bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Om redan anställda får ökade möjlighet att förbättra sinkompetens får också arbetslösa möjlighet att komma in på arbetsmarknaden.I syfte att snabbt motverka flaskhalsar på arbetsmarknaden föreslår rege-ringen därför en försöksverksamhet inom en ram på medbristutbildning för redan anställda. skall tillsammansmed de regionala kompetensråden definiera de bristyrkesutbildningar sombehöver upphandlas för att regionerna skall fortsätta att utvecklas. Anställdasom genomgår en sådan utbildning skall kunna fåaktivitetsstöd i form av utbildningsbidrag. Förslaget, som bör gälla under år2000, påverkar inte ramen för utgiftsområdet (propositionen punkt 7).MotionerMotion A237 av m.fl. (s) utgår från situationen iVärmland. Motionärerna anser att de mest utsatta delarna av landet måste fåen större andel av de arbetsmarknadspolitiska resurserna. Enligt motionärer-na är det av största vikt att får möjlighet att delta i försöksverk-samheten med bristyrkesutbildning.I detta sammanhang tar utskottet även upp två motioner av enskilda social-demokratiska ledamöter som har beröring med frågan om utbildning avanställda.Motion A256 av m.fl. (mp) avser ett företagsanpassatarbetsmarknadsstöd. Förslaget tar sikte på företag där arbetstillfällena varie-rar till följd av säsongsväxlingar. I stället för att tvinga ut de anställda ibetslöshet kunde arbetsmarknadsmedel omdisponeras till en företagsförlagdutbildning i de fall arbetsmarknadens parter är överens om saken. Företagenskulle kunna behålla de anställda i tillsvidareanställningar och den enskildesutbildningsnivå skulle kunna höjas.Motion A268 av m.fl. (s) gäller satsningen på IT-utbildningför kvinnor anställda inom den offentliga sektorn. Motionärerna finner detolyckligt att regeringen inte föreslår ett fortsatt uppdrag för AMS att satsaresurser på denna typ av utbildning. De hänvisar till att den förvaltningspoli-tiska propositionen angav som mål att svensk förvaltning skallvara ett föredöme som IT-användare och att IT skall användas för att effekti-visera verksamheten och öka servicen. saknar många kvinnorgrundläggande datautbildning.Utskottets ställningstagandeVad först gäller förslaget om bristyrkesutbildning är det som framgått rege-ringens avsikt att länsarbetsnämnden tillsammans med de regionala kompe-tensråden skall definiera vilka utbildningar det kan vara fråga om. Försöks-verksamheten har ingen geografisk begränsning och gäller således ävenVärmland.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag. Motion A227avstyrks i den mån den inte kan anses tillgodosedd med det anförda.Med anledning av förslaget i motion A256 om ett företagsanpassat arbets-marknadsstöd vill utskottet anknyta till vad som sagts tidigare i detta betän-kande. Av hänsyn till konkurrensneutraliteten bör stor restriktivitet gälla närdet handlar om att med arbetslöshetsförsäkringens eller de arbetsmarknads-politiska insatsernas hjälp jämna ut säsongsvariationer i företagens verksam-het. Utskottet kan hänvisa till den särskilda regeln om tillfälligt uppehåll irörelsen enligt 35 § andra stycket lagen om arbetslöshetsförsäkring. Ersätt-ning kan inte komma i fråga om uppehållet till någon del är av säsongska-raktär. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom motionärernas förslag.Motion A256 avstyrks därför.I fråga om den IT-utbildning som avses i motion A268 har utskottet in-hämtat att AMS lämnat ett förslag till regeringen i enlighetmed uppdrag i regleringsbrevet. Detta förslag bereds inomRegeringskansliet. Enligt vad utskottet erfarit under hand därifrån kommerAMS även fortsättningsvis att ha möjlighet att stödja satsningar på utbildningav detta slag. Motion A268 avstyrks i den mån den inte är tillgodosedd medvad utskottet anfört.Programområde ArbetspraktikArbetspraktikBakgrundArbetspraktik är ett av programområdena i den ovan beskrivna strukturen.Regelverket skall tydliggöra att arbetspraktiken skall användas för utsattagrupper och i vägledningssyfte.