bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att välkomna privata etableringar av hörselbutiker med audiono-mer som anställda eller ägare.1999/2000:So321 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att måste uppfylla för funktionshind-rade,4. att beslutar om en sådan ändring av lagen (1993:387) om stödoch service till vissa funktionshindrade som i motionen anförts om ett för-tydligande om avsikten med insatsen råd och stöd enligt LSS,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utökad vårdgaranti som även omfattar rätten till tekniskahjälpmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör föreslå åtgärder som ökar rättssäkerheten förpersoner som är i behov av annat bistånd såsom det definierades före änd-ringen av biståndsreglerna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avsikten med insatsen hjälp i hemmet, 6 § socialtjänstlagen, äratt den skall kunna utformas på olika vis beroende av enskilda behov,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad konkurrens på hjälpmedelsområdet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att datorer skall ingå i hjälpmedelsförteckningen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handikappguider,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den personal som ansvarar för ärenden rörande funktionshind-rade får en adekvat utbildning som krävs för ett bra bemötande av den funk-tionshindrades behov,1999/2000:So327 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts rörande handikappolitikens inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om olika samhällssektorers ansvar för ökad tillgänglighet och handi-kappanpassning i offentliga miljöer,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hjälpmedelsgaranti,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om IT-hjälpmedel,1999/2000:So343 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom diskriminering och hinder i tillgänglighet.1999/2000:So349 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att utar-beta metoder för att möjliggöra de utvecklingsstördas aktiva deltagande i vårtsamhälle.1999/2000:So386 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förutsättningarnaför en fungerande hjälpmedelsmarknad.1999/2000:So393 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om funktionshindra-de i informationssamhället.1999/2000:So405 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om diskriminering.1999/2000:So413 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen och omfattningen av stödet till de funktionshindrade,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en hjälpmedelsgaranti.1999/2000:So433 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgänglighet även för funktionshindrade.1999/2000:So441 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetstidenför personliga assistenter med flera arbetsgivare.1999/2000:So450 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om psykiatrireformen.1999/2000:So459 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behov av individuella bedömningar för personer med funktionshinder.1999/2000:So462 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett samlat hög-kostnadsskydd inom kommun och landsting.1999/2000:So464 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gruppen stam-mande personers behov av ett resurscentrum.1999/2000:So482 av m.fl. (kd) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om psykiskt handikappades situation,1999/2000:So485 av Elisebeht m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det fortsatta arbetet att studera de äldre och de funktionshindradekvinnornas situation särskilt.1999/2000:So487 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av efterlevnaden av för att till-försäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att standardreglerna skall följas i beslutsfattandet inom stat ochkommun,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett lagförtydligande i syfte att stärka den funktionshindrades ochföräldrarnas möjlighet att påverka vem som är den berördes assistent underskoltid.1999/2000:So488 av m.fl. (kd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bättre samverkan mellan och handikappor-ganisationer,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en generell lag mot diskriminering av personer med funktions-hinder,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om IT i tjänst för personer med funktionshinder,16. att beslutar att