bet · GO01UbU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Regeringen har inte funnit anledning attåterinföra mål för antalet läkarexamina.3.5.3 Vissa utbildnings- och forskningsområdenÖkat antal platser för farmaceututbildning behövs enligt motionerna2000/01:Ub434 (fp, c, kd), 2000/01:Ub441 (kd) och 2000/01:Ub463 (s).Motionärerna pekar särskilt på behovet av att förlägga farmaceutisk utbildningtill och vikten av att får möjlighet att realiserasina planer på receptarieutbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenDet framgår av propositionen (s. 95) att regeringen är medveten om behovet attöka den farmaceutiska utbildningen i landet. har inte anledning attsärskilt uttala sig om vid vilka lärosäten detta bör ske.Ökad antagning till tandläkarutbildning förespråkas i motion 2000/01:Ub485 (s).I första hand bör utbildningen i utökas från nuvarande 40 till 60 platser,anser motionärerna. De pekar på att brist på tandläkare redan råder iNorrlandslänen och att både och Statistiska cen-tralbyrån bedömer att det på riksnivå kommer att uppstå brist under det närmastdecenniet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Utskottet noterar att det för har ingått i lärosätenasutbildningsuppdrag att minska antalet helårsstudenter i tandläkarutbildningen.Regeringen skriver i propositionen (s. 102) att det är viktigt att motverka s.kflaskhalsar på arbetsmarknaden och att i ökad utsträckning beaktaarbetsmarknadens framtida behov i den högre utbildningen. avsesdärför få i uppdrag att analysera hur högskolesektorns utbildningsutbud i ökadutsträckning kan svara mot arbetsmarknadens framtida behov.Dimensioneringen av lärarutbildning och lärarfortbildning tas upp i tvåmotioner.Enligt motion 2000/01:Ub455 (s) behövs det en översyn beträffande platser inomlärarutbildningen, för att man skall undvika nuvarandebristsituation.Motion 2000/01:Ub351 (m) pläderar för ökat antal utbildningsplatser för lärarehem- och konsumentkunskap (yrk. Motionärerna vill också att man undersökermöjligheten till lärarutbildning i hem- och konsumentkunskap i kombination medannat ämne för lärare i tidigare årskurser (yrk. 2) och att utbudeav fortbildning för lärare i hem- och konsumentkunskap och annat ämne ökas (yrk3).U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandena om tillkännagivandenDen nya strukturen för lärarutbildning, som har fattat beslutom (prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 5), kommer att skapa betydligökade möjligheter till kombinationer av ämnen i en lärarexamen. I den nyastrukturen ges också bättre möjligheter än tidigare att använda högskolornasreguljära kursutbud för kompetensutveckling (fortbildning och vidareutbildning)av yrkesverksamma lärare.Regeringen har i regleringsbrevet angivit examensmål förgrundskollärarexamen med inriktning mot årskurserna 4-9 samt förgymnasielärarexamen. Det framgår av budgetpropositionen (s. 102) att regeringenkommer att göra så även i kommande regleringsbrev, men till skillnad fråntidigare år anges nu varken totalnivåerna eller fördelning på lärosäten ipropositionen.I motion 2000/01:Ub287 begär ett tillkännagivande om vikten aforskning inom området vuxenutbildning med inriktning mot handikappade (yrk. 4)U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Den forskning som motionärerna vill slå vakt om tillhör områdetutbildningsvetenskap, som enligt regeringens förslag i forskningspropositionenunder de närmaste fyraårsperioden skall vara ett prioriterat område.Utbildningen av specialpedagoger för hörselskadade och döva bör enligt motion2000/01:Ub407 (m) lokaliseras till fler högskolor än iStockholm.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Riksdagen har enligt utskottets mening inte underlag för att göra någon egenbedömning av hur ansvaret för den specialpedagogiska påbyggnadsutbildningensolika inriktningar skall fördelas mellan lärosätena. Detta tillhör det somregeringen bör besluta om. Regeringen har i regleringsbrev för givitLärarhögskolan i i uppdrag att, när det gäller specialpedagogiskpåbyggnadsutbildning, tillsammans med ansvara för utvecklingav lärarutbildning för dövhet och hörselskada.Centerpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub239 ett tillkännagivande tillregeringen om att kvalificerade lärarutbildningar för alternativa pedagogikerbör ges tillräckliga resurser (yrk. 21).