bet · GO01JuU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Somregeringen anfört bör kriminalvården ytterligare intensifiera arbetetmed frigivningsförberedelser.I fråga om verksamheten vid häktena anser utskottet att det äroroande såväl att de mål som uppställts för gemensamhetsverksamhetenvid häktena inte uppfyllts som att antalet fängelsedömdai häkte som väntar på en anstaltsplacering ökade. Det är viktigt attkriminalvården fortsätter arbetet med att förbättra förhållandena påhäktena och att minska väntetiderna i häkte för dem som skall placerasut på anstalt.Utskottet vill vidare framhålla vikten av att kompetensutvecklingenbland personalen fortsätter. Det förhållandet att antaletutbildningsdagar minskade jämfört med är alltså mycketotillfredsställande. Ett grundläggande krav måste vara att samtliganyanställda erbjuds grundutbildning samt att de vårdare som har varityrkesverksamma erbjuds möjlighet till vidareutbildning.Enligt utskottets mening är en kompetent och välutbildad personal avavgörande betydelse för att kriminalvården skall kunna uppfylla de målsom gäller för verksamheten, t.ex. att erbjuda de intagna i anstalternaett meningsfullt verkställighetsinnehåll. Det är därför positivt attarbete pågår med att ta fram en ny utbildningsmodell förkriminalvården.Sammanfattningsvis har utskottet inte funnit något som talar emot deslutsatser regeringen dragit i fråga om olika verksamhetsmål.Prioriteringar inför budgetåret 2001I fråga om verksamhetens inriktning under kommande budgetår anförregeringen bl.a. följande. Det pågående rationaliseringsarbetet inomkriminalvården skall fortsätta. De områden som lyftes fram i sambandmed budgetpropositionen för bör prioriteras också . Bland annat skall kriminalvårdens arbete inriktas påatt vidta åtgärder som syftar till att undvika att den dömde återfalleri brott, t.ex. skall de intagna erbjudas arbete, utbildning och socialfärdighetsträning. I samma syfte skall programverksamhetenvidareutvecklas, följas upp och utvärderas. En angelägen uppgift förkriminalvården är att se till att personalen har den kompetens sommotsvarar verksamhetens krav och att kontaktmannaskapet utvecklas.Olika åtgärder bör också vidtas för att förstärka och intensifierafrigivningsförberedelserna. Bland annat måste samarbetet mellankriminalvården och andra myndigheter ytterligare förbättras för att deintagna skall vara väl förberedda inför frigivningen. Kriminalvårdenskall också utveckla alternativen till fängelse inom ramen för denlagstiftning som trädde i kraft . Slutligen skallarbetet inom kriminalvården med att bekämpa narkotikamissbruketbedrivas med ökad intensitet.Utskottet har ingen erinran mot de bedömningar regeringen gjort idenna del.Anslaget(Beloppen anges i tusental kronor)---------------------------------------------------------------|Anslag |Prop. 2001 | m | kd | c | fp ||2000 inkl. | | | | | ||TB | | | | | |---------------------------------------------------------------|3 830 254 |4 148 078 |+ 69 200 | + 250 |+ 59 500 | - || | | | 000 | | |---------------------------------------------------------------Regeringen föreslår ett ramanslag för på drygt 4,1 miljarderkronor. Det föreslagna anslaget innefattar en höjning av ramen om 166miljoner kronor samt en engångsvis höjning om 105 miljonerkronor. Vidare har vissa tekniska justeringar gjorts av anslaget tillföljd av ändrade utgifter, samt vissa återläggningar gjorts till följdav tidigare indragningar och engångsvisa satsningar.Regeringen anför att en viss volymökning är att vänta inomkriminalvården , varför antalet anstaltsplatseroch häktesplatser kommer att behöva utökas med omkring 100 respektive30. I syfte att ge kriminalvården förutsättningar att upprätthålla enhög kvalitativ nivå inom verksamheten, möta förväntade volymökningaroch kunna fullfölja de prioriteringar som statsmakterna har fastslagitbör kriminalvården enligt regeringen medges en ramhöjning. Enramhöjning bör också medges för att ge förbättrade möjligheter tillkompetensutveckling inom