till 6 f § socialtjänstlagen lägga "personligtstöd",19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om komplettering av 3 a § hälso- och sjukvårdslagen.1999/2000:So489 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avlösar- och ledsagarservice,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om korttidstillsyn för barn med funktionshinder,1999/2000:So490 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt kompetensutvecklingsprogram,2. att begär att regeringen ger Diskrimineringsutredningentilläggsdirektiv om att ta upp frågan om tillgängligheten i vid mening,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om avgiftssituationen för de funktionshindrade,5. att hos regeringen begär att en uppföljning med könsuppdeladstatistik skall göras enligt vad i motionen anförts om rapportering gällandekommun- och landstingsstöd om hur bidrag fördelas mellan kvinnor och mänmed funktionshinder.1999/2000:K274 av m.fl. (s, m, v, kd, c, fp, mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda annan lämplig kompletterande generell lagstiftning motdiskriminering av funktionshindrade.1999/2000:N273 av Per m.fl. (m, kd, fp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensneutralt serviceboende.1999/2000:Sf303 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att anställa anhöriga till handikappade barn somassistenter inom skolans ram.1999/2000:Ub285 av () variyrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omatt en utredning tillsätts för att klargöralandstingens och utbildningsanordnarnashjälpmedelsansvar inomvuxenutbildningsområdet inklusive folk-bildningen.Ärendets beredning i utskottetSocialutskottet har berett samtliga utskott möjlighet att yttra sigöver proposition 1999/2000:79 Från patient till medborgare - en nationellhandlingsplan för handikappolitiken jämte motioner i de delar som har sam-band med respektive utskotts beredningsområde. Följande utskott har avläm-nat yttranden: , lagutskottet, kulturutskottet, utbild-ningsutskottet, arbetsmarknadsutskottet och bostadsutskottet. Yttrandenafogas till betänkandet som bilaga 2-7.Utskottet har vidare med anledning av propositionen anordnat en offentligutfrågning med ett stort antal organisationer och myndighe-ter. En utskrift av inläggen vid utfrågningen fogas till betänkandet som bila-ga 8. Propositionen i huvuddragI propositionen föreslår regeringen nationella mål och inriktning för handi-kappolitiken. Regeringen bedömer att insatserna börkoncentreras till företrädesvis tre huvudområden:- att se till att handikapperspektivet genomsyrar alla samhällssektorer,-- att skapa ett tillgängligt samhälle, samt-- att förbättra bemötandet.-Det innebär, enligt propositionen, bl.a. att statliga myndigheter bör integrerahandikapperspektivet i sin verksamhet och vara ett föredöme när det gälleratt göra verksamhet, information och lokaler tillgängliga. Krav bör införas iplan- och bygglagen på att enkelt åtgärdade hinder i befintliga lokaler ditallmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser bör vara elimine-rade , och kraven på tillgänglighet i samband med nybyggnad ochombyggnad bör förtydligas. Kollektivtrafiken bör vara tillgänglig för perso-ner med funktionshinder och gällande föreskrifter om tillgänglighettill färdmedel inom olika trafikslag bör ses över och skärpas, anförs det.Bemötande handlar inte bara om mötet mellan människor utan även om hursamhället i lagar, resursfördelning m.m. visar vilken syn på personer medfunktionshinder som råder. Regeringen föreslår åtgärder mot s.k. domstols-trots. Särskilda medel bör avsättas för en flerårig satsning på kompetensut-veckling för personal inom olika samhällsområden kring frågor som rörbemötande av personer med funktionshinder. På området kultur och medierbör ökade resurser tillföras för ökad tillgänglighet. På utbildnings- och ar-betsmarknadsområdet aviseras uppdrag och utredningar. Statsbidragen tillhandikapporganisationerna bör enligt propositionen höjas.De handikappolitiska målen och inriktningenPropositionenI propositionen hänvisar regeringen till att den i regeringsförklaringen 1999förklarat att hinder för funktionshindrades rätt att delta fullt ut i samhälletskall rivas. För att detta skall kunna ske måste politiken successivt förändrasoch bedrivas ur ett medborgarperspektiv, anförs det. Personer med funk-tionshinder är medborgare med lika rättigheter och skyldigheter som andramedborgare. Det är ett perspektiv som utgår från. Propo-sitionen