bet · GO01UbU1 · 2000-11-28 00:00:00 — I det föregående har utskottet erinrat om att målen föde statliga insatserna bör utformas så att de blir mätbara och uppföljningsbaraI detta ligger att regeringens resultatredovisningar bör göras med utgångspunkti målen för verksamheten och ge möjlighet att bedöma i vilken utsträckning målehar uppnåtts.3.3 Ändringar i vissa lagarRegeringens förslagI propositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop.1999/2000:28) föreslog regeringen ett system för kvalitetsgranskning avutbildningen vid universitet och högskolor. Rätten att utfärda examen enligthögskoleförordningen borde återkallas, för det fall vid sinakvalitetsgranskningar fann att en utbildning vid ett visst lärosäte uppvisadebristfällig kvalitet. Regeringen avsåg att återkomma till med förslagtill hur omprövningen av examensrätt kan ske.I budgetpropositionen föreslår regeringen nu ändringar dels i högskolelagen(1992:1434), dels i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina.Regeringen anser att det i högskolelagen bör införas en reglering avförutsättningarna för att skall ge ett lärosäte med offentlighuvudman rätt att utfärda examen. Detta skall ske genom att det i 1 kap. 11 §förs in ett andra stycke. Det innebär att får lämna tillståndendast om utbildningen uppfyller de krav som ställs i 1 kap. högskolelagen ochde särskilda krav som regeringen föreskriver. Sådana krav finns ihögskoleförordningen med dess bilaga med examensordning. Vidare skall det i ettrikstäckande perspektiv finnas ett allmänt intresse av att ett examenstillståndges eller utökas.Förutsättningarna för att ett examenstillstånd för ett lärosäte med offentlighuvudman skall återkallas anges i en föreslagen ny paragraf, 11 a §, ihögskolelagen. När det finns kvalitetsmässiga brister som avser en generellexamen med ett visst huvudämne eller med en viss inriktning, eller enyrkesexamen, skall anmoda lärosätet att avhjälpabristerna. Om bristerna kvarstår, helt eller till väsentlig del, efter dennatid, får besluta att dra in examenstillståndet. En högskola sompå detta sätt fått sitt examenstillstånd indraget får dock även därefter utfärdden berörda examen för de studenter som har påbörjat sin utbildning där medinriktning på denna examen innan beslutet om indragning fattades.Om det är fråga om examenstillstånd vid , skallbeslut om indragning av examenstillstånd fattas av regeringen. Därvid fårregeringen ta hänsyn också till om det i ett rikstäckande perspektiv finns ettallmänt intresse av att examen får utfärdas vid Lantbruksuniversitetet.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2001.I lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina regleras möjligheternför enskilda utbildningsanordnare att få tillstånd att utfärda examina enligthögskoleförordningen. Sådana tillstånd meddelas av regeringen. Enligt 5 § är enenskild utbildningsanordnare, som fått examenstillstånd, skyldig att medverka iuppföljningar och utvärderingar av utbildningen. Regeringen föreslår nu att dettill detta krav skall fogas att utbildningsanordnaren är skyldig att varje årupprätta en skriftlig kvalitetsredovisning. Om sådan kvalitetsredovisning skallregeringen få meddela ytterligare föreskrifter. Med anledning av denna utökningav 5 § föreslås en konsekvensändring i 7 § samma lag.Regeringen föreslår vidare att andra stycket i 6 § av denna lag skall tas bort.Där sägs att regeringen skall begära yttrande från , innan denbeslutar om examenstillstånd för enskilda utbildningsanordnare. I sin motiverinhänvisar regeringen till 7 kap. 2 § regeringsformen, av vilken det framgår attvid beredningen av regeringsärenden skall behövliga upplysningar och yttrandeninhämtas från berörda myndigheter. Om regeringen inte behöver någonkvalitetsbedömning från , därför att ett ärende kan avgöras motbakgrund av t.ex. om det finns statsfinansiella förutsättningar för ett nyttexamenstillstånd eller om det ligger i linje med regeringensutbildningspolitiska bedömning, behöver något yttrande inte regelmässigtinhämtas.