bet · GN01UbU12 · 2000-03-23 00:00:00 — Det föreslagnatillkännagivandet är därför onödigt.StudentinflytandeÅtminstone harstudenterna haft ett författningsreglerat inflytandepå utbildningen, först genom att de var företrädda ifakulteternas respektive sektionernasundervisningsnämnder (fr.o.m. 1964utbildningsnämnder). Dessa var obligatoriskaberedningsorgan för utbildningsfrågor införfakulteterna/sektionerna, som hade beslutanderätten.I fakulteter och sektioner ingick intestudentrepresentanter. En försöksverksamhet med nyasamarbetsformer inleddes i anslutning tillstudentrevolten i år 1968.Försöksverksamheten ledde till attutbildningsnämnderna blev beslutande i sina frågoroch att studenternas representanter kunde bliröstberättigade ledamöter även i lärosätenasstyrelser (konsistorier). infördestjänsteförslagsnämnder med uppgift att beredaförslag till innehavare av ordinarie professurer ochuniversitetslektorat. I tjänsteförslagsnämndernafick studenterna en röstberättigad ledamot. Medhögskolelagen, som antogs av ,permanentades studenternas rätt att som fullvärdigaledamöter delta i beslutsfattandet på samtliganivåer inom ett lärosäte.Riksdagen gjorde på förslag avutskottet ett tillkännagivande till regeringen omstudenternas inflytande. Utskottet ansåg attstudenternas representation i högskolestyrelsernaborde ökas från minst två till minst tre ledamöter.Vidare skrev utskottet följande (bet. 1997/98:UbU3,rskr. 12).- - - Det formella inflytandet genom högskoleorganenär dock inte det viktigaste. Studenternas intresseoch kompetens bör tas till vara i högskolansvardagsarbete, inte minst när det gällerkvalitetssäkring och utvärdering av utbildningen.Utskottet anser att det bör göras en översyn avstudentinflytandet på alla nivåer inom högskolan, idetta vidare perspektiv.Den utredning som således begärdegenomfördes av en av utbildningsministern tillkalladarbetsgrupp, som lämnade rapportenStudentinflytande inom högskolan (Ds 1998:51).I den nu aktuella propositionen framför regeringenförslag för att förstärka studentinflytandet ihögskolan. Regeringen anser att deltagande ochengagemang från studenternas och studentkårernassida är en förutsättning för ett verkligtstudentinflytande, och att detta bör komma tilluttryck i en förändring av lagregleringen avstudenternas inflytande.Studenternas rätt att vara representerade ihögskolestyrelse respektive i fakultetsnämndregleras i högskolelagens 2 kap. 4 respektive 6 §§.Nu föreslås en ny paragraf, 4 a §, i högskolelagensförsta kapitel, där det sägs (första stycket) attstudenterna skall ha rätt att utöva inflytande överutbildningen vid högskolorna och (andra stycket) atthögskolorna skall verka för att studenterna tar enaktiv del i arbetet med att vidareutvecklautbildningen. Lagförslaget återges i bilagan tilldetta betänkande.U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag.Detta förslag ligger väl i linje med vad utskottetanförde i sitt nämnda betänkande. Liksomregeringen anser utskottet att inflytande varken kaneller bör utövas endast genom representanter i olikaorgan och att alla studenter har ett medansvar attpåverka utbildningen genom förslag och konstruktivkritik. Utskottet vill också liksom regeringenframhålla att studenterna måste ges sådana faktiskamöjligheter till inflytande att engagemang ochintresse för att påverka och ta del i beslut omverksamheten stimuleras. Det nedlåtandeförhållningssätt från högskolornas sida tillstudenterna, som den nämnda arbetsgruppen harpåtalat som ett stort problem är oförenligt meddetta.Regeringen meddelar i propositionen sin avsikt attgöra ändringar i högskoleförordningen och iförordningen för närdet gäller studentrepresentationen i lärosätenasbeslutande organ. Enligt regeringen skallstudenterna ha rätt att ingå i alla beslutande organinom högskolan vars verksamhet har betydelse förutbildningen och studenternas situation. Vilka organsom studenterna skall vara representerade i börhögskolan och studentkåren tillsammans komma överensom. skall