bet · GO01SfU3 · 2000-10-10 00:00:00 — Garantipension för personer födda ellertidigare I detta betänkande behandlar utskottet regeringensproposition /2000:127 Garantipension förpersoner födda eller tidigare.I propositionen lämnas förslag till hurgrundskyddet för ålderspensionärer födda ellertidigare skall utformas . Grundskyddetskall utgöras av garantipension, som skall beskattaspå samma sätt som gäller för övriga inkomsttagaremen ha en annan utformning än garantipensionen föryngre årsklasser.Grundskyddet för den aktuella åldersgruppen utgörsi dag av folkpension, pensionstillskott och särskiltgrundavdrag vid beskattningen. Ett belopp sommotsvarar folkpension beräknad i förhållande tillantalet tillgodoräknade år med ATP-poäng kommerfr.o.m. 2003 att utges i form av tilläggspensionenligt lagen om inkomstgrundad ålderspension. Ompensionären är berättigad till ett högrefolkpensionsbelopp enligt nu gällande regler ombosättningsbaserad folkpension skall enligtförslaget det överskjutande beloppet utges i form avgarantipension. Även ett belopp som motsvarar detpensionstillskott som pensionären har rätt tillenligt dagens regler skall utges i form avgarantipension. Vidare skall värdet av det särskildagrundavdraget bestämmas utifrån pensionärensinkomster av allmän pension och tjänstepension samtefter en kommunalskattesats på . Motsvarandebelopp utges som garantipension.Bestämmelserna om garantipension förålderspensionärer födda eller tidigare, somskall tas in i lagen om garantipension, föreslåsträda i kraft . Förslaget beräknasge en ökad nettokostnad för ålderspensioner med 0,7miljarder kronor i huvudsak beroende på attpensionärer som bor i kommuner med lägrekommunalskatt än kommer att få en höjning avnettopensionen jämfört med nuvarande system.I propositionen lämnas också vissa andra förslag,bl.a. hur ålderspensionen för de berördaårsklasserna skall samordnas med yrkesskadelivräntaoch arbetsskadelivränta.Inga motioner har väckts med anledning avpropositionen. Utskottet biträder regeringensförslag. I proposition 1999/2000:127 Garantipension förpersoner födda eller har regeringen() föreslagit att antarregeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1998:702) omgarantipension,2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,3. lag om ändring i lagen (1969:205) ompensionstillskott,4. lag om ändring i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring,5. lag om ändring i lagen (1990:773) om särskiltpensionstillägg till ålders-pension för långvarigvård av sjukt eller handikappat barn,6. lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension,7. lag om ändring i socialförsäkringslagen(1999:799), och8. lag om ändring i lagen (1999:1230) omikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229).Lagförslagen återfinns som bilagatill detta betänkande. Nuvarande ålderspensionssystemFolkpension och tilläggspension m.m.I det nuvarande allmänna pensionssystemet utgesålderspension i form av folkpension ochtilläggspension (ATP). Den som har låg eller ingenATP har även rätt till pensionstillskott.Berättigad till folkpension i form av ålderspensionär dels försäkrad som är bosatt i , delssvensk medborgare bosatt utomlands. För rätt tillhel folkpension krävs antingen att den försäkrademellan och har varit bosatt i iminst (bosättningsbaserad folkpension) elleratt han eller hon har med ATP-poäng (ATP-baserad folkpension). Om antalet ATP-år eller år medbosättning är färre än 30 respektive 40 minskaspensionen i motsvarande mån.Sedan den 1 januari 1999 är rätten tillbosättningsbaserad folkpension begränsad tillpersoner födda eller tidigare. Vidare gälleratt svenskt medborgarskap inte längreskall ge rätt till särskilda förmåner.Hel folkpension i form av ålderspension utgör 96 %av prisbasbeloppet för ogift pensionär och avprisbasbeloppet för gift pensionär.ATP beräknas på den genomsnittliga pensionspoängen.Om pensionspoäng tillgodoräknats ,räknas pensionen på medeltalet av de 15 högstapoängtalen. Pensionspoängen är den pensionsgrundandeinkomsten