bet · GN01SkU16 · 2000-02-22 00:00:00 — motverka gränshandeln och den illegala handelnmed öl.I motion Sk650 av och Jan-EvertRådhström (m) begärs ett tillkännagivande om sänktalkoholskatt för innehavare av serveringstillstånd.Sänkt alkoholskatt kommer enligt motionärerna attinnebära ett uppsving för restaurangbranschen, ettverkligt incitament för krögaren att handla legalt,ökad likställdhet mellan krogpriser och priserna påSystembolaget samt en ökad social kontroll avalkoholkonsumtionen.I motion Sk715 av ochTomas () begärs ett tillkännagivande omsänkt skatt på öl. För att svenska bryggerier skallkunna överleva och konkurrera på lika villkor medandra länder krävs enligt motionärerna en sänkningav ölskatten.I motion Sk688 av Skånberg (kd) begärs etttillkännagivande om högre skatt på våtsnus.Motionären anser att skatten bör höjas med 15-45 %.En sådan åtgärd skulle utöver att tillförastatskassan mer pengar minska nyrekryteringen avsnusare samt bidra till sänkta vårdkostnader försnusrelaterade skador.I motion So201 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om vikten av att regeringenföljer prisutvecklingen på tobaksvaror och genomreglering av tobaksskatten ser till att prisetåtminstone stiger i takt med övrig prisutveckling(yrkande 2).BakgrundSveriges medlemskap i föranledde förändringar ibeskattningen av alkoholhaltiga drycker. Denprogressiva skatteskala som infördes harersatts av en i princip proportionell beskattningefter alkoholhalt.I förhandlingarna om medlemskap i fick Sverigeen treårig övergångsperiod (t.o.m. den 1 januari1998) under vilken en reducerad skattesats skulle fåtillämpas för öl med en alkoholhalt som inteöverstiger 3,5 volymprocent. I syfte att förstärkastimulansen för en övergång till alkoholsvagaredrycker och motverka den ökande gränshandelngenomfördes dock en omläggning till en enhetlig(lägre) skatt på öl redan den 1 januari 1997.Samtidigt höjdes alkoholgränsen för nollbeskattat ölfrån 2,25 volymprocent till den övre gränsen inom EUför tillämpning av reducerade skatter på öl, dvs.2,8 volymprocent. För att uppnå en oförändradkonsumtionsvolym av ren alkohol höjdes också skattenpå sprit (prop. 1996/97:1, bet. FiU1).Skattesatsen på öl över 2,8 volymprocent är 1,47 krför varje volymprocent alkohol och liter. Vid enalkoholhalt på är skatten /liter (snittetför samtliga EU-länder är /liter).Skatten på lättvin tas ut i "trappsteg" och uppgårtill /liter för vin över 8,5 upp till 15volymprocent (ca 4 gånger högre än genomsnittet inomEU).Skatten på starksprit är ca (ca 3 gånger högre än genomsnittet inom EU).Våren 1998 antog regeringens förslag omförbättrad kontroll av vissa punktskattepliktigavaror (prop. 1997/98:100, bet. 1997/98:SkU28). Denya reglerna innebär att tullen fått utökadebefogenheter att kontrollera yrkesmässigavägtransporter av alkoholvaror, tobaksvaror ochmineralolje-produkter. Tullen kan påföra skatt ochomhänderta varor medan punktskatte-plikten utredsoch skatten är obetald. Enligt den nya lagen får entull-myndighet också undersöka om postförsändelser(kommersiella och privata) från ett annat EU-landinnehåller alkohol- eller tobaksvaror.Alkoholdrycker och tobaksvaror som förs in avresande för privat bruk kan omhändertas av tullen,om det finns en påtaglig risk att den skattskyldigeinte kommer att betala skatten. Förblir skattenobetald, skall varorna kunna förverkas efter beslutav domstol.Utskottets ställningstagandeAlkoholskattSverige för en restriktivalkoholpolitik som syftar till att begränsaalkoholens skadeverkningar genom en minskadtotalkonsumtion. Detta sker främst genom enkombination av höga skatter och restriktioner som påolika sätt begränsar tillgängligheten samtinformation, opinionsbildning ochbehandlingsinsatser. Som utskottet tidigare anförtfinns det inte något skäl att minska ambitionernamed den svenska alkoholpolitiken därför att man inågra medlemsländer inom EU har en annan syn pådessa frågor. En annan sak är att förutsättningarnaför att driva den svenska alkoholpolitken harändrats genom medlemskapet