bet · GO01SoU7 · 2000-12-05 00:00:00 — Motionärerna anför att de gärna ser att ettnationellt program liknande det i tas framäven i Sverige.I motion So454 av och () begärs ett tillkännagivande om behov avutbildning om barns utveckling för dem somhandlägger barns vård och umgänge med föräldrar likaväl som behovet av utbildning för blivande föräldrar(yrkande 1).I motion So457 av och () yrkas att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförts om kommunalaprojekt och utvecklingsinsatser för att stödjaensamstående föräldrar med anledning av kommunernasskyldigheter att efterleva (yrkande2).I motion A811 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om familjepolitiken (yrkande 1).Motionärerna anför att det för att jämställdhetskall uppnås är viktigt, att både mans- och kvinno-rollerna förändras och möter varandra i gemensamtarbete för hem, familj och samhälle. Lagstiftningoch sociala och ekonomiska stödformer bör utformasmed utgångspunkt i att stabila familjerelationer ärbra och eftersträvansvärda.I motion L422 av Skånberg (kd) begärs etttillkännagivande om åtgärder för att förebyggaseparationer (yrkande 2). Motionären anför att omkrisen i familjen väl är ett faktum måste det finnaslättillgänglig familjerådgivning.I motion Sf273 av m.fl. (kd) begärstillkännagivanden om familjerådgivning (yrkande 2)samt familjerådgivning och föräldrautbildning(yrkande 7). Motionärerna anför att ett bra sätt attfrämja familjestabilitet är att erbjuda kompetentfamiljerådgivning.I motion Sf228 av Skånberg (kd) hemställs omett tillkännagivande om föräldrautbildning (yrkande2). Motionären anför att skilsmässor måste före-byggas och äktenskapet prioriteras genom lagstift-ning.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade senast motionsyrkanden rörandeföräldrautbildning och familjerådgivning ibetänkande 1999/2000:SoU12. I betänkandet gavs enbakgrund, vartill hänvisas (s. 37).I betänkande 1998/99:SoU6 tillkännagav ett enhälligtsocialutskott i anledning av en motion(1998/99:So435 [kd, s m, c, fp, mp]) att studiergenast borde genomföras beträffande hur små barnpåverkas vid växelvis boende hos föräldrar efter enskilsmässa eller en separation. Utskottet ansågockså att det borde utredas hur föräldrar bäst kanstödjas och informeras så att barnets behov fårstyra hur boendet och umgänget utformas.I budgetpropositionen för (utg.omr. 9 s. 102) föreslåsen förstärkning med under anslag18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m.Regeringen avser bl.a. att avsätta medel för attinitiera försöks- och utvecklingsverksamhet kringföräldrautbildning, bl.a. med fokus på tonårsbarn,invandrarbarn och funktionshindrade barn.Utskottets bedömningMot bakgrund av ett initiativ från socialutskottethar fått regeringens uppdrag attutreda frågan om hur små barn påverkas av växelvisboende. Uppdraget skall redovisas senast den 31 mars2001. bör avvakta redovisningen avuppdraget. Motion So305 (m, kd) avstyrks.Föräldrautbildningsutredningen har i sitt betänkandeStöd i föräldraskapet (SOU 1997:161) pekat påbehovet av att föräldrastödet stärks inom kommuneroch landsting, att frivilligorganisationerna fårstöd i sitt arbete med att informera föräldrar ochatt gränser mellan olika huvudmän blir klarare. Ut-skottet delar regeringens uppfattning att det ärmycket angeläget att det inom mödra- och barnhälso-vården finns utrymme för ett förebyggandebarnarbete, kunskapsöverföring och nätverksbygge föralla föräldrar och för ett riktat stöd till de för-äldrar som behöver extra mycket tid, omtanke ochråd. Det är dessutom viktigt att lokala behov ochönskemål ligger till grund för de former förföräldrastöd och föräldrautbildning som växer fram.Utskottet ser i sammanhanget positivt på attregeringen avser att ge iuppdrag att fånga upp, beskriva och föra vidare godaexempel. Mot bakgrund av det ovan anförda och dåregeringen beslutat avsätta medel för utveck-lingsarbete inom området anser utskottet attmotionerna So543 (mp) yrkande 6, So454 (s) yrkande1, So457 (kd) yrkande 2, A811 (kd) yrkande 1(delvis), Sf228 (kd) yrkande 2 och Sf273 (kd)yrkande 7 får anses i någon mån tillgodosedda meddet anförda. Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet har inte ändrat inställning vad beträffarfamiljerådgivning. Utskottet anser följaktligenalltjämt att det är önskvärt att barn och ungdomarväxer upp under trygga och goda förhållanden samtatt kommunerna erbjuder familjerådgivning till demsom så önskar. Något särskilt tillkännagivande häromär dock inte nödvändigt varför motionerna A811 (kd)yrkande 1 (delvis), L422 (kd) yrkande 2 och Sf273(kd) yrkande 2 avstyrks.Adoptioner m.m.MotionernaI motion So443 av () begärs attregeringen utreder möjligheten att organisera ettstöd till familjer som adopterar barn enligt vad imotionen anförts om dessa familjers behov av attbearbeta de relationsproblem som kan uppstå efteradoptioner. Motionären anför att det skulle besparabarn och föräldrar mycket lidande om samhället kundeerbjuda kontinuerligt stöd till adoptivfamiljer.I motion So434 av och () begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om att tillsätta en utredning med uppgiftatt utreda hur införande av kunskap om internatio-nella adoptioner på högskolenivå kan ske på bästasätt.I motion L406 av () begärs attregeringen ges i uppdrag att utreda situationen förinternationella adoptivbarn som adopterats av ensam-stående respektive par (yrkande 4). Motionären anföratt det av tillgänglig forskning och statistikframgår att barn adopterade av ensamstående i änhögre grad än barn som är adopterade av par äröverrepresenterade i barnpsykiatrisk vård. Dettaantyder att här kan finnas problem som ännu inte ärtillräckligt kända och som måste utredas. Motionärenbegär vidare ett tillkännagivande om behovet avforskning om adoptivbarns utveckling och hur detgått för de adoptivbarn som kommit tillSverige (yrkande 5).I motion Sf241 av () begärs etttillkännagivande om organisationen för och avinternationella adoptioner (yrkande 2) och om infor-mation (yrkande 6). Det är nödvändigt att blivandeadoptivföräldrar får en sakkunnig och korrektinformation och hjälp med formella utlandskontakterpå ett riktigt sätt. Enligt motionären finns det näradoptionerna minskar i antal i anledning attse över hur många organisationer som skall finnasoch vilka krav som dessa måste uppfylla för attkunna hantera adoptioner på ett sakkunnigt sätt.Motionären begär vidare ett tillkännagivande om forskning behövs om adoptivbarnens utvecklingoch levnadsvillkor (yrkande 7).Gällande rätt m.m.Av 12 § socialtjänstlagen framgår att socialnämndenskall verka för att barn och ungdomar växer uppunder trygga och goda förhållanden. Socialnämndenskall i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose detsärskilda behov av stöd och hjälp som kan finnassedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende,umgänge eller adoption har avgjorts.Det har inhämtats att vid kontaktermed länsstyrelserna har aktualiserat frågan om hurman skall få kommunerna att leva upp till sittuppföljningsansvar enligt 12 § SoL gentemot deadopterade barnen och deras familjer.Från Statens nämnd för internationella adoptions-frågor () har inhämtats att i augusti 2000tillskrivit utbildningsministern med en begäran sombetonar vikten av att kunskap om internationellaadoptioner initieras på högskolenivå. Synpunkterhärom har i brev även framförts direkt till olikahögskolor.I budgetpropositionen för (utg.omr. anförs följande beträffande NIA:NIA är central myndighet med ansvar för tillsyn,kontroll och information i frågor rörandeinternationella adoptioner. har som uppgift attunderlätta adoption i av utländska barn. NIAskall därvid sträva efter att adoptionen sker tillbarnets bästa och i enlighet med gällandelagstiftning i barnets ursprungsland och i Sverige.Nämnden ansvarar för frågor enligt förordningen(1976:834) om prövning av utländskt beslut omadoption, samt frågor om auktorisation avorganisationer enligt lagen (1997:119) om inter-nationell adoptionsförmedling. beslutar också omfördelning av