bet · GN01UbU14 · 2000-04-27 00:00:00 — beträffande åtgärder för att ta till vara invandrade akade-mikers kompetensatt avslår motionerna 1999/2000:Ub421 yrkande 19,1999/2000:Ub499 yrkande 15, 1999/2000:Sf615 yrkande 2 och1999/2000:A230 yrkande 3,Studieorganisatoriska frågor20. beträffande åtgärder för att främja studenters rörlighetöver gränsernaatt avslår motionerna 1999/2000:Ub499 yrkande 14 och1999/2000:Ub814 yrkandena 14-16,res. 5 (c) - delvisres. 2 (fp) - delvis21. beträffande varierande utformning av likvärdiga utbild-ningaratt avslår motion 1999/2000:Ub421 yrkande 8,res. 1 (kd) - delvis22. beträffande uppdragsutbildningatt avslår motion 1999/2000:Ub499 yrkande 39,res. 5 (c) - delvis23. beträffande vetenskaplig introduktionskursatt avslår motion 1999/2000:Ub499 yrkande 40,res. 5 (c) - delvis24. beträffande treterminssystematt avslår motion 1999/2000:Ub814 yrkande 5,res. 2 (fp) - delvis25. beträffande basår inom komvuxatt avslår motion 1999/2000:Ub814 yrkande 19,res. 2 (fp) - delvisTillträdesfrågor26. beträffande antagningen till grundläggande högskoleut-bildningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub410,1999/2000:Ub421 yrkandena 6 och 9, 1999/2000:Ub806 yrkandena 2och 3 samt 1999/2000:Ub814 yrkande 10,res. 1 (kd) - delvisres. 2 (fp) - delvisStudentfrågor27. beträffande kårobligatorietatt avslår motionerna 1999/2000:Ub499 yrkande 36 och1999/2000:Ub814 yrkande 11,res. 7 (m, c, fp)28. beträffande studenternas ställning i arbetsmiljöarbetetinom högskolanatt avslår motion 1999/2000:Ub499 yrkande 29,res. 5 (c) - delvis29. beträffande arbetslivscenteratt avslår motion 1999/2000:Ub499 yrkande 41,res. 5 (c) - delvis30. beträffande studenters mantalsskrivningatt avslår motion 1999/2000:N214 yrkande 12,res. 5 (c) - delvis31. beträffande djurförsökatt avslår motion 1999/2000:MJ546 yrkandena 2 och 3,res. 1 (kd) - delvisLärarna i högskolan32. beträffande lärarförsörjningen i högskolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub499 yrkandena 2 och3 och 1999/2000:Ub814 yrkande 3,res. 5 (c) - delvisres. 2 (fp) - delvis33. beträffande pedagogisk utbildning av högskolans lärareatt avslår motionerna 1999/2000:Ub421 yrkande 3 och1999/2000:Ub499 yrkande 7,res. 1 (kd) - delvisres. 5 (c) - delvis34. beträffande högskoledidaktisk forskningatt avslår motion 1999/2000:Ub499 yrkande 8,res. 5 (c) - delvisVissa lärosäten och orter35. beträffande vissa lärosäten och orteratt avslår motionerna 1999/2000:Ub408,1999/2000:Ub409, 1999/2000:Ub418 yrkande 3, 1999/2000:Ub424,1999/2000:Ub426 yrkande 2, 1999/2000:Ub427 yrkande 2,1999/2000:Ub434, 1999/2000:Ub435 yrkande 4, 1999/2000:Ub441yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Ub446 yrkandena 1 och 2,1999/2000:Ub462, 1999/2000: Ub470, 1999/2000:Ub483 yrkandena 1och 2, 1999/2000:Ub485, 1999/2000:Ub498 och 1999/2000:T244 yr-kande 3,Vissa ämnen och yrkesgrupper36. beträffande ökad examination av civilingenjöreratt avslår motion 1999/2000:T717 yrkande 7,res. 3 (m) - delvis37. beträffande innehållet i högskolans dansutbildningatt avslår motion 1999/2000:Kr313 yrkande 11,38. beträffande utbildning av dramapedagogeratt avslår motionerna 1999/2000:Ub420,1999/2000:Ub475, 1999/2000:Ub488 yrkandena 1-3 och1999/2000:Kr313 yrkande 9,39. beträffande utbildning i entreprenörskapatt avslår motion 1999/2000:Ub496,40. beträffande utbildning i fordonsteknik/fordonstestningatt avslår motion 1999/2000:Ub480,41. beträffande utbildning i handikappfrågoratt avslår motion 1999/2000:Ub451 yrkandena 1-3,42. beträffande utbildning om homo- och bisexualitetatt avslår motion 1999/2000:Ub417 yrkandena 1-3,res. 8 (v)43. beträffande läkarutbildningenatt avslår motion 1999/2000:Ub412,44. beträffande lärarutbildningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub430 yrkande 1,1999/2000:Ub457, 1999/2000:Ub805 yrkande 3, 1999/2000:Ub808yrkande 3 och 1999/2000:Ub810 yrkandena 5, 6 och 8,45. beträffande psykologutbildningatt avslår motion 1999/2000:Ub433,46. beträffande receptarieutbildningatt avslår