bet · GN01MJU12 · 2000-02-22 00:00:00 — I betänkandet behandlas 30 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden rörandegenteknik. Motionerna behandlar bl.a. frågor omvillkoren för användningen av genetiskt modifieradeorganismer, lagstiftningsfrågor, moratorium ellerförbud mot avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer och vissa forskningsfrågor.Några motioner tar dessutom sikte på Sverigesagerande i EU och andra internationella organ.Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisningtill bl.a. pågående utredningar och reformarbeteinom EU samt tidigare riksdagsbeslut.Till betänkandet bifogas 7 reservationer och 2särskilda yttranden. Motioner från allmänna motionstiden 19981998/99:MJ219 av m.fl. (c) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om genteknik.1998/99:MJ222 av m.fl. (mp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att en"genetisk erosion" inte sker med dagens tambi.1998/99:MJ254 av m.fl. (m) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utnyttjande avmodern genteknik.1998/99:MJ508 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd tilluppbyggandet av genbanker och fältgenbanker,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en ombioteknik,6. att beslutar om sådan ändring i lagenom genetiskt modifierade organismer attrapporteringsskyldighet till myndighet ingår,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kravet att denetiska paragrafen i den svenskagentekniklagstiftningen får en motsvarighet i EU:sdirektiv,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utvärdering avden etiska paragrafen i gentekniklagen,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts ommiljökonsekvensbeskrivningar i gentekniklagen,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om moratorium förGMO.1998/99:MJ512 av m.fl. (v) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett tillfälligtförbud för odling av genmanipulerade grödor,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inom EUskall verka för ett tillfälligt stopp förgodkännande av nya genmanipulerade grödor.1998/99:MJ513 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud för odling avgenmanipulerade grödor i landet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att grödor medantibiotikaresistens inte bör odlas i landet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud att användapressvatten och annat material från genmanipuleradegrödor med antibiotikaresistens som gödselmedel,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning om riskermed genmanipulerade livsmedel och sambanden mellansammansättning i livsmedlen och odlingsmetod.1998/99:MJ749 av m.fl. (c) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett moratoriumför utsättande av gentekniskt modifierade grödor.Motioner från allmänna motionstiden 19991999/2000:MJ222 av m.fl. (c) variyrkas15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om strikta reglerför användningen av genetiskt modifierade växter ijordbruket och vikten av att övervakningssystembyggs upp för de växter som godkänts för odling ijordbruket,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attanvändningen av grödor som är resistenta motbekämpningsmedel måste ske på ett säkert sätt,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om märkningen inomgentekniken.1999/2000:MJ513 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omsubstitutionsprincipen och GMO (genmodifieradeorganismer),4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd tilluppbyggandet av genbanker och fältgenbanker,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en ombioteknik,7. att beslutar om sådan ändring igentekniklagen att rapporteringsskyldighet tillmyndighet skall föreligga efter försöksutsättning,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utvärdering avden etiska paragrafen i gentekniklagen,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om svenska krav närEG:s gendirektiv skall