bet · GO01SoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Deutgifter som belastar anslaget är ersättning tilllandstingen för inköp av texttelefoner, bildtelefoner m.m.till dessa personer samt för s.k. anhörigtelefoner.Ersättningen utbetalas av till landstingensom förskriver sådan utrustning.Socialstyrelsen kommer enligt propositionen att få iuppdrag att utveckla bidragsregler för en nyanslagskonstruktion i enlighet ned förslagen ipropositionen 1999/2000:79 Från patient till medborgare -en nationell handlingsplan för handikappolitiken. (1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Detta kommer attmedföra en förordningsändring.Anslaget har tillförts ytterligare 5 miljoner kronorjämfört med föregående år i enlighet med beslutet omhandlingsplanen för handikappolitiken.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår förslaget om medel till anslaget 16:6Alternativ telefoni (yrkande 15). Motionärerna anser atten hjälpmedelsgaranti skall införas. Den konkretautformningen av en garanti måste bli föremål för särskildutredning där noggranna analyser och avvägningar görs.Enligt motionärerna finns det dock redan nu anledning attpröva införandet av en statlig hjälpmedelsgarantiomfattande de hjälpmedel som finansieras medstatliga anslag. De särskilda anslagen för alternativtelefoni och bilstöd bör därför överföras till ett nyttanslag betecknat statlig hjälpmedelsgaranti. Motionärernabedömer att garantin ryms inom nuvarande ramar och att deni längden kommer att minska de offentliga kostnadernasamtidigt som utbudet av hjälpmedel och valfriheten ökar.I den nationella handlingsplanen för handikappolitik(prop. 1999/2000:79) anförde regeringen att denalternativa telefonin i ökad utsträckning bör anpassastill ny teknik och att anslaget därför bör tillförasytterligare medel. Utrustningen för fjärrkommunikationtill personer med funktionshinder som behöver alternativtill den vanliga (tal)telefonen är i ett expansivtutvecklingsskede och behöver därför regleras genomsärskilda bestämmelser och bekostas av riktadestatsbidrag, anförde regeringen.Bilstöd till handikappade (16:7)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade.Syftet med anslaget är att lämna bidrag tillfunktionshindrade personer och föräldrar medfunktionshindrade barn för anskaffning och anpassning avmotorfordon m.m. Bestämmelser om bilstöd finns i lagen(1988:360) om handläggning av bilstöd till handikappade.Den 1 november 1997 ändrades reglerna så att bilstödetmåste användas från det att den sombeviljats bilstöd fått besked om att bidraget kan betalasut. Genom en förordningsändring under hösten 1997begränsades utbetalningarna för bilstödet så att det förrespektive budgetår ryms inom ramen för de medel somanslås.Vidare redovisas att , på regeringensuppdrag, har genomfört en översyn av bilstödet. Enligt RRV är detosäkert i vilken utsträckning bilstödet når dem som ärberättigade till det. konstaterar RRV att detfinns en utbredd uppfattning att tillgången till bil harmycket positiva effekter för personer med funktionshinderoch att bilstödet är ett värdefullt bidrag. Jämfört medfärdtjänst betyder tillgång till egen bil ofta störrefrihet och flexibilitet i resandet, kortare restider ochsannolikt också bättre försörjningsmöjligheter.Frågan om eventuella regelförändringar bereds förnärvarande i , enligtbudgetpropositionen.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår förslaget om medel till anslaget 16:7Bilstöd till handikappade (yrkande 16). Motionärernaanser, som ovan redovisats, att en hjälpmedelsgarantiskall införas. De särskilda anslagen för alternativtelefoni och bilstöd bör därför överföras till ett nyttanslag betecknat statlig hjälpmedelsgaranti. Motionärernabedömer att garantin ryms inom nuvarande ramar.Ett antal motioner tar upp frågan om reglerna förbilstödet.I motion So540 av m.fl. (kd) yrkasatt beslutar att hos regeringen begära förslagtill ny utformning av bilstödet (yrkande 8). Av 10 §förordning (1988:890) om bilstöd