bet · GO01SkU9 · 2000-11-28 00:00:00 — Anpassningar på företagsskatteområdet till EG-fördraget, m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker den motion somväckts i ärendet. I sammanhanget lägger utskottet fram ett förslag om enlagändring som klargör hur andelsägare i utländska motsvarigheter tillsvenska värde-pappersfonder skall beskattas.Vid betänkandet fogas tre reservationer (m) och ett särskilt yttrande (m).PropositionernaProposition 2000/01:22Regeringen () föreslår i proposition 2000/01:22 attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),2. lag om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomst-skattelagen (1999:1229),3. lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt,4. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskonto-medelm.m.,5. lag om ändring i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt,6. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),7. lag om ändring i lagen (1998:1618) om upphävande av lagen (1994:1854)om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktu-reringar inom EG,8. lag om ändring i lagen (1999:1240) om ändring i kupongskattelagen(1970:624),9. lag om ändring i lagen (1999:1255) om ändring i lagen (1986:468) omavräkning av utländsk skatt,10. lag om upphävande av förordningen (1967:44) om investeringsavgifterför vissa byggnadsarbeten,11. lag om upphävande av lagen (1992:846) om tillfällig avvikelse frånlagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift,12. lag om upphävande av lagen (1992:1330) om tillfällig avvikelse frånlagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift,13. lag om upphävande av lagen (1995:659) om tillfällig avvikelse frånlagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift.I propositionen behandlas vissa nationella regler som vid inkomst-beskattningen gynnar svenska företag i förhållande till utländskaföretag i samma situation eller gynnar investeringar i framförinvesteringar i utlandet.Enligt gällande regler i inkomstskattelagen (1999:1229, IL) kan barasvenska företag ta emot skattefri utdelning på näringsbetingade andelar. Ipropositionen föreslås att ett utländskt bolag som bedriver näringsverk-samhet här vid ett fast driftställe skall jämställas med ett svensktföretag. Det utländska bolaget måste dock höra hemma i en stat iEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och motsvara ett sådantsvenskt företag som kan ta emot skattefri utdelning.Lex Asea gör det möjligt att dela upp företag utan omedelbara inkomst-skattekonsekvenser. Ett moderbolag som delar ut andelarna i ettdotterbolag måste dock enligt gällande bestämmelser vara svenskt. Ipropositionen föreslås att bestämmelserna också skall gälla utländskamoderbolag som hör hemma i en stat inom EES eller en stat med vilkenSverige ingått ett skatte-avtal som innehåller en klausul om ömsesidigtinformationsutbyte.Om en svensk ekonomisk förening ombildas till ett svenskt aktiebolag,skall aktier som skiftas ut till medlemmarna inte behandlas som utdelningom vissa villkor är uppfyllda. Det föreslås att motsvarande skall gälla omen utländsk ekonomisk förening som är ett utländskt bolag och hör hemmainom EES, ombildas till ett aktiebolag. Utskiftning i annat fall dåföreningen upplöses behandlas enligt gällande rätt som utdelning om denekonomiska föreningen är svensk. I propositionen föreslås att motsvarandeskall gälla om den ekonomiska föreningen är ett utländskt bolag som hörhemma i en stat inom EES.Koncernbidrag kan bara lämnas mellan svenska företag ochvidarebefordras genom sådana företag. I propositionen föreslås attutländska bolag som hör hemma i en stat inom EES jämställs med motsvarandesvenska företag om både givare och mottagare är skattskyldiga förnäringsverksamhet i avses ett svenskt aktiebolag eller en svenskekonomisk förening som bedriver näringsverksamhet i eget namn för ettannat svenskt aktiebolags eller en svensk ekonomisk förenings räkning. Medkommittentföretag avses det bolag eller den förening för vars räkningverksamheten bedrivs. I propositionen föreslås att utlandsägda fastadrift-ställen jämställs med svenska företag om det utländska bolagetmotsvarar ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening ochhör hemma i en stat inom EES. Om bolaget är kommittentföretag krävs attkommissionärs-verksamheten hänförs till det utländska bolagets fastadriftställe i Sverige.Avdrag för beräknade egenavgifter för beskattningsåret får bara göras omverksamheten bedrivs i . I propositionen föreslås att avdrag fårgöras även om verksamheten bedrivs utomlands. Vidare slopas kravet påavsätt-ning i räkenskaperna för att enskilda näringsidkare som ärbokslutsföretag skall få göra avdrag för