bet · GN01SkU13 · 2000-02-22 00:00:00 — En svenskmedborgare i skall således inte behöva bliföremål för beskattning eller därmed sammanhängandekrav som är av annat slag eller mer tyngande än denbeskattning och därmed sammanhängande krav som enamerikansk medborgare under samma förhållanden ärunderkastad.Av en redogörelse som dåvarande skatteministerThomas lämnat i svar på fråga1997/97:258 framgår att man från svensk sida hävdaratt lagstiftningen strider mot förbudet motdiskriminering i arvskatteavtalet och att dettaframförts till den amerikanska regeringen. haremellertid hävdat att lagstiftningen inteär diskriminerande. Även andra länder har uppvaktatden amerikanska regeringen i denna fråga utanresultat. Skatteministerns uppfattning var att detfinns anledning att vidhålla den svenska tolkningensamtidigt som det måste konstateras att den ameri-kanska regeringen och representanthuset konsekventoch hållit fast vid sinursprungliga tolkning. Skatteministern tvingadesdärför konstatera att ytterligare påstötningar inteframstår som meningsfulla.Utskottet har från inhämtat attläget i denna fråga är oförändrat.Enligt utskottets mening finns det mot den angivnabakgrunden inte någon anledning att uppmärksammaregeringen på frågan genom ett tillkännagivande avden innebörd som motionären föreslår, och utskottetavstyrker därför motionsyrkandet.Ideella föreningars skattskyldighetBakgrundIdeella föreningar är enligt 7 § 5 mom. SIL undervissa villkor befriade från skattskyldighet förbl.a. inkomst av förvärvsverksamhet som tillhuvudsaklig del härrör från verksamhet som av hävdutnyttjats som finansieringskälla för ideelltarbete.Frågan om ideella föreningars verksamhet omfattasav skattebefrielsen har prövats iett antal fall. Ett uppmärksammat fall gäller enidrottsförenings skattskyldighet för inkomst avrockkonsert. Föreningen skulle i samarbete med ettkommersiellt bolag anordna en årlig rockkonsert medviss arbetsfördelning mellan bolaget och föreningen.Rättsnämnden lämnade ett negativt besked. Föreningenöverklagade och Regeringsrätten förklarade i dom iseptember 1999 att anordnandet av rockkonsert skallanses som en verksamhet som av hävd utnyttjas föratt finansiera ideellt arbete.MotionernaI motion Kr509 yrkande 13 delvis av . (m) anförs att skattemyndigheterna i vissafall hävdar att idrottslig verksamhet som bedrivs avidrottsföreningar skall betraktas somnäringsverksamhet. Ståndpunkten är enligtmotionärerna orimlig och ett förtydligande ilagtexten kan behövas för att undvika omfattandeproblem.I motion Sk651 av m.fl. (s) anförsatt flera idrottsföreningar harupptaxerats då skattemyndigheten bedömt attrockkonserten, basaren eller marknaden inte uppfylltde krav som ställs för att åtnjuta skattefrihet.Tolkningen av bestämmelserna är inte heller enkel.Mot denna bakgrund är det enligt motionärernanödvändigt med en översyn av bestämmelserna i syfteatt stimulera ideellt föreningsengagemang ochunderlätta kompletterande finansiering.Utskottets ställningstagandeStiftelse- och föreningsskattekommittén har haft iuppdrag att se över beskattningsreglerna förstiftelser och ideella föreningar och har ibetänkandet Översyn av skattereglerna för stiftelseroch ideella föreningar (SOU 1995:63) föreslagit enmodernisering av systemet för skattebefrielse.Tyngdpunkten ligger i en särskild lag omskattebefrielse för stiftelser och ideellaföreningar. Lagen bygger till stor del på nuvarandesystem men innehåller en del materiellaförändringar. Betänkandet bereds iRegeringskansliet.Regeringen har tillsatt enutredning med uppgift att se över de begrepp imervärdesskattelagen som reglerar frågor omskattskyldighet och yrkesmässig verksamhet.Utredaren skall särskilt analysera hur mervär-desskattelagens bestämmelser om undantag frånskattskyldighet för ideella föreningars verksamhetöverensstämmer med direktivets verksamhetsinriktadeundantag från skatteplikt för organisationer utanvinstintresse samt hur nuvarande svenska reglerpåverkar konkurrensneutraliteten i allmänhet ochsärskilt i förhållande till mindre och medelstoraföretag (dir. 1999:10). Utredaren skall redovisaresultatet av sitt arbete senast den 1 juli 2000.Utskottet anser att den pågående beredningen ochutredningen bör avvaktas och avstyrker motionärernasbegäran om tillkännagivanden till regeringen ifrågan.IdrottskontoMotionenI motion Kr509 yrkande 13 delvis av . (m) föreslår motionären att elitidrottsmänskall få en möjlighet att fondera sina inkomster såatt dessa skattemässigt kan jämnas ut över tiden.