kriminalvården. Vidare bör kriminalvårdenenligt regeringen tillföras en engångsvis höjning för att geytterligare möjligheter för kriminalvården att utveckla sitt arbete.I motion Ju913 (kd) begärs en höjning av anslaget med 250 miljonerkronor. Beloppet skall bl.a. användas till att utveckla den brotts- ochmissbruksrelaterade programverksamheten, anställa fler terapeuter ochpsykologer, öka narkotikabekämpningen inom anstalterna och förbättramöjligheterna för barn att upprätthålla kontakten med sina föräldrar påanstalt. I motionerna Ju921 och Ju926 (båda c) begärs en höjning avanslaget med för att utveckla arbetet inomkriminalvården på olika sätt, bl.a. skall de extra resurserna användastill att utveckla programverksamheten vid anstalterna, förbättramöjligheterna för barn att upprätthålla kontakten med sina föräldrar påanstalt samt förbättra vården för intagna med psykiska störningar. Imotion Ju927 (m) begärs en höjning av anslaget med 69,2 miljoner kronoratt bl.a. användas till en höjd säkerhet inom kriminalvården, ökadnarkotikabekämpning inom anstalterna och till att utvecklaprogramverksamheten. Enligt motionärerna krävs ytterligare resurser föratt åstadkomma en meningsfull kriminalvård.Anslagsyrkandena har behandlats ovan i avsnittet Utgiftsramen ochanslagen. Som framgår där föreslår utskottet att antarregeringens förslag och avslår motionsyrkandena.Drogfria anstalterFlera motioner tar upp frågan om narkotikasituationen i anstalterna. Imotionerna Ju511 (kd), Ju921 (c) och Ju927 (m) begärs attnarkotikabekämpningen på anstalterna skall intensifieras genom bl.a.ökade kontrollinsatser. I motionerna Ju501 och Ju931 (båda m) förordasatt det, som ett första steg, skall inrättas minst en drogfri anstalt ivar och en av de tidigare kriminalvårdsregionerna. I motionerna Ju511(kd) och So449 (mp) begärs att de intagnas rätt till behandling försitt missbruk skall utvidgas genom att fler motivations- ochbehandlingsplatser inrättas. Slutligen begärs i motion Ju511 (kd) attdet införs generella regler om övervakade besök för personer dömda förnarkotikabrott till korta fängelsestraff.Som ovan anförts bekämpar kriminalvården narkotikamissbruket ianstalterna genom att differentiera de intagna, tillhandahållamissbruksrelaterad programverksamhet, genomföra kontroller, dvs.urinprovstagningar och visitationer, samt genom att bedriva särskildaprojekt. Även i häktena erbjuds de intagna missbruksrelateradprogramverksamhet och genomförs visitationer.I rapporten för översyn av risk-, skydds- och säkerhetsarbete vidkriminalvårdsanstalterna , Kumla och , den s.k. , presenterade kriminalvården ett antal förslag till hur manskall kunna effektivisera narkotikabekämpningen inom anstalterna.Rapporten har följts upp av och en del avförslagen har genomförts. Det har t.ex. blivit möjligt för anstalternaatt efter ansökan hos införa system medkontantlös handel. Vidare har en central ledningsgrupp inrättats samtlokala handlingsplaner för narkotikabekämpningen upprättats ute påanstalterna.I maj månad 1998 beslutade regeringen att tillsätta för översyn och förstärkning av narkotikapolitiken(dir. 1998:18). fick i uppdrag att göra enutvärdering av samhällets insatser och medutgångspunkt från denna lägga fram förslag till sådanaeffektiviseringar av narkotikapolitiken som kommissionen finnermöjliga. Översynen skall omfatta lagstiftningen inom området, insatserför att förebygga missbruk och rehabilitera narkotikamissbrukare samtinsatser för att begränsa tillgången på narkotika. Bland annat skallkommissionen granska utvecklingen av kriminalvårdens behandlingsprogramoch värdera dess resultat och effekter i förhållande till insattaresurser.Genom tilläggsdirektiv av , som tillkom på initiativav utskottet, fick i uppdrag att i sitt arbetesåvitt avser kriminalvården lägga särskild vikt vid hur kriminalvårdensmöjligheter till påverkan och behandling under straffverkställighetenpå bästa sätt kan tas till vara och utvecklas. Narkotikakommissionenskall i sitt arbete även lägga särskild vikt vid