bet · GN01SkU16 · 2000-02-22 00:00:00 — Biodrivmedel (mom. 6) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:De skadliga utsläppen från biltrafiken måstereduceras bl.a. genom en övergång från fossila tillbiobaserade drivmedel. Målet på kort sikt bör varaatt introducera biobaserade drivmedel i stor skala ihela landet. Det brådskar därför med åtgärder föratt främja den inhemska tillverkningen av bl.a.etanol som bränsle. Förutsättningarna för sådanproduktion finns i landet, vilket är positivt förmiljön och tillväxten samt skapar åtskilligaarbetstillfällen.Inom ramen för de s.k. pilotprojekten harregeringen och fram t.o.m. februari 1998beviljat ett tjugotal företag skattenedsättning förvissa biodrivmedel, bl.a. etanol. För att nå enmiljömässigt hållbar utveckling och görabiobränslena konkurrenskraftiga gentemot fossilabränslen är det angeläget att regeringen fortsätteratt ge skattebefrielse för miljövänliga, biobaseradedrivmedel i enlighet med tidigare gjordautfästelser, dvs. , och att fler producenterbeviljas skattenedsättningar. Inom EU bör Sverigevara pådrivande och verka för en möjlighet tillgenerell skattefrihet för biobaserade drivmedel.Olika försöksverksamheter och projekt räcker inteför att utveckla en marknad för sådana bränslen.Det skall också tilläggas att en inhemsk produktionav miljövänliga biobaserade bränslen ger ett ökatskatteunderlag som med stor sannolikhet kan uppvägadet direkta bortfallet ev energi- ochkoldioxidskatterna.Vad som här anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 6 hemställt:6. beträffande biodrivmedelatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk622,1999/2000:Sk635 och 1999/2000:N349 samt medavslag på motionerna 1999/2000:Sk766 och1999/2000:T210 yrkandena 16 och 17 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.12. Differentierad drivmedels- ochfordonsskatt (mom. 7) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Bilen är ett viktigt transportmedel och ennödvändighet för boende i glesbygd med långa avståndtill service, arbete m.m. och begränsadkollektivtrafik. För dem som har behov av bilen föratt ta sig till och från sina respektive arbeten ärreseavdragen ett instrument. har ocksåmedverkat till att reseavdragen höjts. Ett annatsätt att underlätta vardagen och ekonomin för boendei glesbygd är att minska eller slopa fordonsskattenför bilar som ägs av boende i vissaglesbygdsområden. En sådan åtgärd torde också varalätt att administrera.I likhet med motionärerna bakom motionerna Sk751och Sk761 anser jag att en utredning bör tillsättasmed uppgift att utarbeta ett förslag tilldifferentierad alternativt slopad fordonsskatt förboende i glesbygd. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid moment 7 hemställt:7. beträffande differentierad drivmedels- ochfordonsskattatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk751 och1999/2000:Sk761 samt med avslag på motionerna1999/2000:Sk746, och 1999/2000:Sk767 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.13. Fordonsskatt (mom. 8) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Enligt vår mening är det önskvärt att Sverigesbilpark förnyas och föryngras. En sådan förnyelse ärbra och önskvärd ur trafiksäkerhetssynpunkt och urmiljösynpunkt. Den höga årliga fordonsskattenmissgynnar emellertid de nya dieselbilarna ochmotverkar en sådan utveckling. De nyadieselmotorerna har en bättre avgasrening än degamla och är dessutom avgjort bättre urmiljösynpunkt än många bensinmotorer. Vi anser attfordonsskatten på dieselfordon måste få enutformning som inte missgynnar moderna dieselbilarpå det sätt som sker i dag.Vidare motsätter vi oss attTrafikbeskattningsutredningens förslag om enfemdubblad fordonsskatt på motorcyklar genomförs.Befrielsen från fordonsskatt för personbilar,bussar och motorcyklar som är eller äldre gördet möjligt att ha hobbyfordon på rimliga villkor.Motivet till skattebefrielsen är att dessa äldrefordon används som hobbyfordon och därför körs kortasträckor och att de i huvudsak används föruppvisningsändamål. Någon anledning att undantatraktorer från denna skattebefrielse finns inteenligt vår mening. Veterantraktorer lockar mångamänniskors intresse. Gamla traktorer renoveras ochvisas upp på samma sätt som äldre bilar ochmotorcyklar. Liksom dessa körs även