statsbidrag till sådanaorganisationer. När det är fråga om adoption av ettutländskt barn utan medverkan av auktoriseradsammanslutning skall enligt lagen ominternationell adoptionsförmedling pröva omförfarandet är godtagbart. har ratificerat1993 års om skydd av barn ochsamarbete vid internationella adoptioner. - - -Regeringens bedömning är att myndigheten fungerarväl och att de anslagna resurserna utnyttjas på etttillfredsställande sätt. Adoptionsverksamhetenhåller en hög etisk nivå i . harväsentligt bidragit till detta genom sin aktivatillsyns- och informationsverksamhet. Enskildahändelser visar dock att man inte kan ta den högaetiska nivån för given. Fortsatta ansträngningarfrån NIA:s sida är därför nödvändiga.Statens institutionsstyrelse (SiS) har i SiS följerupp och utvecklar 4/99 Behandling av adopterade barnpå särskilt ungdomshem konstaterat att adopteradebarn är överrepresenterade vid de särskildaungdomshemmen i landet. I rapportens sammanfattninganförs bl.a. att det är viktigt att uppmärksammadenna grupp av barn och deras familjer och skapa enberedskap för att tillmötesgå deras speciella behov,vilket i sin tur kräver specifika insatser ochkunskaper hos behandlingspersonalen.Utskottets bedömningUtskottet anser det angeläget att familjer somadopterat barn ges ett bra stöd såväl i omedelbaranslutning till adoptionen som därefter.Det är därför av stor vikt att kommunerna lever upptill sin skyldighet härtill enligt 12 §socialtjänstlagen. Något tillkännagivande tillregeringen behövs inte. Motion So443 (v) avstyrks.Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor() har tagit initiativ till att utbildning påhögskolenivå om internationella adoptioner skalltillskapas. Mot bakgrund härav anser utskottet attmotion So434 (kd) får anses i huvudsak tillgodosedd.Utskottet anser det mycket angeläget atthandhavandet av alla spörsmål kringinternationella adoptioner sker i sådanaformer som gagnar såväl det adopteradebarnet som den adopterande familjen. Deadopterade barnens levnadsförhållanden harpå olika sätt belysts i befintligforskning. På grund härav och då enligtutskottets mening det arbete som NIAbedriver fungerar bra saknas det idagsläget grund för något tillkännagivandemed anledning av vad som anförts imotionerna L406 (m) yrkandena 4 och 5 samtSf241 (c) yrkandena 2, 6 och 7. Motionernaavstyrks.Omhändertagande av barnSkrivelsenEnligt skrivelsen tillkallade regeringen i juni 1999en särskild utredare för att genomföra en översyn avLVU i syfte att stärka barnperspektivet och barnetsrättigheter i lagen. Utredaren skulle också pröva omdet finns behov av lag-ändringar eller andraåtgärder för att tillgodose barnets behov avuppföljningskontakt, bedöma behovet av lagändringaroch utvecklingsarbete inom för attminska osäkerheten i tillvaron för de barn somvistas länge i familjehem samt analysera hurföräldrabalkens bestämmelser om vårdnadshavarensrätt och skyldighet att bestämma i frågor som rörbarnets person förhåller sig till barnets rätt attkomma till tals.MotionernaI motion So300 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförts om förändringar i lagen omvård av unga (LVU) (yrkande 3). Motionärerna anföratt de unga som är i farozonen för alkoholmissbrukmåste mötas och stöttas tydligare. Lagen om vård avunga måste förändras så att delar av den gamlabarnavårdslagen återinförs. Det handlar främst omlagens 26 § vilken innebar att de sociala myndighe-terna i samarbete med familjen hade en reellmöjlighet att på ett tidigt stadium hjälpa ochstötta familjer, i vilka barnen riskerade att råkailla ut fysiskt eller psykiskt.I motion So475 av m.fl. (s) begärsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförts om inspektions- ochtillsynsverksamhet av institutionsboenden förminderåriga. Motionärerna anför att kommunerna harett lagstadgat ansvar för omhändertagna barnsvälbefinnande och utvecklingsmöjligheter. Deninspektionsverksamhet som ansvarar förskall självklart vara upplagd så att den successivakunskapsuppbyggnaden säkras. För att