vilka åtgärder somkan vidtas för att stärka samarbetet mellan kriminalvården och andraaktörer samt - om det finns behov av det - utveckla nyasamarbetsformer (dir. 2000:29)skall redovisa sitt uppdrag före utgången av år2000. Av den diskussionspromemoria rörande kriminalvårdens åtgärder motnarkotikamissbruket som kommissionen publicerat framgår att ett antalförslag kommer att lämnas till hur arbetet att bekämpa narkotikan ianstalterna kan förbättras (Diskussionspromemoria nr 10).Utskottet har tidigare tagit ställning tillmotionsyrkanden av liknande slag som de nu aktuella. Senast skedde deti samband med beredningen av budgeten för (bet. 1999/2000:JuU1s. 71 f). Utskottet anförde därvid att det krävs stora insatser avkriminalvården på detta område. Enligt utskottet kunde det t.ex. inteaccepteras att en person börjar missbruka narkotika under enanstaltsvistelse. Utskottet såg därför med stor oro på attkriminalvårdens insatser för att bekämpa narkotikamissbruket hademinskat och framhöll att kriminalvårdens arbete med attbekämpa narkotikamissbruket behövde bedrivas med ökad intensitet. Medhänsyn till att det inom kriminalvården pågick ett arbete som syftadetill att förbättra möjligheterna att bekämpa narkotikan, och dåutskottet utgick från att regeringen noga följde detta arbete,avstyrkte utskottet de då aktuella motionsyrkandena.Utskottet anser fortfarande, som framgår ovan i avsnittet omresultatuppföljning, att kriminalvården måste öka sina insatser för attminska förekomsten av narkotika på anstalterna. I fråga om vilkaåtgärder som bör vidtas för att effektivisera arbetet mot narkotikan ianstalterna vill utskottet inte föregripa Narkotikakommissionensarbete. Utskottet avstyrker motionerna Ju501, Ju511, Ju921, Ju927,Ju931 och So449 i nu behandlade delar.FrigivningsförberedelserI motionerna Ju514 (m), Ju913 (kd), Ju921 (c) och Bo405 (v) begärs attkriminalvårdens arbete med att förbereda frigivningen för den intagneskall förstärkas på olika sätt, bl.a. genom att kriminalvården utökarsitt samarbete med kommunerna och . Av vikt är t.ex. attden intagne kan erbjudas en bostad efter frigivningen. I motionernaJu504 och Ju913 (båda kd) begärs att särskilda former avutslussningsboende skall inrättas för långtidsdömda samt attintensivövervakning med elektronisk kontroll skall få användas vidutslussning ur anstalt. I motion So449 (mp) begärs att kriminalvårdenoch staten skall ansvara för att missbruksvård som påbörjats underverkställigheten fullföljs efter frigivningen.I december 1997 fick () regeringensuppdrag att kartlägga kriminalvårdens och andra myndigheters arbete medfrigivningssituationen för intagna i fängelse (BRÅ:s regleringsbrev förår 1998). BRÅ återrapporterade uppdraget i BRÅ-rapport1998:6 Frigivning från fängelse. I rapporten redovisade BRÅanvändningen av fängelsestraff, de frigivnas situation och vilket stödkriminalvården och andra myndigheter erbjuder den dömde. BRÅ redogjordeäven för de områden som borde förbättras och lämnade vissa förslag tillåtgärder. Bland annat föreslogs att förberedelserna inför frigivningenskall påbörjas möjligt efter det att en person tagits in ianstalt samt att samarbetet mellan olika berörda myndigheter skulleförbättras. Det föreslogs också att realistiska rehabiliteringsplanerskulle läggas upp för de intagna.Som en fortsättning på uppdraget inledde BRÅ ettprojekt om kriminalvårdens arbete med frigivningsförberedelser (BRÅ:sregleringsbrev för ). Inom ramen för detta har BRÅ undersökt påvilket sätt kriminalvården och andra myndigheter arbetar för att minskaåterfallen bland olika grupper av anstaltsklienter. Resultatenredovisades i 2000:20 Från anstalt tilllivet i frihet. I rapporten redogör BRÅ för kriminalvårdens arbete meden grupp klienter från deras sista tid i fängelse och ut i villkorligfrihet med övervakning. Enligt BRÅ finns det stora brister ifrigivningsplaneringen som kriminalvården bör arbeta vidare med. Blandannat måste de intagnas behandlingsplaner förbättras,programverksamheten utvecklas och