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion 2000/01:Ub819 att skallavslå regeringens förslag om ändringar i högskolelagen (yrk. Motionärernavänder sig mot regeringens förslag när det gäller förutsättningarna för attHögskoleverket skall ge examensrätt. Genom förslaget att regeringen skall kunnvägra tillstånd för utfärdande av examen, om man anser att det ur ettrikstäckande perspektiv inte finns ett allmänt intresse för att examen fårutfärdas, skaffar sig regeringen verktyg för att motverka fler friståendehögskolor, anser motionärerna. Detta accepterar de inte.Folkpartiet vänder sig i motion 2000/01:Ub820 mot den föreslagna regleringen avvillkoren vid indragning av examensrätt. Motionärerna anser det svårförståeligtatt studenterna skall kunna avlägga examina vid en högskola även efter det attHögskoleverket har förklarat att utbildningen inte håller högskolemässigkvalitet. De föreslår därför avslag på regeringens förslag om ändringar ihögskolelagen (yrk. Regeringen bör enligt motionärerna återkomma med förslaom hur högskolor som har förlorat sin examensrätt skall ta ansvar förstudenterna som går i den berörda utbildningen (yrk. De studenter som såvill bör enligt motionärerna få fortsätta sin utbildning vid en annan högskola.Ingen motion tar upp förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1792) omtillstånd att utfärda vissa examina.UtskottetU t s k o t t e t föreslår att ställer sig bakom regeringens förslagnär det gäller förutsättningarna för att skall ge ett lärosätemed offentlig huvudman rätt att utfärda examen. bör således antaregeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen när det gäller 1 kap. 1§ och avslå motionsyrkande.Motionsyrkandet bygger på en missuppfattning, nämligen att ändringen avhögskolelagen skulle handla om villkoren för fristående högskolor.När systemet att offentliga lärosäten får examenstillstånd efter enkvalitetsprövning skulle införas , framhöll den dåvarande regeringen somett av syftena med examensordningen att den skulle fungera som instrument förlokalisering av vissa utbildningar (prop. 1992/93:1 s. 35, bet. UbU3, rskr.103). I sitt budgetförslag för /94 skrev regeringen att Högskolai /, och borde få enannan inriktning än dittills och att den barn- och ungdomspedagogiskautbildningen vid dessa högskolor borde upphöra (prop. 1992/93:169, bet. UbU14,rskr. De tre nämnda högskolorna fick heller inte examensrätt för dennaexamen, när systemet med examensordning infördes . inrättades gavs verket befogenheten att besluta omexamenstillstånd för högskolor med offentlig huvudman. I propositionen Ett nytthögskoleverk markerades att när prövar de kvalitetsmässigaförutsättningarna för att utvidga examenstillståndet för ett lärosäte, är det esjälvklar förutsättning att det skall föreligga ett nationellt intresse av attutvidga examensrätten (prop. 1994/95:165 s. 22).U t s k o t t e t föreslår att även ställer sig bakom regeringensförslag när det gäller villkoren vid indragning av examensrätt. börsåledes anta regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen, såvittavser 1 kap. 11 a §, och avslå motionsyrkanden i frågan.Regeringen skriver på s. 59 i propositionen om studenternas berättigade krav påkvalitet i utbildningen. Utskottet delar regeringens uppfattning att detlärosäte som förlorar examenstillstånd måste vidta åtgärder så att utbildningenkan slutföras med god kvalitet och i samverkan med annat lärosäte medmotsvarande utbildning. En självklar förutsättning är att det andra lärosätetmedverkar till en lösning av den uppkomna situationen. Lika självklart är attstudenter som drabbas av att det lärosäte där de studerar får examenstillståndeindraget måste ha möjlighet att slutföra sina studier vid ett annat lärosäte octa sin examen där, om de så önskar.U t s k o t t e t föreslår vidare att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina.För de statliga lärosätena finns ett krav på årlig skriftligkvalitetsredovisning