dock inte komma ifråga, eftersom dess sammansättning är särskiltreglerad för hela den statliga verksamheten. Enförutsättning för ett reellt studentinflytande ärenligt regeringen att studenterna kommer in ifrågorna på ett tidigt stadium. Regeringen anserdärför att studenterna bör vara representerade ocksåi beredande organ av stadigvarande natur ochsärskilt i organ av större betydelse förstudenterna, som t.ex. ledningsgrupper,översynsgrupper och utredningar.Moderaterna framhåller i motion 1999/2000:Ub13 attdet behövs förtydligande av hur val skall ske avrepresentanter till de organ där studenterna skallrepresenteras (yrk. 8).Kristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Ub15ett tillkännagivande om att det är angeläget att fåtill stånd en ökad studentaktivitet och därmed enrättvisande representation (yrk. 4).Centerpartiet anser enligt motion 1999/2000:Ub14att andelen studenter i högskolestyrelse ochfakultetsnämnd bör vara minst en tredjedel och att iorgan på lägre beslutsnivåer studenternas andelskall vara av ledamöterna utöver ordföranden(yrk. Samma förslag framförs av imotion 1999/2000:Ub499 (yrk. 35).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Studentrepresentanterna i högskolansförfattningsreglerade organ utses (och sedanlång tid) av respektive studentkår. Detta regleras i16 § förordningen om studerandekårer, nationer ochstudentföreningar vid universitet och högskolor(1983:18, ändr. Utskottet anser inte attdet finns anledning för att begäraytterligare bestämmelser på denna punkt.Kristdemokraternas uppfattning överensstämmer välmed det som regeringen skriver i propositionen. Detföreslagna tillkännagivandet är därför obehövligt.Högskolestyrelse består av ordförande, rektor samthögst tretton andra ledamöter. Studenterna har rätttill tre representanter i styrelsen. Antaletledamöter i fakultetsnämnd eller i särskilt organför grundutbildningen är inte reglerat iförfattning. Dock sägs i högskoleförordningen attstudenterna har rätt till minst tre ledamöter isådana organ. Utskottet anser inte att börta initiativ till en ytterligare reglering avsammansättningen.Frågan om rätt till studentrepresentation inationella högskolemyndigheter tas upp avKristdemokraterna i motion 1999/2000:Ub15 (yrk. 5).Enligt motionärerna borde studentrepresentationen imyndigheter som (),() och Verket för högskoleservice(VHS) ha diskuterats i propositionen. Ett problem isammanhanget är till vilken organisation en sådanrätt skall ges; det finns nämligen inte någonnationell organisation som omfattar alla studenter,påpekas det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.De tre nämnda centrala myndigheterna är statligaförvaltningsmyndigheter under regeringen. I centralaförvaltningsmyndigheter som leds av en styrelseutser regeringen samtliga ledamöter i styrelsen. Denuvarande styrelserna i HSV, CSN och VHS innehållerbl.a. ledamöter som utsetts av regeringen efterförslag från förenade studentkårer.Utskottet anser inte att bör uttala sig omhur regeringen skall gå till väga för att beredabeslut om ledamöter i dessa eller andra styrelser.Moderata samlingspartiet och förespråkari motionerna 1999/2000:Ub13 respektive1999/2000:Ub12 en resursfördelning som styrs avstudenternas val. En förutsättning för att få i gånggoda kvalitetsprocesser är att institutionernalägger ned energi på att tillgodose studenternasönskemål, heter det i moderatmotionen (yrk. 2).Regeringen kritiseras för att den fördelat resursertill ytterligare studieplatser vid ett antalhögskolor, trots att dessa inte kan fylla platserna,som t.ex. ochKungl. Tekniska högskolan i fått mycketbegränsade tillskott. skriver attriksdagen bör ge regeringen i uppdrag att utformaett system som gör att antalet platser på olikautbildningar i större utsträckning relateras tillantalet sökande till olika orter (yrk. 6).