bet · GO01MJU3 · 2000-11-09 00:00:00 — Enligt regeringen har direktivets slutligautformning i många delar fått en utformning sommotsvarar svenska intressen. Direktivens inriktningmot uppnående av vissa specificerade miljömålstämmer väl överens med förslag.I dessa delar stämmer dessutom direktivet välöverens med utformning, eftersom balkeninnehåller de juridiska instrumentenmiljökvalitetsnormer liksom åtgärdsprogram ochåtgärdsplaner för att uppnå dessa mål. Även i andradelar har ett svenskt arbetssätt enligt regeringenfått genomslag i direktivets utformning. När detgäller kraven på karaktärisering av vatten- ochavrinningsdistrikt och i kraven på miljöövervakningär regeringens uppfattning att direktivets krav ärmer anpassade till de specifika förhållanden sområder i de skandinaviska länderna med deras storamångfald av sjöar och vattendrag (prop. 2000/01:1,utg.omr. Ett antal pilotprojekt ivattenavrinningsområden har inletts för att fåerfarenheter av administrativ samordning mellanberörda myndigheter och samverkan mellan lokalaaktörer och sakägare. Tillsammans med berördamyndigheter arbetar med ettvattenprojekt i syfte att utforma anvisningar fördet praktiska genomförande av skyldigheterna enligtdirektivet. Med hänvisning till det anförda börmotion MJ255 (fp) i denna del inte medföra någonriksdagens vidare åtgärd.Enligt vad utskottet inhämtat pågår sedan ca fem årarbete med restaurering av Emåns helaavrinningsområde. Arbetet finansieras med medel frånEU, , , länsstyrelsenoch berörda kommuner. Arbetet kan ses som ettexempel inför genomförandet av ramdirektivet förvatten. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion MJ740 (v) om skydd av och dess lax i denmån motionen inte kan anses tillgodosedd.Som utskottet tidigare anfört kommermiljökvalitetsmål 3 att kompletteras med delmålavseende bl.a. användning av sjöar och vattendragsom dricksvattentäkt (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6). Även under miljökvalitetsmål 11 Godbebyggd miljö kommer att ta ställning tillförslag om delmål och åtgärder som syftar till attutvinningen av naturgrus med stor betydelse fördricksvattenförsörjningen skall upphöra helt. Frågorom hushållning med våra vattenresurser kommerdessutom att bli aktuella i samband med det svenskagenomförandet av ramdirektivet för vatten. Detanförda innebär att motionerna MJ727 (kd) yrkande 1och MJ802 (c) inte bör medföra någon ytterligareåtgärd från sida.Myllrande våtmarkerUnder miljökvalitetsmål 4 Myllrande våtmarker kommerriksdagen att under detta ta ställning tillregeringens aviserade förslag om delmål och åtgärderför bevarande av alla naturligt förekommandevåtmarkstyper i hela landet. När det gäller det nyalandsbygdsprogrammet för jordbruket har riksdagenhösten 1999 anslutit sig till regeringens förslag omen uppdelning på två insatsområden. Underinsatsområde 1, Åtgärder för ett ekologiskt hållbartjordbruk, har ersättningen för anläggande avvåtmarker och småvatten delats upp i dels ersättningför anläggningskostnad, dels skötselersättning,vilket ger möjlighet till bättre anpassning till deverkliga kostnaderna. Regeringen har också valt attinte begränsa möjligheten till restaurering ochnyanläggning till utpekade, särskilt värdefullaområden. Programmet är nu öppet för markägare iområden med intensivt läckage (skr. 1999/2000:14,bet. 1999/2000:MJU2). Härutöver vill utskotteterinra om att har lämnat förslag omytterligare 21 områden för skydd enligtRamsarkonventionen. Förslaget bereds iRegeringskansliet. Områden för skydd enligtkonventionen är utvalda i sin egenskap av oförstördaområden. Det är därför sällan aktuellt att nyanläggavåtmarker eller restaurera våtmarker inom dessaområden. Det anförda innebär att utskottet finnersyftet med motion MJ255 (fp) yrkande 6 i alltväsentligt tillgodosett.Miljömålskommittén har i sitt betänkande (SOU2000:52) framlagt förslag om etappmål för skyddet avmyrar. kommer därmed att ta ställning tillfrågan sedan regeringen, vilket aviserats, 2000 kommer att lägga fram en proposition medförslag till delmål under miljökvalitetsmålet.Härutöver har utskottet inhämtat att skyddsarbetepågår i enlighet med myrskyddsplanen. Norrbottenslän, med av landets myrar, är det enda ländär kartläggningen inte är avslutad. Ytterligare tvåårs arbete beräknas kvarstå. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna MJ704 (mp) och MJ753(mp) yrkande 8 i den mån motionerna inte kan ansestillgodosedda.Hav i balans samt levande kust och skärgårdMiljökvalitetsmål 5 Hav i balans samt levande kustoch skärgård innebär bl.a. att unika biotoperskall skyddas (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6). Som regeringen anför ibudgetpropositionen för , utg.omr. 20, ärinrättande av skyddade områden i marin miljö iskyddsvärda kust- och havsområden längs en viktig del av de nationella åtaganden sominternationella överenskommelser innebär. Regeringenanser det därför angeläget att ,och länsstyrelserna intensifierar sinsamverkan för att utveckla former för bevarandet avden biologiska mångfalden i havsmiljö, inte minstför att skall kunna leva upp tillinternationella överenskommelser i bl.a.Helsingforskonventionen. Utskottet förutsätter attriksdagen kommer att ges tillfälle att ta ställningtill förslag till delmål och åtgärder i samband medden proposition om delmål för att uppnåmiljökvalitetsmålen som aviserats av regeringen.Utskottet, som i stort delar de synpunkter somframförs i motionerna MJ720 (mp) och MJ753 (mp)yrkande 9, finner därmed att syftet med motionerna iallt väsentligt kommer att bli tillgodosett utannågot särskilt riksdagsuttalande i frågan.Enligt vad utskottet erfarit samarbetarFiskeriverket med den finska fiskerimyndigheten meden kartläggning av havsöringen vad avserbeståndsstorlek, fisketryck m.m. Rapporten beräknasframläggas /01. I samband medgenomförandet av ramdirektivet för vatten kommerdessutom möjlighet ges att upprätta åtgärdsprogramför att skydda och bevara specifika arter. Härutövervill utskottet hänvisa till den utförligaredogörelse av fiskets effekter på arter iÖstersjön som lämnades i betänkande1999/2000:MJU8. Med det anförda avstyrker utskottetmotion MJ741 (v) i den mån motionen inte kan ansestillgodosedd.Frågan om statlig ersättning för strandstädning påvästkusten har vid ett flertal tillfällen varitföremål för utskottets ställningstagande. Så sentsom hänvisade miljöministern i tvåfrågesvar till arbete inom ramen för bl.a.Londonkonventionen, och HELCOMför att förhindra dumpning av avfall till havs.Enligt miljöministern är det dock kommunerna som hardet huvudsakliga ansvaret för renhållningen, och detär kommunernas uppgift att genom samarbetesäkerställa strandstädningen som en permanentverksamhet (frågesvar 1999/2000:756 och 775, prot.1999/2000:95). I ett interpellationssvar den 16 maj2000 (9 §, prot. 1999/2000:110) utvecklademiljöministern ytterligare sin redogörelse för detinternationella arbetet och erinrade omförhandlingarna om ett EG-direktiv ommottagningsanläggningar för avfall från fartyg.Förslaget till direktiv innehåller krav i linje meddem som återfinns i Östersjöstrategin.Miljöministern upprepade sin inställning att dethuvudsakliga ansvaret för renhållning vilar påkommunerna men framhöll att möjligheter tillkompletterande långsiktiga lösningar måsteundersökas. En möjlighet som han pekade på ärregeringens förslag till s.k. aktivitetsgaranti somlades fram 2000 och ipropositionen Förnyad arbetsmarknadspolitik fördelaktighet och tillväxt (prop. 1999/2000:98, bet.1999/2000:AU7). Enligt den sistnämnda propositionenskall personer som är eller äldre och somsöker arbete genom den offentliga arbetsförmedlingenoch som är eller löper risk att blilångtidssjukskrivna kunna erbjudas åtgärden.Aktivitetsgarantin trädde i kraft den 1 augusti2000. Med det anförda avstyrker utskottet motionMJ717 (c) i den mån motionen inte kan ansestillgodosedd.Levande skogarVåren 1999 godkände utskottet regeringens förslagtill miljökvalitetsmål 8 Levande skogar vilket bl.a.innebär att skogsekosystemens naturliga funktioneroch processer upprätthålls, att