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör skattereglerna så långtmöjligt vara utformade på ett sådant sätt attundantag för olika grupper kan undvikas, ochutskottet har också vid tidigare tillfällen avstyrktyrkanden om olika former av utjämningskonton medhänvisning till skattereformens principer om enlikformig och enhetlig beskattning.Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandetsåvitt nu är i fråga.Arbetsgivaravgift på ideella föreningarsersättning till ledare, m.m.BakgrundFör idrottsföreningar gäller särskilda regler vidutbetalning av ersättning till idrottsutövare.Understiger föreningens ersättning till en utövareett halvt prisbasbelopp utgår intearbetsgivaravgift/särskild löneskatt (3 kap. 2 §lagen om allmän försäkring). Vidare kan, under vissaförutsättningar, ett schablonavdrag på upp till3 medges för kostnader för idrottsredskapm.m. (RSV S 1999:37).MotionernaI motion Sk714 av m.fl. (v) anförsatt idrottsföreningarna har ett skatteundantag sominte gäller för andra ideella föreningar. Arbets-givaravgifter tas inte ut på ersättningar tillutövare och ledare upp till ett halvt prisbasbelopp.Begränsningen till idrottsföreningar gör attKFUK/KFUM inte har samma möjlighet trots attföreningen ordnar läger för ungdomar där mycket avtiden kan användas för idrottsutövning. Regeringenbör överväga att utvidga regelns tillämpning tillalla ideella föreningar i syfte att stärka denideella barn- och ungdomsverksamheten ochkulturlivet.I motion Sk697 av () hemställs attskatteförmåner som gäller idrottsligverksamhet skall omfatta hela den ideella sektorn.I motion Sk743 av och () hemställer motionärerna attskattereglerna ändras så att alla ideella kultur-och ungdomsorganisationer jämställs medidrottsrörelsen i skattehänseende.Utskottets ställningstagandeUtredningen (S 1995:08) om socialförsäkringenspersonkrets har bl.a. haft i uppdrag att göra enteknisk översyn av reglerna för betalning av social-avgifter och allmänna egenavgifter. I betänkandetSocialavgiftslagen (SOU 1998:67) föreslås en nysocialavgiftslag som bl.a. kommer att innehålla dennuvarande bestämmelsen om ett fribelopp på ett halvtbasbelopp för idrottsföreningar. Betänkandet harremissbehandlats och är nu föremål för övervägandeni Regeringskansliet.Utskottet har erfarit att hosRegeringskansliet har begärt att begränsningen tillidrottsföreningar slopas så att även Kennelklubbenkan omfattas av fribeloppet.Enligt utskottets mening har frågan om enförändring av den aktuella regeln aktualiseratsunder beredningen av de förslag som Utredningen omsocialförsäkringslagens personkrets lagt fram, ochutskottets anser att resultatet av denna beredningnu bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkan-dena.Kostnadsersättning till ungdomsledare ochandra med kortvariga uppdragMotionenI motion Sk604 av och () anförs att mångaidrottsföreningar har en ansträngd ekonomi men attde ändå försöker ersätta direkta utlägg som ledareoch andra har under sin ideella insats. måsteföreningen betala skatt och sociala avgifter ochledaren blir beskattad för ersättningen såsom förinkomst. Ersättningar till ungdomsledare bordeenligt motionärerna vara skattefria upp till ettvisst belopp.Utskottets ställningstagandeDen fråga som motionärerna tar upp har nyligenutretts av Utredningen om ökade levnadskostnader somunder lagt fram sitt slutbetänkandeFörmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94).När en uppdragsgivare utger ersättning för kostnaderi samband med ett uppdrag skall