till handikappade framgåratt nytt bidrag endast kan lämnas om minst sju årförflutit sedan senaste beslutet om bidrag. Om det finnsskäl från trafiksäkerhetssynpunkt eller medicinsksynpunkt, får dock bidrag lämnas tidigare. Motionärernavill ha en komplettering av paragrafen så att bidrag ävenskall kunna lämnas vid "väsentligt förändradeförhållanden". De anser också att bilstöd skall kunnalämnas även till den som inte kan köra bilen själv. Dehänvisar till att föreslagit åtgärderför att få till stånd en mer allsidig bedömning av defunktionshindrades behov och även alternativa lösningar.I motion So403 av () begärs en översynav reglerna för bilstödet och att regeringen beaktarbehovet även . Motionären konstaterar attregeringen meddelat att en översyn av bilstödet skallgöras för att förbättra stödet. Trots detta anslås mindreresurser i budgetpropositionen för åren 2002 och 2003.I motion So506 av m.fl. (c) yrkas attanslaget 16:7 Bilstöd till handikappade tillförs 50miljoner kronor mer än regeringen föreslagit (yrkande 4,delvis). Motionärerna anser att bilstödet behöverförbättras och hänvisar till sina förslag i motion So354.I motion So354 av m.fl. (c) begärsförändringar av regelverket kring bilstödet (yrkande 7).Regeringens pågående översyn av regelverket för bilstödetbör omfatta åldersgränserna samt personkretsen som kan fåbilstöd, anser motionärerna. De anser att regeringensnarast bör återkomma med förslag till förändringar sominte sätter gränser vid ålder utan i stället grundas påbehovet av bil och fokuseras på den enskildes möjligheteratt delta i samhället på lika villkor.I motion So202 av () liksom i motionSo307 av de () begärstillkännagivande om behovet av regelförändringar avbilstödet. Motionärerna anser det felaktigt att enförtidspensionär som fyllt hänvisas tillfärdtjänsten. Regeringen bör därför med det snarasteförelägga förslag till beslut om regeländringari bilstödet. Även i motion So350 av m.fl.(s) anförs att 50-årsgränsen bör övervägas.I motion So311 av () begärstillkännagivande om en översyn av bilstödsförordningen.Motionären anser att bilstödsreglerna med ettanskaffningsbidrag som är lika för alla skapar problem förden som är beroende av inköp av ett större fordon.Reglerna för bilstödet bör ändras så att vidbehovsprövningen hänsyn tas till merkostnader för inköp avstörre bil av s.k. van-typ. Det finns dessutom skäl att seöver bidragsnivån anser motionären.I motion So318 av och (bådas) begärs tillkännagivande rörande översyn av bilstödet.Motionärerna anser att den nu gällande sjuårsgränsen genomsin konstruktion kan förhöja samhällets kostnader förstödet och ge den enskilde stora extra utlägg.Motionärerna hänvisar till att större bilar typ van ärdyrare än andra bilar men å andra sidan har de en längrelivslängd än sju år.I motion So532 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om ett långsiktigt bilstöd. Motionärernaanser att bilstödet behöver utvecklas och reformeras.Bidragsnivån har legat stilla . Motionärernaanser också att det behöv en översyn av personkretsen ochavgränsningarna.Kostnader för statlig assistansersättning (16:8)I budgetpropositionen föreslås att 6 640 000 000 kranvisas under anslaget 16:8 Kostnader för statligassistansersättning.Statlig assistansersättning lämnas till funktionshindradepersoner som har behov av personlig assistans för sindagliga livsföring under i genomsnitt pervecka. Frågor om assistansersättning regleras i lagen(1993:389) om assistansersättning och i förordningen(1993:1091) om assistansersättning. Kommunerna finansierarbeviljad assistansersättning för de 20 första timmarna pervecka.Regeringen har i en särskild proposition (prop.2000/01:5) föreslagit att personer som beviljatsassistansersättning skall få behålladenna rätt även därefter. Ändringen föreslås träda i kraftden 1 januari 2001.Utgiftsökningen för den statliga assistansersättningenhar ökat sedan reformen trädde i kraft 1994.Utgiftsökningen består till största delen av att antaletassistanstimmar per person och vecka ökat väsentligt. Ijuni 2000 hade 8 765 personer assistansersättning. Igenomsnitt uppgick antalet assistanstimmar till86. I genomsnitt utbetalades pertimme i assistansersättning. Prognoserna , 2002och 2003 bygger på antaganden om att den hittillsvarandeutgiftsutvecklingen fortsätter i det närmaste i oförändradtakt. Dessutom tillkommer kostnader förassistansersättning till personer som fyllt 65 år.