bet · GN01LU8 · 2000-01-27 00:00:00 — Redovisning och aktiekapital i euro I betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /2000:23 Redovisning ochaktiekapital i euro jämte fyra motioner som väcktsmed anledning av propositionen.I propositionen föreslås att aktiebolag, ekonomiskaföreningar, sparbanker, medlemsbanker,understödsföreningar, försäkringsaktiebolag ochömsesidiga försäkringsbolag skall kunna välja att hasin redovisning i euro i stället för i svenskakronor. I aktiebolag som har sin redovisning i euroskall enligt förslaget aktiekapitalet och aktiernasnominella belopp vara bestämda i euro. Förslagetinnebär vidare att företag som har valt att ha sinredovisning i euro även i fortsättningen skall avgeskattedeklarationer m.m. i svenska kronor.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 mars2000. Möjligheten till redovisning i euro skall ståöppen fr.o.m. det räkenskapsår som inleds närmastefter utgången av år 2000.Utskottet har inhämtat yttrande frånskatteutskottet beträffande propositionen ochmotionerna.Lagutskottet tillstyrker regeringens lagförslag ochavstyrker bifall till motionerna.Till betänkandet har fogats tvåreservationer och ett särskiltyttrande. I proposition 1999/2000:23 föreslår regeringen() - efter hörande av Lagrådet- att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i bokföringslagen (1999:000),2. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),3. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar,4. lag om ändring i årsredovisningslagen(1995:1554),5. lag om byte av redovisningsvaluta i finansiellaföretag,6. lag om ändring i lagen (1972:262) omunderstödsföreningar,7. lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713),8. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),9. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619),10. lag om ändring i lagen (1991:981) omvärdepappersrörelse,11. lag om ändring i lagen (1992:1610) omfinansieringsverksamhet,12. lag om ändring i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolag,13. lag om ändring i lagen (1995:1559) omårsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag,14. lag om ändring i lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag,15. lag om ändring i lagen (1995:1570) ommedlemsbanker,16. lag om omräkningsförfarande vid beskattningenför företag som har sin redovisning i euro, m.m.,17. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),18. lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt påannonser och reklam,19. lag om ändring i lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter,20. lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter,21. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt påränta på skogskontomedel m.m.,22. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta,23. lag om ändring i lagen (1991:591) om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.,24. lag om ändring i mervärdesskattelagen(1994:200),25. lag om ändring i skattebetalningslagen(1997:483).Lagförslagen har intagits sombilaga 1 till betänkandet. 1999/2000:L7 av m.fl. (m) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag om enmöjlighet för handelsbolag med juridiska personersom delägare att redovisa i euro i enlighet med vadsom anförts i motionen.1999/2000:L8 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om attsvenska företag får möjlighet att hasin redovisning och sitt aktiekapital även i dollar.1999/2000:L9 av m.fl. (kd) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag som gerföretag möjlighet att avge sin skattedeklaration ochatt göra skatteinbetalning i euro i enlighet med vadsom anförts i motionen.1999/2000:L10 av ochKia () vari yrkas attriksdagen som sin mening gerregeringen till känna vad imotionen anförts om att ytterligareundersöka förutsättningarna för enskatteredovisning enligtRiksskatteverkets förslag. InledningI betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /2000:23 Redovisning ochaktiekapital i euro jämte