionen.Vad sedan gäller kravet på att AMS skall få i uppdrag att utforma olikametoder för att översätta kunskaper och yrkesutbildning vill utskotteterinra om att en särskild utredare skall se över olika frågor om valide-ring (dir. 1999:86). Arbetet skall ske i samverkan med AMS och . Uppdraget skall i sin helhet vara slutfört senast den 20 decem-ber 2000. Utskottet som inte vill föregripa detta arbete avstyrker motionA258 (m).Utskottet övergår nu till förslagen om stöd till arbetskraftspendling.Enligt nuvarande regler finns det möjlighet att få s.k. flyttningsbidrag.Bidraget ges till den som är eller riskerar att bli arbetslös. Det inne-bär att den arbetslöse bl.a. kan få ekonomiskt stöd för att pendla. En-ligt utskottets mening är flyttningsbidraget ett viktigt instrument föratt stimulera geografisk rörlighet. Utskottet kan därför inte biträdaKristdemokraternas förslag att flyttningsbidraget skall avskaffas. MotionA278 yrkande 14 (kd) avstyrks.Som utskottet har uppfattat motionärerna i A292 (s) och A303 (s) kräverde ett mer omfattande pendlingsstöd än det som finns . Stödet skulleinnebära att det blev möjligt att bo kvar i en del av landet samtidigtsom man arbetar i en annan del. Stödet skulle utgå . Ut-skottet, som i och för sig kan ha förståelse för de synpunkter som fram-förs i motionerna, anser att det inte bör göras några föränd-ringar av de gällande reglerna. Utskottet noterar att den regionalpoli-tiska utredningen betonat vikten av geografisk rörlighet och utvidgadearbetsmarknadsregioner. Utskottet vill avvakta beredningen av denna ut-redning och dess resultat. Ett system som det som föreslås i motionernaskulle kunna bli mycket kostsamt som det inte skulle vara givetatt det kunde bidra till att överhettningen inom tillväxtregionerna mins-kade. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna.Utskottet övergår nu till frågan om medelsanvisningen. ochCenterpartiet hänvisar till att deras respektive förslag om omläggning avarbetsmarknadspolitiken leder till lägre utgifter. ochFolkpartiets förslag om medelsanvisning bygger till stora delar på anta-gandet att deras företagar- och arbetsmarknadspolitik leder till attomfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen kan minska. Krist-demokraterna beräknar också att en stor besparing görs genom att avskaffaflyttningsbidraget. Utskottet, som inte kan ansluta sig till oppositions-partiernas politik, har svårt att se att det skulle vara möjligt att inuläget reducera omfattningen av insatserna. Som utskottet understrukitflera gånger tidigare i detta betänkande är det viktigt att få ner ar-betslösheten ytterligare. Målsättningen skall vara att uppnå full syssel-sättning. För att uppnå detta krävs det fortsatta kraftinsatser, och detgäller särskilt för vissa utsatta grupper. Det finns även stora regionalaskillnader som måste motverkas.Sammanfattningsvis biträder utskottet regeringens förslag till medelsan-visning (prop. 15 delvis) och avstyrker motionerna A278 yrkande 32delvis (kd), A263 yrkande 27 delvis (fp), A301 yrkande 5 (m), A306 delvis(c) och Fi211 yrk. 17 delvis (fp).Utskottet biträder även regeringens förslag i fråga om bemyndigande förår 2001 (prop. 9).I avsnitt 2.4 finns en sammanställning av utskottets ställningstaganden ifråga om anslagen på utgiftsområde 13.Anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappadePropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor1999Utfall6 674 306An-slags-spa-rande- 2198422000Anslag6 828 941Ut-gifts-pro-gnos6 3050002001Förslag6 975 6072002Beräk-nat7 139 7422003Beräk-nat7 199 358Beräkning av anslaget för 2001Tusental kronorAnslag 20006 828 941Makroekonomiska för-utsättningar56 666Volymer120 000Överföring till an-slaget 22:3- 30 000Förslag 20016 975 607Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp6 975 607+100 000-6 975 607+120 000Anslaget avser lönebidrag, statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare (), kostnader för vissa otraditionella insatser för ar-betshandikappade, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (),projektmedel för personer med arbetshandikapp och stöd till arbetshjälp-medel på arbetsplatsen m.m. Syftet är att arbetssökande personer medarbetshandikapp skall ges samma möjligheter att delta i arbetslivet sompersoner utan arbetshandikapp.Lönebidrag och OSA kan lämnas till arbetsgivare som anställer personermed arbetshandikapp. SIUS-verksamheten ger möjlighet att anställa ensärskild stödperson som skall hjälpa personer med funktionshinder in iarbetslivet. Stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen m.m. inkluderar ar-betsplatsanpassningar, särskilt biträde på arbetsplatsen och särskiltstöd för start av näringsverksamhet.