skrivas om,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ommiljökonsekvensbeskrivningar i gentekniklagen,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om moratorium förutsättning av GMO (genmodifierade organismer).1999/2000:MJ533 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om genteknik.1999/2000:MJ605 av m.fl. (m) variyrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utnyttjande avmodern genteknik. behandlingUnder /98 avgav utskottet tvåbetänkanden över motioner om genetiskt modifieradeorganismer (1997/98:JoU6 och 1997/98:JoU14). Ibetänkande 1997/98:JoU6 behandlade utskottetyrkanden om tillfälligt förbud eller moratorium förodling av genetiskt modifierade organismer, ometiska krav och yrkanden om stöd till uppbyggandetav genbanker m.m. Vidare behandlades frågan ommärkning av produkter som innehåller genetisktmodifierade organismer. I betänkande 1997/98:JoU14berörde utskottet frågor bl.a. om hindren för moderngenteknik, genbanker, om bioteknik ochmärkning av produkter med genetiskt modifieradeorganismer. I det sistnämnda betänkandet avslogsmotionsyrkandena med hänvisning bl.a. till attregeringen tillsatt Kommittén om bioteknik isamhället - möjligheter och risker(, dir. 1997:120).UtfrågningarUtskottet anordnade enutfrågning med representanter förBioteknikkommittén. Utskottet har också anordnat enutfrågning med företrädare för omdet i träffade avtalet förinternationell handel med genetiskt modifieradeorganismer (Cartagenaprotokollet om biosäkerhet).Lagstiftningen om genteknikGenom införandet av kom lagen (1994:900)om gentekniskt modifierade organismer(gentekniklagen) att upphöra att gälla. De reglersom behandlar genteknik återfinns i 13 kap.miljöbalken. Reglerna tillämpas enligt 1 § vidinnesluten användning och avsiktlig utsättning avgenetiskt modifierade organismer. till 13 kap. miljöbalkenfinns i förordningen (1994:901) om genteknisktmodifierade organismer (omtryckt 1998:945). Desvenska bestämmelserna grundas på motsvarandereglering inom EU. Dessa utgörs av direktiv90/219/EEG om innesluten användning av genetisktmodifierade mikroorganismer och direktiv /220/EEGom avsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismer i miljön. Det sistnämnda direktivetinnehåller också regler om utsläppande av produkterpå marknaden. De svenska reglerna är emellertid inågon mån mer omfattande än EG-direktiven; detgäller etiska hänsyn och bestämmelser om inneslutenanvändning av genetiskt modifierade djur och växter.Direktiv /219/EEG har genomgått ganska omfattandeändringar genom rådets direktiv /81/EEG.Kommissionen har dessutom lämnat förslag tilländringar i direktiv /220/EEG (KOM (1998) 85 ochKOM (1999) 139). Förslagen behandlades i rådet den24 och arbetet med genomförandetfortsätter. Som exempel på redan genomfördaändringar av 90/220/EEG kan nämnas direktiv97/35/EG, där bl.a. uppgiftsskyldigheten vid anmälanför utsläppande på marknaden utökades. I förordningEG/258/97 behandlas introduktion av nya livsmedeloch livsmedelsingredienser på marknaden.Kommissionen har också infört ytterligarebestämmelser om märkning, t.ex. märkning avlivsmedel och livsmedelsingredienser som innehållergenmodifierade tillsatser och aromer eller sådanasom framställts av genetiskt modifierade organismer(EG/50/2000).MotionernaI motionerna 1998/99:MJ254 (m) yrkande 8 och1999/2000:MJ605 (m) yrkande 10 framhålls vikten avatt svenska förädlingsföretag inomlivsmedelstekniken skall få använda samma teknikeroch material som konkurrenter utomlands.I motionerna 1998/99:MJ219 (c) yrkande 11 samt1999/2000:MJ222 (c) yrkandena 15 och 16 understryksbehovet av försiktighet vid utsättning av genetisktmodifierade växter inom jordbruket. Motionerna pekarockså på att användningen av grödor som ärresistenta mot bekämpningsmedel måste ske på ett såsäkert sätt att de inte får möjlighet att spridadenna egenskap till vilt levande växter. Vikten aven noggrann prövning vid utsättning avgenmodifierade växter och en