bet · GO01NU1 · 2000-11-30 00:00:00 — De bidrar till att fricirkulation av varor och tjänster kan ske samt att mätningar kan göras sombidrar till säkerhet, hälsa och god miljö. vid () anser att koncentrationen avriksmätplatsverksamheten till SP utgör en förbättrad grund för svenskmetrologisk infrastruktur. Verksamheten utförs kompetent och effektivt,och omfattningen av mätstorheter är relevant. Den nya tekniska tillsynenvia Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) ärkvalitetshöjande, ger positiva effekter och pekar påförbättringsmöjligheter. Påtalade brister har åtgärdats. Regeringensbedömning är vidare att verksamheten inom bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller förelsäkerhetsarbetet för . Staten och har i egenskap av huvudmän för SIS - Standardiseringen iSverige initierat en översyn av den svenska standardiseringensorganisation. kommer beslut att fattas om att densvenska standardiseringen skall bedrivas i treintressentstyrda organ med en ansvarsfördelning som motsvarar den sområder internationellt och i . Enligt regeringens bedömning bör dettaleda till ökad effektivitet och internationell slagkraft. Regeringen anseratt SP uppfyller verksamhetsmålen. Samverkan är god med näringsliv,universitet/högskolor och andra FoU-aktörer, och kunskapsutbytet ärinternationellt omfattande. Verksamheten ger också goda effekter iforskarutbildning och annan kompetensutveckling, bl.a. hos små ochmedelstora företag.Beträffande konkurrensfrågor sägs att konkurrenspolitiken utgör ettviktigt instrument för att uppnå en väl fungerande marknadsekonomi och ettbättre omvandlingstryck. Med utgångspunkt i de verksamhetsmål som sattsupp för bedömer regeringen att fullgjortuppgiften att ge företag och andra aktörer värdefull vägledning föragerandet på marknaden. har också klarat uppsatta mål förhandläggningstiderna för sina ärenden samt ökat andelen egna initiativ ochuppföljning. Regeringen gör därmed bedömningen att Konkurrensverkettillsammans med de regionala aktörerna samt andra myndighetsutövandeaktörer, t.ex. , på ett tillfredsställande sätt harförbättrat förutsättningarna för en väl fungerande konkurrens till nyttaför konsumenten. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2000:40) föratt ge bättre verktyg för kartellbekämpning. Regeringengör vidare bedömningen att bör öka andelen egnainitiativ. Vad gäller länsstyrelsernas arbete har uppställda mål ihuvudsak uppfyllts. En förstärkning av främst egeninitierad verksamhetinom konkurrensområdet är önskvärd.Den regionala näringspolitiken och de regionala tillväxtavtalen harresulterat i ett stort engagemang hos företrädare för såväl offentlig somprivat sektor, sägs det i propositionen. Regeringen bedömer att det finnsgoda skäl att vidareutveckla arbetsmetoden, bl.a. bör formerna församverkan mellan offentlig sektor och näringsliv ses över. Villkoren förden statliga delen av tillväxtavtalens finansiering, uppföljning ochutvärdering är exempel på andra områden som ytterligare bör utvecklas.Arbetet med de regionala tillväxtavtalen har tydliggjort behovet av attutveckla metoder för att främja arbetet med miljö och hållbar utveckling.Regeringen avser därför att utse tre pilotlän med intresse för att arbetaför att bättre integrera ett ekologiskt hållbarhetsperspektiv i sinatillväxtavtal. Erfarenheterna skall spridas till övriga län.Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjandeMålet för politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjandeär en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ettförstärkt multilateralt handelssystem inom (), ökad svensk export och ökade utländska direktinvesteringar iSverige.I avsnittet (5.4) om politikens inriktning sägs att är en del avden internationella ekonomin och i hög grad beroende av utrikeshandel ochett väl fungerande regelverk för en fri världshandel. Inte minst viktigtför är att EU:s inre marknad fungerar väl, att ärattraktivt för utländska investeringar och att den ekonomiska utvecklingeni