bet · GO01KU4 · 2000-10-26 00:00:00 — mening bör detta arbete inte föregripas.Motion 1999/2000:K300 (v) avstyrks.UtskottssammanträdenGällande reglerEnligt 4 kap. 11 § riksdagsordningen sammanträderutskott när riksdagsarbetet kräver det.Enligt tilläggsbestämmelsen 4.11.2 får utskottsammanträda med kammaren endast omförhandlingar i kammaren avser annat än ärendesavgörande eller val och utskottet i förväg harmedgivit det genom enhälligt beslut. Innebörden avdenna bestämmelse är att utskottssammanträde får ägarum med kammarsammanträde endast i sambandmed bordläggningsplena och plena då endastinterpellationer och frågor besvaras, förutsatt attutskottet är enigt därom.I förarbetena (SOU 1972:15 s. 238) anfördes atterfarenheten visat att det vid enstaka tillfällen ipressade arbetslägen förelegat behov för utskott attsammanträda med kammaren. Med tanke påsådana undantagssituationer borde därför dettidigare förbudet mot samtidiga kammar- ochutskottssammanträden mjukas upp.Enligt 4 kap. 12 § riksdagsordningen skall utskottsammanträda inom stängda dörrar. Om särskilda skälföreligger kan utskottet medge att även andra änledamot, suppleant eller tjänsteman vid utskottet ärnärvarande. Utskottet kan dock besluta attsammanträde till den del det avser inhämtande avupplysningar helt eller delvis skall varaoffentligt.Möjligheten att besluta om att utskottssammanträdeenligt 4 kap. 12 § skall vara offentligt infördesden (bet. 1987/88: KU18).Enligt 7 kap. 9 § riksdagsordningen gäller för detfall att av vald ledamot i ett organ ärfrånvarande att hans plats, om det kan ske, intagesav suppleant som hör till samma partigrupp. I övrigtgäller enligt paragrafen att suppleanterna harföreträde i den ordning i vilken de har valts eller,om valet har förrättats med gemensam lista, i denordning i vilken de har förts upp på listan.Paragrafen reglerar inte i vilken ordningsuppleanterna inom ett parti inträder i ledamotsställe. En suppleant kan avstå från tjänstgöringtill förmån för annan suppleant från sammapartigrupp med sämre placering i turordningen.Paragrafen förutsätter att om suppleant frånpartigruppen inte kan inträda så fyller suppleantfrån annat parti den lediga platsen.Grundlagberedningen sade sig dock inte syfta tilländring i praxis i t.ex. utskotten enligt vilkensuppleanter underlåter att besätta platser vidbordet, fastän suppleant från den ordinarieledamotens eget parti inte är närvarande (SOU1972:15 s. 294).MotionernaI motionerna 1999/2000:K206 (yrkande 10) och2000/01:K303 (yrkande 7) av m.fl. (m)anförs att det är oroande att allt oftareoch av alltfler kommit att uppfattas som en svagareoch mindre viktig institution. Ett sätt attåterupprätta roll i det politiska arbetetkan vara att ge utskotten större möjligheter attsjälva besluta om sina arbetsformer. inbegripa en rätt att i större utsträckning äni dag öppna vissa av utskottens sammanträden föroffentligheten. Ny teknik, exempelvis IT ochInternet bör också kunna leda till ökad insyn iutskottens arbete. En försöksverksamhet av dettaslag bör enligt motionerna kunna bidra till envitalisering av arbete sommedborgarnas insyn i och intresse för den politiskaprocessen skulle öka.Också i motion 2000/01:K318 av () och () begärs ökad öppenhet iutskottsarbetet. Motionärerna hänvisar till detskotska parlamentet där utskottssammanträdena äröppna för allmänheten och direktsänds i TV eller viaInternet. Detta vore enligt motionen intressant attpröva även i . Ett annat sätt vore attutveckla utskottsutfrågningarna för att få ettstörre inslag av offentlighet.I motion 2000/01:K289 begär m.fl. (m)att beslutar tillåta utskottsmöten underplenitid (yrkande 2). Det nuvarande förbudet byggerenligt motionen på tanken att ärendena avgörs underkammardebatter. Frågorna avgörs emellertid redanunder utskottsbehandlingen, och det är en orimligtanke att varje ledamot skulle överblicka och följavarje enskild debatt i kammaren.Cristina Husmark och (båda m)begär i motion 2000/01:K288 att lika regler skallgälla i samtliga utskott i