i EU och den ökadeinternationella rörligheten. Som utskottet tidigareuttalat måste prioriteringar göras till de områdendär insatserna ger störst effekt. En strävan atthålla fast vid de mest verkningsfullaalkoholpolitiska medlen så länge de har effekt ochta bort sådana restriktioner som bedöms ha mindrealkoholpolitisk betydelse och som ifrågasätts ur EG-rättslig synpunkt var också regeringens utgångspunktför de förslag som lades fram i proposition1998/99:134 Vissa alkoholfrågor och som riksdagenställde sig bakom . I sitt yttrande tillsocialutskottet anförde utskottet att ett avSveriges viktigaste alkoholpolitiska medelfortfarande är prispolitiken och att vi måste hittaeffektiva alternativ till prisinstrumentet innandetta kan överges som alkoholpolitiskt medel.Utskottet vidhåller denna uppfattning och anser attdet inte är lämpligt att genomförasådana skattesänkningar som förespråkas imotionerna.I likhet med motionärerna anser utskottet att detär angeläget att motarbeta illegal införsel avalkoholdrycker. Detta är också en prioriteraduppgift för tullen som genom införandet avpunktskattekontrollagen också fick bättremöjligheter till kontroll av transporter avpunktskattepliktiga varor samt bättresanktionsmöjligheter. Vidare har varusmugglingslagenvarit föremål för översyn och en propositionförbereds inom överväger bl.a. om krav påsäkerhet för betalning av skatt i samband medtransport av obeskattade varor bör utvidgas. Olovligförsäljning och tillverkning av alkoholdrycker kanstraffas med böter eller fängelse. Det straffbelagdaområdet har utvidgats till att omfatta ävenförvärv och innehav av olovligt tillverkad spriteller spritdrycker. Slutligen vill utskottet i dettasammanhang nämna att det inte bara är länder somSverige med höga skatter som drabbas av problem medskatteundan-draganden genom bedrägerier inomsuspensionsordningen eller inom transi-teringssystemen. I stor utsträckning rör det sig omett problem för hela unionen. Åtgärder i syfte attmotverka eller förhindra undandraganden avpunktskatter har också haft hög prioritet inom EU desenaste åren.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna omsänkt skatt på alkoholdrycker.TobaksskattDen sänktes styckeskatten påcigaretter från till . höjdesden del av skatten som är relaterad till detaljhan-delspriset från till . För skatten påcigaretter innebar detta en sänkning med 14 %.Bakgrunden till ändrade skattesatser var att dekraftiga skattehöjningarna på cigaretter under 1996och 1997 lett till att den illegala handeln,smugglingen och annan obeskattad införsel avcigaretter ökat kraftigt. Systemet för automatiskuppräkning av punktskatterna på alkohol och tobakhar slopats eftersom en automatisk uppräkning inteföregås av någon prövning från lämplighetssynpunkt(prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20). Det ansågslämpligare att skattesatserna i stället omprövas ivanlig ordning med lämpliga mellanrum och avvägs medhänsyn även till andra omständigheter änförändringarna i penningvärdet.Utskottet utgår från att regeringen följerutvecklingen av tobakskon-sumtionen och priset påtobaksvaror samt vidtar de åtgärder som efter vunnaerfarenheter kan visa sig vara motiverade såväl frånfolkhälsosynpunkt som från fiskal synpunkt, utannågot särskilt tillkännagivande härom frånriksdagens sida.Det anförda innebär att utskottet även avstyrkermotionsyrkandena om ändrade skattesatser påtobaksvaror.Införsel för privat bruk, m.m.I motion Sk814 av () begärs etttillkännagivande om att särskilda undantagnär det gäller privatinförsel av alkoholdryckersuccessivt skall avvecklas så att de svenskainförselreglerna senast den 1 januari 2004överensstämmer med på området.I motion U505 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om att skall fortsättaatt verka för att det svenska undantaget vad gällerprivatinförsel av alkoholdrycker förlängs utan attbegränsas av en bortre parentes (yrkande 17).I motion Sk744 av m.fl. (s) anförsatt det bör vara möjligt för resande till annat EU-land att handla alkoholhaltiga