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Den reform av lärarutbildningen vid de statliga lärosätena som nyligehar beslutat om (prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 5) ger utrymmeför dessa lärosäten att själva utforma sitt kursutbud och exempelvis erbjudapedagogiska profileringar av olika slag. Detta bör enligt utskottets mening intstyras av . När det gäller fristående högskolor med särskild pedagogisinriktning blir frågan om statliga resurser aktuell först om utbildningenshögskolemässighet och kvalitet i övrigt har blivit prövad och regeringen hargivit tillstånd att utfärda lärarexamen enligt högskoleförordningen.Två motioner, båda (m), för fram förslag om lärarutbildningen vid RudolfSteinerhögskolan.Enligt motion 2000/01:Ub456 bör regeringen återkomma till med förslagom innehåll och finansiering av lärarutbildningen vid 2000/01:Ub460 sägs att bör ges ett särskiltuppdrag vad beträffar utbildning och forskning i waldorfpedagogik, så attpedagogerna får godkänd lärarexamen med högskolepoäng.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenFörslag om ett särskilt uppdrag till behandlades även ianslutning till den nämnda propositionen om reform av lärarutbildningen.Utskottet gav i sitt betänkande en utförlig redovisning av den prövning somgjorts av lärarutbildningarna vid denna högskola inför beslut om examensrätt ocav de resurser som tillförts (bet.2000/01:UbU3 s. 27 f.).I motion 2000/01:Kr537 (m) säger motionärerna att idrottsforskningen ännu intefått tillräckliga resurser. De anser att det är naturligt att idrottsrörelsenfår inflytande över de organ som samordnar idrottsforskningen i , och atIdrottshögskolan i bör ses som ett nationellt centrum för idrottsligkunskapsutveckling (yrk. 5).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Motsvarande yrkande har behandlats av ,senast i betänkande 1999/2000:UbU9 s. 17 f. På nationell nivå har Centrum föridrottsforskning till uppgift att initiera, samordna och stödja forskning inomidrott. I sin motion med anledning av regeringens proposition En idrottspolitikför framförde uppfattningen att huvudansvaret förforskning på idrottsområdet borde flyttas från i (prop. 1998/99:107, mot. 1998/99:Kr23 yrk. 18,bet. 1999/2000:KrU3, rskr. Detta yrkande avslogs av medhänvisning till den väntade forskningspropositionen. I forskningspropositionenhar regeringen inte föreslagit någon ändring av ansvaret för idrottsforskningenmen uttalat att ökade resurser bör tillföras idrottsforskningen genomomfördelning inom ramen för anslaget Statens stöd till idrotten (prop. 2000/01:s. 234). Detta anslag ingår i utgiftsområde 17, som behandlas avkulturutskottet.3.5.4 Distansutbildning m.m.Utskottet behandlar här ett 20-tal motionsyrkanden som rör utbyggnaden av ochresurstilldelningen till distansutbildning och decentraliserad utbildning inomhögskolan. Samtliga yrkanden avser tillkännagivanden till regeringen.Utbyggnaden av distansutbildning m.m. inom högskolanModerata samlingspartiet pläderar i motion 2000/01:Ub260 yrkande 21 förinrättandet av ett virtuellt universitet. Ett virtuellt universitet, medtillgång till kurser från universitet och andra lärosäten i hela världen onlinekan spela en stor roll för utvecklingen av kunskapssamhället, både pågrundutbildningsnivå och högre upp i utbildningsväsendet. förordarockså att en utbyggnad sker av digital distansutbildning vid varje högskola ochuniversitet. I sitt budgetalternativ tar bort anslaget till densärskilda som de anser bör avvecklas.Budgetförslaget i denna del behandlar utskottet i avsnitt 4.3.Ett virtuellt universitet i efterfrågas i motion 2000/01:T230 (s)yrkande 2. Motionärerna anser