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.En särskild utredare arbetar nu med högskolansstyrning (dir. 1999:70). En utgångspunkt är att detnuvarande mål- och resultatstyrdaresurstilldelnings- och styrsystemet i sinagrunddrag skall ligga fast. Detta system infördes påförslag av den borgerliga regeringen år 1993.Utredaren skall analysera möjligheterna för envidareutveckling av nuvarande system och föreslåförbättringar av systemet. Uppdraget skall redovisassenast . bör avvaktautredningens resultat och regeringens beredning avärendet.I motion 1999/2000:Ub14 framför Centerpartietförslag om att det i högskolelagen skall införas enbestämmelse om att universitet och högskolor skallha tydliga arbetsordningar för sina beredande ochbeslutande organ (yrk. För att studenterna skallha praktiska möjligheter att utnyttja sittinflytande behöver de kunskap om hur de olikaorganen fungerar, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Det är en självklarhet att studenterna - liksomt.ex. de anställda - inom ett universitet eller enhögskola behöver kunskap om hur de styrorgan som dedeltar i fungerar. Enligt den föreslagna nya 4 a § i1 kap. högskolelagen - som utskottet i detföregående har tillstyrkt - skall högskolorna verkaför att studenterna tar en aktiv del i arbetet medatt vidareutveckla utbildningen. Utskottet anserinte att det behövs en särskild lagbestämmelse omarbetsordningar.Moderata samlingspartiet har invändningar motregeringens avsikt att genom en bestämmelse ihögskoleförordningen ge studentkårerna rätt attframföra synpunkter i anslutning till högskolornasårsredovisningar. I motion 1999/2000:Ub13 föreslårpartiet att skall avslå detta förslag frånregeringen (yrk. Studenterna har redan genom sinformella ställning i högskolestyrelsen möjlighet attpåverka innehållet i årsredovisningen, skrivermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Den ordning som regeringen avser att införa harföreslagits av arbetsgruppen om studentinflytandeoch har tillstyrkts av flertalet remissinstanser.Det kan finnas ett värde i att studentkårens samladesyn på högskolans utveckling och resultat i deavseenden som är relevanta med avseende påårsredovisningen blir kända för regeringen.Regeringen skriver i propositionen (s. 27) attlärosätena i årsredovisningen bör beskriva deåtgärder som vidtagits för att utvecklastudentinflytandet och hur studentinflytandetfördelas ur ett jämställdhetsperspektiv.Kristdemokraterna ser enligt motion 1999/2000:Ub15en risk för att detta endast blir ett kvantitativtmått på jämställdhet. Motionärerna menar att manmåste lyfta fram det kvalitativa arbetet med attundanröja både formella och informella hinder föratt kvinnor och män skall få verka på lika villkor(yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.I de årliga regleringsbreven brukar regeringen angevilka uppgifter lärosätena skall lämna iårsredovisningarna. Det handlar ofta om redovisningav vilka åtgärder som lärosätet vidtagit i olikasyften, bl.a. jämställdhetssyfte. Enligt utskottetsmening finns det inte anledning att befara attregeringen skulle komma att övergå till att enbartefterfråga statistikuppgifter. Dock är självfalletkönsuppdelade statistiska uppgifter om bl.a.studentrepresentationen värdefulla och bör insamlas.Studenternas rättssäkerhetDe ämnes- och programutvärderingar som enligtpropositionen skall genomföras av Högskoleverketmed en periodicitet skall bl.a. innefattaprövning av examensrätt. Om en viss utbildning vidett lärosäte uppvisar bristfällig kvalitet skallexamensrätten kunna dras in.Kristdemokraterna och tar imotionerna 1999/2000:Ub15 respektive 1999/2000:Ub14upp frågor om studenternas rättssäkerhet vidindragning av examensrätt. anseratt regeringen skyndsamt bör återkomma med förslagtill en rättssäkerhetsgaranti för studenterna isådana situationer (yrk. Centerpartietframhåller att tydliga varningssystem bör finnas ochatt studenternas rättssäkerhet måste beaktas (yrk.1).