äldre traktorerendast korta sträckor och de används inte heller idagligt bruk.Det är därför menar vi rimligt att äldre traktorerbefrias från fordonsskatt i likhet med vad somgäller personbilar, bussar och motorcyklar.Vad nu anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 8 hemställt:8. beträffande fordonsskattatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk618,1999/2000:Sk652 och 1999/2000:Sk716, medanledning av motion 1999/2000:Sk617 och medavslag på motion 1999/2000:Sk660 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts.14. Åkerinäringen, m.m. (mom. 9) - m, kdCarl (), (), (), de (),() och () hardels anfört följande:En effektiv och miljövänlig åkerinäring är viktigför landet. Höga skatter på fordon och dieselbränsleoch högre personalkostnader för svenska åkareinnebär stora konkurrensnackdelar gentemot mångaandra europeiska åkerier. har en av deäldsta lastbilsflottorna, och den fasta fordons-kostnaden är näst högst i . Dieselkostnadeninklusive skatt är en av de högsta. Det är enligtvår mening uppenbart att åkerinäringen inte längrekan bära den tunga bördan med högrekostnader än i konkurrentländerna.Den 1 juli 1998 infördes fritt s.k. cabotage iEuropa. Detta innebär att utländska buss- ochlastbilsflottor fritt kan konkurrera i hela Europa.Konkurrensen måste dock ske på lika villkor. Som detär är risken uppenbar att svenska åkerier, medsina högre löne- och skattekostnader samt strängaremiljökrav, förlorar uppdrag. Detta leder i sin turtill att åkerier lägger ned, går i konkurs eller ivissa fall flaggar ut till andra länder som en sistaåtgärd för att överleva. Konsekvenserna av dettablir, förutom en försvagning av svenskt näringsliv,att miljön påverkas negativt. Den avgjort viktigastefrågan för åkerinäringen är sänkta skatter.Bränslekostnaderna och löneskatterna måste sänkasför att svensk åkerinäring skall kunna konkurreramed utländska företag. En annan viktig åtgärd är attsänka fordonsbeskattningen till EU:s miniminivå förde fordonskombinationer som inte har denna nivå påskatt i dag.Vi anser att regeringen skyndsamt skall återkommatill med förslag om förbättrade villkorför svensk åkerinäring i enlighet med det ovananförda. Därigenom kan jobben inom näringen räddasoch skatteintäkterna behållas. Även belastningen påmiljön kan förväntas minska om utländska åkareväljer svensk diesel under transporter här i landeti stället för att som fylla fordonen med den urmiljösynpunkt sämre utländska kvaliteten innantransporten påbörjas.Vad nu anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 9 hemställt:9. beträffande åkerinäringen, m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:Sk325yrkande 25, 1999/2000:Sk625 yrkandena 1 och 2,1999/2000:Sk656 och 1999/2000:T466 yrkande 1samt med avslag på motionerna 1999/2000:Sk625yrkande 3 och 1999/2000:Sk753 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.15. Alkohol- och tobaksbeskattningen(mom. 10) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Högskattepolitiken inom alkoholområdet medför attden illegala och den legala införseln avalkoholdrycker fortsätter att öka liksom denillegala alkoholhanteringen inom landet.Skattebelastningen har också inneburit att mångaäven annars laglydiga medborgare tycker att det ärhelt i sin ordning att köpa s.k. svartsprit ellersmuggla för husbehov. I ett läge där de svenskapriserna på alkoholdrycker kraftigt skiljer sig frånövriga EU-länders ser välorganiserade brottssyndikatmöjlighet att tjäna stora pengar på smuggling avdessa varor, med en allt grövre brottslighet somföljd. Därutöver har de höga skatterna inneburit attden svenska bryggerinäringens konkurrenssituationallvarligt har försämrats.Den svenska bryggerinäringen sysselsätter ca 3 700personer direkt och påverkar sysselsättningen förmångdubbelt fler. Bryggerinäringen måste ses som enförädlingsindustri inom livsmedelsbranschen och böråtnjuta med utländska konkurrenter likvärdigavillkor för sin verksamhet. På så sätt kan enindustrigren ges möjlighet till naturlig utvecklingoch svenska arbetstillfällen behållas. EU-inträdethar drastiskt tillspetsat branschenskonkurrenssituation då den svenska ölskattenpåtagligt avvikit från omvärldens och fortfarandegör det. Vi kan konstatera att denskattesänkning som genomfördes för att motverkaden