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen till anslaget 16:8 Kostnader för statligassistansersättning anvisar 1 utöver vadregeringen föreslagit (yrkande 17). Motionärerna villåterföra det ekonomiska ansvaret förassistansersättningens 20 första timmar till staten. Deanser att rätten till personlig assistans även underskoltid och vid vistelse på dagcenter skall återinförasoch att schabloniseringen av assistansersättningen skallslopas. Också i motionerna So18 av m.fl. (m)yrkande 1 och So299 av m.fl. (m) yrkande 2begärs att det ekonomiska ansvaret förassistansersättningens första skall återgå tillstaten.I motion So354 av m.fl. (c) begärstillkännagivande dels om barns rätt till personligassistans i daglig verksamhet (yrkande 13), dels ompsykiskt funktionshindrades rätt till personlig assistans(yrkande 14). Motionärerna anser att asssistansersättningskall kunna utgå till den funktionshindrade när han ellerhon vistas i barnomsorg, skola eller daglig verksamhet dådet föreligger särskilda skäl för detta. Barn och ungdomarsom är i behov av personlig ledsagare skall kunna fåersättning för assistans för de timmar som de är ibarnomsorg eller skola. Det finns anledning att skärpalagen ytterligare i detta avseende, anförs det.Motionärerna anser också att personer med psykiskafunktionshinder kan ha lika stort behov av att få enpersonlig ledsagare som personer med fysiskafunktionshinder. Förutsättningarna för att utvidgaassistansreformen till att gälla personer med psykiskafunktionshinder bör därför utredas.Också i motion Ub239 av m.fl. (c) yrkasatt begär att regeringen lägger fram sådanaförslag till ändring i lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade att barns rätt till personligassistans i daglig verksamhet garanteras (yrkande 23).I motion So538 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivandeom att staten skall återta ansvaret för de (yrkande 5). Vidare yrkas att riksdagenbegär förslag dels om att återställa assistansreformensåsom den ursprungligen var utformad (yrkande 9), dels omen utvidgning av personkretsen som har rätt tillasistanshjälp (yrkande 4). Vidare föreslås att 2, 5miljarder kronor ytterligare anvisas till anslagetKostnader för statlig assistansersättning (yrkande 20,delvis). Motionärerna anser att handikappreformenförsvagades när det ekonomiska ansvaret för de överfördes till kommunerna. De anser också att rätten till personligassistans i förskola och skola skall återställas och attassistansen bör användas mer i arbetsliv ochstudieverksamhet. Vidare utestängs personer med psykiskafunktionshinder nästan helt från rätten till personligassistans. Ytterligare föreslåsanvisas för att finansiera förändringarna.Utskottet behandlade med anledning av motionsyrkandenfrågor om förstatligande av de 20 första timmarna, rätttill assistans i barnomsorg och skola, borttagande av 65-årsgränsen m.m. i betänkande 1999/2000:SoU1. Utskottetanförde då bl.a. följande (s. 57 f.):Utskottet vill än en gång understryka attassistansreformen har inneburit ökad valfrihet, störreinflytande och bättre livskvalitet för många svårtfunktionshindrade personer. Syftet med reformen har därmeduppnåtts. Kostnaderna för reformen var dock från börjankraftigt underskattade och lagstiftningen oklar, bl.a. närdet gällde gränsdragningen mellan kommunernas och statensansvar. Detta har lett till att vid fleratillfällen tvingats gå in och tillföra ytterligareresurser och justera i reglerna.Utskottet vidhåller sin uppfattning att funktionshindradebarns och vuxnas behov av särskilt stöd i