ständig uppföljning avmärkningsbestämmelserna framhålls dessutom.Motionerna tar även upp frågan om ettövervakningssystem för de växter som godkänts förodling i jordbruket.I motion 1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 1 förordasatt substitutionsprincipen tillämpas på genetisktmodifierade organismer så att genmodifiering inteskall ske om de eftersträvade effekterna kan uppnåspå ett mindre riskabelt sätt.Enligt motion 1999/2000:MJ533 (s) borde samhälletsprida större kännedom om produktionstekniken kringKravmärkta livsmedel och ta initiativ till en störreallmänpolitisk debatt om genteknikens problem ochkonsekvenser.I motionerna 1998/99:MJ512 (v) yrkande 1,1998/99:MJ508 (kd) yrkande 10, 1999/2000:MJ513 (kd)yrkande 11 och 1998/99:MJ749 (c) yrkande 14 ställskrav på att ett tillfälligt förbud eller moratoriuminförs för utsättning av genmodifierade organismertills för godkännande av genmodifieradegrödor har setts över.Miljöpartiet kräver i motion 1998/99:MJ513 (mp)yrkandena 1 och 2 att förbud införs för odling avgenmodifierade växter och växter medantibiotikaresistens i landet.I motionerna 1998/99:MJ508 (kd) yrkande 6 och1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 7 tas frågan om krav pårapporteringsskyldighet till myndighet vid slutfördförsöksutsättning av genetiskt modifieradeorganismer upp. Motionärerna anser att EU:sbestämmelse om sådan rapporteringsskyldighet skallfå en motsvarande bestämmelse i svensk lagstiftning.Kristdemokraterna pekar vidare i motionerna1998/99:MJ508 (kd) yrkande 8 och 1999/2000:MJ513(kd) yrkande 8 på behovet av att de etiskabestämmelserna i svensk lagstiftning utvärderas.Enligt motionerna 1998/99:MJ508 (kd) yrkande 9 och1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 10 bör regeln omförhandsbedömning vid utsättandet av genetisktmodifierade organismer kompletteras med krav påutredning om alternativa lokaliseringar ochutformningar i likhet med principerna förmiljökonsekvensbeskrivningar.I motionerna 1998/99:MJ508 (kd) yrkande 7 och1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 9 framförs krav på attden svenska bestämmelsen om att etiska hänsyn skalltas vid odling och marknadsföring av genetisktmodifierade organismer skall få en motsvarandebestämmelse i EU:s rättsakter.Motion 1998/99:MJ512 (v) yrkande 2 tar upp kravetpå att inom EU skall verka för införande avett tillfälligt stopp för godkännanden avgenmodifierade grödor tills reglerna för godkännandesetts över.I motion 1999/2000:MJ222 (c) yrkande 17 understryksvikten av att möjligheten att märka produkter sominnehåller genmodifierade organismer inte urholkasgenom överenskommelser inom ramen för WTO.Motionerna 1998/99:MJ508 (kd) yrkande 4 och1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 5 behandlar behovet aven om bioteknik. De frågor som bör tasupp på denna nivå är enligt motionerna huruvidagenetiskt modifierade organismer över huvud tagetskall få släppas ut och i så fall villkoren härför,behovet av kontrollorgan för bevakning avbioteknikens tillämpning och försöksdjurenssituation.Kristdemokraterna anser i motionerna 1998/99:MJ508(kd) yrkande 3 och 1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 4att bör verka för att stödja attinrätta ett formellt nät av genbanker ochfältgenbanker under FAO:s kontroll.I motionerna 1998/99:MJ222 (mp) yrkande 2 och1998/99:MJ513 (mp) yrkande 6 behandlas frågan omforskning kring riskerna med nuvarande avel avtambin och med livsmedel som innehåller genetisktmodifierade organismer och sambanden mellansammansättning i livsmedlen och odlingsmetod.Slutligen anser i motion 1998/99:MJ513(mp) yrkande 3 att förbud bör införas mot attanvända pressvatten och annat material frångenmodifierade grödor med antibiotikaresistens somgödselmedel.Utskottets övervägandenTillämpning av genteknikenInom biotekniken, som omfattar det tekniskautnyttjandet av celler eller cellbeståndsdelar, harpå senare år det nya metodområdet, gentekniken,kommit