fyra motioner som väcktsmed anledning av propositionen. Utskottet harinhämtat skatteutskottets yttrande överpropositionen och de motioner som väckts medanledning av propositionen. Yttrandet är fogat tillbetänkandet som bilaga 2.Som en allmän bakgrund vill utskottet erinra om attföretagens bokföring och annan redovisning varitföremål för ett omfattande reformarbete under 1990-talet.På grundval av förstabetänkande (SOU 1994: 17) Års- ochkoncernredovisning enligt EG-direktiv genomfördeshösten de ändringar iredovisningslagstiftningen för aktiebolag, vissahandelsbolag, kreditinstitut, värdepappersbolag ochförsäkringsföretag som betingades av EG:sbolagsrättsliga och redovisningsrättsliga direktiv(prop. 1995/96:10, bet. LU4, rskr. 91).Hösten 1999 beslutade en reform avreglerna om bokföring och offentlig redovisning somsyftar till en samlad och modern lagstiftning (prop.1998/99:130, bet. LU2, rskr. Reformen, sombyggde på bl.a. Redovisningskommitténsslutbetänkande (SOU 1996:157) Översyn avredovisningslagstiftningen, innebär attbestämmelserna om vem som är bokföringsskyldig, omräkenskapsår, löpande bokföring och arkiveringsamlats i en ny bokföringslag (SFS 1999:1078).Vidare har tillämpningsområdet förårsredovisningslagen (1995:1554) utsträckts så attlagen omfattar samtliga företag som är skyldiga attavsluta den löpande bokföringen med enårsredovisning. Bestämmelserna om finansiellaföretags offentliga redovisning finns dock ävenfortsättningsvis i lagen (1995:1559) omårsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag och lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag. Den nyalagstiftningen har trätt i kraft den 1 januari 2000.Den nya bokföringslagen saknar - liksom 1976 årsbokföringslag - bestämmelser om vilken valuta somskall användas i den löpande bokföringen. Attbokföra affärshändelser och avsluta den löpandebokföringen med ett årsbokslut i annat än svenskakronor har emellertid inte ansetts vara förenligtmed god redovisningssed. När det gällerårsredovisningen skall enligt 2 kap. 6 §årsredovisningslagen beloppen anges i svenskakronor. I den mån transaktioner har skett i annanvaluta eller tillgångarnas och skuldernas värdeursprungligen har bestämts i annan valuta, måstebeloppen således räknas om till svenska kronor.Lagen tillåter dock att beloppen, vid sidan av denredovisning som upprättas i kronor, anges i annanvaluta, t.ex. euro. Bestämmelserna är tillämpligaäven på finansiella företag enligt de särskildaårsredovisningslagarna för dessa företag.Regeringen tillkallade genom beslut den 15 maj 1997en särskild utredare med uppdrag att undersökavilket behov svenska aktiebolag, bankaktiebolag ochförsäkringsaktiebolag har av att kunna angeaktiekapital och aktiers nominella belopp i annat änsvensk valuta. Utredaren skulle vidare undersökavilket behov svenska företag har av att kunnaupprätta sin finansiella redovisning i euro.Utredningen, som antog namnet Utredningen omaktiekapital och redovisning i utländsk valuta,överlämnade delbetänkandetRedovisning och aktiekapital i euro och annanutländsk valuta (SOU 1997:181).Sedan delbetänkandet remissbehandlats fickutredaren genom tilläggsdirektiv i uppdrag attytterligare analysera det företagsekonomiska behovetav en lagstiftning som gör det möjligt för svenskaföretag att ha sin redovisning i euro i stället föri svenska kronor (dir. 1998:28). Utredaren skulleockså analysera de makroekonomiska konsekvensernasom en eventuell övergång till aktiekapital ochredovisning i euro kan medföra. Parallellt med dettaarbete skulle utredaren lägga fram förslag tilllagändringar som gör det möjligt för svenska företagoch utländska filialer i att ha sinbokföring och upprätta sin offentliga redovisning ieuro. Vidare skulle utredaren lägga fram förslagtill lagändringar som gör det möjligt för svenskaaktiebolag, bankaktiebolag och försäkringsaktiebolagatt ha sitt aktiekapital i euro. Utredarenöverlämnade slutbetänkandetRedovisning och aktiekapital i euro (SOU 