angivet i regleringsbrevet. Det är väl motiverat att ställmotsvarande krav för att utbildningsanordnare med enskild huvudman skall fåtillstånd att utfärda examina enligt högskoleförordningen.3.4 AnslagenRegeringens förslagRegeringens förslag till anslagsbelopp till vart och ett av de 35 statligalärosätena (anslagen 25:17-25:68) redovisas i bilaga 6 till detta betänkande.Anslagen till grundutbildning är beräknade för den ökning av antaletutbildningsplatser som godkände vid förra (prop1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 100 ff., bet. UbU1, rskr. Enligt beslutet skallen stor del av de nya platserna avse naturvetenskaplig och teknisk utbildning.Anslagen består liksom tidigare av dels takbelopp, dels i förekommande fallersättning för särskilda åtaganden.Anslaget till har dock minskats med ett belopp som motsvarar 200utbildningsplatser, engångsvis för . Bakgrunden är attMitthögskolan inte har kunnat utnyttja alla de nya utbildningsplatser somhittills har tilldelats den.Det har visat sig att lärosätena har svårigheter att rekrytera studenter tillnaturvetenskaplig och teknisk utbildning i den omfattning som förutsatts ibesluten om ökning av antalet utbildningsplatser och i utbildningsuppdragens måför antalet helårsstudenter inom dessa områden. Dessa svårigheter får enligtregeringen inte leda till att studieplatser står outnyttjade. Alla platser somryms inom lärosätenas takbelopp bör utnyttjas. Regeringen avser därför att ävenår 2001 tillåta lärosätena att omfördela platser från naturvetenskap och tekniktill humaniora, samhällsvetenskap och juridik, om högskolan bedömer attutbildningsuppdraget i fråga om naturvetenskap och teknik inte går att uppfyllaFör har regeringen gett lärosätena motsvarande medgivande.För några lärosäten bör det enligt regeringens bedömning också finnas möjlighetatt omfördela platser till de konstnärliga utbildningsområdena (design, konst,musik, opera, teater och media). Eftersom ersättningsbeloppen (de s.k.prislapparna) för dessa områden är väsentligt högre än för t.ex. humaniora,samhällsvetenskap och juridik skulle dock en alltför stor satsning på dekonstnärliga områdena kunna få negativa konsekvenser för dimensioneringen avutbildningen inom andra områden. Regeringen avser därför att i regleringsbrevange det maximala antalet helårsstudenter för respektive konstnärligtutbildningsområde, för vilket berörda lärosäten har rätt att tillämpaprislappen. Detta skall dock inte gälla de konstnärliga högskolorna i Stockholmsom inom sina takbelopp har rätt att tillämpa prislapparna för enbart ett ellerett fåtal utbildningsområden. En tabell över de planerade antalen redovisas pås. 101 i propositionen.Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer har räknats uppmed (pris- och löneomräkning).Medlen för stöd till studenter med funktionshinder har ökats med 1,9 miljonerkronor. Dessa medel anvisas liksom tidigare till under esärskild anslagspost. skall fördela medlen till delärosäten som har särskilt höga kostnader för stöd till funktionshindradestudenter.Medel till lokalkostnader ingår normalt i respektive lärosätes takbelopp. Underanslagen till den konstnärliga högskolorna i har regeringen beräknaten särskild hyresersättning, som redovisas som en separat anslagspost. Modellenatt lägga dessa medel utanför takbeloppen skall enligt regeringen tillämpasunder en femårsperiod. Därefter förutsätts dessa medel ingå i respektivekonstnärliga högskolas ordinarie takbelopp. De medel som fördelas mellan dekonstnärliga högskolorna har tidigare funnits reserverade för en eventuelllokalmässig samordning.Prislappen för utbildningsområdet design kommer att få tillämpas vid ytterligartre lärosäten, nämligen , ochHögskolan i . Prislappen för utbildningsområdet media kommer att fåtillämpas även av , och HögskolanDalarna. Prislappen för utbildningsområdet konst kommer att få tillämpas även aHögskolan på . Anslagen till och är beräknadför en utökad verksamhet inom utbildningsområdet