Åtgärden infördes /99 och ersatte arbetsplatsintroduk-tion (API) och arbetslivsutveckling (ALU). Arbetspraktiken regleras i för-ordningen om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter (1998:1784). Av lagen(1998:1781) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter framgår att den somanvisats arbetspraktik inte skall anses som arbetstagare när han eller hondeltar i verksamheten utom i fråga om vissa regler i arbetsmiljölagen. I en-lighet med vad som förordades vid riksdagsbehandlingen (1998/99:AU1,rskr. 105) skall den som anordnar arbetspraktik betala ett finansieringsbidragtill staten på . Om praktikanordnaren är staten, en kom-mun eller ett landsting skall finansieringsbidraget i stället uppgå till 1 000per månad om den person som anvisas är långtidsinskriven vid den offentligaarbetsförmedlingen. I vissa fall får arbetspraktik anvisas helt utan krav påfinansieringsbidrag. Det gäller vid anvisning av bl.a. unga handikappade,arbetshandikappade och invandrare och om anordnaren är en ideell organisa-tion. Enligt den nyssnämnda förordningen får statsbidrag lämnas till ideellaorganisationer som anordnar verksamhet för arbetspraktik i samverkan medlänsarbetsnämnden.MotionerKristdemokraterna tar upp arbetspraktiken i sin motion A254 (yrk. 18).Enligt partiet är det bra att ideella organisationer kan undantas från skyldig-heten att betala finansieringsbidrag och att anordnare kan befrias från dennaskyldighet när det gäller grupper som är utrikes födda och arbetshandikappa-de. anser att även statliga myndigheter bör undantas.Eftersom det är samma huvudman går pengarna runt i systemet. Viktigauppgifter som t.ex. naturvård inom ram blir inte utförda omfinansieringsbidraget skall belasta myndigheternas knappa anslag.Folkpartiet anser i motion A231 (yrk. 9) att arbetspraktiken bör utvärderaseftersom den nu funnits ett år.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att även i sambandmed att åtgärden infördes framställde förslaget att statliga myndigheter bordeundantas. Utskottet står fast vid de avvägningar som då gjordes och sominnebär att finansieringsbidragets storlek i första hand bör vara beroende avden anvisades förhållanden.Utskottet förutsätter att arbetspraktiken följs upp successivt inom ramenför AMS reguljära verksamhet. En mer djupgående utvärdering av det slagsom efterfrågar bör enligt utskottets mening kunna anstå tillsåtgärden varit i kraft under något längre tid.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion A231 (yrk. 9).OTA, åtgärder för personer med långvarig inskrivning m.m.BakgrundEn annan åtgärd av praktikkaraktär är offentliga tillfälliga arbeten för äldrearbetslösa (OTA) som inrättades som en tillfällig åtgärd . Syftet är attstärka kompetensen hos de arbetslösa och höja kvaliteten i anordnarens verk-samhet. Åtgärden vände sig ursprungligen till personer som varitlångtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen. Liksom vid arbetspraktik gäller attdeltagaren inte skall anses som arbetstagare hos den som tillhandahållerplatsen. En allmän förutsättning är att arbetsuppgifterna inte får undanträngaordinarie verksamhet. Den som deltar i OTA har enligt förordningen(1996:1100) om aktivitetsstöd rätt till arbetslöshetsersättning och därutöverett tilläggsbelopp (stimulansbidrag) om per ersättningsberättigaddag för verksamhet på heltid.OTA är under successiv avveckling /99. Personersom anvisats får fortsätta i åtgärden fram till och med utgångenav . För personer som fyllt före gäller att an-visningen får fortsätta till dess att de fyller 65 år.MotionerJan och () pekar i motion A260 på de äldres svårig-heter att finna ett arbete vilket bl.a. bottnar i att erfarenheter och kompeteninte svarar mot de krav som ställs. Flyttning är sällan något alternativ efter-som de äldre ofta är förankrade på hemorten av sociala, ekonomiska ochemotionella skäl. Motionärerna anser att OTA bör finnas kvar som åtgärd förpersoner som är eller äldre i de fall andra åtgärder prövats eller intebefunnits