1998:136).Slutbetänkandet har remissbehandlats.De båda nu redovisade betänkandena ligger tillgrund för förslagen i förevarande proposition.I propositionen föreslås att aktiebolag, ekonomiskaföreningar, sparbanker, medlemsbanker,understödsföreningar, försäkringsaktiebolag ochömsesidiga försäkringsbolag skall kunna välja att hasin redovisning i euro i stället för i svenskakronor. Detsamma skall gälla för utländska företagsfilialer i Sverige.Regeringen föreslår särskilda regler om hur byte avredovisningsvaluta skall gå till. Enligt förslagetskall bytet ske genom ändring av bolagsordning ellermotsvarande stadgar och få verkan från ingången avdet räkenskapsår som följer närmast efter beslutet.Därvid skall balansräkningen för det utgåenderäkenskapsåret räknas om enligt den kurs mellan eurooch svenska kronor som Europeiska centralbankenfastställer på balansdagen.Enligt förslaget skall i aktiebolag som har sinredovisning i euro aktiekapitalet och aktiernasnominella belopp vara bestämda i euro.Förslagen grundas på principen att företag som harvalt att ha sin redovisning i euro även ifortsättningen skall avge skattedeklarationer m.m. isvenska kronor. I propositionen anges därförsärskilda omräkningsmodeller som skall tillämpas vidbeskattningen när eurobeloppen i redovisningenräknas om till kronor.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 mars2000. Möjligheten till redovisning i euro föreslåsstå öppen fr.o.m. det räkenskapsår som inledsnärmast efter utgången av år 2000.Utskottet vill för sin del inledningsvis framhållaatt i stort sett samtliga EU-länder tillåter denationella företagen att upprätta sin finansiellaredovisning i euro, och kommersamtliga företag i länder som deltar i att varahänvisade till att upprätta sin löpande bokföringoch sin finansiella redovisning i övrigt i dennavaluta. För en del svenska företag kan redovisning ieuro antas bli en nödvändig anpassning till deninternationella redovisningsmiljön. Valutaunioneninnebär att för åtskilliga svenska företag kommer andel av affärshändelserna att vara i euro. Förföretagen uppstår det särskildaredovisningskostnader om de tvingas hantera kronoroch euro parallellt i den finansiella redovisningen.Detta problem kan, som framhållits från olika håll,bli särskilt påtagligt för svenska företag som ingåri internationella koncerner med euron somkoncernvaluta. Utskottet vill också framhålla attredovisning i euro skulle förbättra en del svenskaföretags möjligheter till kapitalanskaffning på deninternationella kapitalmarknaden och vara av storbetydelse för tillförseln av kapital till densvenska aktiemarknaden.Mot denna bakgrund anser utskottet att det ärangeläget att lagstiftning införs som möjliggör försvenska företag att ha sin redovisning i euro, ochutskottet ser därför med tillfredsställelse attregeringen nu lagt fram ett sådant lagförslag.Utskottet övergår därmed till att under skildarubriker ta upp frågor som har aktualiserats genommotionerna eller som annars tilldragit sigutskottets uppmärksamhet.Redovisning i handelsbolagSom framgått innebär regeringens förslag attaktiebolag, ekonomiska föreningar, sparbanker,medlemsbanker, understödsföreningar,försäkringsaktiebolag och ömsesidigaförsäkringsbolag får möjlighet att ha sinredovisning i euro.I motion L7 beklagar m.fl. (m) attinte också enskilda näringsidkare, handelsbolag ochstiftelser nu ges möjlighet att redovisa i euro somett alternativ till redovisning i svenska kronor.Vad framför allt gäller handelsbolag med enbartaktiebolag eller andra juridiska personer somdelägare kan det, enligt motionärernas mening, inteuteslutas att det kommer att medföra betydandepraktiska problem att inte få denna möjlighet. Imotionen konstateras att i en koncern, därmoderbolaget äger aktier och andelar i såvälaktiebolag som handelsbolag i en sådan omfattningatt dotterbolag skall inkluderas ikoncernredovisningen, det kommer att vara endasthandelsbolaget som inte får ha sin redovisning ieuro. Motsvarande situation kan uppstå när fleraaktiebolag gemensamt äger ett handelsbolag och dettabolag utgör centrum i verksamheten. Enligtmotionärerna är det verklighetsfrämmande att etthandelsbolag i denna situation inte får redovisa ieuro. Med hänsyn till det anförda är det enligtmotionen angeläget att även handelsbolag medjuridiska personer som delägare får möjlighet attredovisa i euro som ett alternativ till redovisningi svenska kronor, och bör hos regeringenbegära ett lagförslag med denna inriktning så snartsom möjligt.