bet · GO01BoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Med avseende på det ekonomiskarisktagande som ägandet av bostadsföretagen trots allt utgör är detviktigt att detta respekteras. En kommun som hamnar i ekonomiskasvårigheter, eller som riskerar att göra det, hindras av sanktionssy-stemet att vidta nödvändiga åtgärder för att ändra mellanbesittningsformerna, sanera bostadsområden och för att motverkasegregation. Det kan också innebära att kommuner som önskar sälja endel av sitt bostadsinnehav för att kunna göra nödvändiga investeringarinom kommunala kärnuppgifter som skola, vård och omsorg eller för attsatsa ytterligare i segregerade bostadsområden hindras att göra ensådan omfördelning.Det finns således olika skäl till att en kommun önskar sälja delar avdet kommunala bostadsinnehavet. I vissa kommuner handlar det om attskaffa kapital för att stärka beståndets långsiktiga livskraft genomatt t.ex. förbättra det kvarvarande bostadsbeståndet ellerboendemiljön. I andra kommuner kan det vara fråga om en medvetensträvan mot en ökad mångfald på bostadsmarknaden, t.ex. genomombildning till bostadsrätt. Varje kommun har en bostadsmarknad som inågot avseende är unik. Kommunerna har också i övrigt skildaförutsättningar och behov.Besluten om vilka åtgärder som kan behöva vidtas i det kommunägdabostadsbeståndet kan bara fattas där kunskapen om dessa förhållandenfinns, dvs. Sanktionssystemet bör därför omedelbartavvecklas så att kommunerna får tillbaka sitt självbestämmande över dekommunala bostadsföretagen och därmed också över den kommunala ekonomini sin helhet.Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i motionerna Bo223 (c)yrkande 12, Bo230 (c) yrkande 3, Bo233 (kd) yrkande 13, Bo235 (fp)yrkande 2, Bo414 (m) yrkande 15 samt Fi617 (kd) yrkande 4 anfört omsanktionssystemet mot de kommunala bostadsföretagen bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande avveckling av sanktionssystemet mot försäljningarfrån kommunala bostadsföretagatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo223 yrkande 12,2000/01:Bo230 yrkande 3, 2000/01:Bo233 yrkande 13, 2000/01:Bo235 yrkande 2, 2000/01:Bo414 yrkande 15 samt 2000/01:Fi617yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,16. Villkor för kommunala bostadsföretag (mom. 9)(), (), () och Carl-ErikSkårman (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med "Ävenvad" och slutar med "allmännyttiga bostadsföretag" bort ha följandelydelse:De kommunala bostadsföretagen bör lyda under samma regler som andraföretag inom sektorn. Särregleringen av dessa företag i hyreslagen ochandra författningar bör således tas bort. Det innebär också attbegreppet allmännytta helt kan utmönstras ur lagstiftningen. Därefterbör de enskilda kommunerna självständigt kunna besluta om nödvändigaeller önskvärda åtgärder i sitt bostadsbestånd. Det kan t.ex. gällafrågor om förvaltningen av bolagen eller ekonomiska dispositioner ochförsäljning. Samma regler som för andra bolag skall också tillämpas förhyressättning.Den grundläggande principen bör i fortsättningen vara att det ärkommunerna, och inte staten, som skall fatta beslut om de kommunalabostadsföretagens framtid.Vad utskottet nu anfört med anledning av förslaget i Moderatasamlingspartiets partimotion Bo414 (m) yrkande 6 bör som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkanden i denna frågaavstyrks.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande villkor för kommunala bostadsföretagatt med anledning av motion 2000/01:Bo414 yrkande 6 och medavslag på motionerna 2000/01:Bo212, 2000/01:Bo219 och2000/01:Sf611 yrkande 17 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,17. Villkor för kommunala bostadsföretag (mom. 9)(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med "Ävenvad" och slutar med "allmännyttiga bostadsföretag" bort ha följandelydelse:I många av de bostadsområden som karakteriseras av storskalighet ochsegregation i boendet står ett kommunalt bostadsföretag som ensam ellerhelt dominerande fastighetsägare. De boende har ingen möjlighet attvälja en annan hyresvärd eller någon annan upplåtelseform än hyresrättom de vill bo kvar i området.Om valfrihet och mångfald i boendet skall gälla är det viktigt attkommunala bostadsföretag kan konkurrera på lika villkor som privata.Ungdomar vill i första hand flytta till en hyresrätt. Arbetsmarknaden innebär i vissa fall snabba omflyttningar. Vissa personerprioriterar också den service som hyresboendet innebär.Som framhålls i motion Sf611 (c) bör det vara möjligt att göra en"bostadskarriär" i ett och samma bostadsområde. En ökad valfrihet ochmångfald kan bidra till bättre trivsel och motverka såväl social sometnisk segregation. Villkoren för de kommunala bostadsföretagen börvara