dokumentationen av de åtgärder somplaneras och vidtas bli utförligare. Även kontaktmannaskapet bör enligtBRÅ utvecklas.Kriminalvårdsstyrelsen fick i uppdrag av regeringenatt redovisa hur kriminalvården arbetar med planering av frigivning föratt underlätta övergången från vistelse i anstalt till ett liv i frihet(kriminalvårdens regleringsbrev för ). Styrelsen skulle härvidockså ge exempel på hur en strukturerad utslussning ur anstalt kanutformas för olika kategorier intagna för att förbättraförutsättningarna för att de skall anpassa sig till ett liv i frihet.Uppdraget redovisades till . Irapporten föreslås bl.a. att kommunens och medverkan ifrigivningsförberedelserna regleras i lag, att de som har haft enbostad före verkställighetens början bör ges utökade möjligheter attbehålla den, att kriminalvården som ett avsteg frånnormaliseringsprincipen - i vissa fall - bör kunna bekostaslutförandet av långvariga samtalskontakter efter frigivningen,att alternativ för övergångsboende bör utvecklas och attutslussning i vissa fall bör kunna ske i form avintensivövervakning med elektronisk kontroll.Kriminalvårdsstyrelsens och BRÅ:s rapporter bereds för närvarandeinom Justitiedepartementet.Inom har vidare upprättats endepartementspromemoria Från anstalt till frihet (Ds 2000:37). Ipromemorian föreslås bl.a. en treårig försöksverksamhet med inriktningpå att förbättra frigivningsförberedelserna. Inom ramen förförsöksverksamheten skall intagna som avtjänar långa fängelsestraff gesmöjlighet att, under vissa förutsättningar, verkställa den sista tidenav straffet genom intensivövervakning med elektronisk kontroll.Målsättningen är att alla intagna som har behov av det skallkunna få någon form av strukturerad, successiv övergång frånanstaltsliv till ett liv i frihet.Som framgår ovan är promemorian under beredning och en propositionförväntas lämnas till under våren 2001.Utskottet uttalade sig senast i frågan . Utskottetansåg då att det pågående beredningsarbetet inte borde föregripas ochavstyrkte då aktuella motionsyrkanden (bet. 1999/2000:JuU15 s. 11 f).Utskottet konstaterar nu att frågan om frigivningsförberedelseralltjämt bereds i . Detta arbete bör inteföregripas. Motionerna Ju504, Ju514, Ju913, Ju921, So449 och Bo405avstyrks i nu behandlade delar.Övriga frågorI motion Ju512 (kd) begärs att åtgärder vidtas för att förkortaväntetiderna i häkte för fängelsedömda.Av 11 § lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. följer attden som skall förpassas till undergåpåföljd får, i anslutning härtill, tillfälligt förvaras i allmänt häkteeller polisarrest i avvaktan på beslut om anstaltsplacering eller omdet behövs med hänsyn till transportförhållandena. I förarbetena tillbestämmelsen uttalas att en sådan förvaring inte bör pågå längre ännågon eller (prop. 1974:20 s. 77).Justitieombudsmannen () har prövat klagomålrörande långa väntetider i häkte i avvaktan på anstaltsplacering (set.ex. beslut , dnr 418-1988 och beslut den 22 februari1991, dnr 3002-1990). JO har därvid uttryckt kritik över attväntetiderna i vissa fall varit för långa, och uttalat bl.a. följande.Det vore inte rimligt att bortse från att beläggningsförhållandena inomkriminalvården kan lägga hinder i vägen för en omedelbar förpassning.Om inte förpassning kan ske tämligen till avseddkriminalvårdsanstalt bör den dömde dock överföras till annan anstalt,vilken som helst där plats kan erbjudas och som i övrigt kan komma ifråga.Kriminalvårdsstyrelsen har i yttrande till JO anfört att den tolkatgällande bestämmelser på så sätt att vistelse som här avses inte böröverstiga . Om "rätt" plats inte finns tillgängliginom skall tillfällig placering på annan anstaltanvisas (se beslut , dnr 3002-1990).Som ovan anförts ökade antalet intagna i häkte medverkställbar dom som väntade på anstaltsplats till i medeltal 146,jämfört med i medeltal 135 fall år 1998.Av månatliga verksamhetsstatistik framgårantalet verkställighetsfall per den första i . Beräknat förtiden har antalet fängelsedömda på häktena somväntade