delad med det förhöjda prisbasbeloppet.Såväl inkomst av anställning som inkomst av annatförvärvsarbete är pensionsgrundande till den delinkomsten överstiger det förhöjda prisbasbeloppet.Vid beräkningen bortses från inkomster somöverstiger 7,5 förhöjda prisbasbelopp (8,07 förhöjdaprisbasbelopp sedan avdrag gjorts för den allmännapensionsavgiften).För full ATP fordras att pensionsgrundande inkomsttillgodoräknats . Som år för vilketpensionspoäng tillgodoräknats likställs s.k. vårdår.Vårdår kan tillgodoräknas förälder som under störredelen av året vårdat barn som inte har fyllt tre år.ATP utgör av prisbasbeloppet multiplicerat medmedeltalet av pensionspoängen för de 15 bästainkomståren.Ålderspension utges till en försäkrad fr.o.m denmånad han eller hon fyller . En försäkrad harockså möjlighet att göra förtida respektiveuppskjutet uttag av ålderspension. Förtida uttag kanske tidigast fr.o.m. den månad den försäkrade fyller61 år. För personer födda eller tidigare gällerdock alltjämt äldre regler enligt vilkaålderspension kan tas ut tidigast från ålder.Vid förtida uttag minskas pensionsbeloppet med 0,5 %för pensionen tas ut före den månad denförsäkrade fyller . Minskningen avpensionsbeloppet blir sedan livsvarig. Påmotsvarande sätt innebär uppskjutet uttag avålderspension att pensionsbeloppet höjs med 0,7 %för som uttaget skjuts upp efter denmånad den försäkrade fyller . Hänsyn tas dockinte till tid efter ingången av den månad undervilken den försäkrade fyller 70 år.Uttag av ålderspension kan avse hel, trefjärdedelar, halv eller en fjärdedel av helålderspension.Till ålderspensionär som helt saknar eller har lågATP utbetalas även pensionstillskott. Maximaltpensionstillskott utgör av prisbasbeloppetmen är tillfälligt förhöjt till avprisbasbeloppet. I proposition 1999/2000:138Anpassningar i ålderspensionssystemet inför år 2001,m.m. föreslås att den tillfälliga höjningen avpensionstillskottet skall permanentas fr.o.m. den 1december 2000. Pensionstillskottet är inkomstprövatoch avräknas krona för krona mot ATP och pensionenligt utländsk lagstiftning.Den som vårdar sjukt ellerhandikappat barn och på grund härav går miste omförvärvsinkomster kan i vissa fall få ett särskiltpensionstillägg med avprisbasbeloppet.I nämnda proposition föreslås också attbestämmelserna om tilläggspension i LIP 1937 eller tidigare skall senareläggas ochträda i kraft samt att dennaåldersgrupp skall få ålderspension i form avfolkpension och tilläggspension enligt AFL ävenunder (propositionen behandlasdenna dag i utskottets betänkande 2000/01:SfU4).Särskilt grundavdrag för pensionärerEn viktig del i det nuvarande systemet förgrundskydd är att den som uppbär folkpension harrätt till särskilt grundavdrag vid beskattningen(SGA). För rätt till SGA krävs att folkpensionen,pensionstillskottet och den del av ATP som föranlettavräkning av pensionstillskottet sammantaget uppgårtill eller minst en femtedel av densammanräknade inkomsten. Med folkpension likställsålders-, efterlevande- och förtidspension som utgesenligt utländsk lagstiftning om social trygghet, närden utges efter grunder som är jämförbara med vadsom gäller för folkpension. Detta gäller underförutsättning att pensionen beskattas i Sverige.Maximalt SGA motsvarar beloppet för folkpension ochmaximalt pensionstillskott för ålderspensionärer.SGA minskar av den del av inkomsten iform av allmän pension, tjänstepension och utländskpension (skattepliktig i ) som ligger överdenna nivå. Vid partiella uttag liksom för personersom inte uppburit pension hela beskattningsåreteller som inte har varit bosatta i underhela beskattningsåret gäller att SGA inte får blistörre än summan av uppburen folkpension,pensionstillskott och den del av ATP som reduceratpensionstillskottet.I proposition 1999/2000:138 har regeringenföreslagit att SGA för en ensamståendepensionär skall höjas till 1,529 prisbas-belopp och för en gift pensionär till 1,354prisbasbelopp vid 2002 och 2003 årstaxeringar (vid taxering utgörmotsvarande procenttal 1,5279 