inhemska växt- ochdjurarter fortlever under naturliga betingelser ochatt hotade arter och naturtyper skyddas (prop.1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6). Utskottet anfördevidare att miljökvalitetsmålet bör kompletteras meddelmål för hotade arter och skydd av skogsmark.Utskottet framhöll som särskilt angeläget attmätbara mål och parametrar för bevarande av skogensbiologiska mångfald vidareutvecklas. I likhet medregeringen ansåg utskottet att de viktigasteinsatserna för att uppnå miljökvalitetsmålet utgörsdels av den ökade ambitionsnivån när det gällerskyddet av särskilt värdefulla skogsområden, dels avett fortsatt arbete med att förbättranaturvårdshänsynen i skogsbruket samt av enekologisk planering i ett landskapsperspektiv på demarker där ägarstrukturen tillåter detta. Vidareuttalade utskottet att informationen om skogensnatur- och kulturmiljövärden bör fortsätta. Nästauppföljning av skogspolitiken skall redovisas avSkogsstyrelsen före utgången av . Ibudgetpropositionen för , utg.omr. 23,uttalar regeringen sin avsikt att förriksdagen redovisa denna uppföljning och de förslagtill åtgärder som den kan föranleda.När det gäller medel för ändamålet vill utskotteterinra om att den förstärkning som föreslogs i 1998års ekonomiska vårproposition ochbudgetpropositionen för om 370 miljonerkronor har i budgetpropositionen för år 2000förlängts till att omfatta . Samtidigtanförde regeringen att de kraftigt ökade statligainsatserna för att bevara den biologiska mångfaldeninriktar sig på långsiktigt bevarande i helaskogslandskapet. Att permanent undanta skogsmarkfrån framtida skogsbruk är enligt regeringen enangelägen insats. Av årets budgetproposition (prop.2000/2001:1, utg.omr. 23) framgår att vid utgångenav uppgick de områden som skyddats genomnaturvårdsavtal och biotopskydd till 10 290respektive , varav 7 865 respektive 804hektar tillkom . Den största delen avbiotoparealen var urskogsartade objekt. Det kantilläggas att skogsbruket på egetinitiativ har miljöcertifierat sin verksamhet i storutsträckning. , i huvudsakstorskogsbrukets marker, har certifierats enligt dens.k. marktillhörande småskogsbruket har certifierats genomskogsägareföreningarna enligt den s.k. PEFC-standarden.Av årets budgetproposition framgår vidare attregeringen, som en följd av behovet avresursförstärkning till länsstyrelserna för denprioriterade uppgift som skyddet av naturskogarnainnebär, har beräknat en höjning av anslaget tilllänsstyrelserna med underåren 2001, 2002 och 2003 (utg.omr. 18).Hösten 1999 anförde utskottet, som deladeregeringens uppfattning i frågan, att det nu ärviktigt att effektivtarbetar för den inriktning av skogspolitiken sombeslutades . Detta innebär aktivainsatser i form av information, rådgivning ochtillsyn på produktions- och miljöområdena. I detsammanhanget är ett effektivtinslag som ger förutsättningar för en god balansmellan de båda skogspolitiska målen för och arbetetmed att nå dem. Kampanjen inleddes i september 1999.Vid beräkning av anslaget tillSkogsvårdsorganisationen för togs ocksåhänsyn till den förstärkta rådgivning somredovisades närmare i propositionen Uppföljning avskogspolitiken (prop. 1997/98:158, bet.1998/99:MJU3, prop. 1999/2000:1, utg.omr. 23, bet.1999/2000:MJU2). För har sålundaberäknats en förstärkning med ytterligare 7 miljonerkronor i förhållande till , och har beräknats en ytterligareförstärkning med . Därmed kommersammanlagt att satsas på extrarådgivning . Slutligen villutskottet erinra om att enligt 7 kap. 4 §miljöbalken inrättande av naturreservat ankommer pålänsstyrelse eller kommun.Det ovan anförda innebär att utskottet avstyrkermotionerna MJ255 (fp) yrkande 1, MJ306 (m) yrkande9, MJ310 (fp), MJ754 (v) yrkande 3, MJ729 (mp),MJ753 (mp) yrkandena 6 och 7 och MJ772 (s).Med anledning av den del av motion MJ772 (s) sombegär ökat direktstöd till NOKÅS (natur- ochkulturvårdande åtgärder i skogsbruket) villutskottet tillägga att medel för ändamålet anvisasöver anslaget H 2 Insatser för skogsbruket, utg.omr.23.Ett