motion 1999/2000:Ub428,47. beträffande sjöbefälsutbildningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub438 och 1999/2000:Ub439,48. beträffande utbildning av tandsköterskor och tandhygie-nisteratt avslår motion 1999/2000:Ub463,49. beträffande teckenspråksutbildningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub432,1999/2000:Ub456 yrkande 1, 1999/2000:Ub461 och1999/2000:Ub466,res. 1 (kd) - delvis50. beträffande spetsutbildningaratt avslår motion 1999/2000:Ub474 yrkande 7,res. 1 (kd) - delvis51. beträffande nationellt centrum för hemkunskapatt avslår motion 1999/2000:Ub804 yrkande 4.Stockholm den 27 april 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BeatriceAsk (m), (), (), (),(), (), (),(), (), Per (), (), (), (), () och Mi-chael (s). Högskolans ledning och självförvaltning, m.m. (mom. 1, 2,17, 21, 26, 31, 33, 49 och 50) - kdYvonne () och () anför:Att ordförande i högskolestyrelserna utses av regeringen och inte av hög-skolorna själva medför en uppenbar risk för att den politiska styrningen avhögskolornas verksamhet och inriktning ökar och att forskningens och denhögre utbildningens självständighet äventyras. Det vi här har anfört om hög-skolans ledning och självförvaltning bör med bifall till motion1999/2000:Ub421 yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna.Antalet studerande från hem utan studievana ökar visserligen kontinuerligt,men deras andel av det totala antalet studerande minskar ändå. Den socialasnedrekryteringen innebär en minskad dynamik och mångfald i utbildningenoch ett stort resursslöseri. Det är i som man mest effektivt kanstärka förutsättningarna för en ökad rekrytering till högskolan av studenterfrån hem med svag studietradition, men mycket kan göras även i högskolan.Att öka antalet studieplatser anses vara ett sätt att motverka snedrekrytering-en, men det förutsätter att kvaliteten bibehålls, annars gör man studenterna enbjörntjänst. De studiesociala förutsättningarna är viktiga inte bara för attskapa förutsättningar för att lyckas på högskolan, utan också för att våga sigdit. Det vi här har anfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub421 yrkande 12 som sin mening ge regeringen till känna.Funktionshindrades studiesituation i högskolan måste förbättras. Högsko-lor och universitet måste handikappanpassas bättre än . Det gäller dåsåväl lokaler och kringservice som tillgång till tolktjänst och handikapp-anpassade studentbostäder. Den enskildes intresse och kompetens skall styravalet av utbildning, inte lokalernas standard. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till åtgärder med anledning av den rapport i dennafråga som har avlämnat. Det vi här har anfört bör riksdagenmed anledning av motionerna 1999/2000:Ub421 yrkande 4 och 1999/2000:So488 yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna.Ett uttryck för den självförvaltning som vi anser att universitet och hög-skolor skall ha är att bestämmelserna borde tillåta varierande utformning avlikvärdiga utbildningar. Det är enligt vår mening en fördel att utbildningar-nas utformning varierar mellan olika orter och olika delar av landet. Det vihär har anfört bör med bifall till motion 1999/2000:Ub421 yrkande8 som sin mening ge regeringen till känna.Staten skall enligt vår mening inte centralt besluta om reglerna för antag-ning till grundläggande högskoleutbildning, t.ex. när det gäller behörighets-krav, utan endast ställa krav på mångfald och jämställdhet. Antagningsperio-den bör också vara nationellt samordnad. Dessutom bör staten garanteraavgiftsfrihet i den högre utbildningen samt att det finns ett tillräckligt utbiningsutbud. Det vi här har anfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub421 yrkandena 6 och 9 som sin mening ge regeringen tillkänna.Ingen student skall tvingas utföra djurförsök mot sin vilja. I stället bör deutbildningsansvariga åläggas ansvar för att erbjuda alternativa metoder. Dettabör skrivas in i djurskyddslagen eller i annan lämplig författning, så att