närområdet är gynnsam. Det är viktigt att göra den inre marknaden ännumer effektiv, särskilt vad gäller den fria rörligheten för varor ochtjänster, och att göra den tydlig för konsumenter och företag. Sverigeverkar för en fri världshandel med överenskomna spelregler, vilket utgören förutsättning för att alla länder skall få samma rättigheter oberoendeav ekonomisk och politisk styrka. WTO är av grundläggande betydelse idetta arbete. Det är också viktigt att WTO utvidgas till att omfatta flerländer. strävan efter en fri världshandel förenas inomutrikespolitiken med ett arbete för en ekologiskt och socialt hållbarglobal utveckling. Det är därför av särskild vikt att utvecklingsländernaintegreras i världshandelssystemet och bistås i att utnyttja dessfördelar. Exporten står för av BNP och spelar en avgörande roll förtillväxten i den svenska ekonomin. Det är därför viktigt attexportfrämjande åtgärder genomförs för att underlätta särskilt små ochmedelstora företags export-ansträngningar. Utländska direktinvesteringarökar inflödet av kompetens, teknologi och kapital. Det är viktigt att deninvesteringsfrämjande verksamheten fungerar väl på nationell, regional ochlokal nivå. Regeringen lägger stor vikt vid ett offensivt, slagkraftigtoch integrerat Sverigefrämjande. Regeringen har såväl iregeringsdeklarationen som ekonomiska vårpropositionframhållit stora tillväxtpotential och intresseav att främja en politisk, ekonomisk och social utveckling i regionen.De statliga insatserna inom och utanför politikområdet Utrikeshandel,export- och investeringsfrämjande redovisas i ett särskilt avsnitt ipropositionen (5.5). I ett efterföljande avsnitt (5.6.1) redovisasresultaten för de olika delområdena inom politikområdet, med koppling tillde mål som redovisades i budgetpropositionen för (prop.1999/2000:1). Slutligen gör regeringen en analys och drar slutsatser förde olika delområdena (avsnitt 5.6.2).Sverige har och bidragit tillutvecklingen av en bättre fungerande inre marknad inom EU och fortsattahandelsliberaliseringar såväl regionalt som multilateralt. I detta arbetehar spelat en viktig roll. Regeringen anser attkollegiet har uppfyllt sitt uppdrag att verka för en väl fungerande inremarknad och ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och fortsattliberalisering av handeln. Den inre marknadens funktion beror till stordel på hur frågor om fri varurörlighet hanteras, däribland bedömning avöverensstämmelse med ställda säkerhetskrav. Det svenska systemet somadministreras av SWEDAC har rönt internationell respekt. Regeringen görbedömningen att SWEDAC:s verksamhet även bidragit till en förbättradmarknadskontroll.Genom verksamhet har små och medelstora företag fått tillgångtill kvalificerad exportinformation och rådgivning av stor betydelse förföretagens exportansträngningar. Regeringen anser att Exportrådetgenomfört åtgärder för att främja svensk export på ett mycket positivtsätt och därmed aktivt bidragit till att öka denna. har detstatliga exportfrämjandet genom varit föremål för enutredning, med uppgift att bl.a. belysa frågan om det statliga uppdragettill överensstämmer med samhällsekonomiska mål och företagensbehov i olika delar av landet. Utredaren har redovisat sittslutbetänkande Expert på export? (SOU 2000:102). () har med sin verksamhet inom exportfinansieringutgjort ett viktigt bidrag för att stärka svensk industris internationellakonkurrenskraft. Regeringen bedömer att SEK uppfyllt sitt uppdrag att inomsystemet för statsstödd exportkreditgivning främja svensk export.Exportkreditnämnden () har med sin garantigivning medverkat till attsvenska exportföretag kan erbjuda med konkurrentländerna likvärdigavillkor avseende exportkontrakt. Regeringen anser att EKN på ettframgångsrikt sätt har förenat målet om garantigivning till svenskexportindustri på gynnsamma villkor med målet att verksamheten skall varasjälvbärande på sikt.Främjandet av utländska direktinvesteringar i är av stor betydelseför tillväxt och sysselsättning, och Delegationen för utländskainvesteringar i , Invest in (), fyller här encentral funktion. Regeringen anser att har fullgjortuppdraget att främja utländska direktinvesteringar i på ett mycketförtjänstfullt sätt. har utvecklat och infört enförbättrad modell för uppföljning, mätning och värdering av verksamhetensresultat. Regeringen ser det som positivt att delegationen på detta sätthar tagit fram ett effektivt styrinstrument för bl.a. resursallokering ochkvalitetssäkring.