design. Anslaget tillDramatiska institutet är beräknat för kurser i interaktiva medier (10helårsstudenter och helårsprestationer) och anslaget till universitetför 5 helårsstudenter och helårsprestationer inom utbildningsområdet media.För utbildning i rymd- och miljövetenskap i tilldelas universitetoch medel motsvarande 75 helårsstudenter vardera.Anslagen till forskning och forskarutbildning har pris- och löneomräknats med1,93 %.Universiteten i , , , , , och Luleåsamt och Kungl. Tekniska högskolan har tillförts medel föforskarskolor i enlighet med vad regeringen redovisat i propositionen Forskningoch förnyelse (prop. 2000/01:3).Karlstads, och har tillförts vardera 20 miljoner kronooch , (tidigare Högskolan iKarlskrona/) samt vardera ytterligare 10 miljonerkronor. har tillförts ytterligare 2 miljoner kronor.Universiteten i , , , , , och Luleåhar tillförts sammanlagt till förstärkning av humaniora.Under anslaget till har Kollegiet för samhällsforskning(SCASSS) tillförts . har tillförts dryg11 till förstärkning av forskningen vid Campus . har tillförts fördistansöverbryggande medicinsk teknik.Lunds universitet har tillförts medel för ökade hyreskostnader för BiomedicinskCentrum. Tekniska högskolan har tillförts medel för investeringskostnadeför , som har tilldelats tekniskt vetenskapsområde, föreslås fåett anslag till forskning och forskarutbildning. Under detta föreslås 2 miljonekronor, men föreslås också liksom tidigare bli tilldeladmedel för forskning under anslaget 25:71.De mindre högskolor som inte har vetenskapsområde tilldelas ytterligare resurseför forskning. anvisas dessa ytterligare medel (sammanlagt 20,7miljoner kronor) under respektive högskolans anslag till grundutbildning.Anslaget 25:71 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolorhar tillförts för utökat konstnärligt utvecklingsarbete vid dsju konstnärliga högskolorna i Stockholm.MotionernaOppositionspartiernas budgetförslag framgår av bilaga 6 till detta betänkande.Moderata samlingspartiet lägger fram sitt budgetförslag i motion 2000/01: Ub819Moderaterna vill ha en ökad satsning på grundutbildning, forskning ochforskarutbildning vid universitet och högskolor (yrk. De föreslår att 242,anvisas under ett nytt anslag för ökad grundutbildning (yrk.32). Detta redovisas i bilaga 6 i detta betänkande som anslag 25:83.Fördelningen av studieplatser skall i första hand ske i en omfattning sommotsvarar studenternas val av ämne och lärosäte (yrk. Lärosäten som intefår tillräckligt många sökande i relation till antalet studieplatser skallöverföra ej utnyttjade resurser till det nya anslaget. Att studenternasförstahandsval i ökad utsträckning skall påverka resursfördelningen framhållsockså i motion 2000/01:Ub453 (m). vill öka examinationen avcivilingenjörer med inriktning mot IT och anser att en särskild satsning börgöras med det långsiktiga målet att antalet examinerade civilingenjörer inom feår skall ha ökat (mot. 2000/01:T717 yrk. 8).Under anslaget 25:69 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. villModeraterna anvisa mer än regeringen för (mot. 2000/01:Ub819 yrk. I beloppet ryms medel för utbyggnad av ettmikroelektroniskt centrum vid (yrk. 15).Moderaterna föreslår också att under ett nytt anslag skall anvisa 146miljoner kronor till ökade fakultetsanslag (yrk. Detta redovisas i bilagasom anslag 25:84. Med hänvisning till det nya anslaget föreslår de vidare attanslaget 25:71 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolorm.m. skall minskas med , jämfört med regeringens förslag (yrk31). vill minska anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. med , vilket innebär att inga medelanvisas till detta (yrk. 34 delvis).Kristdemokraterna redovisar sitt budgetförslag i motion 2000/01:Ub811.De föreslår en minskad volym 2001, vilket medför minskadkostnader, som redovisas i bilaga 6 som anslag 25:85. Detta sammanhänger medKristdemokraternas uppfattning, framförd i motion 2000/01:Ub810, att utbyggnadeav högskolan bör ske i lugnare takt än vad regeringen planerar. Den intensivaoch snabba utbyggnad som skett har enligt motionärerna lett tillkvalitetssänkningar och till brist på studentbostäder och studielokaler. Enligtden sistnämnda motionen bör utbyggnaden ske i jämn och hög takt, med 7 500platser (yrk. I sitt budgetförslag har avsatt 100miljoner kronor för att öka den s.k. studentpengen, dvs. föreslår också under ettsärskilt anslag till kvalitetssatsning inom spetsutbildningen (anslag 25:87 ibilaga 6).