rikt odlingslandskapMiljökvalitetsmål 9 Ett rikt odlingslandskap innebäratt odlingslandskapets värde för biologiskproduktion och livsmedelsproduktion skall skyddassamtidigt som den biologiska mångfalden ochkulturmiljövärdena bevaras och stärks. att odlingslandskapet brukas på ett sådantsätt att negativa miljöeffekter minimeras, att denbiologiska mångfalden gynnas och att hotade arteroch naturtyper samt kulturmiljöer bevaras. Våren1999 behandlade utskottet en motion överensstämmandemed motion MJ748 (m) om restaurering avvattenhållande landskap (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6). Utskottet, som i allt väsentligtdelade motionärernas synpunkter, redogjorde dåutförligt för tidigare beslut och åtgärder påområdet. Härutöver vill utskottet erinra ommiljöprogrammet inom ramen för det nyalandsbygdsprogrammet där delprogram 1 huvudsakligensyftar till att uppnå miljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap. Vid sin behandling av regeringensskrivelse om ett nytt landsbygdsprogram anfördeutskottet att anläggning av våtmarker är den åtgärdinom miljöprogrammet som är mest kostnadseffektiv.Utskottet anslöt sig till regeringens bedömning attMiljöprogramutredningens förslag att dela uppersättningen till anläggning av våtmarker ochsmåvatten i en ersättning för anläggningskostnaderoch en ersättning för skötsel bör genomföras. mening förbättrar en uppdelningjordbrukarnas möjligheter att anlägga våtmarker ochsmåvatten men möjliggör även en bra avvägning mellanersättning och de verkliga initialkostnaderna (skr.1999/2000:14, bet. 1999/2000:MJU2). Med det anfördafinner utskottet syftet med motion MJ748 (m)yrkandena 1-3 och 5 i allt väsentligt tillgodosett.Motionsyrkandena bör inte medföra någon ytterligareåtgärd från sida.Även en motion som i allt väsentligt överensstämmermed motion MJ774 (mp) om skydd för landets groddjurbehandlades av utskottet (1998/99:MJU6).Som utskottet anförde innehöll den då aktuellapropositionen ett flertal förslag tillmiljökvalitetsmål som syftar till att bevara denbiologiska mångfalden och främja arternasmöjligheter att sprida sig inom ramen för sinanaturliga spridningsområden. Frågan om delmålensnärmare utformning kommer utskottet att kunna taställning till i samband med regeringens propositionhärom. När det gäller redan genomförda åtgärder ochdet arbete som i övrigt pågår med rödlistade arterhänvisar utskottet till sitt uttalande (bet. 1998/99:MJU6). Det kan tilläggas attNaturvårdsverket kommer att avsluta sittarbete med utveckling av aktionsplaner för sex av desju hotade groddjuren i . Inventeringen avdet sjunde groddjuret, långbensgrodan, pågår.Härmed, och med vad utskottet anfört ovan ommiljöprogrammet, finner utskottet att de krav somframförs i motion MJ774 (mp) yrkandena 1-4 och 7 kananses tillgodosedda.Som regeringen framhöll i propositionen Svenskamiljömål (1997/98:145) har betesmarker och framförallt naturbetesmarkerna stort värde för natur- ochkulturmiljövården. Denna uppfattning kom även tilluttryck vid utformningen av miljöprogrammet, därersättningarna för slåttermarker utvidgades till attomfatta även betesmarker som regelverketförenklades (skr. 1999/2000:14, bet.1999/2000:MJU2). Enligt vad utskottet har inhämtatär miljöprogrammet för jordbruket beräknat för attkunna ge ersättning till de 450 000 hektarbetesmarker som bedömer fortfarandeär i drift. Därutöver finns möjligheter till en vissrestaureringsverksamhet. Det utvärderingsprogram somJordbruksverket genomför tillsammans medNaturvårdsverket och kommeratt särskilt utvärdera situationen för slåtter- ochbetesmarker . Länsstyrelserna upprättar förnärvarande skötselplaner för alla särskiltvärdefulla naturbetesmarker med målet att dessaskall kunna delta 2001. Med det anförda finner utskottet attsyftet med motion MJ798 (v) i allt väsentligt kananses tillgodosett.God bebyggd miljöRedan våren 1991 tog ställning för attbehovet av grönområden skall tillgodoses i denkommunala planeringen (prop. 1990/91:90, bet.1990/91:JoU30). Det av antagnamiljökvalitetsmål 