fråga omsuppleants rätt till tjänstgöring.Tidigare behandlingVåren 1998 uttalade utskottet med anledning av ettpar motioner (kd resp. mp) om öppnautskottssammanträden att den ordning som infördesden och som innebär att utskottenhar möjlighet att i enskilda fall besluta attsammanträde till den del det avser inhämtande avupplysningar helt eller delvis skall vara offentligtfungerar tillfredsställande. En ändring avbestämmelserna i den riktning som föreslogs imotionerna skulle enligt utskottets mening medförabetydande förändringar av villkoren för utskottenssammanträden med påföljd att överläggningarna skulleändra karaktär. Mot denna bakgrund fann utskottetingen anledning att tillmötesgå motionärerna (bet.1997/98:KU27 s. 17).I samma betänkande avstyrkte utskottet ettmotionsyrkande om att utskott skulle tillåtassammanträda som debatt i plenum pågår medanledning av andra utskotts betänkanden. mening kunde problemet med att i vissafall finna ytterligare sammanträdestid för utskottenlösas på andra sätt än genom en ändring av reglernai riksdagsordningen. En ökad flexibilitet vad gällerutskottssammanträdenas förläggning inom ramen fördet utrymme som står till buds kunde vara ett sättatt komma till rätta med problemet.Utskottets bedömningUtskottet är fortfarande inte berett att tillstyrkaen ordning med öppna utskottssammanträden när detgäller annat än inhämtande av upplysningar. tidigare framhållit skulle den föreslagnaordningen förändra villkoren för sammanträdena ochändra överläggningarnas karaktär på ett sätt somutskottet inte är berett att ställa sig bakom.Motionerna 1999/2000:K206 yrkande 10 (m),2000/01:K303 yrkande 7 (m) och 2000/01:K318 (kd, c)avstyrks följaktligen.Utskottet vidhåller också sin tidigare bedömningatt ytterligare tid för utskottssammanträden kanåstadkommas utan att plenitid tas i anspråk.Utskottet är således inte berett att tillstyrka enändring i riksdagsordningen för att plenitid skallkunna tas i anspråk för utskottssammanträden istörre utsträckning än som gäller. Motion2000/01:K289 yrkande 2 (m) avstyrks.Reglerna om suppleants inträde i ordinarie ledamotsställe under utskottssammanträde ger i och för sigutrymme för viss flexibilitet. Om det inte finnsnågon suppleant närvarande som hör till denfrånvarandes partigrupp kan den frånvarandeledamotens plats stå tom eller den inträda som ståröverst i tur på listan för invalet i utskottet.Enligt utskottets mening kan det självfalletförutsättas att strävan i utskotten är att nå ensammansättning vid beslutsfattandet som innebär attarbetet i kammaren med anledning av utskottetsförslag inte försvåras onödigtvis. Frågan kan ocksåkomma upp under talmannens samråd medutskottsordförandena i ordförandekonferensen. mening är det mot denna bakgrund intenödvändigt att ändra riksdagsordningens regler omsuppleants inträde i frånvarande ledamots ställe.Motion 2000/01:K288 (m) avstyrks.Voteringarna i kammaren m.m.MotionernaI motionerna 1999/2000:K288 av och (båda m) och2000/01:K289 (yrkande 1) av m.fl.(alla m) begärs att kammaren permanentarförsöksverksamheten med fasta voteringstider. I denförstnämnda motionen framhålls att den försöksperiodmed fasta voteringstider som pågått sedan våren 1999gett möjlighet till en väsentligt bättre planeringför enskilda ledamöter när det gäller kontakternamed bl.a. medborgarna. I motion 2000/01:K289framhålls att fasta voteringstider möjliggördagpendling för ytterligare ett antal av riksdagensledamöter, till familjens och väljarkontaktersfromma.I motion 2000/01 K289 begärs också att talmannenges i uppdrag att inleda samtal med partierna isyfte att få ned antalet voteringar ochrösträkningar och att beslutar utredamöjligheterna att votera via Internet (yrkandena 6och 7). Voteringstiderna borde kunna minskaseftersom partiernas ställningstaganden framgår avutskottsbetänkandena. Rösträkning borde egentligenbara användas då det finns osäkerhet om utgången ien frågas avgörande. Vill man gå ännu längre är detenligt motionen fullt tekniskt möjligt att se