att IT- och distansutbildningen i Västsverigemåste byggas ut kraftigt. I regionen finns kommuner som har den lägsta andelenhögskoleutbildade i riket. Ett samarbete mellan högskolor och universitet iVästsverige i kombination med ny teknik ger möjlighet att skapa ett sådantvirtuellt universitet med kunskapscenter spridda över hela Västsverige.I flera motioner framförs önskemål om en snar utbyggnad av distansutbildningm.m. inom högskolan.Enligt motion 2000/01:Ub494 (c, s, kd) yrkande 1 kan man med moderndistansöverbryggande teknik erbjuda människor på orter i glesbygden högreutbildning som kvalitativt är att jämställa med traditionella studier påhögskoleorter. Därför är det angeläget att distansutbildningen byggs ut isnabbare takt än vad som sker och att den görs tillgänglig i hela landet.I motion 2000/01:MJ259 (c), som handlar om Norrlandsjordbruket, framhålls attdet är viktigt att decentraliserade högskolekurser kan erbjudas i kommunernasamt att möjligheterna till högskolestudier på distans ökar (yrk. Då kan enstuderande fullfölja en högskoleutbildning som han eller hon kan bokvar på hemorten och driva företag.Även i motion 2000/01:N325 (fp) yrkande 15 betonas att det är av speciell viktför människor på landsbygden att universiteten och högskolorna tar sitt ansvarför att erbjuda distansundervisning. kan första årets undervisning imånga ämnen ges via distansmetodik inom högskolan, menar motionären.I motion 2000/01:Ub440 (s) påtalas att det finns lediga platser på många av dereguljära högskoleutbildningarna. I syfte att förstärka tillgången till högreutbildning runt om i landet bör distansutbildning användas i ökad omfattning. Pså sätt kan högskoleplatserna nyttjas rationellt som det statligaekonomiska ansvaret för att bedriva högre utbildning tydliggörs.Högskolan i bör enligt motion 2000/01:T229 (v) yrkande 5 utses till en avde högskolor som skall utveckla och genomföra distansutbildningar fr.o.m. 2002.I sammanhanget bör nämnas att i sitt budgetalternativ föreslår atanslaget till ökas med för attmyndigheten skall vidareutvecklas och få status som egen högskola, endistanshögskola. Denna fråga behandlar utskottet i avsnitt 4.3.U t s k o t t e t vill framhålla att utvecklingen av distansutbildning är enviktig del i arbetet med en öppen och flexibel högre utbildning.Utbildningsformen kan skapa nya förutsättningar för studier, bl.a. genom attattrahera nya grupper till högskolan. Ny teknik och pedagogik öppnar ocksåmöjligheterna för distansutbildning som en del i det livslånga lärandet. I dettarbete har högskolan en viktig roll, inte bara genom att erbjuda brautbildningar, utan också genom att driva på utvecklingen inom området.Utskottet anser emellertid att motionsyrkandena om såväl inrättandet av ettvirtuellt universitet som utbyggnaden av distansutbildning m.m. bör avslås avriksdagen med hänvisning till pågående överväganden kring dessa frågor.Regeringen anger i budgetpropositionen att ett åtgärdsprogram skall inledas föratt få till stånd en väsentlig volymökning när det gäller distansutbildning inohögskolan. Denna utbildningsform skall göras till ett realistisktutbildningsalternativ. En nationell prioritering och samordning är nödvändig.Detta bör vara huvuduppgiften för i framtiden.Myndighetens uppgift att fördela platser bör däremot upphöra fr.o.m. budgetåret2002. Enligt regeringen bör i stället en bredare bas skapas för utbildningeninom högskolan som helhet med utgångspunkt i de mål regeringen beslutar om.I betänkandet Högskolans styrning (SOU 2000:82), som överlämnats i sep-tember2000 av en särskild utredare, lämnas följande synpunkter och förslag i fråga omdistansutbildning: Om statsmakterna av utbildningspolitiska skäl vill prioriteren viss distributionsform som distansutbildning, är detta ett ställningstagandesom tydligt bör redovisas. Statsmakternas prioriteringar kan uttryckas på flerasätt, t.ex. genom föreskrifter om att en viss andel av utbildningsutbudet (mätti antal helårsstudenter) skall avse distansutbildning eller genom att ett visstbelopp avsätts för distansutbildning som särskilt uppdrag.Nämnda betänkande remissbehandlas . Enligt uppgift frånUtbildningsdepartementet avser regeringen att återkomma i frågan omdistansutbildning inom högskolan i en proposition om högskolans styrning hösten2001.Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att kartlägga ochanalysera den pedagogiska utvecklingen och det pedagogiska förnyelsearbetet inoden högre utbildningen (dir. 2000:24). Utredaren skall lägga fram förslag somsyftar till att stödja den pedagogiska utvecklingen för att tillgodose behov sokan uppkomma när nya grupper söker sig till högskolan. Utredaren skall analyserhur informationsteknik utnyttjas inom högskolan för att underlätta studenternassjälvständiga lärande och föreslå hur den pedagogiska förnyelsen kan främjasgenom IT-användning. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 15februari 2001.Enligt vad utskottet inhämtat kommer utredningen att behandla frågor omdistansutbildning och hur samverkan mellan universitet och högskolor kanåstadkommas när det gäller sådan utbildning t.ex. i form av virtuelltuniversitet.Resurstilldelningen till distansutbildning m.m.Flera motioner tar upp frågan om en anpassning av resurstilldelningssystemetinom högskolan till villkoren för distansutbildning.Centerpartiet efterfrågar i motion 2000/01:Ub479 yrkande 9 ett förbättratresurstilldelningssystem för distansutbildning. Systemet måste ta hänsyn tillden lägre genomströmningen av studenter inom sådan utbildning.Enligt i motionerna 2000/01:N383 yrkande 6 och 2000/01:N388 yrkande 9 behöver resurstilldelningssystemet förändras för att främjadecentraliserad utbildning och distansutbildning. Medel bör öronmärkas förändamålet.I motion 2000/01:Ub498 (s) yrkande 1 hävdas att decentraliserad utbildning ochdistansutbildning ofta drar högre kostnader än reguljär utbildning vid campus.Högskolorna behöver incitament som gör att de finner det angeläget att satsa påutbildningar utanför högskoleorterna. Formerna och de ekonomiskaförutsättningarna för decentraliserad utbildning och distansutbildning börutredas.Enligt motion 2000/01:Ub451 (kd) måste en modell utarbetas för hur merkostnaderskall täckas vid decentraliserad utbildning. Motionären hänvisar särskilt tilldryga merkostnader för sådan utbildning i Norrland.I motion 2000/01:N386 (c) yrkande 6 påtalas att distansutbildningen missgynnasmed dagens resurstilldelningssystem. Systemet bör därför ses över, menarmotionären.Regeringen bör enligt motion 2000/01:Ub449 (v) lägga fram förslag till hurstaten skall kunna täcka kommuners merkostnader för distansutbildningar inomstödområde 1. Möjligheten till omfördelning av resurser bör därvid utredaseftersom det finns problem med att fylla alla högskoleplatser.Enligt motion 2000/01:T229 (v) yrkande 6 bör kommuner som via sina lärocentrumsamordnar högskoleutbildning på distans få del av medlen för distansutbildningfr.o.m. 2002.Resurser till lokala studiecenter begärs i motion 2000/01:Ub494 (c, s, kd).Enligt motionen bör resurser för upphandling av högskoleplatser tilldelas destudiecenter som i samarbete med högskolor och universitet anordnardistansutbildning (yrk. Motionärerna lyfter särskilt fram att (Nätverksgruppen för IT-baserad utbildning via lokala studiecenter) och detkommunala bolaget bör få sådana egna behovsstyrda medel förupphandling (yrk. De anser också att statliga resurser bör reserveras fördriften av kommunala studiecenter för att säkra centrens fortsatta existens(yrk. Det är enligt motionärerna en demokratifråga att alla medborgareerbjuds studier på lika villkor.U t s k o t t e t föreslår avslag också på motionsyrkandena omresurstilldelningen till distansutbildning m.m. med hänvisning till att frågornövervägs inom med anledning av bl.a. följande betänkanden.I betänkandet Högskolans styrning (SOU 2000:82) anmärker utredaren - i fråga omatt distansutbildning inte är "lönsam" för lärosätena på grund av lägregenomströmning - att samma krav på engagemang i