respektive1,3529).Det nya ålderspensionssystemetI beslutade om reformeraderegler för inkomstgrundad ålderspension och ett nyttgrundtrygghetssystem, garantipension (prop.1997/98:151-152, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14, rskr.1997/98:315 och 320). Riktlinjer för det nyapensionssystemet hade antagits av fyra årtidigare (prop. 1993/94:250, bet. 1993/94:SfU24,rskr. 1993/94:439). Reformen bygger på enöverenskommelse som träffats mellan fem avriksdagens partier (s, m, kd, c och fp).Genom reformen skapas ett obligatoriskt, offentligtålderspensionssystem som är mer följsamt mot densamhällsekonomiska och demografiska utvecklingen.Det reformerade ålderspensionssystemet omfattarsåväl ett standardskydd enligtinkomstbortfallsprincipen som ett grundskydd för demsom haft inga eller låga förvärvsinkomster.Grundskyddet finansieras med allmänna skattemedelmedan den inkomstgrundade pensionen äravgiftsfinansierad. Huvuddelen av detinkomstgrundade pensionssystemet är uppbyggt som ettavgiftsbaserat fördelningssystem medan en mindre delutformats som ett renodlat premiepensionssystem.Regler om inkomstgrundad ålderspension har tagitsin i en ny lag, lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension (LIP). Ikraftträdande- ochövergångsbestämmelser finns i lagen (1998:675) ominförande av lagen om inkomstgrundad ålderspension.Reglerna om intjänande av pensionsrätt har trätt ikraft och regler om beräkning avförmånernas storlek och utbetalning träder i kraftden 1 januari 2001.I det reformerade ålderspensionssystemet, somgäller för personer födda eller senare, ersättsbosättningsbaserad folkpension, pensionstillskottoch SGA med en garantipension. Lagen (1998:702) omgarantipension träder i kraft menutbetalning av garantipension kommer att sketidigast , då personer födda fyller65 år.Garantipension skall beskattas som vanligförvärvsinkomst och får betalas ut först . Om den pensionsberättigade tar utinkomstgrundad pension före eller efter denna tid-punkt beräknas garantipensionen ändå som om deninkomstgrundade pensionen hade tagits ut . Vid partiella uttag av inkomstgrundadålderspension kan garantipension tas ut medmotsvarande andel.Rätt till garantipension grundas på försäkringstidi . i än 40år skall garantipensionen reduceras proportionellt.Garantipensionen utgår från en basnivå på 2,13prisbasbelopp för ensamstående och 1,90prisbasbelopp för gift pensionär. Garantipensionenavtrappas mot inkomstgrundad ålderspension,änkepension och viss utländsk pension. Avtrappningengörs i två olika inkomstintervall. I ett förstaintervall (upp till 1,26 prisbasbelopp förensamstående och 1,14 prisbasbelopp för gift)avräknas garantipensionen krona för krona. Förinkomstdelar därutöver görs avräkning med 48 %.Garantipensionen är helt bortreducerad vid enpensionsinkomst på ca 3,1 prisbasbelopp (113 460 kri prisbasbelopp) för en ensamståendeålderspensionär och ca 2,7 prisbasbelopp (98 820 kri prisbasbelopp) för en gift ålderspen-sionär.Garantipension betalas ut endast till den som ärbosatt i . I undantagsfall kan dockgarantipension betalas ut till en person som ärbosatt utomlands, om det är uppenbart oskäligt attinte betala ut pensionen. Till följd av reglerna iförordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpning avsystemen för social trygghet när anställda,egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttarinom gemenskapen och av konventionsförpliktelserkommer garantipension att få betalas ut även tillpersoner som är bosatta inom EU/EES-områdetrespektive i konventionslandet.