Även forskarutbildningens utbyggnad bör enligt ske i jämn ochhög takt, dvs. den takt regeringen föreslår bör dämpas. Deras förslag om minskavolym inom forskning och forskarutbildning redovisas i bilaga 6 som anslag25:86.Centerpartiet lägger fram sitt budgetförslag i motion 2000/01:Ub809.Det viktigaste nu är enligt att följa upp den utbyggnad som skerav grundutbildningen med resurser för att säkra kvaliteten. Högskolorna behöverandrum för att besätta lärartjänster och höja kvaliteten, heter det i motionen.Därför vill partiet öka anslagen till forskning och forskarutbildning till denya universiteten i , och , , (som tidigare hetat /) och Högskolan iKalmar med sammanlagt . De mindre högskolorna tillförs 100miljoner kronor för forskning inom ramen för anslaget 25:71 Forskning ochkonstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. Under anslaget 25:69Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. föreslås mindrän i regeringens förslag, varvid dock anslagsposten till ökas med . föreslås få 5 miljonerkronor mer än regeringen föreslagit för grundutbildning.Folkpartiet lägger fram sitt budgetförslag i motionerna 2000/01:Fi211 (yrk. 18)och 2000/01:Ub820 (yrk. 34).Anslagen till grundutbildning ökas, jämfört med regeringens förslag, medsammanlagt , fördelade på de universitet och högskolor somenligt motionärerna har högst sökandetryck. Det gäller , ,Lunds och , Kungl. Tekniska högskolan, samChalmers tekniska högskola. vill sänka utbyggnadstakten avgrundutbildningen, så att man planerar för 6 000 färre nya platser än regeringeräknar med. De medel som därmed frigörs skall användas till höjning avprislapparna, så att lärosätena kan höja kvaliteten i utbildningen. EnligtFolkpartiet skall fördelas för att höja kvalitetengrundutbildningen (mot. 2000/01:Ub820 yrk. 19).Till forskning och forskarutbildning föreslår att samtligauniversitet får högre anslag än regeringen har föreslagit, totalt 75,6 miljonerkronor mer. Partiet vill dessutom anvisa under ett nyttanslag till forskning och forskarutbildning (i bilaga 6 redovisat som anslag25:90). Enligt motion 2000/01:Ub820 vill att det skall inrättas fledoktorandtjänster (yrk. bör enligt motionärerna avslå regeringenbegäran om godkännande av vad regeringen anfört om utbyggnad av forskning ochforskarutbildning vid universitet och högskolor (yrk. 33).I några motioner av enskilda motionärer läggs också fram förslag omanslagsbelopp för eller om villkoren för anslagens användning.Enligt motion 2000/01:Ub466 (fp, kd, c) måste resurserna till den grundläggandehögskoleutbildningen räknas upp. Prislapparna har minskat med desenaste åren, vilket har fått till direkt effekt att studenterna inte kan fåsamma undervisning och handledning som . Motionärerna anser detnödvändigt att återställa åtminstone en del av de besparingar somgenomförts.Högskolorna bör enligt motion 2000/01:Ub442 (s) ges bemyndigande att inom sitttakbelopp få använda resurser till utvecklings- och rekryteringsinsatser. VidHögskolan , som motionen handlar om, är den sviktande rekryteringen tillnaturvetenskaplig och teknisk utbildning ett viktigt problem. Det nuvarandefinansieringssystemet, som relaterar anslag till prestationer, ger inte utrymmeför att arbeta med mer genomgripande reformer och marknadsföra dessa, skrivermotionärerna.I motion 2000/01:Ub493 (c) sägs att av årets forskningsanslagbör anvisas till att stärka forskningen vid (yrk. 1).Anslaget 25:71 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolorföreslås i motion 