egenavgifter.Bestämmelserna om uppskov med beskattningen vid koncerninternaandelsavyttringar gäller bara om moderföretaget i koncernen är ett svensktföretag. I propositionen föreslås att bestämmelserna utvidgas till attgälla även när moderföretaget i koncernen är ett utländskt bolag som hörhemma inom EES. Det föreslås att bestämmelserna om att kapitalvinsten intebehöver tas upp som intäkt vid en efterföljande fusion på motsvarande sättskall gälla vid en efterföljande fission.Om uppskov med beskattningen vid ett internationellt andelsbyte erhållitsmed stöd av den upphävda lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vidgränsöverskridande omstruktureringar inom EG, skall bestämmelserna ombeskattningen vid andelsbyten och koncerninterna andelsavyttringar i ILkunna bli tillämpliga på uppskovet vid ett efterföljande andelsbyte elleren fusion eller fission.Lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, , gäller bara förpersoner som är obegränsat skattskyldiga i . Fysiska och juridiskapersoner som hör hemma i utlandet och har fast driftställe i Sverigeföreslås också få tillämpa reglerna i AvrL. Det föreslås också attbegränsat skatt-skyldiga med fast driftställe i skall kunna göraavdrag för utländska skatter vid inkomstsbeskattningen.I propositionen föreslås också en justering i skattebetalningslagen(1997:483) som syftar till att förenkla för arbetsgivarna i de fall då enarbetstagare inte fullgjort sin skyldighet att lämna sådana uppgiftereller visa upp sådana handlingar att arbetsgivaren får veta hur stortskatteavdrag som skall göras från ersättning för arbete som betalas uttill arbetstagaren.Den 1 augusti 2000 genomfördes ett flertal ändringar beträffande arbets-marknadspolitiska författningar. I propositionen finns förslag om följd-ändringar i skattelagstiftningen.Vidare föreslås ett antal redaktionella ändringar av rättelsekaraktär.Slutligen föreslås att ett antal obsoleta författningar skall upphävas.Proposition 2000/01:12 i viss delI betänkande 2000/01:SkU6 har utskottet behandlat proposition 2000/01:12Beskattning av utländska nyckelpersoner. Utskottet har tillstyrkt propo-sitionen, men har överfört den författningstekniska regleringen av ettförslag till ändring i 12 kap 3 § inkomstskattelagen till förevarandebetänkande för att lagändringen skall kunna samordnas med en ändring isamma lagrum som föreslås i proposition 2000/01:22.LagförslagenMed den redaktionella justering som följer av nämnda författningstekniskasamordning får de vid proposition 2000/01:22 fogade lagförslagen - efterrättelse av några felskrivningar - de lydelser som framgår av bilaga 1till detta betänkande.Motion2000/01:Sk16 av m.fl. (m) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:1. begär att regeringen tillsätter en utredning som belyserförhållandet mellan svensk skattelagstiftning och internationell rätt ienlighet med vad som anförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skattefrihet på kapitalvinster från näringsbetingade aktier.3. beslutar att skall gälla också för onoterade bolag. Anpassningar på företagsskatteområdet till EG-fördraget, m.m.PropositionenI proposition 2000/01:22 föreslås ändringar i vissa skatteregler som vidinkomstbeskattningen gynnar svenska företag i förhållande till utländskaföretag i samma situation eller gynnar investeringar i framförinvesteringar i utlandet. Det gäller reglerna om skattefria utdelningar ivissa fall, koncernbidrag, kommissionärsförhållanden, avdrag föregenavgifter, gränsöverskridande omstruktureringar och avräkning avutländsk skatt. Flera av förslagen grundar sig på en promemoria (Ds2000:28) som har arbetats fram inom Finansdepartementet.I propositionen föreslås också en justering i skattebetalningslagen ochföljdändringar i skattelagstiftningen till vissa ändringar iarbetsmarknads-politiska författningar som antogs och vidareett antal redak-tionella ändringar av rättelsekaraktär iinkomstskattelagen. Slutligen föreslås att ett antal föråldradeförfattningar skall upphävas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte funnit anledning till erinran mot regeringens förslag iproposition 2000/01:22. Propositionen tillstyrks följaktligen.Vid behandlingen av proposition 2000/01:12 Beskattning av utländskanyckelpersoner har utskottet (bet. 2000/01:SkU6) överfört behandlingen avett förslag till ändring i 12 kap. 3 § inkomstskattelagen tillifrågavarande ärende för att en författningsteknisk samordning skall kunnaske med det ändringsförslag i samma paragraf som föreslås i proposition2000/01:22. Med den justering av propositionens lagtext som föranledshärav tillstyrker utskottet lagförslagen i proposition 2000/01:22.Fortsatt anpassning till internationella förhållandenMotionenI motion Sk16 yrkande 1 av m.fl. (m) förordas en översynav hela skattelagstiftningen med avsikt att dels ändra de bestämmelser somstår i strid med EG-rätten, dels anpassa det svenska regelsystemet tillinternationell rätt. En sådan översyn bör enligt motionen ifrågasätta omdet med nuvarande snabba internationalisering av näringslivet finnsanledning att göra åtskillnad mellan företag i och andra utländskabolag. Svenska skatteregler får inte försvåra etablering av verksamhetersom sträcker sig över gränserna.