ökande gränshandeln var otillräcklig. Även medden nya skatten kvarstår en betydande skillnadjämfört med t.ex. . Gränshandeln ochsmugglingen fortgår. Detta påverkar allvarligt densvenska bryggerinäringens överlevnadsmöjligheter påsikt.För är införseln över gränsen från våragrannländer av störst betydelse, dels för att denredan har en stark tradition, dels därför attreglerna tillåter en införsel av öl perperson från annat EU-land. Gränshandeln har enligtvår mening nu antagit sådana proportioner att det ärnödvändigt att vidta motverkande åtgärder. Erfa-renheterna från gränshandeln mellan ochTyskland och och bestyrker att engränshandel av denna storleksordning uppkommer omskatteskillnaden är mer än försumbar.Mot denna bakgrund anser vi att det finns mycketstarka skäl att närma de svenska punktskatterna medomvärldens. Det går heller inte att vänta meden sådan åtgärd. öppnas ochmed den får vi ett ökat resande. Nuvarandekvantitativa begränsningar i den privataresandetillförseln kommer att upphöra även omregeringen lyckas vinna en viss ytterligaretidsfrist. Detta innebär att ännu mer öl, sprit ochvin kommer att flöda in över våra gränser medminskade skatteintäkter som följd.Överlevnadsmöjligheten för våra inhemska bryggerierkommer ytterligare att försämras.Enligt vår mening måste skattesänkningar vidtas föratt komma åt de skisserade missförhållandena. Detmåste finnas utrymme för en stegvis sänkning avpunktskatten på öl och andra alkoholdrycker till ennivå som överensstämmer med, i vart fall, den sområder i och . En sänkning som skerstegvis kommer att leda till en mindre ökning avförsäljningen än vad som skulle bli fallet omsänkningen genomförs i ett steg.Vad som anförts om behovet av sänktaalkoholskatter bör med anledning avmotionerna Sk616, Sk624, Sk636 och Sk715 som sinmening ge regeringen till känna. Motionsyrkandena omändrade skattesatser på tobaksvaror bör avslås.dels vid moment 10 hemställt:10. beträffande alkohol- ochtobaksbeskattningenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk616yrkande 3, 1999/2000:Sk624, 1999/2000:Sk636 och1999/2000:Sk715 samt med avslag på motionerna1999/2000:Sk650, 1999/2000:Sk688 och1999/2000:So201 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,16. Införsel för privat bruk, m.m.(mom. 11) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Vi anser att särskilda undantag från EG:sregler om privatinförsel av alkoldrycker ochtobaksvaror skall avvecklas. Enligt vår mening börde regler som gäller och tillämpas av en klarmajoritet bland övriga medlemsländer gälla även föross svenskar. De strängare införselregler vihittills haft har spelat ut sin roll och bl.a.bidragit till ökad illegal införsel. Principen omfri rörlighet mellan medlemsstaterna ärgrundläggande i EU-samarbetet, och som redanhaft avsevärd tid att anpassa sin alkoholpolitiktill de mera rimliga europeiska förhållandena kaninte längre hävda ett fortsatt undantag på nuvarandenivå. Den har emellertid intevidtagit några åtgärder för att anpassa den svenskaalkoholpolitiken, utan envist hållit fast vid destränga införselreglerna och de högaalkoholskatterna. Det svenska undantaget måste,menar vi, avskaffas så fort som möjligt.Mot denna bakgrund bör inte begäraovillkorlig förlängning av införselundantaget efterden då nuvarande tidsfrist löper ut. Istället bör inriktningen vara att i likhetmed nu inleder en successiv avveckling avundantaget med målet att, ,tillämpa samma införselregler som gäller förmajoriteten av övriga EU-länder.Vi vidhåller också vår tidigare uppfattning attbeskattade alkoholdrycker och tobaksvaror skall fåsäljas i exportbutiker till resenärer som skall resatill ett annat EU-land.Vad som anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 11 hemställt:11. beträffande införsel för privat bruk, m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Sk814, medanledning av motion 1999/2000:Sk744 och medavslag på motion 1999/2000:U505 yrkande 17 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts.17. Reklamskatt (mom. 12) - m, kd, fpCarl (), (), (), de (),(), ()och () hardels anfört följande:Avskaffa reklamskatten är budskapet från regeringensegen utredare. Förslaget har också välkomnats av deflesta remissinstanser. Vi delar denna inställning.I dag beskattas reklam i dagspress, tidskrifter