att utvecklas. Genteknik utgör egentligen ettsamlingsbegrepp för flera olika metoder förisolering, mångfaldigande och inplanterande avgenetiskt material i levande celler. Gentekniken harsärskilt kommit att tillämpas inom forskningen ochväxtförädlingen. Regleringen av gentekniken inomjordbruk och handel är föremål för översynbåde inom landet och internationellt. hardeltagarländerna i konferensen i träffatavtal för internationell handel med genmodifieradeorganismer - Cartagenaprotokollet om biosäkerhet -vilket skall undertecknas i . Deändringar i direktiv /220/EEG som EU:s ministerrådenats om utgörs av regler om beaktande av etiskaaspekter och om försiktighet samt av preciseradebestämmelser om märkning av produkter som innehållergenetiskt modifierade organismer. Det skall även bliobligatoriskt att inhämta synpunkter frånallmänheten innan produkter med genmodifieradeorganismer sprids eller saluförs. Slutligen utgörsändringsförslaget av bestämmelser om uppföljning avhanteringen av genetiskt modifierade organismer imiljön. Miljöministern har också vid eninterpellationsdebatt uttalat att detinom pågår ett arbete med att tafram en svensk miljöpolicy om antibiotikaresistens igenetiskt modifierade organismer.Möjligheterna att introducera nya livsmedel ochlivsmedelsingredienser på den europeiska marknadenregleras i förordning EG/258/97. Inom förordningenstillämpningsområde ligger även livsmedel ochlivsmedelsingredienser som genomgått engenmodifiering. Förordningen innebär att ettförhandsgodkännande krävs innan ett nytt livsmedelintroduceras. Sedan produkten väl introducerats påmarknaden gäller även på detta område principen omvarors fria rörlighet. De svenska reglerna ärharmoniserade med EU:s. Enligt 6 § förordningen(1994:901) om genetiskt modifierade organismer fårdärför produkter innehållande genetiskt modifieradeorganismer släppas ut på marknaden utan tillstånd omen behörig myndighet inom något annat land i EUlämnat motsvarande tillstånd till ett utsläppande avprodukten. Förutsättningarna för svenskaförädlingsföretag att använda gentekniken ochgenetiskt modifierade organismer torde därför vara istort sett likvärdiga med övriga EU-länders.Eftersom syftet med motionerna 1998/99:MJ254 (m)yrkande 8 och 1999/2000:MJ605 (m) yrkande 10 därmedtorde vara tillgodosett bör de lämnas utan åtgärd.Gentekniken kan innebära risker för negativakonsekvenser som inte skall bagatelliseras. Frågorom säkerheten kring användningen av grödor som ärresistenta mot bekämpningsmedel är viktiga, ochutskottet instämmer i vad som anförs i motionerna1998/99:MJ219 (c) yrkande 11 samt 1999/2000: MJ222(c) yrkandena 15 och 16 om behovet av försiktighetvid utsättning av genetiskt modifierade växter inomjordbruket. Det inledningsvis redovisade förslagettill ändring av direktiv /220/EEG innehålleremellertid flera nya bestämmelser ommiljöriskbedömning och om obligatoriskauppföljningsprogram. Det framgår också attförsiktighetsprincipen har beaktats vid utarbetandetav ändringarna. Enligt vad utskottet erfarit harförslaget redan medfört att företag som i EU ansökerom introduktion av grödor som uppvisar en förhöjdtolerans mot herbicider på frivillig väg uppfyllerde nya kraven, men att trots det röstade föravslag på ansökningarna med hänvisning till behovetav att det inom EU först upprättas riktlinjer föruppföljningsprogram för sådana grödor. Mot bakgrundav det ovan anförda finner utskottet att motionernabör lämnas utan vidare åtgärd.De allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. miljöbalkeninnebär att det ställs krav på försiktighetsmått och- vid yrkesmässig verksamhet - bästa möjliga tekniknär en verksamhet eller åtgärd kan antas medföraskada eller olägenhet för människors hälsa ellermiljön. Vidare gäller den s.k. produktvalsprincipenäven vid användning av biotekniska organismer.Jordbruksverket har meddelat utförliga föreskrifterom bl.a. aktsamhetskraven i författningarna SJVFS1999:122-124. Motion 