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att en stor del av arbetet på skatteområdet undersenare år har präglats av ett internationellt perspektiv, framför allt attanpassa regelsystemet till EG-rätten. Avgöranden i har haftbetydelse för flera förslag i den proposition som behandlas i dettaärende. För att det skall vara möjligt att snabbt fånga upp sådanaändringsbehov som följer av den rättsutveckling som sker inom ramen förvåra internationella åtaganden, måste anpassningsarbetet med nödvändighetingå i en kontinuerlig process. Detsamma gäller sådana ändringar somsyftar till att vi i skall kunna bibehålla en internationellt settkonkurrenskraftig företagsbeskattning. Enligt proposition 2000/01:22 ingåren uppföljning av vår interna skattelagstiftning med hänsyn bl.a. tillvåra internationella åtaganden som en naturlig del i lagstiftningsarbetet.En mer allmän översyn av förhållandet mellan våra interna skatteregler ochinternationell rätt kan naturligtvis aktualiseras i det arbetet. Utskottetfinner emellertid inte att det finns skäl för att begära en sådan särskildutredning som motionärerna avser. Utskottet avstyrker därför motion Sk16yrkande 1.Näringsbetingade andelarGällande rätt, m.m.Kapitalvinster som härrör från försäljning av företagens näringsbetingadeinnehav av andelar i andra företag beskattas som inkomster i näringsverk-samheten. Särskilda uppskovsregler har införts för vissa omstrukturerings-situationer.Frågan om beskattningen av näringsbetingade andelar behandlas förnärvarande i två utredningar, Utredningen (Fi 1998:10) om vissa företags-skattefrågor och Utredningen (Fi 1998:11) om vissa internationellaföretagsskattefrågor. Utredningarna beräknas avslutas i början av nästaår.MotionenEnligt motion Sk16 yrkande 2 av m.fl. (m) är detangeläget att ett förslag om skattefrihet för kapitalvinster pånäringsbetingade aktier läggs fram . Som skäl för en skattefrihetanför motionärerna bl.a. att nuvarande skatteregler innebär enkonkurrensnackdel i förhållande till länder som har denna skattefrihet ochatt omstruktureringar inom näringslivet skulle underlättas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det pågående utredningsarbetet böravvaktas och avstyrker motionsyrkandet.Marknadsnoteringskravet i rättDe bestämmelser som brukar kallas innebär att ett dotterföretagkan avskiljas från sitt moderföretag genom att samtliga aktier idotterbolaget delas ut till aktieägarna utan att dessa beskattas förutdelningen eller att moderföretaget uttagsbeskattas. I stället justerasanskaffningsutgifterna för moder- och dotterföretagets aktier. Fleravillkor uppställs, bl.a. att moder-företaget skall vara marknadsnoterat.MotionenI motion Sk16 yrkande 3 av m.fl. (m) föreslås att LexAsea ändras så att reglerna skall gälla även för onoterade bolag.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare och (bet. 1999/2000:SkU14) avstyrktModerata samlingspartiets förslag om att slopa marknadsnoteringskravet iLex Asea. Ett slopande skulle bl.a. medföra praktiska problem vid tillämp-ningen av reglerna. Utskottet avstyrker ånyo detta förslag.Beskattning av utländsk värdepappersfondBakgrundEnligt en inom upprättadpromemoria har uppkommit en fråga om huruvida andelsägare i utlands-baserade fonder skall beskattas för kapitalvinst vid avyttring avfondandelen och för utdelning från fonden eller om skattereglerna innebäratt andelsägarna löpande skall beskattas som om de vore direktägare avfondens tillgångar. Promemorian har överlämnats till skatteutskottet.I den inkomstskattelag (1999:1229) som börjar tillämpas årstaxering har ordet "svensk" lagts till före ordet "värdepappersfond" inågra paragrafer som reglerar beskattningen av andelsägaren respektivefonden. Det har emellertid inte angetts att någon förändring är avseddjämfört med vad som gällde enligt motsvarande regler i lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt. I skattemyndigheternas praxis har delägare iutländska värdepappersfonder kapitalbeskattats när de avyttrat sinafondandelar, på samma sätt som vid avyttring av svenskavärdepappersfonder. har i ett förhandsbesked den 5 maj2000 funnit att utländska