ersättningen tas uppsom en skattepliktig intäkt. Avgörande för detslutliga resultatet för den enskildes del ärmöjligheten att göra avdrag för kostnaden. När detgäller kostnad för resa till och från ett uppdrag ärdenna avdragsgill. Det problem som föreligger är attavdraget faller in under den avdragsbegränsning på7 som gäller för resor till och från arbetet.När det gäller övernattningskostnader är dessaavdragsgilla enligt reglerna om avdrag för ökadelevnadskostnader vid tillfälligt arbete. Omavståndet mellan bostadsorten och arbetsorten ärminst femtio kilometer och övernattning skettföreligger rätt till avdrag för kostnad för logi,måltidsutgifter och småutgifter.Utredningen konstaterar i betänkandet attavdragsutrymmet för kostnad för logi har enutformning som överensstämmer med de regler som iövrigt gäller på området och anser inte att detfinns någon anledning att föreslå en ändring i dennadel. När det gäller resekostnader anser utredningenemellertid att beskattningskonsekvenserna framstårsom icke önskvärda, och utredningen föreslår attreglerna ändras så att den nu aktuella typen avresor inte omfattas av någon beloppsmässigavdragsbegränsning.Utredningens betänkande är föremål för övervägandeninom . Enligt utskottets mening börden fortsatta beredningen av det aktuella förslagetnu avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.TjänstepensionerBakgrundRiksdagen har fattat beslut om nyaregler för arbetsgivares avdrag förpensionskostnader. Reglerna tar sikte påarbetsgivarens kostnad för att tryggapensionsutfästelserna och innebär att ett beloppmotsvarande högst av den anställdes lön ochandra pensionsgrundande ersättningar får dras av.Avdraget får dock inte överstiga 10 basbelopp. Enkompletterande regel finns för de fall dåpensionsrättigheten skall "köpas i kapp" eller dåpensionsavgångar sker (prop. 1997/98:146Förenklad avdragsrätt för pensionskostnader, bet.1997/98:SkU27).Under hösten 1998 har möjligheten till byte avtryggandeform med avdragsrätt utvidgats. Avdrag förkostnad för nytt tryggande av en pensions-utfästelsefår göras under förutsättning att utfästelsentidigare tryggats med avdragsrätt (prop. 1998/99:16,bet. 1998/99:SkU4).MotionernaI motion Sk738 av () anförs attknytningen av avdragsrätten för avsättning tillpensionsstiftelse till innevarande eller föregåendeårs löneuttag gör att en eventuell ändring ipensionsåtagandet efter avgång ur tjänst inte fårnågon skatterättslig effekt, trots attpensionsstiftelsens kapital ligger inom enprincipiellt avdragsgill nivå. Vidare krävs detpensionsförsäkringspremie för att en utfästelse rättighetshavares efterlevande skall kunnatryggas avdragsgillt. Dessa förhållandendiskriminerar bl.a. stiftelseformen, och motionärenbegär ett tillkännagivande om att reglerna börändras så att pensionsstiftelseintrumentet stärksoch företagarnas valmöjligheter ökar.Utskottets ställningstagandeNär utskottet behandlade dessaskatteregler konstaterade utskottet bl.a. attreglerna har en nära anknytning till tryggandelagen,och utskottet uttalade att det är viktigt att deolika problem som kan finnas kring tryggandelagenoch dess tillämpning kartläggs i syfte att få ettunderlag för en bedömning av behovet av en översynav den lagen (bet. 1997/98:SkU27 s. 36).Under hösten 1998 beslutade om enutvidgning av avdragsrätten vid byte avtryggandeform. Med anledning av motioner om enmöjlighet till byte av tryggandeform på en högreförmånsnivå, som uppnåtts genom tillväxt i enpensionsstiftelse eller på annat sätt anfördeutskottet att detta väcker frågor kring hanteringenav kapitalet i pensionsstiftelser, och utskottetuttalade att den pågående kartläggningen av frågorsom har anknytning till tryggandelagen bör ske medbeaktande av de regler för beskattning i samband medpensionsutfästelser som aktualiseras genommotionsyrkandet. Utskottet förutsatte attregeringen, om det visar sig behövligt, återkommertill med förslag till ändring i dessaregler.Enligt vad utskottet erfarit pågår det ett arbeteinom med de nu aktuella