11 God bebyggd miljö innebär bl.a.att de parker och naturområden som finns i och ianslutning till landets större städer är en mycketvärdefull resurs för rekreation, natur- ochkulturupplevelser, lokalklimat m.m. Målet innebärockså att den biologiska mångfalden och detkulturhistoriska arbetet som är knutet till parkeroch naturområden bevaras och utvecklas (prop.1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6). Utskottet gjordesamma bedömning som regeringen att det är angelägetatt fastställa delmål för bevarande av sådanaområden samt deras natur- och kulturvärden i sambandmed miljökvalitetsmålet. Ett viktigt led i dennasträvan kan enligt regeringen utgöras av att programoch planer tas fram för bevarande av parker ochnaturområden i landets större städer och tätorter.Som utskottet anfört ovan kan en proposition omdelmål under miljökvalitetsmålen väntas /01. Utskottet vill även hänvisa tillden nationalkommitté som regeringen tillkallade ijuni 2000 för att ytterligare förankra, samordna ochutveckla arbetet med åtaganden inom Agenda21 och Habitatagendan (dir. 2000:48). En samladredovisning som skall utgöra underlag för denrapport som skall lämna till FN vid 2001 årsuppföljning av skall lämnas senastden och en slutrapport skall lämnassenast . Slutligen vill utskottethänvisa till årets budgetproposition (prop.2000/01:1, utg.omr. 20), där regeringen anför att detätortsnära natur- och rekreationsområdena börbevaras och utvecklas. Med det anförda finnerutskottet syftet med motion Bo231 (c) yrkande 6 iallt väsentligt tillgodosett.Enligt 12 kap. har tillståndspliktenför bl.a. grustäkt skärpts betydligt och omfattarnumera även husbehovstäkter i områden som behöverges bättre skydd. Tillståndsplikten omfattar intebara området som sådant utan även det täktmaterialsom bör skyddas, vilket vanligen torde varanaturgrus (1997/98:JoU20 s. 87 f.). Undermiljökvalitetsmålet En god bebyggd miljö anförregeringen att användningen av naturgrus börminimeras och utnyttjas endast närersättningsmaterial inte kan komma i fråga. Enproposition om delmål under miljökvalitetsmålen kanväntas /01. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motion MJ725 (s) iden mån motionen inte kan anses tillgodosedd.Biologisk mångfaldMed anledning av synpunkterna i motion MJ255 (fp) omändringar i Natura - ett EU-projekt som syftartill att bidra till bevarandet av biologisk mångfaldsamt skydda och bevara arter och naturtyper som tasupp i EG:s naturvårdsdirektiv - vill utskottetanföra följande. I medlemskapsförhandlingarnaaccepterades i princip sådana arter och naturtypersom inte förekom i någon av de dåvarandemedlemsstaterna. Under förhandlingarna tillkom dockett antal arter och naturtyper för ochSverige som ensamma i företräder det s.k.boreala växtgeografiska området. Naturvårdsverketlämnade en delredovisning ochden en slutredovisning av ettregeringsuppdrag med förslag om ytterligare områdenenligt Natura 2000. Enligt vad utskottet erfarittorde, tillsammans med de av föreslagnafinska områdena, förslagen täcka den nordiskanaturen i nätverken, som innehåller flera exempel påunika nordiska arter och naturtyper. Den svenskamodellen innebär emellertid en tidskrävandesamrådsprocess. genomförregeringens uppdrag i samarbete med länsstyrelsernaoch i samråd med , ochFiskeriverket. Därefter kommer attredovisa sitt uppdrag till regeringen som kommer attlägga fram förslag om aktuella områden förkommissionen. Nästa planerade utvärdering av alpinregion sker , av boreal region imars 2001 och av kontinental region hösten 2001.Utskottet har erfarit att frågan om komplettering avdirektivet kan bli aktuell i samband med EU:sutvidgning. Enligt kommissionen saknas emellertidförutsättningar för en total översyn eftersomgällande direktiv ännu inte uppfyllts av samtligamedlemsländer. Av årets budgetproposition framgåratt länsstyrelserna och underhösten 1999 och har redovisatytterligare förslag till områden som lämpar sig attingå i nätverket. harregeringens föreslagit att ytterligare sammanlagt565 