så utformade att ombildning till bostadsrätt underlättas, särskilti de områden där hyresrätten dominerar totalt. Där så är möjligt böräven ett utbud av olika typer av bostäder, som radhus eller villor,skapas genom kompletteringsbebyggelse. Det är också viktigt att deboende hos de kommunala bolagen ges möjlighet till ett störreinflytande över den egna bostaden och det egna bostadsområdet. Dessabolag bör därför stimulera sina hyresgäster till ett ökat engagemanggenom olika former av självförvaltning. Detta bör dock ske utan statligstyrning och anpassas till förutsättningarna och behoven i de olikaområdena.Vad utskottet ovan anfört bör med anledning motion Sf611(c) yrkande 17 som sin mening ge regeringen till känna. Övrigamotionsyrkanden som behandlats i detta avsnitt avstyrks.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande villkor för kommunala bostadsföretagatt med anledning av motion 2000/01:Sf611 yrkande 17 och medavslag på motionerna 2000/01:Bo212, 2000/01:Bo219 och2000/01:Bo414 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,18. Behovet av bostäder för studenter och ungdomar (mom. 10,motiveringen)(), (), () och Carl-ErikSkårman (m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "" och på s. 40 slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse:Utskottet kan instämma i de motioner som tar upp behovet av bostäderför ungdomar och studerande så till vida att ett antal åtgärder behövervidtas för att bostadsbristen skall kunna hävas. Det bör emellertidsamtidigt understrykas att det inte finns anledning att utforma ensärskild bostadspolitik för studerande eller för ungdomar. Bristen påbostäder för bl.a. studerande vid universitet och högskolor är istället ett av flera tecken på en dåligt fungerande bostadsmarknad.Orsakerna till denna bristsituation sammanfaller till största delen medde förhållanden som påverkar bostadsmarknaden i övrigt. De generellaåtgärder för en bättre fungerande bygg- och bostadssektor som förs frami motioner från Moderata samlingspartiet är därför giltiga även vadgäller problemen med studenternas bostadssituation. Utskottet syftarhär på förslag om bl.a. sänkt skattetryck inom sektorn, bosparande,flexiblare regler för hyressättning och en förenklad plan- ochbyggprocess. Generella åtgärder med denna inriktning kommer attförbättra förutsättningarna för byggande av alla typer av bostäder ochbidra till en ökad rörlighet på bostadsmarknaden. Särskilt för unga somsöker sin första bostad eller för studenter som söker en tillfälligbostad på studieorten kan dessa åtgärder få stor betydelse.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de i dettaavsnitt behandlade motionerna.19. Behovet av bostäder för studenter och ungdomar (mom. 10)(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjar med "Redanhösten" och på s. 40 slutar med "avstyrks således" bort ha följandelydelse:Även om det införda investeringsbidraget för byggande avstudentbostäder kan bidra till en något bättre bostadssituationför studerande vid universitet och högskola kvarstår ett stort behov avnya bostäder både för studenter och ungdomar. Det är därför nödvändigtatt denna fråga ägnas fortsatt stor uppmärksamhet av alla berördaparter. Kommunerna har givetvis ett ansvar för den lokalabostadsmarknaden. Ett särskilt ansvar åvilar kommuner med universiteteller högskolor. Det bör framhållas att statliga insatser kanbehövas i flera frågor som kräver samordning och metodutveckling.Utskottet ställer sig bakom de förslag om sådana insatser som läggsfram i motionerna Bo203 (kd) och Ub479 (c).Regeringen bör således bjuda in kommuner, högskolor och studentkårertill återkommande överläggningar om hur bostadssituationen förstuderande har utvecklats och vilka åtgärder som kan behöva vidtas.Erfarenheterna från dessa överläggningar bör också användas vidfördelningen av de resurser som satts av för det tillfälligainvesteringsbidraget för studentbostäder.Det finns också ett behov av att utveckla metoder för byggande avbilliga och funktionella ungdomsbostäder. Utgångspunkten bör vara detfaktum att ungdomar inte har samma höga krav på sin första bostad somde som ställs på övrig bostadsproduktion. bör därför isamarbete med få i uppdrag att se över de regelsystemoch förhållanden i övrigt som kan lägga hinder för byggande avungdomsbostäder. Det är viktigt att ungdomar ges tillfälle att delta iarbetet och lägga synpunkter på vilka behov som behöver tillgodoses iprojekteringen av ungdomsbostäder.Vad utskottet ovan anfört om behovet av student- och ungdomsbostäderbör med anledning av motionerna Bo203 (kd) och Ub479 (c)yrkande 12 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande behovet av bostäder för studenter och ungdomaratt med anledning av motionerna 