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden, eftersom regeringeni propositionen meddelar sin avsikt att återkommatill för att tydliggöra hur omprövning avexamensrätt kan gå till.Högskoleverket beslutade att per den1 dra in examensrätten för sex olikalärosäten för vissa utbildningar tillbarnmorskeexamen, sjuksköterskeexamen, socialomsorgsexamen och tandhygienistexamen. Beslutet harföregåtts av en utvärdering /96 avsamtliga s.k. medellånga vårdutbildningar inomhögskolan (redovisad i rapporten ihögskolan - en utvärdering, Högskoleverketsrapportserie 1996:7 R). Denna utvärderingresulterade i bedömningen att avutbildningarna inte var högskolemässiga.Högskoleverket beslutade att utbildningarnashögskolemässighet återigen skulle värderas inom entreårsperiod, till grund för en förnyad prövning avexamensrätterna. Den nya utvärderingen startadehösten och slutfördes året därpå. De lärosätensom nu fått sin examensrätt för vissa utbildningarindragen är de som även vid den senare utvärderingenbedömts ge en icke högskolemässig utbildning tilldessa examina. I beslut framhållsatt lärosätena har ett ansvar för de studenter somgenomgår utbildning för de aktuella examina men sominte har möjlighet att slutföra utbildningen föreden . Dessa studenter skall enligtHögskoleverket beredas möjlighet att, t.ex. genomavtal med andra lärosäten, slutföra sin utbildningoch få examen.De studenter som inte hinner slutföra en påbörjadutbildning vid någon av de högskolor som den 1 juli2000 får examensrätten indragen kommer att blihänvisade till att få sin examen enligt defordringar som gäller vid en annan högskola. Enligthögskoleförordningen har en student som har godkäntsi en kurs vid en högskola inom landet rätt atttillgodoräkna sig denna för motsvarande utbildningvid en annan högskola. Olika högskolor bygger upputbildningen till samma examen på olika sätt. Kurserinom samma område kan tillmätas olika poängtal vidolika lärosäten. Det mottagande lärosätets beslut omtillgodoräknande av kurs kan överklagas ligger i de studerandes intresse att examinaåtnjuter respekt i omvärlden och särskilt bland demsom är verksamma eller ansvariga inom detyrkesområde som är aktuellt i det enskilda fallet.Att examensrätter kan dras in när utbildningen intehåller godtagbar kvalitet är från den synpunktenvärdefullt. är det givetvis en olägenhetför studenten om hon eller han tvingas byta lärosäteunder studietiden och dessutom eventuellt måste läsafler eller längre kurser än dem som ingick i detutbildningsprogram som studenten började på vid detlärosäte som sedermera mist examensrätten för detprogrammet. När en högskola antar studenter till ettutbildningsprogram som skall leda till viss examen,innebär det ett åtagande gentemot dessa studenter.Utskottet ser fram emot att regeringen återkommertill i denna fråga.Andra frågor om studenternas rättssäkerhet tas upp itre motioner.Kristdemokraterna vill enligt motion1999/2000:Ub421 ha en översyn för att stärkarättssäkerheten när det gäller t.ex.antagningsfrågor, examinationsfrågor, rätten atttentera och förekomsten av olika avgifter (yrk. 20).Ju större den lokala friheten är, desto viktigare ärdet att studenterna har möjlighet att få sin sakprövad, anser motionärerna.Centerpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub499 etttillkännagivande om att högskolorna skall åläggasatt dokumentera sin praxis (yrk. 37).I motion 1999/2000:Ub411 (s) föreslår motionärernaatt studenterna skall kunna överklaga brister ochfelaktigheter som uppkommit vid examination.Motionärerna hänvisar till att studenterna i Danmarki har haft möjlighet att få sin sak prövadi en "överklagningsnämnd" och att även ochFinland har motsvarande bestämmelser.U t s k o t t e t föreslår att avslår detre yrkandena om tillkännagivanden.Yrkandet i motion är identisktmed ett yrkande som behandlats vid de två senasteriksmötena (bet. 1997/98:UbU12 och 1998/99: UbU7).De områden som nämns av motionärerna togs upp irapporten från arbetsgruppen om studentinflytande.Arbetsgruppen, som när yrkandet väcktes förstagången ännu inte hade tillsatts, lämnade inte någraförslag om ytterligare utredning. ÄvenCenterpartiets yrkande har behandlats