ochannonsblad medan reklamtrycksaker, reklam ikommersiell TV och radio samt via Internet ärundantagna från beskattning. Detta har medfört attreklamskatten i sin nuvarande form medför storasnedvridningar av konkurrensen mellan olika medieroch andra problem för alla som berörs.Skatten är en extraskatt på information ochmarknadsföring som gör det svårare och dyrare förföretag att sälja sina produkter. Därtill kommer attskatten i sin nuvarande utformning i högre gradträffar mindre företag än större. kantrycka upp egna reklamtrycksaker och distribueradessa till kunderna. Många mindre företag har intedenna möjlighet utan vänder sig i stor utsträckningtill gratistidningarna och träffas därmed avskatten. Även om den slopade reklamskatten påreklamtrycksaker visserligen kan sägas vara bra fördenna sektor så leder åtgärden till rubbade kon-kurrensförhållanden mellan olika typer av företagoch till försämrad konkurrenskraft förgratistidningar.Reklamskatten slår också hårt mot idrottsrörelseneftersom skatten tas ut på olika former av reklamsom säljs av idrottsföreningar och förbund. Detgäller bl.a. annonser i programblad, arenareklamm.m.Det går inte längre att vänta och se om det blirnågra negativa effekter av beslutet att endast slopaskatten på reklamtrycksaker eftersom det äruppenbart att denna åtgärd, som skulle utgöra ettförsta steg mot en total avveckling, medförtallvarliga nackdelar för bl.a. reklam i annan form.Vi menar att det nu är dags att gå från ord tillhandling och avskaffa reklamskatten i dess helhet.Som framhålls i motionerna Sk683, Sk721, Sk728,Sk747, Sk756 och Kr509 bör regeringen återkomma tillriksdagen med ett sådant förslag.Vad som anförts bör ges regeringen till känna.dels vid moment 12 hemställt:12. beträffande reklamskattatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk683,1999/2000:Sk721, 1999/2000:Sk728,1999/2000:Sk747, 1999/2000:Sk756 och 1999/2000:Kr509 yrkande 14 samt medavslag på motion 1999/2000:Sk754 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts.18. Båtskatt (mom. 13) - m, kdCarl (), (), (), de (),() och () hardels anfört följande:Vi ser positivt på att regeringen nu kommit tillinsikt om att något statligt obligatorisktbåtregister inte skall införas utan att ett allmäntregister på fritidsbåtar i stället bör bygga vidarepå det frivilliga båtregister somStöldskyddsföreningen administrerar.Enligt budgetpropositionen 1999/2000:1utgiftsområde 22 har regeringen för avsikt attöverväga möjligheterna att införa en obligatoriskansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar. Medanledning härav finns det enligt vår mening skäl attunderstryka att en sådan obligatoriskansvarsförsäkring inte skall utgöra eller ses somett första steg mot en särskild båtskatt. Vi vill idetta sammanhang erinra om att den särskildeutredare som hade regeringens uppdrag att närmarebelysa vilka kostnader fritidsbåtstrafiken orsakarsamhället och överväga hur dessa kostnader skallbetalas har avvisat en särskild båtskatt medhänvisning till att samhällets intäkter frånbåtlivet vida överstiger kostnaderna. I likhet medutredaren anser vi att en särskild båtskatt äromotiverad och principiellt felaktig. Vi motsätteross således alla eventuella planer på att införa ensådan skatt.Vad som här anförts bör med anledning avmotionerna T210 och T611 som sin mening geregeringen till känna. Övriga motionsyrkandenavstyrks.dels vid moment 13 hemställt:13. beträffande båtskattatt med bifall till motionerna 1999/2000:T210yrkande 35 och 1999/2000:T611 yrkande 2 samt medavslag på motionerna 1999/2000:Sk676,1999/2000:Sk711, 1999/2000:T609 yrkande 2 och1999/2000:T610 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.19. Båtskatt (mom. 13) - vPer () och () hardels anfört följande:Vi anser att en utredning skall tillsättas meduppgift att överväga möjligheten att införa skatt påfritidsbåtar.I likhet med motionärerna bakom motion Sk711 har visvårt att se logiken i att fastighetsskatt skallbetalas för fritidshus medan fritidsbåtar avbetydande värde inte är belagda medkapitalavkastningsskatt. Vidare föreligger enskyldighet för bankerna att lämna uppgift tillskattemyndigheten om sparkapital på bankkonto,börsnoterade aktier och andra värdepapper. Med tankepå de stora förmögenhetsvärden som finns ifritidsbåtar