ingatveksamheter uppstår om studentens rätt eller de utbildningsansvarigas skyl-digheter. Det vi här har anfört bör med bifall till motion1999/2000:MJ546 yrkandena 2 och 3 som sin mening ge regeringen tillkänna.Det är nödvändigt att all undervisande personal i högskolan får pedago-gisk utbildning. Det är inte utbildning i form av generella teorier som behövs,utan det handlar mer om ämnesdidaktik, handledarskap och kunskap omolika examinationsformer. Den pedagogiska meriteringen måste lyftas fram,och man bör införa en pedagogisk portfölj som följer vissa gemen-samma riktlinjer. Det vi här har anfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub421 yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.Teckenspråket är erkänt som de dövas modersmål och det är också ettspråk som kan läsas av hörande elever i och gymnasieskolan.Bristen på adekvat teckenspråkslärarutbildning är ett stort problem i Sverigei dag. Denna brist gäller både grundutbildning och fortbildning. Det vi härhar anfört bör med bifall till motion 1999/2000:Ub456 yrkande 1som sin mening ge regeringen till känna.Styrningen av medel till universitet och högskolor är sådan att lärosätena ihuvudsak satsar på billigare utbildningar, medan samhället behöver flerpersoner med spetsutbildningar. Det är hög tid att utreda behovet av sådanautbildningar och att tilldela dessa ökade resurser. Det vi här har anfört börriksdagen med anledning av motion 1999/2000:Ub421 yrkande 7 som sinmening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 1, 2, 17,21, 26, 31, 33, 49 och 50 bort hemställa1. beträffande högskolans ledning och självförvaltningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub421 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,2. beträffande social snedrekrytering till högre utbildningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub421 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,17. beträffande funktionshindrades studiesituation i högsko-lanatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ub421 yr-kande 4 och 1999/2000:So488 yrkande 6 och med avslag på motio-nerna 1999/2000:Ub422 yrkande 1 och 1999/2000:So327 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,21. beträffande varierande utformning av likvärdiga utbild-ningaratt med bifall till motion 1999/2000:Ub421 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,26. beträffande antagningen till grundläggande högskoleut-bildningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub421 yrkandena 6och 9 samt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub410, 1999/2000:Ub806 yrkandena 2 och 3 och 1999/2000:Ub814 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,31. beträffande djurförsökatt med bifall till motion 1999/2000:MJ546 yrkandena 2och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,33. beträffande pedagogisk utbildning av högskolans lärareatt med bifall till motion 1999/2000:Ub421 yrkande 3 ochmed avslag på motion 1999/2000:Ub499 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,49. beträffande teckenspråksutbildningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub456 yrkande 1,med anledning av motion 1999/2000:Ub466 och med avslag på mo-tionerna 1999/2000:Ub432 och 1999/2000:Ub461 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,50. beträffande spetsutbildningaratt med anledning av motion 1999/2000:Ub474 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,2. Viktiga faktorer för en god studie- och forskningsmiljö, m.m.