Östersjöregionen är en av världens snabbast växande regioner. Regeringenser anslaget till näringslivsutveckling i , den s.k.Östersjömiljarden II, som ett viktigt instrument för att förstärka svenskaföretags position i denna region och att förbättra förutsättningarna försvenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv.Erfarenheterna av beslutade insatser har varit goda. Anslagetkommer att utvärderas i sin helhet när samtliga insatser är genomförda.KonsumentpolitikDen parlamentariska kommittén, Konsumentpolitiken inför ett nytt sekel(dir. 1999:1) avlämnade betänkandet Starka konsumenter i engränslös värld (SOU 2000:29). De nuvarande målen bibehålls i avvaktan påden planerade konsumentpolitiska propositionen hösten 2000.Målen för politikområdet konsumentpolitik gäller sålunda tillsvidare och är följande:1. att ge hushållen goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska ochandra resurser effektivt (hushållningsmålet),2. att ge konsumenterna en stark ställning på marknaden (marknadsmålet),3. att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet (säkerhetsmålet),4. att medverka till att sådana produktions- och konsumtionsmönsterutvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till enlångsiktigt hållbar utveckling (miljömålet).I propositionens avsnitt (6.4) om politikens inriktning sägs attkonsumentpolitiken är en viktig del av välfärdspolitiken. Aktiva ochvälinfomerade konsumenter kan bättre ta till vara sina rättigheter ochvälja rätt på den alltmer internationaliserade marknaden. Insatser förökad produktsäkerhet, inom området finansiella tjänster, och stöd tillkonsumentorganisationer och lokal konsumentrådgivning är särskiltangelägna åtgärder, liksom åtgärder för att bibehålla och utveckla nivånpå konsumentpolitiken. Det behövs särskilda insatser för att stödja demest resurssvaga konsumenterna. Konsumentfrågorna är prioriterade iSveriges EU-arbete. skall i EU-arbetet verka för att gekonsumenterna en stark ställning på marknaden och främja konsumenternasintressen och inflytande i ett integrerat Europa.De statliga insatserna inom och utanför politikområdet Konsumentpolitikredovisas i ett särskilt avsnitt i propositionen (6.5). I ettefterföljande avsnitt (6.6.1) redovisas resultaten för de olikadelområdena inom politikområdet. Slutligen gör regeringen en analys ochdrar slutsatser för de olika delområdena (avsnitt 6.6.2).Regeringen bedömer att samtliga myndigheter och bolag inom politikområdethar bedrivit sina verksamheter i enlighet med de av regeringen fastslagnariktlinjerna samt att de har utfört de uppdrag och bedrivit de aktivitetersom följer av verksamhetsmålen. Med anledning av den planeradekonsumentpolitiska propositionen kommer åtgärderatt vidtas för att förbättra olika aktiviteter vid myndigheterna,exempelvis ökade marknadskontroller vid Konsumentverket.Revisionens iakttagelserUnder rubriken redogör regeringen för omRiksrevisionsverket (RRV) har haft några invändningar irevisionsberättelserna för avseende myndigheter inom de olikapolitikområdena. RRV har inte haft några sådana invändningar mot någon avmyndigheterna.Vissa kompletterande uppgifterInga motioner har väckts beträffande mål- och resultatfrågor. I föregåendeårs anslagsbetänkande (bet. 1999/2000:NU1) ställde sig utskottet bakom deav regeringen då föreslagna målen. I två reservationer (m, kd, fp; c)framförde företrädare för respektive parti sina synpunkter i frågan. Närdet gällde regeringens resultatredovisning framhöll utskottet (enhälligt)betydelsen av