utgör en nationell handlingsplan som är en del i utvecklingen motuppfyllandet av dessa mål. I propositionen lämnar regeringen förslag tillnationella mål för handikappolitiken och förslag till konkreta åtgärder. Syftetär att det handikappolitiska arbetet tydligare skall inriktas på att ta bort dehinder som finns för funktionshindrades fulla delaktighet i samhället. En nystruktur på arbetet föreslås med tydligare ansvar för de statliga myndigheter-na. Staten skall vara ett föredöme i arbetet för ett mer tillgängligt samhälle.De nationella målen är, enligt propositionen (avsnitt 5.1):- en samhällsgemenskap med mångfald som grund,-- att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrarblir fullt delaktiga i samhällslivet,-- jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män medfunktionshinder,-Det handikappolitiska arbetet skall inriktas särskilt på:- att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället förmänniskor med funktionshinder,-- att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktions-hinder,-- att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar försjälvständighet och självbestämmande.-I propositionen anförs att handikappolitiken ytterst är en fråga om demokrati- samhället måste byggas med insikten om att alla människor är lika mycketvärda, har samma grundläggande behov och skall behandlas med sammarespekt, att mångfald berikar, att varje människa med sin kunskap och erfa-renhet är en tillgång för samhället. Det innebär konkret att alla skall ha likarätt och lika möjligheter att bestämma över sina liv och få sina önskemålrespekterade. Personer med funktionshinder skall ha lika möjligheter att rörasig i samhället och i samma sammanhang som andra. Alla skall ha lika möj-ligheter att ta del av information och att göra sig hörda. Alla skall ha likamöjligheter och skyldigheter att bidra till samhällets utveckling.Det står, enligt propositionen, alltmer klart att kvinnor och män inte vinnerdelaktighet på samma villkor, att möjligheterna till inflytande inte är desam-ma för båda könen och att självständighet och oberoende inte har sammainnebörd för kvinnor med funktionshinder som för män. Vidare konstaterasatt det finns fortfarande anmärkningsvärt lite samlad kunskap om jämställd-hetsperspektivet på handikappfrågor i . Arbetet för jämställdhet harpå många sätt trängts undan av jämlikhetsarbetet när det gäller personer medfunktionshinder.För att uppnå jämlikhet i levnadsvillkoren krävs att barn och ungdomaroch vuxna med funktionshinder får möjlighet till ett så normalt liv som möj-ligt, anförs det. Målet är att människor med funktionshinder skall ges sammamöjligheter som andra att få växa upp tillsammans med sina föräldrar, erbju-das god barnomsorg och utbildning, ha ett förvärvsarbete, ha en trygg bostad,kunna delta i olika kultur- och fritidsaktiviteter samt få den äldreomsorg sombehövs. Tryggheten och gemenskapen i samhället skall omfatta alla medbor-gare. Människor skall genom de sociala skyddsnäten garanteras en rimliglevnadsnivå. Den ekonomiska tryggheten skall minska de ekonomiska följ-derna av t.ex. sjukdom och funktionshinder. Så långt möjligt skall dessainsatser vara generella och utgå ifrån behov och utan inkomstprövning.Bristande tillgänglighet leder till att människor med funktionshinder intekan ta del i olika sammanhang tillsammans med andra. För en rörelsehindradkan ett trappsteg vara lika utestängande som en låst dörr. En sådan utestäng-ning leder till att alla människor inte får samma möjligheter att ta del avsamhällslivet. En annan konsekvens är att samhället inte öppnar sig för allamänniskors erfarenheter och kunskaper. Viktiga bidrag till samhällets ut-veckling går därmed förlorade. När människor inte ges möjlighet att mötasväxer fördomarna och de negativa attityderna som i sin tur kan leda till dis-kriminering.Vidare framhålls att ökad tillgänglighet inte enbart är en fråga om att för-ändra den fysiska miljön. Att planera en verksamhet, t.ex. skolundervisning,så att den fungerar för en person med dyslexi är också en fråga om tillgäng-lighet liksom att ge personer med talsvårigheter den tid de behöver för atttala. Människor med dolda funktionshinder, liksom med kroniska sjukdomar,glöms ofta bort vid planeringen. Det kan t.ex. för några behövas lämplig kosti skolan eller personalmatsalen och att regelbundna pauser läggs in.För att förverkliga lika möjligheter för alla måste tillgängligheten vara in-tegrerad och utformad så att den som är funktionshindrad inte blir beroendeav andra. Särlösningar upplevs av många funktionshindrade som diskrimine-rande och bör därför undvikas så långt som möjligt.Enligt regeringens bedömning (avsnitt 5.2) bör följande arbetsområden prio-riteras under de närmaste åren:- att se till att handikapperspektivet genomsyrar alla samhällssektorer,-- att skapa ett tillgängligt samhälle, samt-- att förbättra bemötandet.