(mom. 5, 8, 20, 24, 25, 26 och 32) - fpUlf () anför:Disputerade lärare, en viss kritisk massa av forskare på en institution och ettrikt utbud av seminarier och presentationer av forskningsresultat är viktigafaktorer för en god studie- och forskningsmiljö. Utbyggnaden av regionalahögskolor är viktig och nödvändig, men får inte ske på bekostnad av väleta-blerade och fungerande äldre lärosäten. Vad jag här har anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1999/2000:Ub814 yrkande 1 som sin mening ge rege-ringen till känna.Ett sätt att skapa fler studieplatser är att etablera fler fristående universitoch högskolor. Med högskolor som drivs med alternativa former får Sverigeen sundare konkurrens inom utbildningssektorn. Detta bör medbifall till motion 1999/2000:Ub814 yrkande 8 som sin mening ge regeringentill känna.Folkpartiets mål är att varje student som tar examen från ett svenskt uni-versitet eller högskola skall ha förlagt minst en termin av studierna utom-lands. Det behövs därför ett antal åtgärder för att främja studenters rörlighetöver gränserna. Alla studenter som förlägger minst en termin av studiernautomlands bör få ett skriftligt intyg om hur utlandsstudierna kommer atträknas vid hemkomsten. måste också bli bättre på att stimulera ut-ländska studenter att komma hit. Därför borde fler kurser ges på andra språkän svenska och textböcker på andra språk än svenska och engelska användasi större utsträckning. Vad jag här har anfört bör med bifall tillmotion 1999/2000:Ub814 yrkandena 14-16 som sin mening ge regeringentill känna.Med ett treterminssystem skulle den som vill ha studieuppehåll kunna göradet och andra som föredrar att studera även skulle kunna göradet. Därmed skapas möjligheter att förkorta utbildningstiden. Vad jag här haranfört bör med bifall till motion 1999/2000:Ub814 yrkande 5 somsin mening ge regeringen till känna.Jag anser att högskolans resurser skall fokuseras på högre utbildning, inteanvändas för att ge utbildning på gymnasienivå. Det naturvetenskapliga ochtekniska basåret bör därför anordnas endast inom komvux. Detta bör riksda-gen med bifall till motion 1999/2000:Ub814 yrkande 19 som sin mening geregeringen till känna.Antagningen till grundläggande högskoleutbildning är nu så utformad attmöjligheterna för lärosätena att själva utforma antagningskrav för vissautbildningar är starkt begränsade. Jag anser att högskolor och universitetskall få förtroendet att själva utveckla lokala antagningskriterier, inom vissaramar, som t.ex. krav på högskolebehörighet. Kriterierna skall vara tydligaför studenterna. Vad jag här har anfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub814 yrkande 10 som sin mening ge regeringen till känna.Med tanke på den brist på utbildade lärare på högskole- och universitets-nivå som blivit alltmer uppenbar i och med den högre utbildningens nödvän-diga utbyggnad efterlyser jag en strategi för lärarförsörjningen i högskolan.En självklar del i en sådan långsiktig strategi måste vara en större rekryterintill forskarutbildning runtom i landet, men dessutom krävs en större interna-tionell rekrytering av lärare och forskare till universiteten. Vad jag här haranfört bör med bifall till motion 1999/2000:Ub814 yrkande 3 somsin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 5, 8, 20,24, 25, 26 och 32 bort hemställa5. beträffande viktiga faktorer för en god studie- och forsk-ningsmiljöatt med bifall till motion 1999/2000:Ub814 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,8. beträffande fristående universitet och högskoloratt med bifall till motion 1999/2000:Ub814 yrkande 8,med anledning av motion 1999/2000:Sk692 yrkande 34 och med av-slag på motion 1999/2000:T717 yrkande 9 som sin mening ger rege-ringen till känna vad som ovan anförts,20. beträffande åtgärder för att främja studenters rörlighetöver gränsernaatt med bifall till motion 1999/2000:Ub814 yrkandena14-16 och med avslag på motion 1999/2000:Ub499 yrkande 14 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,24. beträffande treterminssystematt med bifall till motion 1999/2000:Ub814 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,25. beträffande basår inom komvuxatt med bifall till motion 1999/2000:Ub814 yrkande 19som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,26. beträffande antagningen till grundläggande högskoleut-bildningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub814 yrkande 10,med anledning av motion 1999/2000:Ub421 yrkandena 6 och 9 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Ub410 