utformningen av regleringsbreven och målformuleringarna idessa. Vidare anfördes att regeringens redovisning generellt sett måstevara mer konkret och att det är viktigt att verksamhetsmål formuleras påett sådant sätt att de blir möjliga att följa upp. Detta innebär bl.a. att- utifrån de övergripande målen - ändamålsenliga delmål måste formuleras.Utskottets ställningstagande och bedömningInledningUtskottet behandlar först frågan om mål och redovisar därefter sinbedömning av regeringens resultatredovisning.MålUtskottets syn på näringspolitikens inriktning överensstämmer med den somredovisas i budgetpropositionen och som har föregåtts av överläggningarmellan regeringen, och . De mål som regeringenföreslår för utgiftsområde 24 Näringsliv är formulerade med utgångspunkt idenna syn på näringspolitiken och tillstyrks således.Bedömning av regeringens resultatredovisningI årets budgetproposition har en indelning av statsbudgeten ipolitikområden införts. I utgiftsområde 24 Näringsliv ingår de trepolitikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande samt Konsumentpolitik. Redovisningen av mål,politikens inriktning, insatserna och resultatbedömningen görs samlat förvarje politikområde. Texterna om de olika anslagen som följer därefterblir därmed, jämfört , mer kortfattade. Utskottet tyckeratt detta är en bra ordning.I utgiftsområde 24 ingår också ett par anslag som tillhör ett annatpolitik-område. Det gäller två anslag för Verket för innovationssystem(), vilka tillhör politikområdet Forskningspolitik som presenterasunder utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Redovisningav mål och resultat för dessa verksamheter görs därmed i den del avbudgetpropositionen som avser utgiftsområde 16 och som tillhörutbildningsutskottets ansvarsområde. Detta innebär vissa nackdelar förnäringsutskottets möjligheter till överblick. Problemet är dock inte uniktför dessa anslag, utan gäller för ett antal anslag, till följd av attutgiftsområden och politikområden inte är sammanfallande. Utskottet anserdock för sin del i fallet med anslag att det är mer angeläget attanslagen ingår i utgiftsområde 24 än att de berörda politik- ochutgiftsområdena sammanfaller.Utskottet vill härutöver, i likhet med föregående år, framhålla den storabetydelse som mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen har förriksdagens styrningsmöjligheter. Generellt gäller att regeringensredovisning måste vara mer konkret. Avgörande är härvid att verksamhetsmålformuleras på ett sådant sätt att de blir möjliga att följa upp. Dettainnebär bl.a. att ändamålsenliga delmål måste formuleras utifrån deövergripande målen. Utskottet vill - återigen - framhålla betydelsen avutformningen av regleringsbreven och målformuleringarna i dessa. Det börockså eftersträvas en nära koppling mellan regleringsbreven ochredovisningen till riksdagen.Slutligen noterar utskottet att inte har avgivitrevisionsberättelse med invändning till någon av myndigheterna inomutgiftsområde 24 Näringsliv.RegelförenklingSkrivelse 1999/2000:148InledningI regeringens skrivelse 1999/2000:148 lämnas en redogörelse förregelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag. Iskrivelsen redogörs för hur myndigheter tillämpat förordningen (1998:1820)om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkorunder . Vidare lämnas en redogörelse för regeringensregelförenklingsarbete i detta sammanhang samt en redogörelse för mål somregeringen satt upp för det fortsatta arbetet.Regeringen har introducerat ett system för effektivare konsekvensanalyserav reglers effekter för små företags villkor. Systemet har införlivatsgenom beslut om ändringar i kommittéförordningen (1998:1474), beslut omsärskild förordning (1998:1820) avseende myndigheter - den s.k. SimpLex-förord-ningen - samt beslut om riktlinjer för . Enstatssekreterargrupp med särskilt ansvar för regelförenkling, medstatssekreterare från Justitie-, Finans- och Näringsdepartementen, harbildats. Vidare har inom inrättats en särskild