övermöjligheterna för ledamöterna att rösta via Internetmed ett säkerhetskort och en kod. Det skullemöjliggöra betydligt ökad rörlighet och flerkontakter med människor i hela landet.Utskottets bedömningNågon avsikt att avbryta försöksverksamheten medfasta voteringstider finns inte. Fastavoteringstider prövas nu med olika variationer.Utskottet vill hänvisa till att frågan omuppläggningen av kammarens överläggningar enligt 2kap. 13 § riksdagsordningen är en sådan fråga som ärföremål för talmannens samråd med de särskildaföreträdarna för partigrupperna och enligt 1 kap. 7för överläggningar i riksdagsstyrelsen. Nämnas kanatt överenskommelser om begränsningar i antaletyrkanden i kammaren och därmed antalet voteringarhar ingåtts. Något särskilt initiativ med anledningav motionerna om kammarens voteringar är enligtutskottets mening inte påkallat. Motionerna1999/2000:K288 (m) och 2000/01:K289 yrkandena 1 och6 (m) avstyrks. Utskottet är inte heller berett atttillstyrka att en möjlighet att votera via Internetutreds. En sådan ordning skulle enligt utskottetsmening kunna försvaga roll och ställningpå ett sätt som inte är önskvärt. Motion2000/01:K289 yrkande 7 (m) avstyrks.Duandet i riksdagsprotokolletMotionenGudrun () begär i motion 1999/2000:K205att duandet i slår igenom iriksdagsprotokollet. Protokollet är ett dokument förframtiden och skall visa vår tid och dess språkbruk.Om duandet ökar främst i interpellationsdebatter menäven under frågestunder borde det synas iprotokollet. Omskrivningarna ger en felaktig bildför framtida läsare av debatten i kammaren. Detsamtida språkbruket förvrängs. Bruket av ordet duvisar på vilket sätt vi bemöter varandra ,vilket ärväl så viktigt att visa för framtiden.BakgrundI beslöts 1977 att titlarna (herr, fru,fröken) i tilltal i kammaren skulle ersättas medendast namn. Året därefter skrevs för första gångenett du in i protokollet sedan ()vägrat godkänna att hennes tilltal till OlofJohansson (c) i protokollet ändrades till ni. Praxisi i debattsammanhang är att ledamöternainte tilltalar varandra med du utan med namn. Detfrämsta skälet till detta är att ledamöterna ansesprimärt rikta sig till talmannen i sina anförandenoch därför tilltalar andra ledamöter via talmannen.Denna ordning låter sig inte alldeles lätt förenasmed de reformer som genomförts under senare år,t.ex. att ledamöterna tar repliker från bänkplats istället för från talarstolen och att man användersig av två talarstolar vid interpellationsdebatternaför att åstadkomma en rappare och mera direktdebattstil. Eventuellt duande ledamöterna emellanjusteras i protokollet med ett undantag, nämligen isamband med att ledamöterna harangerar varandrainför förestående avgång.Tidigare riksdagsbehandlingEn fråga om duandet i behandlades avkonstitutionsutskottet (bet. 1998/99:KU20s. 15) med anledning av en motion (mp) från denallmänna motionstiden. Utskottet fann att det inteförelåg något behov av att vidta någon åtgärd föratt ändra på den nuvarande ordningen vad gällertilltal i kammaren.Utskottets bedömningUtskottet anser fortfarande att det inte finns behovav att vidta åtgärder för att ändra den nuvarandeordningen för tilltal i kammaren. Hurkammardebatterna skall återges i riksdagsprotokolletär enligt utskottets mening närmast en fråga förriksdagsstyrelsen. Motion 1999/2000:K205 (mp)avstyrks.Registrering av lobbareMotionernaBertil () begär i motionerna 1999/2000:K225och 2000/01:K239 ett system för registrering avlobbare. Självfallet skall ledamöterenligt motionären lyssna till opinioner, men det ärnödvändigt med transparens i åsiktsutbytet. Enlobbare bör vara registrerad och skyldig att uppgevem han företräder. Lobbaren bör redovisa vilkabeslut han avser att påverka och inte spridafelaktig information. Han bör på begäranuppge uppdragets ekonomiska bas. En politikersövergång till lobbyverksamhet bör regleras till formoch karantänsperiod. Åtgärder bör kunna vidtas motlobbare som flagrant bryter mot etik och regler. som man i och redanhar mycket positiva erfarenheter