och 1999/2000:Ub806yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,32. beträffande lärarförsörjningen inom högskolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub814 yrkande 3,med anledning av motion 1999/2000:Ub499 yrkande 2 och med av-slag på motion 1999/2000:Ub499 yrkande 3 som sin mening ger rege-ringen till känna vad som ovan anförts,3. och högskolor, m.m. (mom. 8, 13 och36) - mBeatrice (), (), () och Per ()anför:Sverige bör få fler fristående universitet och högskolor. Konkurrens ochmångfald i den högre utbildningen och forskningen bidrar till högre kvalitet,ökad valfrihet och till att vissa lärosäten kan fokusera mer av sina satsningarpå tillväxtfrämjande forskning i nära samarbete med näringslivet. Fler uni-versitet och högskolor bör ges möjlighet att frigöra sig från staten. I ett försteg bör Kungl. Tekniska högskolan i få möjlighet att övergå iprivaträttslig form och arbeta under samma förutsättningar som Chalmerstekniska högskola i . Regeringen bör pröva frågan om former förgodkännande och finansiering av privata universitetsutbildningar. Blanddessa finns många konstnärliga och humanistiskt inriktade utbildningar avhög kvalitet. Vad vi här har anfört bör med bifall till motionerna1999/2000:Sk692 yrkande 34 och 1999/2000:T717 yrkande 9 som sin me-ning ge regeringen till känna.Distansutbildningen bör byggas ut med fler utbildningar. har uni-ka möjligheter att ligga i framkant när det gäller digital distansutbildning. Estrategiskt mål bör vara att ett eller flera lärosäten skall kunna genomföradigital distansutbildning av högsta internationella klass. Mer fokus bör ocksåläggas på internationellt utbildnings- och forskningssamarbete, där distansut-bildningen ingår som ett moment bland flera. Vad vi här har anfört bör riks-dagen med bifall till motionerna 1999/2000:Sk692 yrkande 33 och1999/2000:T717 yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.Sverige bör ha som målsättning att antalet examinerade civilingenjörerunder ökar . Detta bör naturligtvis även fågenomslag i resurstilldelningen till högskolor och universitet. Vårt landbehöver fler civilingenjörer med inriktning mot IT. Det vi här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1999/2000:T717 yrkande 7 som sin meningge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 8, 13 och36 bort hemställa8. beträffande fristående universitet och högskoloratt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk692 yrkande34 och 1999/2000:T717 yrkande 9 och med anledning av motion1999/2000:Ub814 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,13. beträffande utbyggnad av distansutbildningenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk692 yrkande33 och 1999/2000:T717 yrkande 8 och med anledning av motionerna1999/2000:Ub448 och 1999/2000:Ub478 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,36. beträffande ökad examination av civilingenjöreratt med bifall till motion 1999/2000:T717 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,4. Studenternas val som styrfaktor för resurstilldelningen ihögskolesystemet (mom. 9) - m, kd, fpBeatrice (), (), (), (), (), Per () och () anför:De senaste åren har högskoleplatser stått tomma på vissa håll där utbyggnadskett, som det är långa köer till vissa universitet. Studenternas valbör enligt vår mening användas som styrfaktor för resurstilldelningen inomhögskolesystemet på så sätt att tilldelningen av nya utbildningsplatser ochforskningsresurser i ökad utsträckning styrs av de studerandes förstahandsvalav studieort. Detta bör med anledning av motion 1999/2000:Ub427 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 9 borthemställa9. beträffande studenternas val som styrfaktor för resurstilldel-ningen inom högskolesystemetatt med anledning av motion 1999/2000:Ub427 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,5. Förändringar av resurstilldelningssystemet för att främjadecentraliserad utbildning och distansutbildning, m.m. (mom.10, 14, 16, 17, 20, 22, 