drycker iexportbutiker på flygplatserna. Motionären anser attdetta bör ges regeringen till känna.BakgrundEnligt EG-reglerna (rådets direktiv /12/EEG,cirkulationsdirektivet) får den som reser mellan EU-länder medföra sprit, stark-vin, vin, öl samt 800 cigaretter,400 cigariller, 200 cigarrer och röktobak utanatt betala skatt i införsellandet om varorna inköptsbeskattade i en annan EU-stat och är avsedda förprivat konsumtion.Vid förhandlingarna om medlemskap i uppnåddeSverige och ett undantag från huvudregeln icirkulationsdirektivet för att kunna behållasträngare införselregler. har sedan tidigareett liknande undantag. Med stöd av undantaget harSverige begränsat den privata införseln som får skeutan att den resande betalar skatt till 1 literstarksprit eller starkvin, annat vinoch starköl, 300 cigaretter eller 150cigariller eller 75 cigarrer eller 400 gramröktobak.Bestämmelserna om beskattning av privatinförsel ochvilka kvantiteter som får införas utan attpunktskatt skall betalas finns i lagen (1994:1565)om beskattning av viss privatinförsel.Enligt rådets direktiv /99/EG får , t.o.m.den 30 juni 2000 och underkastat en översyn,fortsätta att tillämpa de kvantitativa begräns-ningarna. Den svenska inställningen är attundantaget i fråga om privatin-förseln förlängsautomatiskt såvida inte ett enigt rådsbeslut ommotsatsen fattas. och har accepteratatt tillämpa fr.o.m. den 31december 2003. I ett rådsprotokoll till direktivetfinns en anteckning om att rådet anser att för detfall vid nästa förhandlings-omgång ges ettsenare avvecklingsdatum än och skalldetta senare datum även gälla för dem.Motionsyrkanden om att höja gränsen för den mängdalkohol- och tobaksvaror som för föras in i landetutan att svensk skatt skall betalas har behandlatsav utskottet vid upprepade tillfällen under senaretid. Utskottet har avstyrkt motionsyrkanden medmotiveringen att det skulle vara svårt för Sverigeatt upprätthålla en hög prisnivå på alkoholdryckerutan det svenska undantaget och att det därför varviktigt, främst ur folkhälsosynpunkt, att Sverigefortsatte att hävda detta undantag.Den 1 juli 1999 upphörde den skattefriaförsäljningen (den s.k. taxfree- försäljningen) inomEU. Efter detta datum är det endast möjligt att förain alkohol- och tobaksvaror som beskattats i ettannat medlemsland (prop. 1998/99:86, bet.1998/99:SkU21). Skattefria alkoholdrycker ochtobaksvaror kan fortfarande säljas till resenärersom skall resa till tredje land (inkl. bl.a. Ålandoch , som ligger utanför EG:sskatteområde) samt föras in från sådant land tillSverige. Införseln och de begränsningar som därvidgäller regleras i lagen (1994:1551) om frihet frånskatt vid import, m.m.Enligt lagen om exportbutiker får endastobeskattade gemenskapsvaror säljas i exportbutikernaoch endast till resande till tredje land.Motionsyrkanden om att även beskattade varor skallfå säljas i butikerna till resenärer som skall resatill ett annat EU-land avstyrktes av utskottet inyss nämnda betänkande. Som skäl anfördeskontrollsvårigheter, att en sådan ordning skulleinskränka det statliga detaljhandelsmonopolet samtatt försäljning av annat än obeskattade varor i enexportbutik skulle strida mot själva syftet medexportbutiker.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare inställning attSverige med kraft skall fortsätta att verka för attfå behålla nuvarande undantag från omprivatinförsel av alkoholdrycker, dvs. fortsattakvantitativa begränsningar i den införsel av alkoholoch tobak som kan ske utan att svensk skatt skallbetalas. Utan detta undantag blir det svårt attfullfölja vår restriktiva alkohol-politik. Eftersomdenna uppfattning delas av regeringen är enligtutskottets mening motion U505 redan tillgodosedd ochnågot tillkännagivande av behövs därförinte. Det anförda innebär att utskottet tar avståndfrån uppfattningen i motion Sk814 om att tiden nu ärmogen att successivt avvecklainförselbegränsningarna. Motionerna avstyrks.Utskottet har heller inte ändrat uppfattning i frågaom vilka varor som skall få säljas i