på anstaltsplats varit i genomsnitt 150. Av dessa hade igenomsnitt 76 väntat i häkte.Orsaken till ökningen av fängelsedömda på häktena som väntar påanstaltsplacering är framför allt svårigheterna att placera ut dömda ianstaltsorganisationen. Olika åtgärder har vidtagits för att häktademed verkställbar dom skall kunna placeras ut på anstalt snabbare ochför att väntetiderna skall kunna kortas. Bland annat begränsadeKriminalvårdsstyrelsen de lokala myndigheternasmöjligheter att tillfälligt stänga anstalts- och häktesplatser.Kriminalvårdsstyrelsen öppnade också anstaltsplatser som legat i"malpåse". sågs bl.a. indelningen isäkerhetsklasser och differentiering av intagna över, och den25 fattade beslut om en nyanstaltsindelning som skall träda i kraft den 1 januari 2001.Enligt denna skall landets anstalterfortsättningsvis enbart vara indelade i öppna respektive slutnaanstalter och anstaltsavdelningar. Några få av de slutna avdelningarnaskall ha förhöjd säkerhet. har också beslutatatt 60 nya platser skall öppnas vid kriminalvårdsanstalten underbörjan av . Vidare pågår ett arbete inom Kriminalvårdsstyrelsenmed att få platsplaneringssystemet att fungera tillfredsställande,bl.a. har organisationen för utplacering och omplacering av dem som ärintagna i häkte eller anstalt gjorts om.Utskottet har tidigare uttalat sig i frågan, senast under våren 2000.Utskottets mening var då att strävan alltid måste vara att göra tidenpå häkte i avvaktan på anstaltsplacering så kort som möjligt. Desenaste årens utveckling var alltså enligt utskottet mycket negativ,och utskottet såg med tillfredsställelse på de åtgärder som vidtogs föratt förkorta väntetiderna. Någon anledning för att vidtanågra åtgärder i frågan fanns enligt utskottet inte (bet.1999/2000:JuU15 s. 4 f).Utskottet kan nu konstatera att de åtgärder som kriminalvårdenvidtagit ännu inte har fått avsedd verkan.Antalet fängelsedömda i häkte som avvaktar anstaltsplacering äralltjämt oförsvarligt högt. Det är av stor betydelse att fängelsedömdamed verkställbar dom omgående placeras på anstalt, inte minst i syfteatt kunna erbjuda dem meningsfull sysselsättning.Kriminalvårdsstyrelsen arbetar emellertid med att finna lösningar påsituationen, bl.a. har en ny anstaltsindelning beslutats ochytterligare anstaltsplatser skall öppnas. Regeringen har anfört att dennoga följer kriminalvårdens arbete i denna del. Utskottet ser därförinte något skäl att göra något särskilt uttalande i frågan. MotionJu512 avstyrks.I motion Ju933 (fp) begärs att anstaltstiden för kvinnliga intagnagörs mer meningsfull.Andelen kvinnor som är inskrivna i anstalt har mer än fördubblatsunder den senaste tjugoårsperioden. var av deintagna kvinnor. De brott som kvinnor oftast gör sig skyldiga till ärrattfylleri, tillgrepps- och narkotikabrott samt andraförmögenhetsbrott.Av budgetpropositionen för framgår att det inomkriminalvården länge har varit en prioriterad uppgift att förbättrasituationen för kvinnor inom kriminalvården och att dessa kvinnornumera alltså är en uppmärksammad grupp. Bland annat harKriminalvårdsstyrelsen utfärdat särskilda riktlinjer för fängelsedömdakvinnor. Enligt regeringen är det viktigt att detta arbete fortsätter.I riktlinjerna, som gäller , behandlas bl.a.frågan om verkställighetsinnehållet för kvinnor i anstalt. Enligtriktlinjerna skall programmen för kvinnor, i likhet med verksamhetenför män, omfatta arbete, utbildning och speciella program som syftartill att bearbeta kriminalitet och drogproblematik, s.k. brotts- ochmissbruksrelaterade program. Programmen skall uppfylla de krav ochriktlinjer som gäller inom respektive område. För kvinnorna skallprogrammen anpassas till kvinnors särskilda behov; arbete, utbildning,föräldraskap, hälsa och ett oberoende liv. Särskilda föräldraprogramskall erbjudas intagna kvinnor. För att stärka kvinnornas självkänslaoch identitet i kvinnorollen skall de vidare erbjudas brottsrelateradeprogram inriktade på bl.a. könsroller, jämställdhet ochkonflikthantering.Av riktlinjerna följer också