t.ex. barnomsorgoch daglig verksamhet i princip bör tillgodoses inom ramenför den kommunala verksamheten, t.ex. genom höjdpersonaltäthet, specialpedagogiskt stöd ellerelevassistent. Det bör vara huvudmannens uppgift att setill att de resurser som krävs med hänsyn till denfunktionshindrades behov tillförs verksamheten. Utskottetvidhåller också att om särskilda skäl föreligger kanstatlig assistansersättning erhållas även vid dessaverksamheter, nämligen om funktionshindret är sådant ellerkombinationen av funktionshinder sådan att denfunktionshindrade behöver tillgång till någon person medingående kunskap om den funktionshindrade och denneshälsotillstånd.Utskottet motsätter sig fortfarande ett förstatligande avde 20 första timmarna.Riksförsäkringsverket har på uppdrag av regeringen gjorten översyn av ersättningen för personlig assistans varvidäven frågan om schablonen belysts. Rapporten avlämnades ifebruari 1999 och har varit på remiss hos ett antalkommuner, handikapporganisationer och assistansanordnandekooperativ. Beredningen av ärendet pågår iRegeringskansliet. bör inte föregripa kommandeförslag på området.Regeringen har aviserat att den återkommer med förslagsom innebär att personer som beviljats assistansersättningföre skall få behålla denna ersättning ävenefter fyllda . Medel för detta är reserverade ibudgeten för respektive 2002. Utskottet utgår frånatt frågan nu bereds skyndsamt för att möjliggöra ettikraftträdande den 1 januari 2001.- - -uppföljning av psykiatrireformen(följer upp och utvärderar 1999:1) visaratt det finns problem både med utformningen av LSS och medkommunernas tillämpning av densamma vad gäller personermed psykiska funktionshinder. Styrelsen konstaterarsamtidigt att psykiatrireformen inneburit att ca 1 000 nyaverksamheter kommit i gång, exempelvis nya verksamheterför daglig verksamhet och nya former för boendestöd.Vidare har försöksverksamheten med personligt ombud slagitså väl ut att föreslagit att den utvidgastill att gälla hela landet. Utskottet ser mycket positivtpå att regeringen i budgeten föreslår att medel avsättsför att permanenta verksamheten med personligt ombud.Utskottet är dock inte nu berett att föreslå någon ändringi lagstiftningen vad gäller rätten till personligassistans.Utskottet tillstyrkte därmed den föreslagnamedelsanvisningen och avstyrkte de aktuella motionerna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1999/2000:93).Statens institut för särskilt utbildningsstöd(16:9)Regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget16:9 utbildningsstöd harinte mött någon erinran i form av motioner.Handikappombudsmannen (16:10)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslaget 16:10 skall bidra till att uppnå måletför handikappolitiken genom att bevaka frågor som angårfunktionshindrade personers rättigheter och intressen samtverka för att personer med funktionshinder uppnår fulldelaktighet i samhällslivet och jämlikhet ilevnadsvillkoren. Målen för Handikappombudsmannensverksamhet omfattar således handikappolitik inom allapolitikområden och samhällssektorer.I enlighet med proposition 1999/2000:79 Från patienttill medborgare - en nationell handlingsplan förhandikappolitiken (bet. 1999/2000:SoU14, rskr.1999/2000:240) föreslås anslaget höjas med 7 miljonerkronor för inrättande av ett nationellttillgänglighetscenter.För att bidra till finansieringen av Nämnden motdiskriminering föreslås överföras tillutgiftsområde 8 anslaget 10:5 Ombudsmannen mot etniskdiskriminering (DO).I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår förslaget om att anvisa medel till anslag16:10 (yrkande 18). Motionärerna hartidigare förslagit att Ombudsmannen mot etniskdiskriminering, , Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning samtJämställdhetsombudsmannen skall slås samman till enmyndighet. De står fast vid detta förslag. Den nyamyndigheten bör lämpligen anvisas anslag underutgiftsområde 14. Det anslag som anvisas bör innefattasärskilda medel för kartläggning av hur