utbildningen bör ställas påstudenter i distansutbildning som på andra studenter. Distansutbildningen skallläggas upp och genomföras så att studenterna kan uppvisa motsvarande resultatsom studenter inom traditionell utbildning. Enligt utredaren finns det däremotinom distansutbildningen behov av medel för inve-steringar av både materiell och immateriell art, som skulle kunna tillgodosest.ex. genom särskilda medel för utveckling och investeringar.När det gäller decentraliserad utbildning anser utredaren, att det inte ärlämpligt att särbehandla sådan utbildning i det resursallokeringssystem somvalts för högskolan med nationella enhetliga prislappar. Om det avregionalpolitiska skäl anses önskvärt att stödja decentraliserad utbildning bördetta ske med regionalpolitiska medel.Regionalpolitiska utredningen har avlämnat slutbetänkande (SOU 2000:87). I detta betänkande föreslås bl.a. athögskolans ersättning för distansutbildning och utlokaliserad/decentraliseradutbildning skall räknas upp så att full kostnadstäckning ges för såvälhögskolans som kommunens kostnader för utbildningen.Samarbetet mellan högskolan och kommuner om utbildningsutbudI motion 2000/01:Ub498 (s) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att formernför utbildningssamarbetet mellan högskolan samt kommuner och näringsliv skallutredas för att utbildningsutbudet på akademisk nivå bättre skall kunna anpassatill utbildningsbehovet. Kommunerna måste ges möjlighet att själva bestämmavilka utbildningar som behövs i regionen, anför motionärerna.Liknande synpunkter framförs av i motionerna 2000/01:N383 yrkandeoch 2000/01:N388 yrkande 8. Högskolorna måste bli bättre på att "nischa" in sigi samarbete med kommuner och näringsliv. En ytterligare utlokalisering av vissahögskoleutbildningar till orter med företag i speciella branscher är en viktigdel av regionalpolitiken.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandena.Enligt 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) skall högskolorna samverka med detomgivande samhället och informera om sin verksamhet. Utskottet förutsätter atthögskolorna tar sitt ansvar för denna s.k. tredje uppgift.Det bör nämnas att Regionalpolitiska utredningen i sitt slutbetänkande (SOU2000:87) anser att respektive högskolas långsiktiga inriktning och profileringbör ges ökad uppmärksamhet i den regionala planeringen. Detta bör enligtutredningen ske "genom en utvecklad dialog mellan såväl aktörerna på denregionala arenan som mellan lokala/regionala och nationella aktörer".3.5.5 Övriga motionsyrkandenTvå motioner, 2000/01:Ub435 (m, kd, c, fp) och 2000/01:MJ798 (fp, c) yrkande 2tar upp frågan om hur Östersjöuniversitetet - () skall finansieras och administreras . bör enligt bådamotionerna ta fortsatt ansvar för BUP, som är ett nätverk med deltagande från160 universitet och andra institutioner för högre utbildning och forskning i 14länder. Det har administrerats av ett sekretariat vid Uppsalauniversitet och finansierats främst av bidrag från Sida men även från och samt för vissa projekt från Stiftelsen förkunskaps- och kompetensutveckling och vissa EU-program. När motionerna väckteshade BUP fått besked om att bidragen från Sida och intekommer att kunna ges på nuvarande sätt efter år 2000.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenDet är enligt utskottets mening angeläget att frågan om finansieringen avadministrationen av BUP får en god lösning. Utskottet har frånUtrikesdepartementet inhämtat att det gjordes en överenskommelse mellanUppsala universitet och Sida att t.o.m. dela lika på kostnaderna fördenna administration. Sedan Sida detta år har lämnat slutligt besked attdess medverkan i denna finansiering därefter upphör, har Utrikesdepartementetinlett överläggningar med olika delar av för att försöka finnen annan finansiering. Sådana överläggningar pågår fortfarande inomRegeringskansliet.4 Vissa centrala myndigheter m.m.4.1 InledningI detta avsnitt behandlar utskottet anslagen 25:74-25:79 som avser myndigheternHögskoleverket, Verket