av kan enligtmotionären vara en utgångspunkt.Tidigare behandling m.m.Under /98 gjorde utskottet medanledning av en motion (m) liknande den nu aktuellaen allmän genomgång av frågan omlobbningsverksamhet, både i och andra länderdär olika typer av registreringsförfarandentillämpas, samt i . och organisationer som bedriver lobbningredovisades också. Beträffande detaljerna iredovisningen hänvisas till betänkandet (bet.1997/98:KU27 s. 53 f.).Utskottet anförde i sin bedömning att frågan omlobbning som riktar sig mot regering och riksdagsyntes ha utvecklats i olika avseenden under senareår. konstaterade utskottet att detsaknades en systematisk genomgång av lobbningensformer, omfattning och effekter på det demokratiskasystemet i . Mot denna bakgrund föreföll detlämpligt att avvakta resultatet av detutredningsarbete som pågick i Demokratiutredningen.Utskottet fann ingen anledning att föreslå någonåtgärd från vid den aktuella tidpunkten.Under 1998/behandlade utskottet återfrågan med anledning av en liknande motion (m). Medhänvisning till det pågående arbetet inomDemokratiutredningen avstyrkte utskottet återyrkandet (bet. 1998/99:KU20 s. 13).Demokratiutredningen fann i sitt betänkande Enuthållig demokrati (SOU 2000:1 s. 95 f.) att enregistrering skulle öka den politiska ojämlikhetenoch därför inte borde införas. Att registreralobbarna skulle konservera en maktfördelning ochgöra det svårare för nya medborgargrupper att ta sigin. Det gäller framför allt resurssvaga grupper,t.ex. nyare sociala rörelser, som till skillnad frånbl.a. näringslivet och fackföreningarna sällan haregna lobbare. Dessutom visade det amerikanskaexemplet enligt på praktiskaproblem med att få en lagstiftning användbar. Inomramen för hade tidigarepublicerats en skrift med fyra artiklar om lobbning,bl.a. om lobbningen i EU i ett juridiskt perspektivmed sidoblickar på hur lobbningen regleras i bl.a.USA (SOU:1998:146).Med slutbetänkande som grundgenomförs ett nationellt rådslag om demokrati ochdelaktighet. Det främsta syftet med rådslaget är attregeringen skall få in synpunkter påDemokratiutredningens analyser, resonemang ochförslag samt stimulera debatten om den svenskafolkstyrelsens utveckling.Demokratiutredningens slutbetänkande har skickatsut på remiss till ett stort antal myndigheter,kommuner, landsting och organisationer samt till 501slumpmässigt utvalda medborgare. Remissinstansernahar fram till på sig att yttrasig över slutbetänkandet.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening bör resultatet av detpågående arbetet i med anledningav slutbetänkande avvaktas.Motionerna 1999/2000:K225 och 2000/01:K239 (m)avstyrks.Riksdagsledamöternas arbetssituationGällande reglerEnligt 1 § lagen (1999:1209) om stöd tillriksdagsledamöternas och partigruppernas arbete iriksdagen lämnas stöd till partigrupperna bl.a. förkostnaderna för politiska sekreterare åt riksdagensledamöter och stöd för utrikes resor. Enligt 10 § ärstödet avsett att bekosta handläggarhjälp åtriksdagens ledamöter. Stödet beräknas efter normenatt det skall täcka kostnaden för en politisksekreterare per två ledamöter. För en politisksekreterare utbetalas per månad.MotionernaLennart m.fl. (c) tar i motion 1999/2000:A806upp frågan om jämställdhet i riksdagsarbetet(yrkande 3). Riksdag och regering sätter upp högamål för jämställdhetsarbetet. finns detskäl att undersöka hur det ser ut med det egnajämställdhetsarbetet. Av årsredovisningför 1998 framgår bl.a. att två av tre högre cheferär män och att genomsnittslönen skiljer mer än 3 000kr mellan könen. Också inom partierna bristerjämställdheten. Sammantaget var det under riksmötet1998/99 sålunda 22 män och 12 kvinnor som satt somordförande eller vice ordförande i ett utskott. Detär rimligt att som folkets främstaföreträdare tar sådana signaler på allvar ochmedvetet arbetar för att analysera inte barakvantitativa utan också kvalitativa delar i mäns ochkvinnors inflytande på det egna arbetet. Riksdagenbör därför besluta att tillsammans medriksdagspartierna