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detkan innebära praktiska problem för framför alltkoncerner, där handelsbolag med enbart juridiskapersoner som delägare ingår, om inte ocksåhandelsbolag ges möjlighet att redovisa i euro. påpekar har frågan om handelsbolagmed enbart juridiska personer som delägare bör gesrätt att ha sin redovisning i euro uppkommit på ettsent stadium i beredningsarbetet. Spörsmålet harinte analyserats närmare i det utredningsarbete somlegat till grund för de föreliggande lagförslagen.Det har inte heller varit möjligt att arbeta framskatteregler för dessa företag underdepartementsbehandlingen. Avsikten är emellertid,enligt vad som anförs i propositionen, attregeringen på nytt skall ta upp frågan omhandelsbolags redovisning i euro i ett senarelämpligt sammanhang.Lagutskottet utgår från att regeringen omgåendeföranstaltar om erforderligt utredningsarbete isyfte att få till stånd ett närmare underlag förställningstagande till regler som möjliggör försådana handelsbolag som avses i motionen att ha sinredovisning i euro. anser därför, ilikhet med skatteutskottet, att det inte finns någonanledning för att nu göra någraytterligare uttalanden i frågan. Därmed avstyrksmotion L7.Redovisning i andra utländska valutor äneuroRegeringens förslag innebär att det nu öppnas enmöjlighet till redovisning i euro fr.o.m. deträkenskapsår som inleds närmast efter utgången av år2000.I motion L8 av () tas upp frågan ominförande av en möjlighet för företagen att redovisai även andra valutor än svenska kronor och euro.Enligt motionen skulle sålunda en möjlighet förföretagen att redovisa i olika utländska valutorutjämna statens valutarisker. I många länder iEuropa finns redan nu en sådan möjlighet. Attundanta exempelvis dollarn som redovisningsvalutamotsvarar, framhåller motionären, inte det svenskanäringslivets internationella inriktning. Mångastora och viktiga branscher i har behov avdollarredovisning. Mot denna bakgrund bör, enligtmotionären, en rätt till redovisning ochaktiekapital i även andra utländska valutor än euroinföras. I första hand bör en sådan möjlighetinföras i dollar med att euron införs somredovisningsvaluta. bör hos regeringenbegära lagförslag med denna inriktning.Utskottet kan konstatera att många svenska företagnumera har merparten av sina flöden i annan valutaän kronor eller euro. För dessa företag skulle enrätt att redovisa i företagets funktionella valutage möjlighet att sänka redovisnings- ochvalutakostnaderna. En möjlighet att redovisa i annanutländsk valuta kan också vara värdefull fördotterföretag i koncerner där dollar - eller annanutländsk valuta - utgör koncernvaluta. En sådanmöjlighet finns också i några länder i , bl.a.Danmark, , , , och Irland.Enligt utskottets mening bör en möjlighet försvenska företag att redovisa även i andra valutor änsvenska kronor och euro kunna komma i fråga främstbeträffande US-dollar, japanska yen, brittiska pundsamt danska och norska kronor. Det finns emellertidför närvarande inte tillräckligt beredningsunderlagför att nu lägga fram förslag med sådan inriktning.Enligt vad som redovisas i propositionen avserregeringen därför att tillsätta en snabbutredningför detta arbete och att återkomma till riksdagenmed förslag till lagstiftning. Inriktningen är atten sådan lagstiftning skall träda i kraft den 1januari 2001 och ge möjlighet till redovisning ibl.a. US-dollar fr.o.m. år 2002.Utskottet kan för sin del inte se att detföreligger