-Generella åtgärder bör öka möjligheterna till självbestämmande och kontrollöver den enskildes livssituation, anför regeringen. Detta gäller i princip oav-sett vilket funktionshinder som är aktuellt. Det är inte ovanligt att funktionshinder i första hand förknippas med personer som är rullstolsburna, synska-dade eller har andra synliga funktionshinder. Men personer med funktions-hinder som är mer dolda för omgivningen omfattas på samma sätt som andraav de nationella målen för handikappolitiken, betonas det. Att handikappoli-tiken skall genomsyra alla samhällssektorer innebär t.ex. att också personermed läs- och skrivsvårigheter skall kunna få del av samhällsinformation.Tillgänglighet till lokaler och verksamhet kan betyda att allergiker får ökademöjligheter att röra sig fritt i olika miljöer. Frågor om bemötande har storbetydelse för t.ex. personer med psykiska funktionshinder liksom för mag-och tarmsjuka, njursjuka, hjärtsjuka och andra med kroniska sjukdomar.I propositionen anför regeringen att den avser att återkomma i frågan ombl.a. en nationell handlingsplan för sjukvården, den arbetslivsinriktade reha-biliteringen, förtidspension av ungdomar med funktionshinder, socialtjäns-ten, övre åldersgräns för personlig assistans, bilstödet och avgifter inomkommunernas vård, boende och service.MotionernaI motion So32 av m.fl. (m) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om den nationella hand-lingsplanen för handikappolitiken (yrkande 1 delvis). Motionärerna anser atthandlingsplanen för handikappolitiken har uppenbara brister och på fleraviktiga punkter är oklar. Allmänna deklarationer om funktionshindradesställning och om att handikapperspektivet skall genomsyra alla samhälls-sektorer följs inte upp av några konkreta åtgärder. De förändringar som före-slås brister antingen i konkretion eller vad gäller realism och genomförbar-het. Motionärerna är besvikna över att propositionen inte innehåller någraförbättringar av rätten till personlig assistans och att det inte heller tas nåsteg för att föra ut stödet till de direkt berörda eller för att öka valfriheteI motion So413 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande om inrikt-ningen och omfattningen av stödet till de funktionshindrade (yrkande 5).Motionärerna anser att stödet till funktionshindrade skall vara mångsidigtoch anpassat till den enskildes särskilda förutsättningar. Den funktionshind-rade skall ha möjlighet att påverka sin egen situation, t.ex. genom att kunnavälja vårdpersonal, omsorgsform och hjälpmedel.I motion So490 av m.fl. (v) yrkas att hos rege-ringen begär att en uppföljning med könsuppdelad statistik skall göras enligtvad i motionen anförts om rapportering gällande kommun- och landstings-stöd om hur bidrag fördelas mellan kvinnor och män med funktionshinder(yrkande 5). Motionärerna anser att kvinnor och män inte bedöms på sammasätt vad det gäller stöd och bidrag som ges för att underlätta att leva medfunktionshinder. För att minska skillnaderna mellan kvinnor och män medfunktionshinder måste kunskapen om dessa och om behoven öka, anför de.I motion So42 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande omhandikapplanen och dolda funktionshinder (yrkande 1) och om ytterligare ettmål för handikappolitiken (yrkande 2). Motionärerna anför att propositioneni princip enbart diskuterar förhållandena för människor med fysiska funk-tionshinder. Regeringen bör återkomma med förslag så att handikapplanentydligare även omfattar människor med dolda funktionshinder. Motionärernaanser att ytterligare ett mål skall tillfogas de nationella målen: Ett samhälledär alla människor har makt över sitt eget liv och där var och en har möjlig-het att verka utifrån sina individuella förutsättningar. Det innebär att dethandikappolitiska arbetet skall inriktas särskilt på att ge alla människor,oberoende av förutsättningar, makt över sitt eget liv.I motion So327 av m.fl. (c) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande handikapp-politikens inriktning (yrkande 