uppnå enhållbarhet i en sådan kontroll måste, enligtmotionärerna, kontrollbesöken göras regelbundetflera gånger . Besöken skall vara oplaneradeoch samtal skall föras med varje barn utanbarnhemspersonalens medverkan.I motion So528 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningatt en utredning bör tillsättas med uppdraget att tafram förslag som syftar till att ge barn som växerupp i familjehem tillgång till en stödperson(yrkande 1). Motionärerna anser att barn somplaceras i familjehem, eller blir omhändertaget avannan anledning, skall få tillgång till en egenstödperson som hon eller han kan ha kontinuerligkontakt med. Denna person skall följa barnet oavsettom det tvingas bryta sina egna nätverk på grund avatt det byter familj, skola eller dagis.Motionärerna begär vidare att regeringen lägger framförslag till ändring i socialtjänstlagen med syftetatt jämställa fosterbarn med övriga barn vad gällerrätt till försörjning i enlighet med föräldrabalkens7 kap. 1 § (yrkande 2). Motionärerna pekar på attföräldrars underhållsskyldighet enligtföräldrabalken upphör då barnet fyllt . Ombarnet går i skolan elleråterupptar skolgången innan det fyllt ärföräldrarna dock underhållsskyldiga så längeskolgången pågår, dock längst till dess barnetfyller . Då samhället påtagit sigföräldraansvaret och skyldigheten för defamiljehemsplacerade barnen bör dessa enligtmotionärerna ha samma rättigheter som sina jämn-å-riga kamrater.I motion So458 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om familjerådslag eller annanliknande arbetsmodell (yrkande 1). Vidare begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts omåtgärder för hela familjen (yrkande 3). Motionärernabegär även ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om en plan för vård och återförening(yrkande 4). Dessutom begär motionärerna etttillkännagivande om syskonplacering (yrkande 7). Imotionen hemställs vidare om tillkännagivanden omkontakten med anhöriga och närstående (yrkande 8),om utbildning av familjehem (yrkande 10) och omkontrollbesök (yrkande 11). Motionärerna hemställeräven om ett tillkännagivande av vad i motionenanförts om mjuk utslussning (yrkande 12). Slutligenbegär motionärerna ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om en kommission angåendeomhändertagande av barn (yrkande 16).Bakgrund och tidigare behandling m.m.Den av regeringen tillkallade särskilda utredarenmed uppdrag att genomföra en översyn av LVU i syfteatt stärka barnperspektivet och barnets rättigheteri lagen har lämnat sitt betänkande Omhändertagen -Samhällets ansvar för utsatta barn och unga (SOU2000:77) . I betänkandet berörs bl.a.hur de omhändertagna barnen skall ges ett bättrestöd efter att de fyllt . Den särskildautredaren anför bl.a. att samhället, när det gällerdessa barn, skall ha minst samma ansvar somföräldrar har enligt bestämmelserna i 7kap. Betänkandet är förnärvarande föremål för remissbehandling.I betänkande 1999/2000:SoU12 behandlade utskottetsenast motionsyrkanden rörande omhändertagande avbarn, bl.a. flera liknade de nu aktuella, t.ex. enmotion från med i stora delar sammainnehåll som motion So458 yrkandena 1, 4, 7, 8 och10-12. Samtliga motionsyrkanden avstyrktes.Riksdagen följde utskottet. I betänkandet gavs, medhänvisning till ett tidigare utskottsbetänkande, enbakgrundsbeskrivning över ett antal frågeställningargällande omhändertagande av barn (s. 24).Enligt 51 § socialtjänstlagen (1980:620) skallhandläggning av ärenden som rör enskilda samtgenomförande av beslut om stödinsatser, vård ochbehandling dokumenteras. Dokumentationen skallutvisa beslut och åtgärder som vidtas i ärendet samtfaktiska omständigheter och händelser av betydelse.Av 12 § socialtjänstlagen framgår att socialnämndenaktivt skall arbeta för att förebygga och motverkamissbruk bland barn och ungdom av alkoholhaltigadrycker, andra beroendeframkallande medel samtdopningsmedel, i nära samarbete med hemmen sörja föratt barn och ungdom som riskerar att utvecklasogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och,om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vårdoch fostran utanför det egna hemmet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller alltjämt sin inställning ifrågan om införande av en motsvarighet till dennumera upphävda 26 § barnavårdslagen i LVU.Utskottet avstyrker därför motion So300 (m) yrkande3.Vad gäller inspektions- och tillsynsverksamhet vidinstitutioner där underåriga vistas anser utskottetatt gällande föreskrifter på området redan nu gertillsynsmyndigheten möjlighet till såväl oanmäldakontrollbesök som enskilda samtal med deomhändertagna. Motion So475 (s) får därför ansestillgodosedd.I betänkandet Omhändertagen - Samhällets ansvar förutsatta barn och unga (SOU 2000:77) behandlas bl.a.frågan om hur barnperspektivet och barnetsrättigheter i LVU skall stärkas. Arbetet harberöringspunkter med de frågeställningar som väcktsi motion So528 (v). Betänkandet är för närvarandeföremål för beredning i . mening bör detta arbete inte föregripas.Motionen avstyrks därför.Utskottet delar bedömningen i motion So458 (mp)yrkande 1 att det bör vara en självklar rättighetför familjen att vara delaktig när beslut skall tasom sociala ingripanden eller om stödåtgärder. Omfamiljen så önskar bör den därför ha rätt till ettfamiljerådslag eller annan arbetsmodell som i likhetmed familjerådslag tar de närståendes resurser tillvara. Regeringen bör i lämpligt sammanhang återkommatill med en redovisning. Vad utskottet nuanfört med anledning av motion So458 (mp) yrkande 1bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Det ovan nämnda betänkandet SOU 2000:77 behandlarbl.a. frågan om återförening vidfamiljehemsplacering, barnets kontakt med sinaföräldrar samt rätt till stöd efter 18-årsdagen.Riksdagen bör därför inte ta något initiativ medanledning av motion So458 yrkandena 4, 8 och 12. Vadbeträffar syskonplacering, obligatorisk utbildningav familjehem och kontrollbesök vidhåller utskottetsin inställning som den redovisas i betänkande1999/2000:SoU12. Yrkandena 7, 10 och 11 i motionenavstyrks därför också. Vidare delar utskottetuppfattningen i yrkande 3 att det är viktigt medåtgärder för hela familjen efter det att barnomhändertagits. Enligt utskottets mening erbjudersocialtjänstlagen denna möjlighet,varför något särskilt tillkännagivande härom inte ärerforderligt. Även detta motionsyrkande avstyrksdärför. Mot bakgrund av det utredningsarbete somnyligen genomförts och den beredning som förnärvarande sker i , anser utskottetdet inte heller befogat med ett tillkännagivande omatt tillsätta en kommission med uppgift att granskahur omhändertaganden av barn går till. Även yrkande16 i motionen avstyrks.Arbetet med att genomföra FN:sbarnkonvention m.m.SkrivelsenAlltsedan ratificerade FN:s konvention ombarnets rättigheter efter ett beslut i den21 (prop. 1989/90:107, bet. 1989/90:SoU28,rskr. 1989/90:350) har ett noggrant och systematisktarbete bedrivits dels för att sprida och ökakunskapen om den, dels för att anpassalagstiftningen till de krav konventionen ställer.Bland annat har socialtjänstlagen (1980:620),och utlänningslagen (1989:529)tillförts ett uttalat barnperspektiv. Vidare harenligt skrivelsen ett arbete med en nationellhandlingsplan för de mänskliga rättigheterna,inklusive barnets rättigheter, påbörjatsinom Regeringskansliet.Strategin för att förverkliga FN:s konvention ombarnets rättigheter i (prop. 1997/98:182)innebär i korthet att myndigheter, kommuner ochlandsting skall beakta och tillämpa barnkonventioneni sina verksamheter. Målsättningen är attkonventionen och dess intentioner skall finnas med iallt beslutsfattande som rör barn, dvs.barnperspektivet skall finnas med i alla beslut somrör barn. Målet är att utveckla vuxensamhälletsförmåga att lyssna till barn och se effekterna avolika beslut ur barnens perspektiv.Den nationella strategin är enligt regeringen i höggrad fokuserad på myndigheterna. Trots att det finnsen medvetenhet om betydelse hosmajoriteten av myndigheterna saknar dock de flestaett aktivt