exportbutikernaeller till vem. Till följd härav avstyrks ävenmotion Sk744.ReklamskattI motion Sk683 av m.fl. (m,kd,c,fp)anförs bl.a. att reklamskatten är en extraskatt påinformation och marknadsföring som gör det svårareoch dyrare för företag att sälja sin produkter.Därtill träffar skatten i sin nuvarande utformning ihögre grad mindre företag än större. Skattensnedvrider också konkurrensen mellan olika media ochbidrar till att minska antalet arbetstillfällen inomlandet. Motionärerna anser att det är hög tid att nuavskaffa reklamskatten och begär etttillkännagivande härom till regeringen.I motion Sk721 av och () anförs att reklamsskatten, i likhet medvad som föreslagits av regeringens egen utredare,bör slopas. Skatten ger upphov till snedvridningarav konkurrensen mellan olika medier i sin nuvarandeform och torde inte vara förenlig med EG-rätten,anförs det.I motion Sk728 av och () anförs bl.a. att reklamsskattenär ett problem för gratistidningarna och s.k.annonsblad och därför bör avskaffas.I motion Sk747 av () begärs etttillkännagivande om att regeringen skall återkommatill med förslag om att avskaffareklamskatten i sin helhet.I motion Sk754 av () begärsett tillkännagivande till regeringen om att denskall återkomma till med en avvecklings-plan för när reklamsskatten i sin helhet skall varaavskaffad.I motion Sk756 av () begärs etttillkännagivande om att fullfölja avvecklingen avlagen om skatt på annonser och reklam.I motion Kr509 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om slopadreklamskatt (yrkande 14). Motionärerna framhålleratt den reklamskatt som tas ut på olika formerav reklam som ges ut av idrottsföreningar ochförbund slår hårt mot idrottsrörelsen. Skatten bördärför slopas under år 2000.Utredning, m.m.Enligt reklamskatteutredning börreklamskatten avskaffas (SOU 1997:53 Avskaffareklamskatten! ).Riksdagen har beslutat att avskaffareklamskatten på reklamtrycksaker (prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20). Skälet till attreklamskatten inte helt slopades i enlighet med vad1996 års reklamskatte-utredning föreslog varfinansiella. Utskottet som tillstyrkte förslaget omslopad skatt på reklamtrycksaker men ej annan reklamframhöll i sitt yttrande (1997/98:SkU4y) tillfinansutskottet att åtgärden kan leda till nyanackdelar för reklam i annan form och försämrakonkurrensförhållandena exempelvis förgratistidningar och s.k. annonsblad. Utskottetförutsatte att regeringen noga följer utvecklingenoch återkommer till dessa frågor så snart somutvecklingen motiverar detta. I betänkande1998/99:SkU13 vidhöll utskottet sitt tidigareställningstagande och avstyrkte då aktuellamotionsyrkanden.Frågan om reklamskattens överensstämmelse med EG-rätten har varit föremål för prövning iRegeringsrätten. Regeringsrätten har i en dom den 6februari 1999 funnit att uttagande av skatt enligtlagen om skatt på annonser och reklam inte stridermot artikel 33 i rådets sjättemervärdesskattedirektiv (77/388/EEG). Domstolenavslog också ett yrkande om att inhämta ettförhandsavgörande från EG-domstolen.Utskottets ställningstagandeEtt slopande av reklamskatten i sin helhet skulleinnebära ett bortfall av skatteinkomster för statenav icke obetydlig omfattning. Enligt utskottetsmening bör ställningstagande till ensådan åtgärd därför anstå till dess att regeringenoch dess samarbetspartier i redovisat sinaöverväganden rörande beskattningens kommandeinriktning och vilka områden och verksamheter somskall prioriteras vid eventuella skatte-sänkningar.Utskottet vidhåller dock sin tidigare inställningatt regeringen noga bör följa utvecklingen påområdet. Med det anförda avstyrker utskottetsamtliga nu behandlade motioner.