Övergångsvis garantipensionPropositionenBakgrundI den ovan nämnda riktlinjepropositionen (prop.1993/94:250) presenterades ett förslag tillövergångsvis garantipension för de ålderspensionärersom inte skall omfattas av det reformeradepensionssystemet. Utgångspunkten för förslaget varatt de efter omläggningen skall betala samma skattsom förvärvsarbetande utan att för den skull få ettlägre nettoutfall än med nuvarande regler. Denföreslagna övergångsvisa garantipensionen varutformad på motsvarande sätt som garantipensionenför yngre pensionärer, dvs. garantipensionen utgickfrån en basnivå som reducerades med viss andel avpensionsinkomsten. Redan i propositionenuppmärksammades emellertid att den föreslagnakonstruktionen hade vissa brister. Frågan skulledärför övervägas vidare. I den fortsatta beredningenstod det klart att ytterligare utredningsarbetekrävdes, varför en särskild utredare tillkalladesmed uppdrag att lämna förslag till utformning avövergångsvis garantipension.Ö-garpsutredningen har därefter avlämnat betänkandetGarantipension och bosättningstillägg 1937 eller tidigare (SOU 1999:17).Principer för övergångsvis garantipensionEnligt vad som anförs i propositionen skall allaålderspensionärer, inklusive de som är födda 1937eller tidigare, omfattas av ett system medbruttopenioner, dvs. beskattade ålderspensioner.Vidare skall enligt propositionen inte någrasärskilda beskattningsregler finnas för pensionärerutan dessa bör beskattas på samma sätt som övrigainkomsttagare. En central utgångspunkt vidutformningen av den övergångsvisa garantipensionenhar dock varit att i princip ingen pensionär skallfå ett sämre nettoutfall ekonomiskt sett jämfört medföre omläggningen till övergångsvis garantipension.I propositionen föreslås att nuvarande grundskydd iform av bosättningsbaserad folkpension ochpensionstillskott samt SGA för personer som är födda1937 eller tidigare ersätts av en övergångsvisgarantipension. De pensionsförmåner inomgrundskyddet som den pensionsberättigade får vidomläggningen, eller som han eller hon med stöd avdagens regler skulle ha fått vid tiden för ansökanom ålderspension, skall fortfarande beräknas på detsätt som sker men betalas ut i form av över-gångsvis garantipension. Vidare skall värdet av detsärskilda grundavdraget bestämmas utifrånpensionärens inkomster av allmän pension och tjäns-tepension samt efter en kommunalskattesats på 34 %.Motsvarande belopp utges som garantipension.Enligt vad som anges i propositionen kommersamtliga i den aktuella åldersgruppen att ha fyllt65 år när det nya systemet med övergångsvisgarantipension skall börja tillämpas och de flestakommer därför att uppbäraålderspension redan före omläggningen. Endast iundantagsfall, såsom vid uppskjutet uttag eller vidåterflyttning till , kan personer som interedan uppbär ålderspension vid omläggningen kommaatt få övergångsvis garantipension.Den övergångsvisa garantipensionen skall beräknasenligt följande principer.För den pensionsberättigade fastställs ettberäkningsunderlag. I underlaget skall ingå sådanapensionsförmåner som enligt nuvarande bestämmelserpåverkar storleken av SGA vid inkomsttaxeringen.Underlaget räknas därefter upp på visst sätt,varigenom den pensionsberättigade kompenseras förbortfallet av SGA. Enligt vad som anges ipropositionen motsvarar det uppräknadeberäkningsunderlaget pensionärens totala bruttopen-sion, som skall beskattas enligt samma regler somgäller övriga inkomsttagare. Det belopp somutbetalas i form av övergångsvis garantipensionutgör skillnaden mellan det omräknade underlaget ochpensionstagarens inkomstrelateradepensionsinkomster.I propositionen föreslås att bestämmelserna omövergångsvis garantipension skall tas in i lagen omgarantipension och att de nya bestämmelserna skallträda i kraft den 1 januari 2003.Det framhålls i propositionen att benämningenövergångsvis garantipension är missvisande, eftersomdet nya grundskyddet kommer att utges framöver. Benämningen garantipension skalldärför gälla även för grundskyddet för personerfödda eller tidigare. För enkelhetens skullanvänds i propositionen övergångsvis garantipensionsom kortnamn för den garantipension som skall utgestill personer som är födda eller tidigare.Rätt till övergångsvis garantipensionI propositionen föreslås att bestämmelserna omövergångsvis garantipension skall omfatta den som ärbosatt i och utges till den som den 31december 2002 har eller skulle haft rätt tillfolkpension i form av ålderspension. Eftersomsamtliga personer