områden bör föreslås för Natura 2000 enligthabitatdirektivet (92/43/EEG). anmäldes 98områden enligt fågeldirektivet (79/409/EEG). Därmedhar föreslagit sammanlagt 2 453 särskiltvärdefulla naturområden som kandidater tillnätverket. De 391 områden som klassas som särskildaskyddsområden enligt fågeldirektivet ingår i nätverket. I budgetpropositionen gerregeringen arbetet med genomförande av Natura 2000fortsatt hög prioritet och konstaterar att detfortfarande finns brister i den svenska delen avNatura 2000. Enligt regeringen är det av stor viktatt arbetet med att komplettera den nationellalistan över områden avslutas senast såatt kan uppfylla sina åtaganden enligtdirektiven. har därför fåttregeringens uppdrag att i samarbete och samråd medlänsstyrelserna slutföra den nationella listan medförslag till områden. Slutredovisningen skall skeunder . Med det anförda avstyrker utskottetmotion MJ255 (fp) yrkande 5 i den mån motionen idenna del inte kan anses tillgodosedd.Flertalet av de förslag till principer för skyddetav biologisk mångfald som förs fram i motion MJ742(m) yrkande 1 behandlades ingående av utskottetvåren i samband med propositionen om nationellamiljökvalitetsmål (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6). Härutöver vill utskottet erinra omdet nya miljöprogrammet för jordbruket, däråtgärderna inom ramen för delprogram 1, förutomförenklingar av ansökningsförfarandet och övrigadministration, huvudsakligen syftar till att uppnåmiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap (bet.1999/2000:MJU2). När det gäller frågan omforskningsinsatser för bevarande av biologiskmångfald hänvisar utskottet till riksdagensbudgetbeslut , vilket bl.a. innebar attett nytt anslag för miljöforskning inrättades ochatt ett forskningsråd för miljö, areella näringaroch samhällsbyggande skall bildas från och med år2001. Av den i budgetpropositionen för år 2000aviserad ökningen på , förs år2001 till det nyaforskningsrådet. I enlighet med vad som aviserades iden ekonomiska vårpropositionen för år 2000beräknade regeringen att anslaget förstärks med 20miljoner kronor . I vårpropositionen anförderegeringen vidare att naturvårdens sociala ochetiska dimensioner behöver utvecklas liksomfriluftsliv, ekoturism och möjligheterna till lokalförvaltning. Regeringen ansåg att det därför börberedas möjligheter för pilotprojekt för lokalförvaltning av naturreservat m.m. (prop.1999/2000:100, utg.omr. Utskottet utgår frånatt regeringen närmare kommer att utveckla dessasynpunkter i samband med den aviserade propositionenom delmål under miljökvalitetsmålen. Med det anfördaavstyrker utskottet motion MJ742 (m) yrkande 1 i denmån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.Med anledning av motion MJ742 (m) yrkande 2 medförslag om finansiering av säkerställandet avvärdefulla naturmiljöer genom försäljning av statensaktier i vill utskottet erinra omriksdagens beslut att avslå en motion (m)om en plan för privatisering av statlig verksamhet,bl.a. 1999/2000:NU13). Medhänvisning härtill avstyrks motionen i denna del.Enligt vad utskottet erfarit föreligger samsynmellan och i frågor som rör ändringav skyddsklassen för de svenska och finska beståndenav björn och lodjur. Utskottet har inhämtat attdiskussioner har inletts mellan ländernas respektivemyndigheter om lämpligt tillvägagångssätt för attåstadkomma de ändringar som efterlyses i motionMJ746 (m) yrkande 1. När det gäller kravet i yrkande2 på en översyn av EU:s fågeldirektiv har utskotteterfarit att frågan om komplettering av direktivetkommer att bli aktuell i anslutning till EU:sutvidgning. Kommissionen är emellertid av denuppfattningen att förutsättningar saknas för entotal översyn eftersom gällande direktiv ännu inteuppfyllts av samtliga medlemsländer. Med det anfördaavstyrker utskottet motionen i den mån den inte kananses tillgodosedd.Utskottet kan i allt väsentligt instämma isynpunkterna i motion MJ745 (s) när det gäller dethot mot våra utrotningshotade djur och växter somden illegala handeln med dessa arter utgör.