värdepappersfonder, som till sin beskaffenhetkan jämställas med svenska värdepappersfonder i inkomstskattehänseende,bör behandlas på samma sätt som svenska fonder. har hosRegeringsrätten begärt att beslut skall fastställas.Utomlands finns många olika associationer som sysslar med värde-pappersförvaltning och i vilka andelar kan förvärvas. Vissa har en tekniskkonstruktion som liknar svenska värdepappersfonder och som fungerar påsamma sätt. En stor del av de utländska fonder som marknadsförs och säljsi har sitt säte i och bygger i allt väsentligt på EG:sdirektiv om fondverksamhet (85/611/EEC ). Beskattningen avsjälva fonden är i av fondkapitalet (jämfört med1,i ), och det förekommer ingen särskild beskattning avutdelning.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den i promemoria framfördauppfattningen att andelsägare i de utländska fonder som motsvarar svenskavärdepappersfonder vad avser öppenhet, reglering samt kontroll börbeskattas för sin andel på samma sätt som andelsägare i svenska värde-pappersfonder. Härigenom undviks diskriminerande och svåradministreradeskatteregler. Utskottet föreslår att antar det förslag tilländringar i berörda paragrafer i inkomstskattelagen som framgår avutskottets lagförslag i bilaga 3. Lagändringarna innebär att andelsägare ien utländsk värde-pappersfond som avses i paragraferna skall beskattas förkapitalvinst vid avyttring av fondandelen och för utdelning från fondenoch inte för inkomst av tillgångar som ingår i fonden. beträffande anpassningar på företagsskatteområdet till EG-fördraget, m.m.att godtar proposition 2000/01:22 i denna del,2. beträffande fortsatt anpassning till internationella förhållandenatt avslår motion 2000/01:Sk16 yrkande 1,res. 1 (m)3. beträffande näringsbetingade andelaratt avslår motion 2000/01:Sk16 yrkande 2,res. 2 (m)4. beträffande marknadsnoteringskravet i avslår motion 2000/01:Sk16 yrkande 3,res. 3 (m)5. beträffande beskattning av utländsk värdepappersfondatt beslutar att de paragrafer i inkomstskattelagen(1999:1229) som reglerar beskattningen av andelsägare i svenskavärdepappersfonder skall omfatta också andelsägare i utländskamotsvarigheter till svenska värdepappersfonder,6. beträffande lagförslagenatt med anledning av propositionerna 2000/01:12 i denna deloch 2000/01:22 i denna del och vad utskottet ovan anfört och hemställtdels antar de i bilaga 1 till detta betänkande återgivna förslagen till1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), dock attikraftträdande- och övergångsbestämmelserna tillförs en ny punkt 5 med denlydelse som utskottet föreslår i bilaga 2 till detta betänkande,2. lag om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande avinkomstskattelagen (1999:1229),3. lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt,4. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedelm.m.,5. lag om ändring i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt,6. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),7. lag om ändring i lagen (1998:1618) om upphävande av lagen (1994:1854)om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG,8. lag om ändring i lagen (1999:1240) om ändring i kupongskattelagen(1970:624),9. lag om ändring i lagen (1999:1255) om ändring i lagen (1986:468) omavräkning av utländsk skatt,10. lag om upphävande av förordningen (1967:44) om investerings-avgift förvissa byggnadsarbeten,11. lag om upphävande av lagen (1992:846) om tillfällig avvikelse frånlagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift,12. lag om upphävande av lagen (1992:1330) om tillfällig avvikelse frånlagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift,13. lag om upphävande av lagen (1995:659) om tillfällig avvikelse frånlagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift,dels antar utskottets lagförslag i bilaga 3 till detta betänkande.Stockholm den 28 november 2000På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), (), AnitaJohansson (s), (), Per (), (), (), de (), (), (), (), (), BirgerSchlaug (mp), (), (), ()och (). Fortsatt anpassning till internationella förhållanden (mom. 2)(), (), de () och () hardels anfört följande:Enligt vår mening bör det med nuvarande snabba internationalisering avnäringslivet ifrågasättas om det finns anledning att göra åtskillnadmellan företag i och andra utländska bolag. I när företag,människor, kapital, tjänster och varor blir allt rörligare är detnödvändigt att framstår som ett attraktivt land för såväl inhemskasom utländska investe-ringar. Svenska skatteregler får inte försvåraetablering av verksamheter som sträcker sig över gränserna.Regeringen bör tillsätta en utredning med syfte dels att ändra debestämmelser som står i strid med EG-rätten, dels att anpassa det svenskaregelsystemet till internationell rätt.