1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 1får med det anförda anses i huvudsak tillgodosedd.I uppdrag ingår att utredabioteknikens möjligheter och risker och däri ingåratt analysera hur kunskaper, normer, värderingar ochfaktorer formar attityder till den modernabiotekniken. Kommittén skall dessutom lämna förslagsom syftar till att åstadkomma en allmänt höjdkunskapsnivå om den moderna biotekniken och dessutomsärskilt överväga hur en etisk diskussion om dettadynamiska område skall kunna utvecklas i framtiden.Utredningen skall enligt direktiven därför arbetautåtriktat och främja debatt och diskussion omfrågor som rör den nya biotekniken och verka för attförutsättningar skapas för att kanalisera människorsengagemang. Uppdraget skall redovisas senast den 1december 2000. I avvaktan på resultatet avBioteknikkommitténs arbete anser utskottet attmotion 1999/2000:MJ533 (s) bör lämnas utan någonåtgärd.När det gäller frågor om tillfälligt förbud ellermoratorium för odling av genetiskt modifieradeorganismer som yrkas i motionerna 1998/99:MJ512 (v)yrkande 1, 1998/99:MJ508 (kd) yrkande 10,1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 11, 1998/99:MJ749 (c)yrkande 14 samt de krav som framställs i motion1998/99:MJ513 (mp) yrkandena 1 och 2, har utskottetvid flera tidigare tillfällen (se 1997/98:JoU6 s. 5)framhållit att genom åtog sigatt införliva bl.a. direktiv /220/EEG. Direktivethar dessutom genom medlemskap i blivitbindande i enlighet med vad som anges i artikel 189i (numera artikel 249). mening finns det inte några lagligamöjligheter att i införa ett allmäntmoratorium eller förbud mot att odla genetisktmodifierade organismer. prövasanvändningen av genetiskt modifierade organismerfrån fall till fall, och tillsynsmyndigheten fårmeddela de förelägganden och förbud som behövs ienskilda fall för att motverka bl.a. hälso- ochmiljöskador. Enligt vad utskottet erfarit avserSverige att inta en stor restriktivitet vidbedömningen av genetiskt modifierade organismer tilldess att det inledningsvis omnämnda förslaget tilländringar av direktivet trätt i kraft. På grund avdet anförda bör de aktuella motionerna inteföranleda någon vidare åtgärd.Vissa lagstiftningsfrågorArtikel 8 i direktiv /220/EEG föreskriverrapporteringsskyldighet med avseende på risker förmänniskors hälsa eller för miljön sedan enutsättning slutförts. Någon motsvarande bestämmelsefinns inte i svensk lagstiftning. Utskottet anseremellertid att artikel 8 i direktivet innebär attdet föreligger en sådan rapporteringsskyldighet isamtliga medlemsstater. Dessutom överväger man förnärvarande i om de svenskabestämmelserna om genetiskt modifierade organismerbehöver förtydligas i detta avseende och i vissaandra avseenden. I avvaktan härpå bör motionerna1998/99:MJ508 (kd) yrkande 6 och 1999/2000:MJ513(kd) yrkande 7 lämnas utan åtgärd.I uppdrag ligger attidentifiera de frågor som kräver en vidareutveckladkonsekvensbedömning och en fördjupad etiskdiskussion i enlighet med vad som anförs imotionerna 1998/99:MJ508 (kd) yrkande 8 och1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 8. Motionernas syftetorde därmed vara tillgodosett, och utskottet anseratt motionerna kan lämnas utan åtgärd.I 13 kap. 8 § finns regler om attinnesluten användning och avsiktlig utsättning avgenmodifierade organismer skall föregås av enutredning för bedömning av skaderiskerna. Dennautredning skall kunna läggas till grund för entillfredsställande bedömning av vilka hälso- ochmiljöskador som organismerna kan orsaka. Berördamyndigheter har fått bemyndigande att i detalj angehur en sådan utredning skall utformas. Närmyndigheterna meddelar sådana föreskrifter skall desamråda med och Naturvårdsverketsamt särskilt beakta vad som sägs i artikel 6 ochbilaga 3 till direktiv /219/EEG (avser bl.a.riskbedömning beträffande hälsa och miljö ochfaktorer för säkerhetsbedömning). De allmännahänsynsreglerna i 2 kap. ställer bl.a.krav på försiktighetsmått och val av plats som