initiera en utvärdering avkvinnors och mäns inflytande i riksdagsarbetet.Rigmor () begär i motion 1999/2000:K295en översyn av rutinerna för utskottsarbetet i syfteatt förbättra arbetsförhållandena för deriksdagsledamöter som är ordinarie ledamöter i ettutskott och suppleanter i ett annat. Arbetstidernaoch rutinerna måste ses över så attutskottssammanträdenas förläggning till samma tiderinte utgör ett hinder. Vidare bör suppleanter gesmöjlighet att delta i utskottsresor.Per () begär i motionerna 1999/2000:K212 och2000/01:K300 att det blir tillåtet att användabärbara datorer under sammanträden i samtligautskott och i kammaren (yrkandena 1 och 2). Det ärenligt motionen angeläget att utveckla och förbättrade interna arbetsformerna för . Ettsjälvklart första steg är att införa möjligheten attanvända bärbar dator under arbetet i utskotten och ikammaren.I motion 1999/2000:K203 av () begärsatt riksdagsledamöternas arbete i valkretsenunderlättas genom att ledamöterna ges tillgång som är centralt belägen i valkretsenoch ger viss sekreterarhjälp, kopieringsresurser ochdel i sammanträdesrum. En sådan arbetsplats skullekunna ordnas hos . I motion2000/01:K289 av m.fl. (m) framhållsatt majoriteten av ledamöter bor utanförStockholm och att det borde vara naturligt att deassistenter som bekostar för ledamöternaskall kunna vara placerade på hemorten (yrkande 3).En riksdagsledamots uppdragsgivare är människorna påhemmaplan, och det är nödvändigt att riksdagensarbete fungerar så effektivt att en ledamot intemåste spendera hela sin tid i utan kanfinnas på plats i sin valkrets för att upprätthållakontakt och dialog med människor därhemma. Den nyatekniken gör att en riksdagsledamot precis likagärna skulle kunna utföra stora delar av arbetet påsin hemort som i ett arbetsrum i Gamla stan.Kent () tar i motion 2000/01:K367 uppsamma fråga med utgångspunkt i personvalsinslaget ivalet till . Personvalsinslaget har gettmedborgarna en ökad möjlighet till ett vidareengagemang. Banden mellan medborgare ochförtroendevald har stärkts, distansen minskar ochkraven på den förtroendevalde ökar. Det finnstydliga förväntningar på tillgänglighet, engagemangoch återkoppling mot utställda löften. Kraven påtillgänglighet har ställts på sin spets. Detförväntas att riksdagsledamoten skall upprätthållakontakten med den lokala partiorganisationen, följaden lokala mediedebatten, besöka föreningar,myndigheter och näringsliv och driva ettoffensivt förändringsarbete i riksdag ochpartiorganisation. Förändringar krävs nu för attriksdagsledamöterna skall kunna svara upp motmedborgarnas rimliga och rättmätiga förväntningaroch bidra till att förtroendet fördemokratin återuppbyggs. Därför bör enligtmotionären det nu stegvis ökande ledamotsstödet sesöver så att huvuddelen av resurserna hamnar irespektive ledamots valkrets. På det sättet kanledamoten ha en lokal medarbetare som kan bistå ikommunikation med medborgare, parti, föreningslivoch näringsliv och med att följa den lokaladebatten.Ulla m.fl. (v) anser i motion1999/2000:K215 att det bör upprättas en lista överhotell som inte har porrfilmer i sitt videoutbudeller visar porrkanaler för att riksdagsledamöternaskall kunna ges ett porrfritt alternativ förhotellvistelser under tjänsteresor.BakgrundEfter riksdagsvalet är andelen kvinnligariksdagsledamöter att jämföras med dåandelen kvinnliga riksdagsledamöter var 13 %.Andelen kvinnliga ordinarie utskottsledamöter är . Högst andel kvinnor finns i justitieutskottet ochsocialförsäkringsutskottet. Lägst andel kvinnorfinns i trafikutskottet, ,försvarsutskottet och miljö- och jordbruksutskottet.Sju av de sexton utskotten har kvinnliga ordförandeoch nio av de 20 vice ordförandena är kvinnor.I jämställdhetsplan anges sommål för det långsiktiga jämställdhetsarbetet enbalanserad könsfördelning inom alla yrkesområden, påalla chefsnivåer, i tillfälliga arbetsgrupper,projektgrupper eller liknande, lika lön för arbetensom är likvärdiga samt flexibla lösningar för attkombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Den 