som omfattas av den övergångsvisagarantipensionen kommer att ha fyllt vidikraftträdandet har de enligt vad som anges ipropositionen redan tillgodoräknats all denbosättningstid eller de år med pensionspoäng, ellerdärmed likställda år, som de är berättigade tillenligt AFL.Enligt den nuvarande bosättningsregeln i AFL gälleratt bosättningstid i kan tillgodoräknasmellan och . Till denna regel, sominfördes , finns särskildaövergångsbestämmelser för dem som är födda 1937eller tidigare. Dessa innebär bl.a. attbosättningstid utomlands får tillgodoräknas sombosättningstid här, förutsatt att pension grundad påbosättning inte tjänats in i det andralandet och pensionen betalas ut vid bosättning iSverige. Sammanlagt krävs bosättning iSverige , varav ianslutning till ansökan om pension. Något krav påatt kvalifikationstiden är fullgjord vid fyllda 65år ställs inte utan kravet kan uppfyllas genom attpersonen är fortsatt bosatt i även efter 65år.I propositionen föreslås att denna bestämmelse iviss utsträckning skall tillämpas även för rätt tillövergångsvis garantipension men begränsas till falli vilka en person tillgodoräknats bosättningstid iSverige före . Förslaget innebäratt endast personer med viss anknytning till Sverigeföre 2003 har möjlighet att därefter kvalificera sigför grundskydd ålder.Beräkningsunderlaget för övergångsvis garantipensionI beräkningsunderlaget för övergångsvisgarantipension skall ingå sådana pensionsförmånersom påverkar storleken av SGA vid inkomsttaxeringenenligt följande.Tilläggspension i form av ålderspension ochänkepensionI underlaget skall ingå den tilläggspension som denpensionsberättigade har rätt till enligt 6 kap. 2 §LIP, dvs. dels ett belopp som motsvarartilläggspensionen enligt AFL, dels ett s.k. folk-pensionstillägg. Folkpensionstillägget utgör en kom-pensation för den ATP-baserade folkpensionen.Tilläggspension skall enligt 6 kap. 4 § LIP årligenräknas om, följsamhetsindexeras, vilket innebär attden kan såväl öka som minska i fasta priser räknat.I enstaka fall (om pensionären har många ATP-år ochdärmed i det närmaste fullt folkpensionstillägg, mentrots det mycket låg ATP) kan följsamhetsindexe-ringen leda till att tilläggspensionens ATP-del heltreduceras bort och att även folkpensionsdelenminskar. För att den pensionsberättigade inte skallriskera att till följd härav förlora en del av detgrundskydd som dagens folkpension innebär, föreslårregeringen att om tilläggspensionen uppgår till ettlägre belopp än vad som motsvarar tilläggspensionensfolkpensionsdel i prisbasbelopp föreföljsamhetsindexering skall detta senare beloppmedräknas i beräkningsunderlaget.I propositionen föreslås att också inkomstrelateradänkepension skall ingå i beräkningsunderlaget.Folkpension och pensionstillskottEn pensionsberättigad som inte har tjänat in fulltantal ATP-år kan enligt nuvarande regler i AFL varaberättigad till ett högre folkpensionsbelopp än sommotsvaras av det ATP-relateradefolkpensionstillägget. Det föreslås därför att ettbelopp som motsvarar den folkpension som denpensionsberättigade skulle varit berättigad tillenligt de regler som gäller skallingå i beräkningsunderlaget. Detta belopp skall dockingå endast till den del det inte ingår ifolkpensionstillägget.Vidare föreslås att det i beräkningsunderlagetskall ingå ett belopp som motsvarar detpensionstillskott som den pensionsberättigade skullevarit berättigad till enligt äldre bestämmelser,dvs. pensionstillskott efter minskning med den delav tilläggspensionen som motsvarar ATP-delen i AFL.Vidare skall enligt förslaget andra förmåner som äratt anse som svensk folkpension ingå i underlaget.Enligt vad som anges i propositionen avses därmedsådant tillägg som utges enligt artikel 27 i dennordiska konventionen om social trygghet.Det föreslås också att en kvinna som är född 1944eller tidigare och som är eller äldre närmaken avlider inte skall kunna tillgodoräkna sig denavlidnes bosättningstid som försäkringstid omdödsfallet inträffat efter 2002. Inte heller skallfolkpensionen kunna