borde det från rättvisesynpunkt varalika angeläget att kontrolluppgifter om fritids-båtsinnehav lämnas till skattemyndigheten. Eftersomde flesta båtar med betydande värde är försäkradeskulle en framkomlig väg till en mer rättvisbeskattning av kapitaltillgångar kunna vara attförsäkringsbolagen åläggs en skyldighet att lämnauppgift till skattemyndigheten om båtar värda minst100 . Med detta som utgångspunkt kanutredningen överväga om och på vilket sättbåtskatten skall utformas. Utredningen bör ävenöverväga frågan om ett obligatoriskt register överfritidsbåtar skall återinföras.Vad nu anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 13 hemställt:13. beträffande båtskattatt med bifall till motion 1999/2000:Sk711, medanledning av motionerna 1999/2000:Sk676,1999/2000:T609 yrkande 2 och 1999/2000:T610yrkande 2 samt med avslag på motionerna1999/2000:T210 yrkande 35 och 1999/2000:T611yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.20. Avfallsskatt (mom. 14) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Enligt vår mening bör avfallsskatten slopas. Vireserverade oss också mot förslaget i samband medriksdagsbehandlingen av regeringensproposition /99:84 om att införa en lag om skattpå avfall eftersom skatten får flera negativaeffekter.Skatten kommer att bestraffa de verksamheter föråtervinning och annan avfallsbehandling som bedrivsvid befintliga avfallsanläggningar. Följden blir ensnedvridning av konkurrensen som kommer att medföraatt miljömässigt väl fungerande verksamheter inomavfallsanläggningarna tvingas upphöra eller flyttaut från anläggningarna. Avfallsskatten innebär ocksåen styrning mot ökad förbränning av avfallet, vilketvarken gynnar materialåtervinning eller biologiskbehandling. Med en avfallsskatt på biobränslemotverkas de åtgärder som statsmakterna i andrasammanhang har vidtagit för att stimuleraanvändningen av detta energislag. Dessutom kommerskatten, som närmare har utvecklats i motion MJ755,att försvåra eller i värsta fall helt avbrytautvecklingen av miljövänlig teknik föromhändertagande av avfall. Vidare kommer skatten attinnebära ökat krångel samt medföra att de fungerandeverksamheter som bedrivs inom mångadeponiområden får problem. Enligt vår mening måstedet ur kontroll- och miljösynpunkt vara bättre attdessa verksamheter finns kvar inom deponierna än attgenom skatten driva ut dem. Lagens utformning medundantagsregler och avdrag vid utförsel av avfallriskerar att leda till s.k. kreativ bokföring ochdiverse metoder för att slippa betala skatt, vilketi sin tur kan leda till konstlade materialflöden,absurda lösningar och att statens nettointäkter blirbetydligt mindre än beräknat. Det är också myckettroligt att den illegala deponeringen, som vihittills varit relativt förskonade från, kommer attöka om regeringens förslag genomförs.Sammantaget anser vi i likhet med motionärernabakom motion MJ755 att regeringen skall återkommatill med förslag om att slopaavfallsskatten.dels vid moment 14 hemställt:14. beträffande avfallsskattatt med bifall till motion 1999/2000:MJ755 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.Särskilt yttrandeJordbrukets energi- och miljöskatter (mom.2) - cRolf Kenneryd (c) anför:Utredningen om livsmedelssektorns omställning ochexpansion (den s.k. Björkska utredningen) visar attden svenske bonden tvingas arbeta med betydligthögre kostnader i form av skatter och avgifter änbönder i våra främsta konkurrentländer. Vi inomCenterpartiet anser att de ekonomiska villkorenmåste förbättras och att den extra ryggsäck somsvenska bönder tvingas bära måste lyftas av.Centerpartiet har vid ett flertal tillfällen, senasti anslutning till höstens budgetbehandling,föreslagit slopad elskatt samt sänkt skatt påeldningsolja för jordbruksföretag i likhet med vadsom gäller inom båda områdena för tillverknings-industrin. Det är glädjande att regeringen ocksåinsett nödvändigheten av en sådan åtgärd även omförslaget låter vänta på sig. Jordbrukarna bör ävenkompenseras för att de betalar ett högre pris pådiesel än kollegerna i konkurrentländerna. För enfortsatt utveckling av svensk trädgårdsnäringförordas vidare en generell nedsättning avkoldioxidskatten på olja för växthusuppvärmning ochgrönfodertorkar.Centerpartiet avser att återkomma till dessa frågorunder våren.