2000/01:Ub476 (c, m, kd) utökas med mer änregeringen föreslagit (yrk. Enligt motionärerna behöver pengar till forskning.Anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor bör enligtmotion 2000/01:Ub428 (fp, c) användas för fördelning av resurser till deuniversitet och högskolor som har extra kostnader för decentraliserad utbildninsamt till berörda kommuner för deras extra kostnader. Motionärerna påpekar attregeringen under anslaget har avsatt en stor anslagspost för regeringensfördelning.UtskottetU t s k o t t e t föreslår att anvisar anslagen 25:17-25:73 enligtregeringens förslag och avslår samtliga här redovisade motionsyrkanden.Eftersom regeringen har beslutat att . skall heta bör anslagen 25:43och 25:44 benämnas : Grundutbildning respektiveBlekinge tekniska högskola: Forskning och forskarutbildning.Regeringen har också beslutat tilldela naturvetenskapligtvetenskapsområde. Anslaget 25:42 bör därför benämnas : Forskningoch forskarutbildning.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom en minskad ambition när det gälleutbyggnaden av den grundläggande högskoleutbildningen, såsom Kristdemokraternaoch föreslår. Inte heller kan utskottet ställa sig bakomModeraternas förslag att lärosäten som inte får tillräckligt antal sökande iförhållande till antalet erbjudna platser skall återlämna resurserna underpågående läsår. Den självständighet som de statliga universiteten ochhögskolorna numera har innebär att de skall ansvara för att använda de avstatsmakterna anvisade resurserna på bästa sätt, inom ramen förutbildningsuppdragen och reglerna om ersättningsbelopp och avräkning avhelårsstudenter och helårsprestationer. Det kan innebära att en högskola måsteompröva sitt utbildningsutbud, vilket enligt vad regeringen förutskickat bl.a.kommer att kunna handla om att öka utbudet av utbildning inom andra områden, omsökandes efterfrågan på naturvetenskaplig och teknisk utbildning är lägre än vaman planerat för.Under anslaget 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., soModeraterna vill ta bort helt, har resurser beräknats bl.a. för bidrag tillSvenska studenthemmet i , bidrag till ,svenskundervisning i utlandet, statliga ålderspensionsavgifter och stöd tillteknik- och naturvetenskapscentrum. Detta är ändamål för vilka resurser intenaturligt kan beräknas under anslag till vissa eller samtliga lärosäten.Utskottet anser att anslaget 25:70 behövs.Förslaget i motion 2000/01:Ub442 innebär att man skulle införa helt nya reglerför resurstilldelningen. Frågan om resurstilldelningssystemets tillämpning pådistansutbildning och decentraliserad utbildning, som berörs i motion2000/01:Ub428, har tagits upp i utredningen om högskolans styrning. Utredningenrapport styrning (SOU 2000:82) har överlämnats tillregeringen. Utskottet anser att bör avvakta regeringens beredning avfrågan.Regeringens förslag innebär att ges ett tillskott med 10miljoner kronor på anslaget till forskning och forskarutbildning, alltså mer änvad som föreslås i motion 2000/01:Ub493 yrkande 1.3.5 Yrkanden om tillkännagivanden3.5.1 Övergripande frågorCenterpartiet anser enligt motion 2000/01:Ub12 att utbildningskvaliteten ärviktigare än att utöka antalet utbildningsplatser så att fri dimensioneringuppnås (yrk. 12).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.De ändringar i högskolelagen och lagen om tillstånd att utfärda vissa examinasom utskottet har behandlat i det föregående utgör inslag i regeringens satsninpå kvalitet i högskoleutbildningen. I enlighet med vad som redovisades ipropositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop.1999/2000:28, bet. UbU12, rskr. 180) avser regeringen att ge iuppdrag att med en periodicitet genomföra ämnes- ochprogramutvärderingar av samtliga utbildningar för generella examina ochyrkesexamina, inklusive forskarutbildningen. En särskild utredare arbetar nu meatt kartlägga och analysera den pedagogiska utvecklingen och det pedagogiskaförnyelsearbetet inom den högre utbildningen (dir. 2000:24).