grundas på den avlidnes år medATP-poäng.TjänstepensionI det nuvarande grundskyddssystemet påverkas varkenfolkpension eller pensionstillskott avtjänstepension. Däremot är storleken på SGA beroendeav tjänstepensioner. Det finns därmed ett sambandmellan grundskyddet och tjänstepension, som innebäratt pensionsbeloppet efter skatt är beroende avstorleken av den samlade allmänna pensionen ochtjänstepensionen.Om tjänstepensionen inte medräknas iberäkningsunderlaget skulle det enligt vad som angesi propositionen medföra en försämring för vissapensionsberättigade. Detta gäller pensionärer med enpensionsinkomst som understiger nivån för maximaltsärskilt grundavdrag (dvs. nivån för folkpension ochfullt pensionstillskott). För dem är i dagtjänstepensionen befriad från skatt. De pensionärervars pensionsinkomster överstiger nämnda nivå skullei stället få en, enligt regeringens uppfattning,oacceptabel höjning av sin nettopension. Enligtregeringen saknas det möjlighet att finansiera ensådan höjning, som beräknas medföra en ökning avkostnaderna för grundskyddet med ca 1 miljardkronor.I propositionen föreslås att svensk tjänstepensionför december månad föregående år skall ingå iberäkningsunderlaget. Om tjänstepensionen därefterändras på annat sätt än genom indexomräkning ellermotsvarande, skall det nya tjänstepensionsbeloppetingå i beräkningsunderlaget. Förslaget innebärenligt regeringen endast en översättning av dagensskatteregler för pensionärer, varför tjänstepen-sionens påverkan på pensionsinkomsten efter skattkommer att bli densamma före som efter omläggningentill övergångsvis garantipension.Med tjänstepension avses dels pension som betalasut på grund av sådan tjänstepensionsförsäkring somavses i 58 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229),dels pension som betalas ut på grund av tidigaretjänst på annat sätt än genom försäkring.Utländsk pensionBåde storleken på pensionstillskottet och SGApåverkas av utländska pensioner. Såvitt gäller SGAär dock en förutsättning härför att skattskyldighetför den utländska pensionen föreligger i ,vilket på grund av dubbelbeskattningsavtal intealltid är fallet.I propositionen föreslås att utländsk socialför-säkringspension i form av ålders-, förtids- ellerefterlevandepension och utländsk tjänstepensionskall ingå i beräkningsunderlaget. För att denenskildes inkomst efter skatt inte på grund av dettaskall bli lägre skall sådana utländska pensioner somden pensionsberättigade uppbär redan föreomläggningen ingå i beräkningsunderlaget endast omde skall påverka SGA vid inkomsttaxeringen avseendeinkomståret 2002.Förslaget innebär att utländsk pension som inteutges utan först från en senaretidpunkt alltid skall ingå i beräkningsunderlaget.Beräkning av övergångsvis garantipension vid heltuttag av ålderspensionSom beskrivits ovan skall den övergångsvisagarantipensionen beräknas på grundval avålderspensionärens beräkningsunderlag, som skallräknas upp till en ny, högre bruttopension som skallbeskattas efter samma regler som gäller för yngreåldersgrupper.Beräkningsmodellerna för övergångsvisgarantipension har baserats på en skattesats på . I skattesatsen har inräknats kommunal- ochlandstingsskatt samt den obligatoriska begrav-ningsavgiften. För en pensionär bosatt i en kommunmed en skattesats på kommer därmed omläggningentill övergångsvis garantipension inte att innebäranågon ekonomisk förändring, om inte pensionären harandra inkomster än allmän pension ochtjänstepension. Eftersom den högstakommunalskattesatsen i landet är ochden genomsnittliga kommunalskatten kommerenligt regeringen omräkningen till övergångsvisgarantipension för i princip samtliga pensionäreratt innebära en höjning av pensionen efter skatt.Beräkningsunderlag som är 0,24 prisbasbelopp ellerlägre räknas inte upp eftersom det motsvarar detvanliga grundavdraget. Någon uppräkning görs inteheller vid beräkningsunderlag som överstiger ca 3,1prisbasbelopp för ogift och 2,7 prisbasbelopp förgift eftersom det vanliga grundavdraget då är störreän SGA.