kommunerna följerupp för funktionshindrade. Såledesanser motionärerna att något anslag tillHandikappombudsmannen inte bör anvisas under utgiftsområde9.Bostadsstöd till funktionshindrade (16:11,förslag till nytt anslag)I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anvisar till ett nytt anslag16.11 Bostadsstöd till funktionshindrade (yrkande 19).Motionärerna vill införa ett nytt anslag för bostadsstödtill funktionshindrade. De anser det orimligt att personermed funktionshinder skall tvingas söka socialbidrag föratt kunna bo kvar i sina handikappanpassade lägenheter.Utskottet har behandlat likalydande yrkanden vidbudgetbehandlingen , senast i betänkande1999/2000:SoU1. Utskottet har inte funnit skäl att föreslåett nytt anslag.Hjälpmedelsgaranti (16:12, förslag till nyttanslag)I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anvisar under ett nytt anslag16:12 Hjälpmedelsgaranti (yrkande 20). Som tidigareredovisats vill motionärerna slå samman resurserna underanslagen 16:6 Alternativ telefoni och 16:7 Bilstöd tillhandikappade till ett nytt stöd - en hjälpmedelsgaranti.Motionärerna anser att kostnaden för garantin kommer atttäckas inom nuvarande ramar och att garantin i längdenkommer att minska de offentliga kostnaderna somutbudet av hjälpmedel ökar liksom den enskildes valfrihet.Också i motion So299 av m.fl. (m) begärsatt regeringen skall lägga fram förslag om införande av enhjälpmedelsgaranti (yrkande 10). Motionärerna anför attden konkreta utformningen av hjälpmedelsgarantin måste bliföremål för en särskild utredning där noggranna analyseroch avvägningar görs. Enligt motionärerna finns det dockändå anledning att pröva införandet av en statlighjälpmedelsgaranti, omfattande de hjälpmedel som redan idagsläget finansieras med statliga medel. Det gäller iförsta hand det s.k. bilstödet och inköp av texttelefoner.Vårdgaranti och hjälpmedelsgaranti (16:13,förslag till nytt anslag)I motion So506 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar att uppta ett nytt anslag för envårdgaranti och en hjälpmedelsgaranti (yrkande 2). Vidareyrkas att anvisas till det nyaanslaget (yrkande 4, delvis). Motionärerna föreslår envårdgaranti och en hjälpmedelsgaranti som en del i ettrehabiliteringspaket. föreslåsavsättas för att snabbt reducera köerna.I motion So354 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om införande av en hjälpmedelsgaranti(yrkande 6). Motionärerna vill införa enhjälpmedelsgaranti med normer för rimliga väntetider förutprovning och reparationsarbete.Utredning om hjälpmedelI motion So540 av m.fl. (kd) yrkasatt beslutar att hos regeringen begära enutredning om hjälpmedelssituationen (yrkande 7).Landstingen skall enligt 3 b § hälso- och sjukvårdslagenerbjuda hjälpmedel för funktionshindrade. Detta fungerarolika väl i olika landsting. I en del landsting rådermycket långa väntetider för hjälpmedel. En del ger gratishjälpmedel, medan andra tar ut stora avgifter.Motionärerna anser att den utredning som skall se över dehandikappades ekonomiska situation också bör belysa fråganom avgifter för hjälpmedel.I motion So538 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om en hjälpmedelsgaranti (yrkande 12) ochom en utredning av hela hjälpmedelsförsörjningen (yrkande13). Motionärerna anser att avgifter på hjälpmedel skallundvikas eller hållas på en låg nivå. Ingen skall avekonomiska skäl behöva avstå från hjälpmedel. De anserockså att en ökad konkurrens på hjälpmedelsområdet kanvara ett sätt att höja kvaliteten och att minska köerna.Den av föreslagna vårdgarantin skall ocksåomfatta tekniska hjälpmedel som är medicinskt motiverade.Den som är i behov av hjälpmedel skall få snabb hjälp ochtillgång till komplicerade hjälpmedel senast inom tremånader. Slutligen anförs att det är angeläget atthjälpmedelsförsörjningen kan tillhandahålladatorhjälpmedel till alla.Utskottet behandlade frågor kring en hjälpmedelsgaranti ibetänkande 1999/2000:SoU14 (för en mer utförligbeskrivning se s. 89-94). Här