23, 28, 29, 30, 32, 33 och 34) - cSofia () anför:Jag anser att distansutbildning har en stor och viktig funktion att fylla när dlivslånga lärandet ökar i betydelse. Distansstudier kräver en starkare motiva-tion, större mognad och självdisciplin än vanliga högskolestudier, vilket gördem till en studieform lämpad för vuxna. För att främja decentraliseradutbildning och distansutbildning behöver resurstilldelningssystemet i hög-skolan förändras så att det tar större hänsyn till den lägre genomströmningsom är vanlig i distansutbildning, bl.a. därför att många deltagare redantidigare har en examen och därför är mer intresserade av att ta del av denkunskap som utbildningen ger än av examinationen och högskolepoängen.Lärosätena bör vidare ges i särskilt uppdrag att anordna utlokaliserad utbild-ning i utsatta kommuner. Detta får finansieras i särskild ordning eller medöronmärkta resurser. Vad jag här har anfört bör med bifall tillmotionerna 1999/2000:Ub499 yrkande 13 och 1999/2000:N214 yrkande 13som sin mening ge regeringen till känna.Distansutbildningsmyndigheten i bör enligt min uppfattningvidareutvecklas och få ett bredare mandat, fler högskoleplatser och ställningsom en egen högskola - en distanshögskola. En sådan bör köpa sina kurserfrån andra lärosäten - i och utomlands - och bidra till utvecklingenav metoder och teknik för distansutbildning. Vad jag här har anfört bör riks-dagen med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 11 som sin meningge regeringen till känna.En snabb utbyggnad av den digitala infrastrukturen måste enligt Center-partiets mening prioriteras. I väntan på ett nationellt fibernät kommer andratekniker att behövas och en rimlig åtgärd är att införa enhetstaxa för elektro-niska anslutningar. Vad jag här har anfört bör med bifall till mo-tion 1999/2000:Ub499 yrkande 12 som sin mening ge regeringen till känna.Det är angeläget att bevaka, följa upp och utvärdera de funktionshindradesstudiesituation i högskolan. Handikappfrågorna bör drivas utifrån den en-skildes perspektiv och behov. Ansvaret för att det övergripande målet - fulldelaktighet och jämlikhet - kan infrias åvilar hela samhället, men ytterststaten, kommunerna och landstingen. Vad jag här har anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1999/2000:So327 yrkande 5 som sin mening ge rege-ringen till känna.För att främja studenters rörlighet över gränserna behövs enligt min me-ning ett ekvivaleringssystem som är generöst och tar hänsyn till eventuellasärarter i de olika ländernas utbildningssystem. Ett sådant system bör i förstahand utarbetas inom EU. Regeringen har ett ansvar för att föra fram frågandär. Vad jag här har anfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub499 yrkande 14 som sin mening ge regeringen till känna.Principen bör vara att högskolans antagningssystem skall gälla lika för al-la. Individer skall inte genom uppdragsutbildning kunna köpa sig en plats ihögskolan. Uppdragsutbildningen i svenskt högskoleväsende bör avgränsastill att inte vara poänggivande och skall endast avse skräddarsydd utbildningför myndigheter, företag och organisationer. Vad jag här har anfört bör riks-dagen med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 39 som sin meningge regeringen till känna.Högre studier skall vara forskningsförberedande. Alla studenter behöverkunskaper i vetenskapsteori och idé- och lärdomshistoria. En obligatoriskvetenskaplig introduktionskurs till högre utbildning bör därför införas. Dettabör med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 40 som sinmening ge regeringen till känna.Studenternas ställning i arbetsmiljöarbetet inom högskolan är inte till-fredsställande. Deras skyddsombud saknar lagstadgad rätt att delta i skydds-kommitténs arbete och har inte förslagsrätt där. De kan inte heller stoppaundervisning i dåliga lokaler eller anmäla sådana saker till Yrkesinspektio-nen. Regeringen bör återkomma till med förslag till utökade möj-ligheter för studenterna att delta i arbetsmiljöarbetet.