1 delvis). Människor med funktionshinderskall kunna verka i samhället som aktiva medborgare, anför motionärerna.Politiken måste inriktas på att skapa ett samhälle för alla på lika villkor.Människor som är i behov av samhällets stödinsatser måste bemötas värdigtoch med respekt. Genom handikapporganisationerna kanaliseras kunskapoch kompetens om handikappfrågor som är till fromma för samhället somhelhet.I motion So321 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande omhandikappguider (yrkande 10). Enligt motionärerna bör informationsbasermed uppgifter om tillgänglighet - s.k. handikappguider utvecklas. Dessaguider uppmuntrar fler att anpassa sina affärs- och boendemiljöer för männi-skor med funktionshinder och kan ge vägledning vad gäller allt från handi-kappanpassade offentliga institutioner till tidningar som ges ut på kassett.I motion So349 av () begärs tillkännagivande om vikten av attutarbeta metoder för att möjliggöra de utvecklingsstördas aktiva deltagande ivårt samhälle. Motionären anför att många utvecklingsstörda dessutom ärflerhandikappade vilket ställer högre krav på en genomtänkt handikappolitikför denna grupp. Handikappolitiken skall vara generell och dessutom indivi-duellt anpassad med syfte att integrera de utvecklingsstörda i samhället,anför motionären.I motion So459 av och (båda s) begärs till-kännagivande om behov av individuella bedömningar för personer medfunktionshinder. Motionärerna anför att tillgängligheten för handikappade isamhället, den generella anpassningen, behöver kompletteras med riktlinjerför den individuella bedömningen av den handikappades och hans eller hen-nes familjs totala situation och behov. Det bör, enligt motionärerna, tas störrhänsyn till barnen och till ensamstående handikappade.I motion So278 av () begärs tillkännagivande om beho-vet av att förbättra stödet till familjer med rörelsehindrade barn. Motionärenanför att en aktuell undersökning gjord av och Ungdomar visar att belastningssmärtor och psykisk utmattning ärvanligt hos mammor till barn med rörelsehinder.I motion So41 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivande om de-mentas situation och behovet av tidig demensutredning samt om tillgångenpå korttidsboende, avlastning och dagvård (yrkandena 11 och 12). Motionä-rerna anför att situationen för dementa är allvarlig: Möjligheterna att få tillgång till dagvård försämras. Detta är i mångt och mycket en kvinnofråga,eftersom kvinnor drabbas av demens oftare än män, samt att kvinnorna oftaär de som själva skall fungera som anhörigvårdare.I tre motioner tas frågor kring olika former av funktionshinder upp.I motion So43 av () yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att erkänna de el-överkänsliga som en handikappgrupp (yrkande 1), om att skapa miljöer förhållbar hälsoutveckling (yrkande 2) och om elektromagnetiska frizoner (yr-kande 3). Motionären anser att det finns en grupp som inte räknas in bland dehandikappade men som i realiteten är utestängda från en mängd funktioner isamhället: Det är de elöverkänsliga.I motion So464 av m.fl. (s) begärs tillkännagivande om grup-pen stammande personers behov av ett resurscentrum. Motionärerna anför attstamning är ett talfel som kräver att adekvat hjälp sätts in i tidig ålder. Ominte detta görs kan stammaren som vuxen i vissa fall få psykiska problem.I motion So41 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivande om aller-gikers rätt till tillgång till våra offentliga miljöer (yrkande 14). Många allegiker lider svårt i offentliga miljöer eftersom dessa ännu inte är helt rökfriaanför motionärerna. De anser att allergikers rätt till tillgänglighet och ettjämlikt deltagande i samhället är angeläget.Tre motioner tar upp frågor kring FN:s standardregler.I motion So321 av m.fl. (fp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att måsteuppfylla för funktionshindrade (yrkande 1). Enligt är det land i världen där FN:s standardreglerär mest kända, anför motionärerna. Trots detta finns det fortfarande storabrister som måste åtgärdas.I motion So41 av m.fl. (mp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att FN:sstandardregler blir kända och respekterade (yrkande 1).I motion So487 av () begärs tillkännagivande om uppfölj-ning av efterlevanden av för att tillförsäkra människormed funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet samt om att standard-reglerna skall följas i beslutsfattandet inom stat och kommun (yrkandena 1och 2).