lämpliga. OTA bör även finnas kvar för den som är i åtgärdenmen är under 62 år.Barbro Feltzing (mp) efterlyser i sin motion A238 någon form av utförsäk-ringsgaranti. När rätten till försäkringsersättning upphör är den enskildehänvisad till socialbidrag, vilket innebär att hus, bil och lägenhet måste säl-jas. I motionen framhålls att många personer som är har svårtatt alls få någon hjälp från arbetsförmedlingen. En snabb utredningen bör tafram förslag som särskilt hjälper den äldre arbetskraften (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar bedömningen i motion A260 att det kan bli svårt för äldrearbetslösa att delta i olika arbetsmarknadspolitiska program när utsikterna tilett arbete ter sig mycket små. Det finns många uppgifter hos stat, kommun,landsting eller försäkringskassor som behöver bli utförda men som inte rymsinom den ordinarie verksamheten. I många fall känns uppgifterna säkerligenmer meningsfulla för den enskilde än vad som kan erbjudas i någon annanarbetsmarknadspolitisk åtgärd.Arbetsmarknadsutskottet anser att frågeställningen bör vidgas till att ävenavse andra personer som varit långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen.Enligt AMS prognos om arbetsmarknadsutsikterna (Ura 1999:15) som publi-cerades har närmare 140 000 personer en inskrivningstid somöverstiger , för 90 000 av dem är inskrivningstiden längre än tre år.Gruppen domineras av personer , arbetshandikappade, utomnor-diska medborgare med kort skolutbildning, korttidsutbildade inom tillbaka-gående yrken, och ungdomar som inte fullföljt en gymnasieutbildning medgodkända betyg.Utskottet vill i detta sammanhang först uppmärksamma att regeringen ienlighet med vad som anges i propositionen givit AMS i uppdrag att se övervad som kan göras för olika grupper som stått utanförden reguljära arbetsmarknaden. Detta framgår av ett regeringsbeslut den 28oktober om ändring av regleringsbrevet för AMV , vilketutskottet redogjort för i inledningsavsnittet. Uppdraget, som skall redovisasden , rör frågan hur de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skallkunna användas för särskilda insatser för arbetslösa som stått utanför den reguljära arbetsmarknaden. Uppdraget skall ävenomfatta arbetsförmedlingarnas metodik avseende dessa grupper, och ut-gångspunkten skall vara de principer för förenklingar av regelsystemet somregeringen angivit i budgetpropositionen. Det kan enligt regleringsbrevetäven avse äldre arbetslösa som bor på orter med svag lokal arbetsmarknad.Förtidspensionering eller utförsäkring måste förhindras. Syftet skall vara attinsatserna för de mest utsatta grupperna skall effektiviseras så att de berördaarbetssökandena genom egna insatser, kompetensutveckling och praktik kanöka sina möjligheter att komma tillbaka till den reguljära arbetsmarknadeneller utveckla egen verksamhet. Det sägs i beslutet att de individuella hand-lingsplanernas roll särskilt bör beaktas i arbetet, och att det således handlarom att stödja den arbetssökande på ett sådant sätt att han eller hon på nyttkan få och klara ett reguljärt arbete.Utskottet ser, som framgått tidigare, positivt på detta uppdrag. Det finnsanledning att framhålla att de personer som det här är fråga om kan behövaindividuellt utformade arbetsmarknadspolitiska insatser, eventuellt i kombi-nation. Utskottet utgår från att uppslag finns att hämta ur departementspro-memorian Samverkan för färre bidrag och fler jobb, Ds 1999:54. Detta ut-redningsuppdrag tog särskilt sikte på arbetslösa som är hänvisade till social-bidrag, trots att de inte har sociala problem. Det handlar om personer som harsvårt att etablera sig på arbetsmarknaden.I sammanhanget finns även anledning att återknyta till det utredningsför-slag (Ds 1999:58) som redovisats i avsnitt 2 som rör utgiftsområde 13. Somframgått där har den arbetsgrupp som haft i uppdrag att utreda delar av ar-betslöshetsförsäkringen presenterat sina förslag. Arbetsgruppenföreslår, som framgått ovan, att det skapas en övergångsarbetsmarknad, därden