frågorna.Utskottet avstyrker motionsyrkandet.StämpelskattenMotionernaI motion Sk742 av och (c) hemställs att den som förvärvar en fastighet ivissa fall möjlighet att välja mellan köp ochfastighetsreglering. Vid köp tas stämpelskatt ut med1,respektive av köpeskillingen. Vidfastighetsreglering tas ingen stämpelskatt ut.Däremot är regleringen förbunden med en kostnad förlantmäteriförrättningen som i förhållande tillstämpelskatten är liten. Sammanfattningsviskonstaterar motionärerna att stämpelskatten är olikaberoende på köparens förutsättningar. De begär etttillkännagivande om att lagfartskostnaderna vidfastighetsköp bör likställas.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets bedömning utgör de förhållandensom motionären påtalar inte något skäl för enändring av reglerna. Utskottet avstyrkermotionsyrkandet.GeneralklausulenBakgrundÅr infördes en lag mot skatteflykt. Lagen, somvar av tillfällig karaktär, skärptes 1982 ochförlängdes i olika omgångar tills den upphävdeshösten 1992. återinfördes lagen(prop. 1994/95:209, SkU30). Reglerna har senast den1 givits en något ändrad utformning(prop. 1997/98:170, bet. 1997/98:SkU3).MotionernaI motion Sk327 av och () anförs att en förutsättning för ett fungerandeskattesystem är att det finns en tillfredsställandekontroll av underlaget och att det ärviktigt att denna strävan inte kränker den enskildesintegritet och rättssäkerhet (yrkande 20). Motionä-rerna anför vidare att generalklausulen står i stridmed fundamentala principer som syftar till attförhindra en godtycklig maktutövning. Bestämmelsenär svårbegriplig och oförutsebar för deskattskyldiga. De hemställer att generalklausulenavskaffas (yrkande 21).Utskottets ställningstagandeÄven om skattereformen fört med sig attmöjligheterna till förfaranden och handlanden som äratt betrakta som skatteflykt minskat på viktigaområden finns det enligt utskottets meningfortfarande utrymme för sådana förfaranden som äratt betrakta som skatteflykt genom skillnaderna ibeskattningen av arbetsinkomster ochkapitalinkomster och genom andra asymmetrier ibeskattningssystemet. De lagtolkningsmetoder somfinns har visat sig otillräckliga när det gäller attförhindra och motverka skatteflyktsförfaranden ochdet finns ett starkt behov av en lagstadgadtolkningsanvisning som ger möjlighet att under vissaförutsättningar angripa förfaranden som inte kanförhindras eller motverkas med annan lagstiftning.Utskottet är således inte berett att tillstyrka attgeneralklausulen upphävs och avstyrker därförmotionsyrkandena. beträffande allmänna riktlinjer förinkomstbeskattningenatt avslår motionerna 1999/2000:Sk325 yrkande 3,1999/2000:Sk601, 1999/2000:Sk616 yrkandena 1 och4, 1999/2000:Sk638, 1999/2000:Sk661, 1999/2000:Sk666,1999/2000:Sk704, 1999/2000:Sk769 yrkandena 1 och6, 1999/2000:U504 yrkandena 4 och 14,1999/2000:Sf305 yrkande 1, 1999/2000:MJ255yrkande 13, 1999/2000:MJ718 yrkande 17,1999/2000:A713 yrkande 2 och 1999/2000:A805yrkande 5,res. 1 (m)res. 2 (kd)res. 3 (c)res. 4 (fp)2. beträffande tjänstesektornatt avslår motionerna 1999/2000:Sk602 yrkandena 1och 2, 1999/2000:Sk603, 1999/2000:Sk639yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Sk760, 1999/2000:Sk762 yrkande 1, 1999/2000:U504yrkandena 12 och 13, 1999/2000:T244 yrkande 1,1999/2000:N384 yrkandena 21 och 22 och1999/2000:A230 yrkande 17,res. 5 (m, kd, fp)res. 6 (c)3. beträffande kompetenskontonatt avslår motionerna 1999/2000:Sk692 yrkande 36,1999/2000:Sk717 och 1999/2000:N387 yrkande 14,res. 7 (m, fp)res. 8 (c)4. beträffande reseavdragatt avslår motionerna 1999/2000:Sk634 yrkande 1,1999/2000:Sk637 yrkande 1, 1999/2000:Sk687,1999/2000:Sk762 yrkande 3, 1999/2000:N214yrkande 28, 1999/2000:N277 yrkande 4 och1999/2000:A807 yrkande 20,res. 9 (m)res. 10 (kd)res. 11 (c)5. beträffande arbetsrum i bostadenatt avslår motionerna 1999/2000:Sk606 och1999/2000:Sk607,res. 12 (m, kd, fp)6. beträffande fackföreningsavgiftatt avslår motion 1999/2000:Sk702,res. 13 (m) - motiv.7. beträffande förmån av fritidshusatt avslår