redovisades bl.a.:I samband med handikappreformen infördes fr.o.m. den 1januari 1994 en ny paragraf, 3 b §, i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) där landstingens skyldighet atterbjuda bl.a. hjälpmedel för funktionshindrade tydliggörs.Socialstyrelsen har - mot bakgrund bl.a. av att projektöverlämnat sin slutrapport - i sinrapport för en hjälpmedelsgaranti förpersoner med funktionshinder () gjort densamlade bedömningen att det inte finns realistiskaförutsättningar att införa en nationellhjälpmedelsgaranti. Förutsättningarna att införa någonform av hjälpmedelsgaranti på torde vara mergynnsamma om reella åtgärder vidtas för att kortaväntetiderna till hjälpmedelsförsörjningen. Ett annat kravär att sjukvården får tillgång till väntetidssystem somgör det möjligt att avläsa och följa upp på vilkaindikationer som patienter sätts upp på väntelistan . ser emellertidsvårigheter att utforma en hjälpmedelsgaranti så att denstår i överensstämmelse med beslut omprioriteringar i hälso- och sjukvården. Då hjälpmedel ären integrerad del av habilitering och rehabilitering inomhälso- och sjukvården anser att problemenmed väntetider och köproblematik inom hjälpmedelsområdetbör betraktas på samma sätt som inom övriga områden inomhälso- och sjukvården. Enligt bör detfortsatta arbetet med att nå fram till en långsiktigthållbar lösning på köproblematiken inom området hjälpmedelför personer med funktionshinder sålunda inriktas på sammaområden som dem som lyfte fram i rapportenom behandlingsgarantin beträffande sjukvårdensköproblematik:- kapacitetsförstärkning-- bättre valmöjligheter och information-- utveckling av uppföljningssystem-- behandlingsindikationer och prioriteringar-- samverkan inom välfärdssektorn.-Socialstyrelsen konstaterar att varje enskildshjälpmedelsbehov bör kunna tillgodoses på bästa sätt inomrimlig tid. För att belysa detta ger i sinrapport till regeringen en kort översikt över vissaområden som särskilt bör beaktas beträffande hjälpmedelför funktionshindrade, med hän- visning till ett nyligenutkommet meddelandeblad (nr 21/99). Här framhållsbetydelsen av att den enskildes hela livssituationanalyseras och att hjälp- medlet relateras till andraåtgärder. Vidare framhålls att habilitering ochrehabilitering samt tillhandahållande av hjälpmedel skallplaneras i samverkan med den enskilde och att planeradeinsatser skall framgå av planen, vilken skall utgå ifrånden enskildes egna mål, behov och intressen. Slutligenpåpekas att en noggrann uppföljning av hur den enskildefår sina hjälpmedelsbehov tillgodosedda kan vara ettnaturligt verktyg i det kvalitetsarbete, som åligger allhälso- och sjukvårdspersonal inom både landsting ochkommuner.Utskottet (s. 93) delade bedömning attdet inte finns realistiska förutsättningar attinföra en nationell hjälpmedelsgaranti. De aktuellamotionerna avstyrktes därmed. Utskottet konstateradesamtidigt att många landsting har svårighetermed att tillgodose de enskildas hjälpmedelsbehov inomrimlig tid. Enligt utskottet måste därför arbetet med attlösa köproblematiken på hjälpmedelsområdet fortsätta ochintensifieras. ansågs därvidkunna användas som utgångspunkt för landstingenshjälpmedelsarbete, och borde somtillsynsmyndighet följa utvecklingen och vid behov vidtaåtgärder. Utskottet förutsatte också att regeringen mycketnoga följer utvecklingen på alla hjälpmedelsområden ochvidtar de åtgärder som behövs för att förbättra defunktionshindrades situation. följde utskottet (rskr. 1999/2000: 240).I budgetpropositionen redovisas att i den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken föreslogs att ensärskild utredare skall tillsättas för att se över ochlämna förslag till hur hjälpmedelsförsörjningen skallutformas för alla studerande med funktionshinder. Vidareanförs att den tekniska utvecklingen hargått kraftigt framåt men att vissa grupper avfunktionshindrade av olika skäl inte kunnat tillgodogörasig de nya rönen och få del av de nya produkter somutvecklats på hjälpmedelsområdet.