arbetssökande anvisas plats . Denna över-gångsarbetsmarknad skall kunna variera i sin utformning. Arbete och praktikskall kunna varvas med utbildning och sammanhängande perioder av intensi-fierad arbetsförmedling. Utredarna tänker sig att det skall vara ett långsiktigarbete utan någon bortre gräns. Den närmare utformningen bör enligt pro-memorian utredas vidare vad avser finansiering, verksamhet och organisa-tion.Med detta kan konstateras att det nu finns flera förslag om insatser för per-soner som stått utanför den reguljära arbetsmarknaden ochett uppdrag till AMS i samma riktning. Utskottet ser mycket positivt på attfrågan på detta sätt förts framåt. Utskottet förutsätter att kommande förslagfår en flexibel utfomning. Det gäller både den krets av personer som skallkunna komma fråga och de uppgifter det kan röra sig om. Det gäller ocksåden tidsmässiga omfattningen. En generell tidsgräns av det slag som gällerför en stor del av de övriga arbetsmarknadspolitiska insatserna måste enligtutskottets mening undvikas om förslaget skall bli meningsfullt.Vad som anförts om insatser för personer som varit långvarigt arbetslösabör ges regeringen till känna.Motion A238 (yrk. 2) avstyrks i den mån den inte blivit tillgodosedd medvad utskottet anfört.När det särskilt gäller äldre arbetslösa ter sig insatser som har till syfte atden enskilde skall återvända till den reguljära arbetsmarknaden inte alltidrealistiska. I avvaktan på ett förslag som även omfattar denna kategori är detangeläget att någon lösning erbjuds. Ett sätt är att avvecklingen av OTA skeri en långsammare takt än vad som varit tänkt.Utskottet förordar därför att personer som redan anvisats åtgärden - enligtden senaste veckostatistiken från AMS befinner sig drygt 6900 personer i åtgärden - tills vidare bör kunna fortsätta i OTA i avvaktan påen mer långsiktig lösning för denna kategori av personer. Utskottet utgår frånatt finansiering bör kunna ske inom ramen för det föreslagna anslaget.Vad som anförts med anledning av motion A260 bör ges regeringen tillkänna.GenerationsväxlingGenerationsväxling var en tillfällig åtgärd som innebar att an-ställda som fyllt efter överenskommelse med arbetsgivaren hade möj-lighet att lämna arbetsmarknaden under förutsättning att en vakanssom uppstod fylldes med en långtidsarbetslös person . Den ar-betstagare som på detta sätt lämnade arbetsmarknaden skulle få en statligersättning som motsvarade av den sjukpenninggrundande inkomstenupp till ett belopp om . Ersättningen betalas till dess att den äldrepersonen får ålderspension eller fyller . Arbetsgivaren bidrar till finanseringen genom att betala av den statliga ersättningen. Åtgärden fickbegränsad omfattning.Krister Örnfjäder m.fl. (s) utgår i motion A248 från situationen på orter därarbetslösheten är stor trots det förbättrade läget på arbetsmarkna-den. Ofta sammanfaller hög arbetslöshet med sned åldersfördelning. Motio-närerna anser att åtgärden generationsväxling bör återinföras med ett regel-system som får åtgärden att fungera.Utskottet kan med anledning av motionen konstatera att behovet av speciellaarbetsmarknadspolitiska åtgärder av typen generationsväxling minskar medden nya åtgärdsstruktur som beskrivits ovan. Till det kommer att utskottetnyss föreslagit insatser som bl.a. tar sikte just på de äldre arbetslösa. Den nbehandlade motionen avstyrks därför.Datortek, JobbsökaraktiviteterBakgrundDatortek/aktivitetscenter infördes . Syftet var att ungdomarskulle få lära sig informationshantering och datorer som de deltog iolika arbetsmarknadspolitiska aktiviteter. blev det möjligt attdelta även för personer . Verksamheten bedrivs i samverkanmellan länsarbetsnämnderna och kommunerna enligt lokalt utformade avtal.Kommunerna svarar i princip för lokaler och annan utrustning än datorer,medan länsarbetsnämnderna i allmänhet svarar för investeringar i utrustningoch utbildningsmaterial och vanligen även för lönekostnaderna för de pro-gramansvariga.I en skrivelse har AMS föreslagit en utveckling av