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande fortsatt anpassning till internationella förhållandenatt med bifall till motion 2000/01:Sk16 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservationen om en utredningsom belyser förhållandet mellan svensk och interna-tionellskattelagstiftning.2. Näringsbetingade andelar (mom. 3)(), (), de () och () hardels anfört följande:Det torde råda stor samstämmighet om att beskattningen avnäringsbetingade aktieinnehav måste begränsas. I regeringens propositionanförs att huvudprincipen vid avkastning på eget kapital skall vara att eninkomst endast beskattas en gång inom bolagssektorn. Denna princip följsinte när det gäller kapitalvinster på näringsbetingade andelar.Kapitalvinster på näringsbetingade andelar beskattas till skillnad frånmot-svarande utdelningar två gånger inom bolagssektorn. Detta strider intebara mot huvudprincipen utan ökar också incitamenten till skattearbitragemellan de olika inkomstslagen. Det är dessutom en konkurrensnackdel iförhållande till länder som har denna skattefrihet. Det är också uppenbartatt komplexi-teten skulle minska i det regelsystem som här berörs omskattebefrielse för näringsbetingade aktier införs.Två utredningar arbetar med denna fråga. Enligt vårmening måste beskattningen av kapitalvinster från näringsbetingade andelaravskaffas . Det är angeläget att regeringen skyndar påarbetet och att ett förslag till skattefrihet på kapitalvinster frånnärings-betingade andelar läggs fram . Vi förordar i enlighet medmotion Sk16 att beslutar om ett tillkännagivande till regeringeni frågan.dels vid moment 3 hemställt:3. beträffande näringsbetingade andelaratt med bifall till motion 2000/01:Sk16 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservationen om en utredningsom belyser förhållandet mellan svensk och internatio-nellskattelagstiftning.3. Marknadsnoteringskravet i (mom. 4)(), (), de () och () hardels anfört följande:I propositionen lämnas förslag om att skall utvidgastill sin geografiska omfattning. Ett problem som regeringen inte har tagitupp är att bara noterade bolag kan använda sig av dessa regler. Reglernadiskri-minerar alltså de onoterade bolagen. Vi föreslår i enlighet medmotion Sk16 att utvidgas till att gälla även onoterade bolag.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande marknadsnoteringskravet i med bifall till motion 2000/01:Sk16 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservationen om att gälla även för onoterade bolag.Särskilt yttrandeCarl (), (), de () och () anför:Frågan om beskattning av utländska nyckelpersoner är avgjord i betänkande2000/01:SkU6 och vi har där redogjort för vårt ställningstagande varför vihär inte ånyo har anledning att ta ställning till denna fråga.Utskottets förslag till ändringar i regeringens lagförslag1. Lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)==============---------------------------------------------------------------5. Bestämmelsen i 12 kap. 3 § tredje stycket tillämpas i dessäldre lydelse i fråga om beslut som meddelats avForskarskattenämnden enligt den upphävda lagen (1984:947) ombeskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete iSverige.---------------------------------------------------------------Utskottets lagförslagFörslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)dels att 2 kap. 3 §, 30 kap. 1 §, 39 kap. 14 §, 42 kap. 8 §, 44 kap. 6 §,48 kap. 2, 16 och 21 §§ skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 6 kap. 10 a och 16a §§ samt en ny rubrik närmast före 6 kap. 16 a § av följande lydelse.---------------------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse---------------------------------------------------------------2 kap.3 §---------------------------------------------------------------Bestämmelserna om juridiska personer skall inte tillämpas på- dödsbon,- svenska handelsbolag, eller- juridiska personer som förvaltar samfälligheter och somavses i 6 kap. 6 § andra stycket.---------------------------------------------------------------Bestämmelserna om juridiskapersoner skall tillämpas också Bestämmelserna om juridiskapå svenska värdepappersfonder.=================================================personer skall tillämpas ocksåpå värdepappersfonder.---------------------------------------------------------------Särskilda bestämmelser om dödsbon efter dem som var begränsatskattskyldiga vid dödsfallet finns i 4 kap. 3 §.---------------------------------------------------------------Att bestämmelserna om svenska handelsbolag gäller också föreuropeiska ekonomiska intressegrupperingar framgår av 5 kap.