av riksdagenvid förra och avslagits (bet.1998/99:UbU7). har inom ramen för sintillsynsverksamhet granskat utformningen avregelsystem och delegeringssystem inom högskolan urrättssäkerhetssynpunkt. Verket publicerade i mars1999 rapporten ochdelegeringssystem (rapportserie1999:5 R). Där meddelas att verket kommer att följaupp rapporten . har isamma serie också publicerat andra tillsynsrapporterom frågor som berörs i motion(Avgiftsfri utbildning, 1996:3 R, Tillgodoräknandeav kurs, 1998:32 R, Rättssäker examination, 1998:39R).Vad gäller frågan om rätt att överklaga betyg villutskottet redovisa följande. Ihögskoleförfattningarna under 1960- och 1970-talenfanns för vissa fakulteter ett uttryckligt förbudmot att överklaga betyg. Ett sådant förbud fannsockså högskoleförordning (1977:263), somgällde all högskoleutbildning. Både läraren ochstudenten hade rätt att begära attmuntlig tentamen skulle ske inför öppna dörrar, s.k.offentlig tentamen. Detta institut ersattessedermera av en rätt för en student som två gångerunderkänts i samma prov att begära att få en annanlärare förordnad att examinera henne eller honom. nu gällande högskoleförordningen (1993:100)finns ingen motsvarande bestämmelse.Högskoleverket har till regeringen förtfram förslag om att det i förordningen skall förasin en bestämmelse om rätt för studenten att få bytaexaminator efter två underkännanden i samma prov. Omhögskolan har beslutat begränsa antalet tillfällensom en student får genomgå prov på kurs eller del avkurs, skall enligt förslag antalettillfällen vara minst fem. Verket har ocksåföreslagit en bestämmelse om att den som godkänts iett prov inte får genomföra provet på nytt för attfå högre betyg. Förslagen bereds nu iUtbildningsdepartementet.Utskottet har erfarit att det inomUtbildningsdepartementet nu förbereds ett uppdragtill att göra en analys avhögskoleförordningens regler som gäller studenternasrättsliga ställning i högskolan och rätten attöverklaga beslut. Bland annat skall frågan om rättatt överklaga betyg analyseras.ÖvrigtÄndringarna i högskolelagen skall enligt regeringensförslag träda i kraft den 1 juli 2000.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag.Moderata samlingspartiet föreslår i motion1999/2000:Ub13 ett tillkännagivande om högskolornasinformationsansvar visavi blivande studenter (yrk.7). Enligt motionärerna innehåller inga uppgifter om utbildningenskvalitet och resultat. De anser att lärosätena istörre utsträckning själva bör ta ansvar förinformationsflödena, såväl till som frånstudenterna. Som framgått i det föregående anserModeraterna att varje lärosäte självt skall bestämmaom regler för antagning och urval m.m. De anser attdet skall åligga respektive lärosäte att i särskildordning lämna information om dessa regler tillstudenterna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Det framgår av propositionen (s. 19) att regeringenavser att ge i uppdrag att redovisaoch följa upp ämnes- och programutvärderingarna, ochatt det till redovisningsuppdraget hör att finnalämpliga former för att föra informationen omkvalitetsbedömningarna vidare till de blivandestudenterna. En samlad redovisning av detta skulleenligt utskottets bedömning underlätta studenternasval av utbildning och studieort mer än informationsom de olika lärosätena var för sig tillställerpresumtiva studenter. Utskottet hemställerKvalitetsutveckling i högskolan1. beträffande lagregleringen avkvalitetsarbetet inom universitet ochhögskoloratt antar regeringens förslag till lag om ändringi högskolelagen (1992:1434) såvitt avser 1 kap.4 §,2. beträffande oberoende nationellautvärderingaratt avslår motionerna 1999/2000:Ub12 yrkande 2 och1999/2000:Ub13 yrkandena 3, 5 och 6,res. 1 (m) - delvisres. 