da-tortekverksamheten. Förslaget bygger på en rapport som AMS utarbetattillsammans med Svenska Kommunförbundet.I förra årets arbetsmarknadspolitiska betänkande 1998/99:AU1 (s. 69) an-förde arbetsmarknadsutskottet att det förslag som AMS lämnat borde kunnautgöra en utgångspunkt för förnyelsearbetet med datorteken. Utskottet villedock inte föregripa regeringens ställningstagande till AMS förslag.PropositionenRegeringen hänvisar i propositionen till den ovannämnda skrivelsen frånAMS. Enligt regeringen framgår det av skrivelsen att rollfördelningen behö-ver bli tydligare mellan länsarbetsnämnd och kommun i vad som kan beskri-vas som ett delat huvudmannaskap.Regeringen avser att göra åtgärden mer flexibel och förtydliga rollfördel-ningen enligt följande.- Verksamheten skall liksom bedrivas i samverkan mellan ochkommunen- Samarbetsavtalen utformas med förutsättningen att datorer och annandatateknisk utrustning upphandlas och underhålls av kommunen i stället förav LAN- Äldre, befintlig datateknisk utrustning övergår i kommunens ägo- Arbetsförmedlingens roll i verksamhetens projektdel bör framgå tydligtliksom förmedlingens ersättning till kommunen- Verksamheten bör ges mer flexibel utformning; hur stor del av utbild-ningstiden som skall ägnas åt datateknik respektive arbetsmarknadsinriktadeprojekt bör avgöras efter vad som framstår som lämpligt i det enskilda fallet;detsamma bör även gälla den totala tiden i åtgärden - den nuvarande hälften-delningen och tidsgränsen framstår som naturliga utgångs-punkter även i fortsättningen men bör kunna frångås vid behov- Personer i arbetspraktik skall kunna anlitas som handledare även i fortsätt-ningenMed hänvisning till det ovanstående föreslår regeringen att länsarbetsnämn-derna efter en prövning av vad som ärlämpligt i det enskilda fallet får avgöra dels hur varje placering idatortek/aktivitetscenter skall vara, dock högst 6 månader, dels hur stor delav tiden som skall ägnas åt datateknik respektive arbetsmarknadsinriktadeprojekt (propositionens punkt 8). Förslaget innebär inga utgiftsökningar ochpåverkar inte ramen för utgiftsområdet.MotionerKristdemokraterna framhåller i motion A254 (yrk. 14) att kvaliteten ocheffektiviteten i datorteken har ifrågasatts på många håll. Enligt motionen börStatskontoret genomföra en studie av verksamheten så att man kan få ettsäkrare underlag för bedömningen om den fortsatta verksamheten. Alla ar-betslösa utan dataerfarenhet borde enligt erbjudas utbild-ning i grundläggande datakunskap och ta ett s.k. datakörkort.I samma motion A254 (yrk. 15) föreslår att Statskontoretser över jobbsökaraktiviteterna för att utröna om de har kvalitet och bedrivseffektivt.Utskottets ställningstagandeEn bakgrund till de förslag som läggs fram i propositionen är iakttagelsersom AMS gjort tillsammans med . En utvecklingav verksamheten pågår. Med en enklare administration och ett tydligarehuvudmannaskap ökar möjligheterna att förbättra kvaliteten i verksamheten,vilket också påpekas i propositionen. Det finns därför inte anledning att inuläget granska verksamheten på det sätt som föreslår.Inte heller har det förekommit något som ger utskottet anledning att i nulä-get förorda en särskild granskning av de s.k. jobbsökaraktiviteterna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om datortek/aktivitetscenter. Mo-tion A254 (yrk. 14 och 15) avstyrks.Programområde AnställningsstödBakgrundI programområde Anställningsstöd ingår det allmänna anställningsstödet ochdet förstärkta anställningsstödet. Det är ett stöd riktat till arbetsgivaren. Aställningsstödet infördes /98 (då benämnt Individuelltanställningsstöd). Det ersatte rekryteringsstöd, beredskapsarbete (resursar-bete eller annat beredskapsarbete) och vikariatsstöd (tidigare utbildningsvi-kariat). Syftet är att stimulera anställningar av personer som har svårigheteratt få ett reguljärt arbete. Det allmänna anställningsstödet lämnas med 50 %av lönekostnaden, dock högst per dag, och utges normalt . tillgodoförs arbetsgivaren stödet ge-nom