några meningsskiljaktigheter i sak mellanmotionären och regeringen i fråga om behovet av enmöjlighet för företag att redovisa även i andrautländska valutor än euro. Även skatteutskottetanser att möjligheten att redovisa i andra valutorbör utvidgas. får lagutskottet, i likhetmed skatteutskottet, konstatera att det saknasförutsättningar för ett genomförande redan fr.o.m.det räkenskapsår som inleds år 2001.Mot bakgrund av att regeringen i förevarandeproposition utlovat att snabbutreda frågan ommöjlighet för svenska företag att redovisa även iandra valutor än svenska kronor och euro anserutskottet att motionen inte bör föranleda någonvidare åtgärd från sida. Därmed avstyrksbifall till motion L8.Omräkning från euro till svenska kronorSom redan berörts grundas förslagen i propositionenpå principen att också företag som har valt att hasin redovisning i euro skall avgeskattedeklarationer m.m. i svenska kronor.I motion L9 av m.fl. (kd) kritiserasdetta upplägg. I motionen framhålls att även omSverige står utanför eurosamarbetet är dengemensamma valutan av stor betydelse för landet.Negativa konsekvenser av att inte är medlemi valutaunionen måste enligt motionärerna minska.Företagen måste därför få möjlighet, inte bara attredovisa i euro, utan även att avgeskattedeklarationer och betala in skatt i euro.Riksdagen bör därför begära förslag hos regeringenmed denna innebörd.Vid utredningen av skattefrågorna har, somskatteutskottet framhåller, det varit enutgångspunkt att deklaration av samtliga skatter ochavgifter skall ske i svenska kronor. Om en möjlighetatt lämna deklaration i euro skall övervägas måsteäven skattefrågorna övervägas på nytt från dennautgångspunkt. I propositionen framhålls också attett deklarationsförfarande i euro skulle krävaomfattande och kostsamma systemanpassningar hosRiksskatteverket. Regeringen har sålunda inte varitberedd att pröva frågan om deklarationer i euro.Lagutskottet finner, i likhet med skatteutskottet,inte skäl att nu göra en annan bedömning än denregeringen gjort och avstyrker följaktligen bifalltill motion L9.Som nämnts inledningsvis anges i propositionensärskilda omräkningsmodeller som skall tillämpas vidbeskattningen när eurobeloppen i redovisningenräknas om till kronor. Innebörden är attdeklarationsuppgifterna räknas om från euro tillkronor på ett schabloniserat sätt och att detsålunda inte krävs att företagen har dubbleradredovisning på så sätt att varje transaktion bokförsi både euro och kronor.Yvonne Ruwaida och (båda mp) anser imotion L10 att det inte kan accepteras att företagenfår tillämpa schabloniserade omräkningsmodeller avdet slag regeringen föreslår. I stället börföretagen i enlighet med vad Riksskatteverketförordat vara skyldiga att räkna om varje enskildtransaktion för skatteändamål och att alltsåtillämpa en dubbel bokföring. Möjligheterna att haett sådant system bör undersökas närmare, ochregeringen bör återkomma till med ettlagförslag med sådan innebörd. I motionen yrkas etttillkännagivande härom.Som skatteutskottet påpekar har frågan om omräkningför skatteändamål och huruvida schabloniseradomräkning eller dubblerad bokföring skall tillämpasdiskuterats utförligt under beredningen av ärendet.Utifrån tillgänglig information har regeringenkommit till slutsatsen att dubblerad redovisning ieuro och kronor inte är ettrealistiskt alternativ. har inte funnitskäl till någon annan bedömning. Med hänsyn härtillanser lagutskottet, i likhet med skatteutskottet,att det inte är meningsfullt med etttillkännagivande om ytterligare utredning i enlighetmed förslaget i motion L10. Även denna motionavstyrks därför.Utöver vad som ovan anförts föranleder de ipropositionen framlagda lagförslagen intenågra uttalanden från utskottets sida. beträffande redovisning ihandelsbolagatt avslår motion 1999/2000:L7,res. 1 (m)2. beträffande redovisning i andrautländska valutor än euroatt avslår motion 1999/2000:L8,3. beträffande omräkning från euro tillsvenska kronoratt avslår motionerna 