motion 1999/2000:Sk698,8. beträffande ökade levnadskostnader viddubbel bosättningatt med bifall till motion 1999/2000:Sk748 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört i denna del,res. 14 (s, mp)9. beträffande värdering av bilförmånatt avslår motionerna 1999/2000:Sk605 yrkandena 1och 2, 1999/2000:Sk674 yrkande 2,1999/2000:Sk734, 1999/2000:T466 yrkande 2 och1999/2000:N273 yrkande 5,res. 15 (m, kd)10. beträffande bilar som används somarbetsredskapatt avslår motionerna 1999/2000:Sk674 yrkande 1och 1999/2000:Sk712,res. 16 (m, kd)res. 17 (v)11. beträffande pensionssparandeatt avslår motionerna 1999/2000:Sk327 yrkande 12,1999/2000:Sk608, 1999/2000:Sk667,1999/2000:Sk707 och 1999/2000:Sk769 yrkandena 3och 4,res. 18 (m)res. 19 (fp)12. beträffande vinstandelsstiftelseratt avslår motion 1999/2000:Sk325 yrkande 10,res. 20 (m, kd, c, fp)13. beträffande personaloptioneratt avslår motionerna 1999/2000:Sk326 yrkande 7,1999/2000:Sk692 yrkande 10 och 1999/2000:T717yrkande 10,res. 21 (m, fp)14. beträffande ideellt skadeståndatt avslår motionerna 1999/2000:Sk324 yrkandena 28och 29, 1999/2000:Sk762 yrkande 4 och1999/2000:Sk770 yrkande 1,res. 22 (v, c, fp)15. beträffande valkampanjer, m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Sk626 och1999/2000:Sk768,16. beträffande bär, svamp och kottaratt avslår motion 1999/2000:Sk686,res. 23 (kd)17. beträffande bytesringaratt avslår motion 1999/2000:Sk710,res. 24 (mp)18. beträffande gåvoratt avslår motionerna 1999/2000:Sk663,1999/2000:Sk708 och 1999/2000:Sk749,res. 25 (m)19. beträffande biodlingatt avslår motionerna 1999/2000:Sk725 och1999/2000:Sk733,res. 26 (kd)20. beträffande sparavdrag för barnatt avslår motion 1999/2000:Sk718,21. beträffande dubbelbeskattningsavtalatt avslår motion 1999/2000:Sk703,22. beträffande ideella föreningarsskattskyldighetatt avslår motionerna 1999/2000:Sk651 och1999/2000:Kr509 yrkande 13 i denna del,res. 27 (m)23. beträffande idrottskontoatt avslår motion 1999/2000:Kr509 yrkande 13 idenna del,24. beträffande arbetsgivaravgift påideella föreningars ersättning till ledare,m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Sk697,1999/2000:Sk714 och 1999/2000:Sk743,res. 28 (v)res. 29 (kd)25. beträffande kostnadsersättning tillungdomsledare och andra med kortvariga uppdragatt avslår motion 1999/2000:Sk604,res. 30 (m, v)26. beträffande tjänstepensioneratt avslår motion 1999/2000:Sk738,res. 31 (m)27. beträffande stämpelskattenatt avslår motion 1999/2000:Sk742,28. beträffande generalklausulenatt avslår motion 1999/2000:Sk327 yrkandena 20 och21.res. 32 (m, fp)den 22 februari 2000På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), CarlFredrik (), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), de (), (), (), (), (), (), (), ClaesStockhaus (v), () och (). Allmänna riktlinjer förinkomstbeskattningen (mom. 1) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Moderata samlingspartiet vill genomföra enreformpolitik som ger ett gott klimat förindivider och företag och stärker Sverigesinternationella konkurrenskraft. har enormamöjligheter, om de rätta förutsättningarna ges. Attdet inte är så illustreras av en trots godakonjunkturer hög arbetslöshet, utflyttning avföretag, brist på arbetskraft och stor segregation.Moderata samlingspartiet har i sittbudgetalternativ för lagt fram förslag om enlång rad skattesänkningar som syftar till att ökaden enskildes möjlighet att kunna försörja sig påsina egna arbetsinkomster och ha kontroll över denegna tillvaron. Det gäller bl.a. sänktainkomstskatter och en successiv avveckling avfastighetsskatten. Vidare ingår sänkta eller slopadeskatter för företagande och riskkapital. Härigenomskapas ett ökat utrymme för investeringar och bättreförutsättningar för nya jobb och ökat företagande(jfr bet. 1999/2000:FiU1).Som framhålls i flera av de nu aktuella motionernaär det viktigt att skatterna sänks. Skattesystemetfår inte stjälpa människors möjligheter tillförsörjning.I dag utgör skatt, inte boende eller mat, denstörsta