kreditering på skattekonto.Våren 1999 godkände ett förslag i den ekonomiska vårproposi-tionen om förstärkt anställningsstöd för långtidsinskrivna. Det förstärktastödet omfattar personer som före anställningen varit öppet arbetslösa eller iarbetsmarknadspolitisk åtgärd och varit anmälda vid förmedlingen underminst 36 månader. Det förstärkta stödet utges under sammanlagt 24 månader.Under de första 6 månaderna skall stödet utgöra av lönekostnaden,dock maximalt /månad. Resterande 18 månader uppgår stödet till25 % av lönekostnaden, dock maximalt /månad. Stödet utges somnämnts i form av en kreditering på skattekontot för den arbetsgivare somanställer en person med anställningsstöd. Reglerna gäller från den 1 oktober1999.Förslaget om förstärkt anställningsstöd lades fram på tilläggsbudget för1999. I sitt yttrande till finansutskottet (1998/99:AU3y) framhöll arbets-marknadsutskottet vikten av att definitionen av vilka som skall anses somlångtidsinskrivna inte får vara för snäv. Avbrott i arbetslösheten på grund avkortare tillfälliga arbeten borde enligt utskottet inte få leda till att den arbetslöse utestängs från stödet. Utskottet ansåg att åtgärden borde kunnakomma i fråga även i förhållande till grupper som normalt definieras som "ejförmedlingsbara". Även vikten av mer enhetliga definitioner i olika förord-ningar inom det arbetsmarknadspolitiska området betonades.Finansutskottet anslöt sig till dessa synpunkter, och i enlighet med vad ar-betsmarknadsutskottet förordat i sitt yttrande gjorde ett tillkänna-givande till regeringen om det förstärkta anställningsstödet (1998/99:Fi27,rskr. 249).Enligt förordningen (1997:1275) om anställningsstöd uttrycks kraven så attden som kan komma i fråga skall 1) ha varit antingenarbetslös eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och 2) omedelbartföre anvisningen ha varit anmäld som arbetssökande hosden offentliga arbetsförmedlingen. Att kortare avbrott i arbetslösheten inteskall utesluta stödet uttrycks så att även den som haftanställning och därför inte uppfyller kraven på 6 månaders arbetslöshet fåranvisas åtgärden under förutsättning att anställningen inte inneburit att hanseller hennes ställning på arbetsmarknaden stärkts.PropositionenRegeringen anser att det finns skäl att ytterligare förstärka anställningsstödegenom att utvidga den krets av arbetslösa som kan komma i fråga. Den nuva-rande regeln om 36 månaders inskrivning vid arbetsförmedlingen föreslås blisänkt (propositionen punkt9). Stödet skall därmed kunna ges till arbetsgivare som anställer en personsom före anställningen varit öppet arbetslös eller i arbetsmarknadspolitiskåtgärd och varit inskriven vid arbetsförmedlingen i minst 24 månader.MotionerModeraterna, som från början motsatte sig det förstärkta anställningsstödet,avvisar i konsekvens med detta i sin kommittémotion A277 (yrk. 3) rege-ringens förslag om att utvidga tillämpningen.Kristdemokraterna vill enligt kommittémotionen A254 (yrk. 6) hålla fast vidde nuvarande reglerna med motiveringen att kraften bör läggas på de svårastefallen. Om stödet skall ge effekt måste arbetsförmedlarna aktivt kunna sam-manföra arbetsgivare och arbetssökande, vilket underlättas av att inte förmånga omfattas av reglerna.Folkpartiet liberalerna anser i motion A231 (yrk. 10) att det förstärkta an-ställningsstödet bör avvecklas helt och hållet med hänvisning till att detbehövs generella och inte selektiva åtgärder.Utskottets ställningstagandeDet förstärkta anställningsstödet har fått snabbt genomslag. inovember, dvs. efter det att åtgärden infördes, hade 2 500 perso-ner anvisats en anställning med förstärkt anställningsstöd enligt AMSveckostatistik.Ett av de viktigaste målen för arbetsmarknadspolitiken är att minska lång-tidsarbetslösheten. En person som varit utan arbete riskerar attförlora anknytningen till arbetsmarknaden och ytterst att slås ut från den.Trots det förbättrade arbetsmarknadsläget är fortfarande drygt 74 000 perso-ner långtidsinskrivna utan arbete enligt AMS veckostatistik.