ärlämplig med hänsyn till miljöbalkensmålformuleringar m.m. Motionerna 1998/99:MJ508 (kd)yrkande 9 och 1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 10avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodoseddamed det anförda.Sveriges agerande i EU m.m.Frågan om skall verka för införande av enbestämmelse om etisk bedömning i EU:s regelverkenligt motionerna 1998/99:MJ508 (kd) yrkande 7 och1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 9 behandlades i sambandmed införandet av . En remissinstanspåtalade att EG-direktivet saknar uttryckliga reglerom etiska bedömningar. Emellertid innebär förslagettill ändring i direktiv /220/EEG bl.a. attkommissionens grupp för etik inom vetenskap och nyteknik får rådfrågas i allmänna etiska frågorangående avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer. Eftersom syftet medmotionerna således synes tillgodosett, avstyrkerutskottet motionerna.Motion 1998/99:MJ512 (v) yrkande 2 grundas påuppfattningen att det saknas kunskap om hurantibiotikaresistenta gener påverkar människan ochatt resistens mot ogräsbekämpningsmedel hosgenmodifierade grödor innebär att ettkemikalieberoende byggs in i jordbruket. Somtidigare påpekats pågår i EU arbete med att ändradirektiv /220/EEG. Förslaget innebär bl.a.förändringar i hanteringen av genmodifieradeorganismer i miljön och på marknaden. Miljöministernhar i ett skriftligt svar till dessutomuttalat att och flera andra länder inom EUintar en mycket restriktiv hållning till ansökningarom utsättning av nya genmodifierade grödor tillsändringsdirektivet trätt i kraft. På grund av detanförda anser utskottet att motionen inte börmedföra någon åtgärd.Utskottet har vid tidigare behandling av motionerom genetiskt modifierade organismer uttalatuppfattningen att det genom märkning tydligt skallframgå att en produkt innehåller genetisktmodifierade organismer. Inom EU finns en radbestämmelser om märkning av livsmedel som säljs tillkonsumenter. (13 kap. 18 §) anger attregeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela bestämmelser om märkning avgenetiskt modifierade organismer.Cartagenaprotokollet om biosäkerhet innehållerregler om att bl.a. livsmedel som innehållergenetiskt modifierade organismer skall märkas. Iavtalets inledande text anges att internationellaavtal skall vara ömsesidigt stödjande och inte varaoförenliga med varandra, och enligt artikel 14 fårdeltagarländerna ingå bi- och multilaterala avtalförutsatt att sådana överenskommelser inte medför enlägre grad av skydd än vad som stadgas iprotokollet. Miljöministern har i uttalatatt detta undanröjer risken för att de initiativ somtagits inom () skall leda till attmiljöriskerna med den moderna bioteknikenundervärderas. Det yrkande som framställts i motion1999/2000:MJ222 (c) yrkande 17 synes därför varatillgodosett. Utskottet föreslår att motionen lämnasutan åtgärd.Kravet i motionerna 1998/99:MJ508 (kd) yrkande 4och 1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 5 om att Sverigebör ta initiativ till en om bioteknikbehandlades redan i betänkande 1997/98:JoU14.Utskottet avstyrkte då kravet med hänvisning bl.a.till att i uppdrag ligger attbedöma långsiktiga förändringseffekter av denmoderna biotekniken och att lämna förslag till enövergripande politik för området i ettinternationellt perspektiv. Utskottet gör i dagingen annan bedömning och avstyrker motionerna iavvaktan på redovisning av sittuppdrag.Motionerna 1998/99:MJ508 (kd) yrkande 3 och1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 4 tar sikte på Sverigesroll i arbetet med att stödja u-ländernasuppbyggande av genbanker och fältgenbanker. Ibetänkande 1997/98:JoU6 s. 6 f. konstaterades attdet i departementspromemorian (Ds 1996:73)Biodiversitet och framtida genpolitik redovisatsfrågor om en svensk strategi för växtgenetiskaresurser. I promemorian föreslogs bl.a. att enpolicykommitté skulle upprättas för diskussion avstrategiska frågor såväl inom landet sominternationellt.