enhet,SimpLex-enheten, med en rådgivande, stödjande och granskande funktion iRegeringskansliet men också i förhållande till myndigheter ochutredningsväsendet. I enhetens uppgifter ingår bl.a. att följa arbetet medsärskilda konsekvensanalyser.Praktiska erfarenheter och resultatEnligt SimpLex-förordningen är myndigheterna skyldiga att , föreden , rapportera till regeringen om det gångna verksamhetsåretsarbete med särskilda konsekvensanalyser. lämnademyndigheterna sin första rapportering enligt förordningen. Myndigheternasefterlevnad av SimpLex-förordningen och kommittéernas efterlevnad avkommittéförordningen i berörd del har varierat. Många har sett somett inkörningsår, eftersom förordningarna började gälla den 1 februari1999 respektive den 1 januari 1999.Totalt har 77 myndigheter lämnat rapporter. Av dessa har följande 31myndigheter rapporterat om sitt arbete med särskild konsekvensanalysenligt SimpLex-förordningen: Alkoholinspektionen, Arbetarskyddsstyrelsen,, , , ,, , ,, , , ,(), Patent- ochregistreringsverket (PRV), , ,(), , , ,, , ,, , (), Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC),, och . Resterande 46myndigheter har rapporterat att myndighetens verksamhet inte berör småföretags villkor och att de inte är rapporteringsskyldiga enligt SimpLex-förordningen.Många myndigheter har i sina rapporter informerat om sinaregelförenklingsprojekt och sitt arbete för ett bättre regelverk. Någramyndigheter som redovisat mer omfattande arbeten ärArbetarskyddsstyrelsen, Kemikalieinspektionen, ,, och . I skrivelsenredovisas några exempel på regelförenklingsinsatser på myndighetsnivå.Konsekvensanalyserna kräver resurser och byts ofta ut motremissförfarande, uppger ett antal myndigheter. ,, och anser attchecklistan i SimpLex-förordningen utgör ett mycket praktiskt verktyg. Vidtillämpning av förordningen uppstår det dock i vissa fall osäkerhet kringbegreppet småföretag. Flera myndigheter har efterfrågat en definition avvad ett småföretag är enligt förordningen. Vidare har flera myndigheterefterfrågat möjligheten att redovisa analyser enligt SimpLex-förordningenoch enligt verksförordningen i samma dokument. Flera myndigheter haruppgivit att de har mycket begränsat utrymme för regelförenklingar när demåste implementera EG-direktiv och förordningar samt andra internationellaavtal.Totalt har, enligt regeringens bedömning, åtta myndigheter tydligtrapporterat om utförda särskilda konsekvensanalyser, nämligenArbetarskyddsstyrelsen, , , ,, , ochTullverket. Ytterligare ett tiotal myndigheter uppger att de arbetar medanalyserna, men anger inte specifikt berörda föreskrifter eller hur mångaanalyser som är genomförda. Myndigheterna likställer ofta remisser med ensärskild konsekvensanalys.Av de 31 rapporterande myndigheterna har 20 redovisat upphävdaföreskrifter. Det är, enligt regeringen, svårt att få en generell bild avhur många föreskrifter som verkligen har upphävts. För de 20 myndighetersom rapporterat kan utläsas att 210 föreskrifter har upphävts, men att 73av dem är återinförda. För åtta av myndigheterna gäller att samtligaföreskrifter som upphävts har återinförts. har bidragittill att flest föreskrifter har upphävts genom att ta bort 37föreskrifter, utan att återinföra någon.När det gäller införda och ändrade allmänna råd anges att avde 31 rapporterande myndigheterna har 18 redovisat ändrade eller nyaallmänna råd. Totalt har 45 nya allmänna råd införts. Ytterligare 47stycken som har införts av kan anses tillhöra dennakategori, eftersom de är tidsbegränsade och införs varje år.Resultatet av kommittéernas redovisning enligt den aktuella paragrafen ikommittéförordningen är att även för kommittéerna innebar enövergångsperiod. Regeringen har för avsikt att lämna en mer omfattanderedovisning av kommittéernas arbete redogörelse till riksdagen.Mål och medel för det fortsatta regelförenklingsarbetet med särskildinriktning på små företagDet övergripande målet för regeringens regelförenklingsarbete gentemot småföretag är att förbättra