1999/2000:L9 och1999/2000:L10,res. 2 (m, kd)4. beträffande lagförslagenatt antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i bokföringslagen(1999:1078),dels lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385),dels lag om ändring i lagen (1987:667) omekonomiska föreningar,dels lag om ändring i årsredovisningslagen(1995:1554),dels lag om byte av redovisningsvaluta ifinansiella företag,dels lag om ändring i lagen (1972:262) omunderstödsföreningar,dels lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713),dels lag om ändring i bankrörelselagen(1987:617),dels lag om ändring i sparbankslagen (1987:619),dels lag om ändring i lagen (1991:981) omvärdepappersrörelse,dels lag om ändring i lagen (1992:1610) omfinansieringsverksamhet,dels lag om ändring i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolag,dels lag om ändring i lagen (1995:1559) omårsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag,dels lag om ändring i lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag,dels lag om ändring i lagen (1995:1570) ommedlemsbanker,dels lag om omräkningsförfarande vidbeskattningen för företag som har sinredovisning i euro, m.m.,dels lag om ändring i kupongskattelagen(1970:624),dels lag om ändring i lagen (1972:266) om skattpå annonser och reklam,dels lag om ändring i lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter,dels lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter,dels lag om ändring i lagen (1990:676) om skattpå ränta på skogskontomedel m.m.,dels lag om ändring i lagen (1991:586) omsärskild inkomstskatt för utomlands bosatta,dels lag om ändring i lagen (1991:591) omsärskild inkomstskatt för utomlands bosattaartister m.fl.,dels lag om ändring i mervärdesskattelagen(1994:200),dels lag om ändring i skattebetalningslagen(1997:483).Stockholm den 27 januari 2000På lagutskottets vägnarTanja LinderborgI beslutet har deltagit: TanjaLinderborg (v), (), (), StigRindborg (m), (),(), (m), (),(), MarinaPettersson (s), (), (), KjellEldensjö (kd), (),(), () och (). Redovisning i handelsbolag (mom. 1), , (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "utgår" och slutar med"motion L7" bort ha följande lydelse:Utskottet beklagar i likhet med motion L7 att inteockså enskilda näringsidkare, handelsbolag ochstiftelser nu ges möjlighet att redovisa i euro somett alternativ till redovisning i svenska kronor.Vad framför allt gäller handelsbolag med enbartaktiebolag eller andra juridiska personer somdelägare torde det, enligt utskottets mening,medföra betydande praktiska problem att inte fådenna möjlighet. Som motionärerna konstaterar kommerdet i en koncern, där moderbolaget äger aktier ochandelar i såväl aktiebolag som handelsbolag i ensådan omfattning att dotterbolag skall inkluderas ikoncernredovisningen, att vara endast handelsbolagetsom inte får ha sin redovisning i euro. Motsvarandesituation kan uppstå när flera aktiebolag gemensamtäger ett handelsbolag och detta bolag utgör centrumi verksamheten. Enligt utskottets mening är detverklighetsfrämmande att ett handelsbolag i dennasituation inte får redovisa i euro, och en sådanmöjlighet borde ha omfattats av det föreliggandeförslaget. Utskottet kan inte se att skattefrågornai sammanhanget är en så komplicerande faktor att debort motivera en fördröjning på sätt som skett.Med hänsyn till det anförda är det ytterligtangeläget att även handelsbolag med juridiskapersoner som delägare får möjlighet att redovisa ieuro som ett alternativ till redovisning i svenskakronor, och ett lagförslag med denna inriktning börav regeringen beredas med förtur och föreläggasriksdagen så snart som möjligt.Vad utskottet sålunda anfört bör medbifall till motion L7 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande redovisning i handelsbolagatt med bifall till motion 1999/2000:L7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. Omräkning från euro till svenska kronor(mom. 3)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.