Övriga punktskatterBåtskattI motionerna Sk676 av () och T610(yrkande 2) av () anförs attsamhällets kostnader för sjösäkerhet etc.sammantaget med de stora obeskattadeförmögenhetsvärden som finns i fritidsbåtar talarför att en båtskatt skall införas.Motionärerna föreslår ett tillkännagivande tillregeringen i frågan.I motion Sk711 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om behovet av att utredamöjligheterna att beskatta dyrare fritidsbåtar genomatt försäkringsbolagen åläggs en skyldighet attlämna uppgift till skattemyndig-heten om båtar medett värde om lägst . Utredningen bör ocksåöverväga frågan om att återinföra ett båtregister.I motion T609 av Per m.fl. (mp) anförs attregeringen bör utreda möjligheten att införa skattpå större motorförsedda fritidsbåtar och hur ensådan skall utformas (yrkande 2). Motionärerna anseratt en skatt självklart inte skall drabba mindrebåtar som roddbåtar, ekor, kanoter eller renasegelbåtar.I motion T611 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om att skatt på fritidsbåtar inteskall införas (yrkande 2).I motion T210 av m.fl. (kd)hemställs att skall ge regeringen tillkänna att någon särskild båtskatt inte skall införas(yrkande 35). Med anledning av regeringens uttalandeom att det kan finnas skäl att övervägamöjligheterna att införa en obligatoriskansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar ansermotionärerna att bör understryka att dettainte skall utgöra eller ses som ett första steg motett införande av en särskild båtskatt.Utredning, m.m.Regeringen uppdrog åt en särskildutredare att närmare belysa vilka kostnaderfritidsbåtstrafiken orsakar samhället och övervägahur dessa kostnader skall betalas. Utredaren har ibetänkande SOU 1996:170 föreslagit att ett statligtregister över fritidsbåtar återinförs. Utredaren haravvisat en särskild båtskatt med hänvisning till attsamhällets intäkter från båtlivet enligtutredningens beräkningar vida överstigerkostnaderna.I budgetpropositionen 1998/99:1 utgiftsområde 22har regeringen ansett att frågan om hur registerför fritidsbåtar bör utformas bör utredas vidare.I budgetpropositionen 1999/2000:1 utgiftsområde 22har regeringen gjort den bedömningen att ett allmäntregister för fritidsbåtar bör bygga vidare på detfrivilliga båtregistret som Stöldskyddsföreningenadministrerar. Vidare framgår att regeringen har föravsikt att överväga möjligheterna att införa enobligatorisk ansvarsförsäkring för ägare avfritidsbåtar i syfte att förbättraersättningsmöjligheterna för skadelidande vidolyckor med sådana båtar. Om en sådan obligatoriskansvarsförsäkring införs skapas enligt regeringensmening också en möjlighet för försäkringsgivarna attlämna kontrolluppgifter om fritidsbåtsinnehav tillskattemyndigheterna.Utskottets ställningstagandeMed hänsyn till att frågan om ett obligatorisktregister över fritidsbåtar och en särskild skatt påsådana båtar prövats av regeringenssärskilde utredare anser utskottet inte attriksdagen nu skall ta initiativ till en ny utredningmed anledning av motionerna Sk711 och T609.Utskottet är inte berett att nu föreslå att ensärskild skatt skall införas på fritidsbåtar utananser att regeringens överväganden om enobligatorisk ansvarsförsäkring för ägare avfritidsbåtar skall avvaktas. Motionerna Sk676 ochT610 om att omgående införa en skatt på fritidsbåtaravstyrks därför. Utskottet finner heller inte skälatt föreslå något tillkännagivande till regeringenmed anledning av motionerna T210 och T611 somdärmed avstyrks.AvfallsskattI motion MJ755 av m.fl. (m) hemställsom att avfallsskatten skall slopas (yrkande 2).Skatten hade enligt motionärernas mening aldrig bortinföras eftersom den medför flera negativa effekterinte minst från miljösynpunkt. Skatten straffar deåtervinnings- och behandlingsverk-samheter sombedrivs vid befintliga deponier och leder till ensnedvridning av konkurrensen. Skatten innebär ocksåen styrning mot ökad förbränning av avfall vilketvarken gynnar materialåtervinning eller biologiskbehandling. Därutöver försvåras utvecklingen avmiljövänlig teknik för omhändertagande av avfall ochrisken för illegal deponering ökar.BakgrundRiksdagen antog regeringens förslag omatt införa en skatt på deponerat avfall (prop.1998/99:84, bet. SkU20) med ikraftträdande den 1januari 2000. Syftet med skatten är att öka deekonomiska incitamenten för att behandla avfall påett från miljö- och naturresurssynpunkt