utgiften för de flesta hushåll. De högaskatterna slår särskilt hårt mot kvinnor därför attkvinnor i högre utsträckning än män ärlåginkomsttagare. Av de ensamstående mammorna kanhela inte klara sin familjs försörjning utanatt söka socialbidrag (utredningstjänst1999).Svårigheten att leva på sin lön efter skatt hargjort att många kvinnor är helt beroende avpolitiska beslut. Det som förr var kvinnorsekonomiska beroende av den egna mannen har föralltför många ersatts av ett i det närmaste totaltberoende av politiska beslut. Kombinationen avvärldens högsta skatter, behovsprövade bidrag ochinkomstrelaterade taxor leder inte sällan till attmånga hushåll redan i låga inkomstskikt mötermarginaleffekter på . De högamarginaleffekterna kan gälla oavsett om det är enarbetslös som börjar arbeta eller endeltidsarbetande som går upp på heltid (ESO-rapport1997 Lönar sig arbete? ).Moderata samlingspartiet anser att svenska kvinnorskall kunna stå självständiga och oberoende av såvälmännen som det politiska systemet. En modernjämställdhetspolitik förutsätter självständiga mänoch kvinnor. Vi vill göra det möjligt för bådekvinnor och män att känna sig trygga och oberoendegenom att sänka skattetrycket så att man kan leva påsin lön.Ett bättre företagsklimat med lägre skatter skaparockså förutsättningar för fler nya jobb. Med dagenshöga skattetryck är det svårt för skattetyngdafamiljer att betala för olika tjänster. Man ärhänvisad till att använda kommunens subventioneradeerbjudanden. Med ett lägre skattetryck skulle dettaändras. Hushållen skulle ha råd att själva betalaolika tjänster, och därmed skulle efterfrågan påskattesubventionerade tjänster minska.Även turistindustrin skulle gynnas genom ensänkning av skatterna på arbete och företagande.Denna verksamhet bedrivs i direkt konkurrens medmotsvarande verksamheter i andra länder och påverkasdärför direkt av skillnader i beskattningen. Ävenenergi- och fastighetsskatten inverkar negativt påturistnäringens konkurrenskraft.Behovet av sänkta skatter på arbete och företagandeär stort. Den svarta sektorn expanderar ochregeringen tillgriper allehanda krypvägar för attsituationen inte skall bli orimlig. Särreglerutlovas t.ex. för utländska nyckelpersoner. Den endarimliga möjligheten är en sänkning av skatterna mer rimlig nivå.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande allmänna riktlinjer förinkomstbeskattningenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk601,1999/2000:Sk616 yrkandena 1 och 4,1999/2000:Sk638, 1999/2000:Sk661, 1999/2000:U504 yrkande 14, 1999/2000:A805yrkande 5, med anledning av motion1999/2000:Sk769 yrkandena 1 och 6 och med avslagpå motionerna 1999/2000:Sk325 yrkande 3,1999/2000:Sk666, 1999/2000:Sk704, 1999/2000:U504yrkande 4, 1999/2000:Sf305 yrkande 1,1999/2000:MJ255 yrkande 13, 1999/2000:MJ718yrkande 17, 1999/2000:A713 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservationen.2. Allmänna riktlinjer förinkomstbeskattningen (mom. 1) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:Kristdemokratisk ekonomisk politik tar sinutgångspunkt i en social och ekologiskmarknadsekonomi och eftersträvar utveckling ochstabilitet i samhällsekonomin. Marknadsekonomin är isig inte tillräcklig för att skapa det godasamhället. Den måste bygga på förvaltarskapstanken,som betonar människans personliga och kollektivaansvar för sig själv, sina medmänni-skor,efterkommande generationer samt för den fysiskalivsmiljön. Marknadsekonomin måste styras av ettekologiskt ansvarstagande, och det är nödvändigt attutveckla system såväl inom ett land som mellanländer för att åstadkomma resursöverföringar för enjämnare inkomstfördelning. Skatte-politiken är ettviktigt instrument för detta.Kristdemokraterna har i sitt budgetalternativ förår 2000 lagt fram förslag om lägre inkomstskatter såatt alla kan leva på sin lön. En sådan modell ärsamhällsekonomiskt sund därför att medborgarna dåsöker sig till arbetsmarknaden för att öka sinainkomster och inte till en offentlig"bidragsmarknad".