dessa företags arbetsförutsättningar,konkurrensförmåga och villkor i övrigt för att åstadkomma en ökadsysselsättning och högre tillväxt. Ett konkret delmål är att inom entreårsperiod tydligt minska regelverkens administrativa börda försmåföretag. Regeringen kommer att följa upp arbetet och redovisaresultatet för . Den administrativa bördan bör främst mätas som"nedlagda timmar och kronor" i småföretagen. Ett annat intressant delmåttpå regelverkens effekt kan vara den uppgiftslämnarbörda som läggs påföretag som en konsekvens av befintliga regelverk.Inom bedrivs ett omfattande arbete förregelförenkling och därmed sammanhängande frågor. Det handlar bl.a. ommetoder för regelanalys, prövning av andra styrformer än förbuds- ochkontrollregler, utveckling av checklistor och erfarenhetsutbyte för attförbättra kvaliteten på medlemsstaternas regelstyrningsbeslut. rådantog en särskild rekommendation till medlemsstaterna omregelstyrning. Bland de projekt som bedrivs inom ingår en årliggranskning av några medlemsstaters program för regelreformering.Regeringen ämnar anmäla sitt intresse för en sådan oberoende granskning avdet svenska regelförenklingsarbetet, , som komplementtill de egna uppföljningar som regeringen avser att genomföra.Regeringen avser att för redovisa en sammanfattning avmyndigheternas arbete enligt SimpLex-förordningen, användningen avkonsekvensanalyser i utredningsväsendet samt Regeringskanslietsregelförenklingsarbete för småföretag. En särskild grupp bestående avsmåföretagare samt småföretagsexperter är knuten till SimpLex-enheten.Gruppen har två uppgifter. Den ena är att fungera som bollplank ochexperthjälp i SimpLex-enhetens arbete med regelförenklingsfrågor, varvidSimpLex-gruppen kompletterar den större referensgruppen Nybyggarna inomdetta område. Den andra uppgiften för SimpLex-gruppen är att ageradiskussionspartner med såväl SimpLex-enheten som departementets politiskaledning när det gäller prioriteringar i regelförenklingsarbetet. SimpLex-gruppen har därmed en operationell uppgift och kommer att engageras i detlöpande arbetet. SimpLex-enheten fungerar även som kontaktorgan för småföretag i regelfrågor, vilket innebär att enheten uppmärksammas på problemdirekt av småföretag, vilket i sin tur kan påverka de prioriteringar somgörs.Slutsatser inför det fortsatta arbetetSammanfattningsvis kan sägas att myndigheterna ligger olika långt frammenär det gäller att analysera och bedöma reglers effekter för små företagsvillkor. SimpLex-enheten avser att mer aktivt ta kontakt med myndigheterför att fungera effektivt i sin roll som stödjare och rådgivare i fråga ommyndigheternas arbete med de särskilda konsekvensanalyserna. Detsammagäller även det fortsatta stödjande och rådgivande arbetet gentemotutredningar och . För det interna arbetet iRegeringskansliet är ambitionen att SimpLex-enheten skall komma in i etttidigt skede av beredningsprocessen. Regeringen avser att ibudgetpropositionen för redovisa prioriterade områden förregelförenkling med särskild inriktning på små företag. var detförsta år under vilket SimpLex-förordningen har gällt och skall därför sessom ett övergångsår för , myndigheter och kommittéer.Genom ett nära samarbete med småföretagen och deras representanter samttillgänglig expertis kommer regeringen att utveckla mål, mått och metoderför regelförenklingsarbetet. Regeringen avser, som tidigare nämnts, attårligen lämna en sammanfattande redovisning av regelförenklingsarbetettill riksdagen.PropositionenUnder rubriken områden i avsnittet om regelförenklingredovisas följande. Långsiktiga insatser såsom utbildning av tjänstemäninom , myndigheter och utredningsväsende kommer attprioriteras. Med detta syfte arrangerades ett seminariummed deltagare från myndigheter och . SimpLex-enhetenkommer vidare att engageras i utbildningen av bl.a. nya generaldirektörer.Med hjälp av SimpLex-gruppen, som består av representanter för små företagsamt småföretagsexperter, kommer förenkling av befintliga regelverk attövervägas.