bättre sättoch därigenom också minska mängden deponerat avfall.Avfallsskatt tas ut på allt avfall som deponeras.Skattskyldig är den som driver en avfallsanläggning.Skatten omfattar såväl konventionellt avfall somindustrins branschspecifika avfall och tas ut med250 kr per ton för det avfall som tas in påanläggningen. Om avfallet därefter förs ut eftertill exempel sortering, får avdrag göras för skattenpå det avfall/material som förts ut frånanläggningen.Avfall som tas om hand på annat sätt än genomdeponering, till exempel genom kompostering ellerförbränning, beskattas inte. Skatt skall inte hellertas ut på avfall för vilket det ännu inte finnsnågra miljömässigt godtagbara alternativ tilldeponering, till exempel radioaktivt avfall,bergrester från gruvbrytning och vissa speciellaindustriavfall från bl.a. stål- och metallindustrin.Utskottets ställningstagandeAvfallsskatten har införts på utskottetstillstyrkan och syftar till att uppnå en bättrebehandling av avfall från miljö- ochnaturresurssynpunkt och till att minskaavfallsmängderna . Utskottet har inte ändratsin tidigare inställning och avstyrkermotionsyrkandet.Skatt på plastkassarI motion Sk672 av och ()hemställs om att regeringen bör överväga att införaen skatt på plastkassar om förslagsvis inkl.moms per kasse. En sådan åtgärd skulle enligtmotionärerna minska konsumtionen av engångsmaterialoch stimulera användningen av miljö-vänligarealternativ, t.ex. återanvändningsbara tygkassar(yrkande 1). Intäkterna från en sådan skatt böranvändas för att gynna kulturen och bekostatransporter inom kulturområdet. Motionärerna menaratt det behövs ett ökat turnéstöd för att en levandekultur skall nå alla i hela landet (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare i olika sammanhang tagitavstånd från special-destinerade skatter medmotiveringen att de verksamheter som motionärernavill gynna bör underställas en normalbudgetprövning. Utskottet vidhåller dennainställning och vill heller inte medverka till att,utan tungt vägande skäl, införa nya punktskatter somkrånglar till skattesystemet. Utskottet avstyrkerdärmed motionsyrkandet.AmalgamI motion MJ808 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att amalgam skall beläggas meden miljöavgift (yrkande 3). Avgiften bör enligtmotionärerna sättas så att kostnaderna för rening avavlopp och luft, kremering och slutförvaring täcks.Sverige bedriver arbete medinriktning på att begränsa och fasa ut användningenav kvicksilverhaltiga produkter av miljöskäl bådenationellt och internationellt. Användningen avkvicksilver har också minskat kraftigt under detsenaste årtiondet på grund av införda restriktioneroch förbud. Målsättningen är att användningen avkvicksilver bör avvecklas med vissaundantag där acceptabla alternativ ännu inte finnsatt tillgå (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6).Våren 1994 ställde sig positiv till enavveckling av amalgam som tandfyllningsmaterial(bet. 1993/94:JoU23). Användningen av amalgam itandvården har därefter minskat kraftigt.Tandvårdsersättning för amalgamfyllningar slopadesper , och inriktningen är attamalgam som tandfyllningsmaterial skall förbjudas(prop. 1997/98:112, bet. 1997/98:SoU25).När det gäller krematoriernas kvicksilverutsläppbedrivs utvecklingsarbete för att komma till rättamed detta problem. En metod innebär att enselenampull placeras på kistlocket före kremeringen.Tanken är att selen och kvicksilver skall reageramed varandra i rökgaserna och därvid bildakvicksilverselenid som är en stabil och ofarligförening. En annan metod gäller utveckling av modernfilterteknik. Avskiljningen av kvicksilver sker dågenom att kvicksilvret, som förångas vidkremeringen, amalgamiseras på ett selenfilter somsedan kan förnyas.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att olika åtgärder harvidtagits eller förbereds för att fasa utanvändningen av kvicksilverhaltiga produkter,inklusive amalgam. Något skäl att därutöver beläggaprodukten med en särskild skatt finns inte.Utskottet avstyrker således motionsyrkandet.