2 (fp)3. beträffande helhetsperspektiv vidlärosätesbedömningaratt avslår motion 1999/2000:Ub15 yrkande 7,res. 3 (kd) - delvis4. beträffande ämnes- ochprogramutvärderingaratt avslår motion 1999/2000:Ub12 yrkandena 3, 4och 5,res. 4 (m, fp) - delvis5. beträffande kostnaderna för en höjdambitionsnivå i kvalitetsarbetetatt avslår motionerna 1999/2000:Ub14 yrkande 2 och1999/2000:Ub15 yrkande 9,res. 5 (kd, c, fp)6. beträffande frågan om samband mellandimensionering av utbildningsplatser ochkvalitetatt avslår motionerna 1999/2000:Ub12 yrkande 1,1999/2000:Ub15 yrkande 1, 1999/2000:Ub421yrkande 2 och 1999/2000:Ub814 yrkande 2,res. 6 (kd, fp)7. beträffande frågan om samband mellanantagningssystemet och kvalitetsutvecklingen ihögskolanatt avslår motion 1999/2000:Ub13 yrkande 4,res. 1 (m) - delvis8. beträffande obligatorisk utvärdering avvarje enskild kursatt avslår motionerna 1999/2000:Ub15 yrkande 6 och1999/2000:Ub499 yrkande 10,res. 3 (kd) - delvisres. 7 (c) - delvis9. beträffande högskolelärarnaspedagogiska och didaktiska kunskaperatt avslår motion 1999/2000:Ub15 yrkande 2,res. 3 (kd) - delvisStudentinflytande10. beträffande lagregleringen avstudenternas inflytandeatt antar regeringens förslag till lag om ändringi högskolelagen såvitt avser 1 kap. 4 a §,11. beträffande studentrepresentationen ilärosätenas beslutande och beredande organatt avslår motionerna 1999/2000:Ub13 yrkande 8,1999/2000:Ub14 yrkande 4, 1999/2000:Ub15 yrkande4 och 1999/2000:Ub499 yrkande 35,res. 1 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvisres. 7 (c) - delvis12. beträffande studentrepresentation inationella högskolemyndigheteratt avslår motion 1999/2000:Ub15 yrkande 5,res. 3 (kd) - delvis13. beträffande en resursfördelning somstyrs av studenternas valatt avslår motionerna 1999/2000:Ub12 yrkande 6 och1999/2000:Ub13 yrkande 2,res. 4 (m, fp) - delvis14. beträffande arbetsordningar förhögskoleorganenatt avslår motion 1999/2000:Ub14 yrkande 3,res. 7 (c) - delvis15. beträffande studentkårernas rätt attframföra synpunkter i anslutning tilllärosätenas årsredovisningaratt avslår motion 1999/2000:Ub13 yrkande 1,res. 1 (m) - delvis16. beträffande redovisningen avstudentinflytandet ur ettjämställdhetsperspektivatt avslår motion 1999/2000:Ub15 yrkande 3,res. 3 (kd) - delvisStudenternas rättssäkerhet17. beträffande studenternas rättssäkerhetvid indragning av examensrättatt avslår motionerna 1999/2000:Ub14 yrkande 1 och1999/2000:Ub15 yrkande 8,res. 8 (kd, c)18. beträffande studenternas rättssäkerheti övrigtatt avslår motionerna 1999/2000:Ub411,1999/2000:Ub421 yrkande 20 och 1999/2000:Ub499yrkande 37,res. 3 (kd) - delvisres. 7 (c) - delvisÖvrigt19. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändringi högskolelagen (1992:1434) i den mån det inteomfattas av vad utskottet i det föregående harhemställt,20. beträffande högskolornasinformationsansvar visavi blivande studenteratt avslår motion 1999/2000:Ub13 yrkande 7.res. 1 (m) - delvisStockholm den 23 mars 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: JanBjörkman (s), (), (), EvaJohansson (s), (),(), (), (),(), TomasEneroth (s), (),Per (), (),(), (), () och KalleLarsson (v). Oberoende nationella utvärderingar, m.m.(mom. 2, 7, 11, 15 och 20) - mBeatrice (), (), Per () ochAnders () anför:Vi anser att behöver oberoende nationellautvärderingar av verksamheten vid universitet ochhögskolor. Processen att utvärdera lärosätenaskvalitet och resultat skall präglas av mångfald ochvariation. Nationella, övergripande utvärderingarbör därför utföras av flera, oberoende organ,institutioner, akademier, tidskrifter ochorganisationer som anlitas vid behov. Ett från denstatliga myndighetsstrukturen friståendekvalitetsinstitut bör inrättas, som genomupphandling skaffar sig nödvändig kompetens för attfullgöra sitt uppdrag. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om ett sådant institut. Vad vihär har anfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub13 yrkandena 3, 5 och 6 som sin meningge regeringen till känna.En av de viktigaste åtgärderna för att sätta fokuspå den högre utbildningens kvalitet är att avskaffade centralstyrda antagningsreglerna. De har ettsamband med kvalitetsutvecklingen därigenom att dehämmar mångfald och flexibilitet.