för högskoleservice, ,, Internationella programkontoret för utbildningsområdetrespektive . Dessutom behandlas här anslagen 25:80Kostnader för medlemskap i m.m. och 25:81 Utvecklingsarbeteinom område m.m.4.2 ResultatI budgetpropositionen uppger regeringen bl.a. följande om verksamheten vidHögskoleverket. I och med utgången av 1998 hade genomförtbedömningar av kvalitetsarbetet vid samtliga lärosäten. Syftet med dessabedömningar är att bidra till förändring och förnyelse. Verksamheten har ocksåvarit ett sätt för verket att utveckla metoder för kvalitetsbedömningar. Verketgranskningar av lärosätenas kvalitetsarbete har fungerat väl och skallfortsätta. I den andra omgången, som har påbörjats, förskjuts bedömningen frånkvalitetsarbetet till kvalitet som formerna för bedömning kommer attförenklas. Effekter av redan gjorda bedömningar har konstaterats.Vidare meddelar regeringen i fråga om Verket för högskoleservice, VHS, att dessverksamhet med att biträda myndigheter vid upphandling utvecklas positivt. Närdet gäller VHS tjänster inom den samordnade antagningen till grundläggandehögskoleutbildning visar den årliga kvalitetsmätningen att de tre kundgrupperna(studenter, universitet och högskolor samt syokonsulenter) är mer nöjda medkvaliteten än de var . I första hand har förändringar itelefonitjänster, Internet samt ökad snabbhet i handläggningen bidragit till depositiva utvecklingen.Enligt regeringen framgår det av Centrala årsredovisning fö1999 att CSN har lyckats uppfylla de fastställda målen för verksamheten med attbevilja studiestöd bättre än . CSN har i större utsträckning äntidigare behandlat ärenden inom en tidsram . Däremot hartillgängligheten per telefon, mätt i antal besvarade telefonsamtal, varit sämrei jämförelse med föregående budgetår.Vad avser Internationella programkontoret för utbildningsområdet bedömerregeringen att den samlade programadministrationen med inriktning motinternationellt samarbete inom hela utbildningsområdet fungerar bra.Övriga myndighetsanslag inom detta avsnitt, nämligen ochDistansutbildningsmyndigheten, rör nya myndigheter och har inte särskiltkommenterats i budgetpropositionen.U t s k o t t e t har inget att invända mot regeringens redovisning ochbedömning av resultaten. Utskottet har i det föregående erinrat om att målen föde statliga insatserna bör utformas så att de blir mätbara och uppföljningsbaraI detta ligger att regeringens resultatredovisningar bör göras med utgångspunkti målen för verksamheten och ge möjlighet att bedöma i vilken utsträckning målehar uppnåtts.4.3 Anslagen25:74 uppgift är att genom uppföljning och utvärdering bidra till attförbättra och förnya den högre utbildningen och forskningen vid universitet ochhögskolor. Verket svarar för tillsynen över högskolans verksamhet i syfte attöka rättssäkerheten i högskolan. Verket har också som uppgift att på uppdrag avregeringen genomföra utredningar och utvärderingar som grund för regeringensställningstagande i olika frågor. Verket har dessutom ansvar för statistik omverksamheten vid universitet och högskolor.I budgetpropositionen hänvisar regeringen till beslut med anledningav propositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop.1999/2000:28, bet. UbU12, rskr. I denna proposition framhöll regeringenatt kvalitetsarbetet behöver förnyas, fördjupas och intensifieras i betydandegrad på alla nivåer och utifrån olika perspektiv för att möta nya krav.Högskolorna skall själva ha huvudansvaret för att kvaliteten stärks, menHögskoleverket får en tydligare roll som den myndighet som ansvarar för attgranska och främja kvaliteten inom högskolan. Bland annat avser regeringen attuppdra åt verket att med en periodicitet genomföra ämnes- ochprogramutvärderingar av samtliga utbildningar för generella examina ochyrkesexamina, inklusive forskarutbildningen.Det är enligt regeringens mening viktigt att får enresursförstärkning för att verket skall kunna fullgöra sina utvidgade uppgifterYtterligare bör tillföras anslaget för nästa budgetår.