31december 1999 hade riksdagsförvaltningen 356 kvinnoroch 244 män anställda. Av dessa totalt 600 personervar 42 högre chefer och av dessa var 15 kvinnor.Jämställdhetsaspekterna beaktas i det löpandepersonalarbetet, bl.a. vid rekrytering ochkompetensutveckling.Utskotten sammanträdde under /2000 igenomsnitt . Sammanträdestiden skiljersig avsevärt mellan olika utskott.Konstitutionsutskottet hade den längsta sammanlagdasammanträdestiden, , medan lag- ochbostadsutskottets motsvarande sammanträdestid var 29timmar. I första hand utnyttjas tisdag från kl. 10eller 11 till och kl. 9-12 förutskottssammanträden men ofta tas inte allatillgängliga och i anspråk.Antalet sammanträden varierade mellan 25 och 36 perutskott med undantag för ochutrikesutskottet där särskilda förhållanden innebäratt det hålls ett påtagligt större antalsammanträden.Talmanskonferensen antog regler förutskottens resor, senast ändrade (förvaltningskontors cirkulär1999/2000:1). Enligt 8 § får i utrikes studieresainte utan särskilt medgivande av talmanskonferensendelta andra än ledamöter och suppleanter i utskottetsamt tjänstemän vid utskottets kansli. medgivande får inte flerriksdagsledamöter delta än som motsvarar ordinarieantalet platser i utskottet. Därutöver får högst tvåtjänstemän delta. Utskottet kan medtalmanskonferensens medgivande besluta att i ställetför tjänstemän skall delta riksdagsledamot och viceversa.Någon särskild regel som förbjuder användning avbärbar dator i plenisalen finns inte. Enligtkammarkansliet har det emellertid inträffat att enledamot av talmannen ombetts att inte arbeta medsådan utrustning under pågående debatt, eftersom detbedömts som störande för övriga närvarande. Det kani sammanhanget nämnas att t.ex. tidningsläsning avsamma skäl enligt praxis inte är tillåten i sambandmed plenum. Frågan om ledamots användning av bärbardator under utskottssammanträden har varit aktuell ifinansutskottet och utbildningsutskottet. I bådautskotten har användningen av bärbar datoraccepterats. I andra utskott har frågan berörtsinformellt.När det gäller frågan om hotell utan pornografi i TVkan nämnas att frågan kan komma upp i denupphandling av svenska hotelltjänster som planerasgenomföras.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om riksdagsledamöternas tillgång till lokaleroch kansliresurser inom de valkretsar där de ärverksamma har behandlats av utskottet (bet. 1995/96:KU26 s. 15 f.) och (bet.1998/99:KU20 s. 13 f.). I betänkandet våren 1996redovisades bl.a. tidigare beslut ochprinciputtalanden angående ledamotsstödet (bet.1988/89:KU39). Utskottet hade i det sammanhangetuttalat att man genom höjd kostnadsersättningförsökte åstadkomma så stor valfrihet som möjligtför de enskilda ledamöterna vad gällde tekniskahjälpmedel m.m. Avsikten var att ledamöterna skullekunna utnyttja den ökade kostnadsersättningen tillatt själva införskaffa teknisk utrustning eller tillatt ordna stöd i arbetet på hemorten i annan form.Utskottet redovisade också uttalanden i ett senarebetänkande (bet. 1993/94:KU18), vari utskottetbehandlat motioner om att de enskilda ledamöternapersonligen borde få disponera över en viss del avde ekonomiska resurser som går till partierna.Enligt utskottets mening stod det partierna frittatt låta ledamöterna disponera en viss del av stödettill partigrupperna i den mån det fanns ett starktönskemål om detta. I sin bedömning hänvisadeutskottet till dessa uttalanden och avstyrkte deaktuella motionerna.När utskottet åter behandlade en motionom arbetsrum för riksdagsledamöterna i valkretsenavstyrktes motionen med hänvisning till detberedningsarbete som då pågick i fråga om stöd tillriksdagsledamöterna.En beredningsgrupp överlämnade ettförslag till en ny lag om stöd till ledamöternas ochpartigruppernas arbete i (Dnr 10-707-99).Förslaget godtogs av förvaltningsstyrelsen och ladesfram för i budgetpropositionen ochbehandlades i betänkande1999/2000:KU1 (s. 6). Förslaget syftade tillförbättra ledamöternas arbetssituation.