att den personal som arbetar med intagnakvinnor skall ha särskild kompetens. Den skall bl.a. ha kunskaper omkvinnors särskilda behov och krav i ett biologiskt, socialt ochpsykologiskt perspektiv, rollen som kvinna och mor, kvinnorsdrogmissbruk och kriminalitet och kvinnan som offer vid sexuellt,psykiskt och fysiskt våld. Återkommande kompetensutveckling bör gespersonalen inom dessa områden.Av kriminalvårdens verksamhetsplanering för följer attprogramverksamheten för kvinnor skall fortsätta att utvecklas ienlighet med riktlinjerna. Bland annat skall möjligheterna tillföräldrautbildning utökas.Även arbetet med att förbättra de intagna kvinnornas kontakt med sinafamiljer har prioriterats, bl.a. har särskilda besökslägenheterinrättats vid flertalet av anstalterna för kvinnliga intagna.För år 2000 erhöll kriminalvården i extra anslagför särskilda insatser för barn med frihetsberövade föräldrar (prop.1999/2000:1, utg.omr. 4 avsnitt 7.6). Enligt vad utskottet har inhämtatfrån har en del av medlen använts tillfärdigställandet av en besökslägenhet vid kriminalvårdsanstaltenHinseberg, inrättandet av en besökslägenhet vid kriminalvårdsanstaltenFäringsö samt föräldrautbildning på anstalterna. Återstoden av medlenskall användas till förbättrade besökslokaliteter på vissa anstalteroch häkten.Utskottet har tidigare uttalat sig i frågorrörande kvinnors inom kriminalvården situation, senast i samband medberedningen av budgeten för (bet. 1999/2000:JuU1 s. 75 f).Utskottet anförde därvid bl.a. följande. Eftersom kvinnor som blirintagna i anstalt ofta har en dålig självkänsla och befinner sig i enutsatt position är det viktigt att deras behov av stöd och behandlingtillgodoses. är kvinnor dock en uppmärksammad grupp inomkriminalvården. Bland annat arbetar kriminalvården med frågor om hurverkställighetsinnehållet kan förbättras för denna grupp. var detta arbete naturligtvis angeläget, och utskottetunderströk vikten av att det fullföljdes.Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden. Med hänsyn till deåtgärder som vidtagits och det arbete som pågår är någon särskildåtgärd från sida inte påkallad. Motion Ju933 avstyrks i nubehandlad del.Brottsförebyggande rådet, m.m.InledningBrottsförebyggande rådet () är ett stabsorgan under regeringen ochett expertorgan inom rättsväsendet. Rådets övergripande mål är attfrämja brottsförebyggande insatser genom utveckling, utvärdering,tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området.Härigenom skall rådet bidra till att minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet. Viktiga inslag i verksamheten är att ta framunderlag till regeringen och rättsväsendets myndigheter för åtgärderoch prioriteringar i det kriminalpolitiska arbetet, utvärdering avvidtagna åtgärder samt stöd till lokalt brottsförebyggande arbete.Två rådgivande organ är knutna till myndigheten. Dels enreferensgrupp för rättsväsendet, som skall ge förslag tillprioriteringar av rådets forsknings- och utvecklingsarbete och skapaökade kontakter mellan praktiskt och vetenskapligt verksamma inomrättsväsendet, dels en vetenskaplig nämnd med ledamöter från olikaämnesområden som har betydelse för BRÅ:s verksamhet (kriminologi,sociologi, ekonomi, m.fl.).BRÅ:s arbetsuppgifter finns närmare reglerade i dess instruktion(1997:1056).BRÅ har fr.o.m. övertagit de uppgifter somKommittén för brottsförebyggande arbete (KBA) tidigare ansvarade för. Ihuvudsak handlar detta om att fördela de medel som finns på anslagetBidrag till brottsförebyggande arbete.ResultatuppföljningI budgetpropositionen redovisar regeringen resultat med enuppdelning på verksamhetsområdena lokalt brottsförebyggande arbete,forsknings- och utvecklingsverksamhet, informations- och förlags-verksamhet samt officiell statistik för rättsväsendet.Verksamhetsområdena sammanfaller i stort sett med de verksamhetsmål somformulerades i regleringsbrevet för . Resultatet av användningenav de anslagna medlen för bidrag till brottsförebyggande arbeteredovisas separat i budgetpropositionen.