förhållningssätt till barnkonventionenoch dess intentioner. Mycket få myndighetertillämpar konventionen på ett strategiskt ochsystematiskt sätt.Barnombudsmannen har genomfört treenkätundersökningar under åren 1995, 1997 och 1999för att ta reda på hur stort genomslagbarnkonventionen har fått i kommunerna. Vid enjämförelse mellan svaren i BO:s kommunenkäter påfrågan om har behandlats ikommunfullmäktige/kommunstyrelsen kan man utläsa enpositiv utveckling. enkät visar att 154kommuner har fattat beslut i kommunfullmäktige ellerkommunstyrelse, i förhållande till 64 kommuner år1997 och 19 kommuner år 1995.Barnombudsmannen har vidare initierat ettfördjupningsarbete för att följa upp och lyfta framde metoder som generellt sett är mest effektiva förbarnkonventionens genomförande. Det görs i samverkanmed ett antal kommuner och med expertis inom olikasakområden.Enligt en enkätundersökning genomförd avBarnombudsmannen har samtliga landstingbehandlat på olika sätt, t.ex. iutbildningssammanhang eller under fullmäktige- ochstyrelsesammanträden. används dockinte heller inom landstingen på ett systematisktsätt.Ett annat område som enligt regeringen behöverutvecklas är barnperspektivet i den statligabudgetprocessen. pågår ettarbete med att utforma en gemensamverksamhetsstruktur för styrning i staten. Desektorsövergripande områdena, av vilka barnområdetär ett, skall definieras på ett sådant sätt att detenkelt går att följa verksamheten inom området inomhela Regeringskansliet.Av regeringens uttalanden i proposition 1997/98:182(s. 24) framgår, enligt skrivelsen, att det finnsanledning att förvänta sig att den positivautvecklingen i kommunerna och landstingenfortsätter, varför lagstiftningsåtgärder för attstärka barnperspektivet i den kommunalabeslutsprocessen inte är aktuell. Ettav de viktigaste målen med den nationella strateginför förverkligande är att utvecklabarnperspektivet på den kommunala nivån genomutbildnings- och fortbildningsinsatser, metod-utveckling, dialog och erfarenhetsutbyte.MotionernaI motion So14 av och () yrkas ett tillkännagivande ombarnperspektivet, särskilt i kommuner och landsting(yrkande 6). Motionärerna anser attutbildningsarbetet inom Regeringskan-sliet om innebörden i är bra,men att det måste följas upp i kommuner ochlandsting.I motion So12 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts omatt genomföra i (yrkande1). Motionärerna anser att skallgenomsyra allt arbete som direkt eller indirekt rörbarn, på såväl det nationella som detinternationella planet. Motionärerna begär vidareett tillkännagivande av vad i motionen anförts om enutredning med uppgift att påvisa hur olika sam-hällsbeslut sammantaget påverkar barns situation(yrkande 13).I motion So11 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att en barnbilaga skall följamed varje statlig budget (yrkande 1). Motionärernabegär också ett tillkännagivande om att när detgäller utbildning inom departementen ombarnkonventionen, barns situation ochförebyggande arbete, är Barnpsykiatrikommitténsbetänkande Det gäller livet en mycket bra lärobok(yrkande 10).I motion Sf274 av m.fl. (mp) yrkasatt begär att regeringen lägger framförslag till ändring så att FN:s barnkonventioningår i den svenska lagstiftningen (yrkande 39).I motion K297 av () begärs etttillkännagivande om vad som i motionen anförts omatt konkreta lagförslag utarbetas som för barn-konventionens frågor framåt i samhällsarbetet(yrkande 2).Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade i det av godkändabetänkandet /2000:SoU12 senast ett antalmotionsyrkanden rörande . De dåbehandlade motionerna liknar flera av de nu aktu-ella. I betänkandet gavs med hänvisning till det avriksdagen godkända betänkandet 1989/99:SoU6 Strategiför att förverkliga FN:s konvention om barnetsrättigheter i m.m. en utförligbakgrundsbeskrivning, vartill hänvisas (s. 10 f.).I budgetpropositionen för (utg.omr. 9 anslag18:1, s. 102) anför regeringen bl.a. att medel böravsättas för det fortsatta arbetet med att genomföraFN:s barnkonvention.