2000/01:Bo203 och 2000/01:Ub479yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,20. Byggreglerna för studentbostäder (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med"har" och slutar med "11 avstyrks således" bort haföljande lydelse:Bostadsutskottet ser positivt på de förändringar som gjorts iBoverkets byggregler och som innebär något större möjligheter tillbyggande av studentbostäder med en enklare standard. Det kan emellertidifrågasättas om dessa förändringar är tillräckligt långtgående för attmöjliggöra en hyra som kan bäras av flertalet studenter. Enligt uppgiftbedöms regeländringarna endast leda till att produktionskostnaderna kansänkas med per lägenhet. bör mot dennabakgrund få i uppdrag att analysera vilka ytterligare förenklingar avbyggreglerna som är möjliga att genomföra i syfte att uppnå en så lågboendekostnad som möjligt.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Ub479 (c) yrkande 11bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande byggreglerna för studentbostäderatt med anledning av motion 2000/01:Ub479 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Studentbostäder för funktionshindrade (mom. 13)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med"Utskottet delar" och slutar med "avstyrks således" bort ha följandelydelse:Antalet studenter med funktionshinder kan förväntas öka i samband medden kraftiga utbyggnaden av högskolan. Utskottet anser att densjälvklara utgångspunkten måste vara att funktionshindrade skall kunnastudera på samma villkor som icke funktionshindrade. Regeringen hargivit i uppdrag att se över systemet med stöd tillstudenter med funktionshinder. En sådan översyn måste givetvis ävenomfatta boendet.På vissa högskoleorter, däribland , saknas nästan helthandi-kappanpassade studentbostäder och tillgången är även på övrigaorter starkt begränsad. Detta skapar svårigheter för funktionshindradeatt påbörja en högskoleutbildning. Det gör även att boendekostnadernaökar för denna grupp. Det är mot denna bakgrund särskilt angeläget attnytillkommande studentbostäder ges en sådan utformning att de blirtillgängliga och användbara för funktionshindrade studenter. Denbegränsade yta och särskilda utformning som ofta karakteriserarstudentbostäderna gör det särskilt angeläget att hävdabyggnadslagstiftningens tillgänglighetskrav vid projektering ochbyggande av dessa bostäder. Det är inte acceptabelt att defunktionshindrade hänvisas till ett litet antal särskiltiordningställda handikapplägenheter. Vid nyproduktion bör i principgälla att alla bostäder skall kunna användas även av funktionshindrade.Utskottet anser att regeringen bör uppmärksamma högskolekommunernaoch övriga berörda på de särskilda problem som gäller förfunktionshindrade studenter och vad som i detta sammanhang särskiltmåste iakttas vid nyproduktion och ombyggnad av studentbostäder. nu med anledning av motion Bo210 (v) yrkande 7 anfört om defunktionshindrade studenternas bostadssituation bör som sinmening ge regeringen till känna. I den mån motion Ub479 (c) yrkande 13inte kan anses vara tillgodosedd med det anförda avstyrks den.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande studentbostäder för funktionshindradeatt med anledning av motion 2000/01:Bo210 yrkande 7 och medavslag på motion 2000/01:Ub479 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,22. Studentbostäder för funktionshindrade (mom. 13)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med"Utskottet delar" och slutar med "avstyrks således" bort ha följandelydelse:De handikappade studenternas bostadssituation har uppmärksammats iflera motioner.Olika undersökningar har visat att ungdomar med funktionshinder oftaavstår från studier vid universitet och högskola. En av orsakerna tilldetta är sannolikt bristen på bostäder som kan användas av denna gruppstuderande. På vissa orter saknas handikappanpassade studentbostäderhelt och på de flesta högskoleorterna är tillgången på sådana bostäderstarkt begränsad. För att samhällets mål om att alla skall ha rätt tillhögre utbildning skall kunna uppnås måste därför tillgången påstudentbostäder för studenter med funktionshinder öka kraftigt. Det ärangeläget att dessa bostäder integreras i det övrigastudentbostadsbeståndet så att de funktionshindrade kan ta del istudentlivet på samma villkor som andra studenter. Dehandikappanpassade bostäderna bör också kunna erbjudas till motsvarandekostnad som övriga studentbostäder i samma bostadsbestånd.Enligt utskottets mening bör det ankomma på regeringen att ta deinitiativ som kan behövas för att efterfrågan på handikappanpassadestudentbostäder skall kunna tillgodoses. Vad utskottet nu anfört medanledning av motion Ub479 (c) yrkande 13 bör som sin meningge regeringen till känna. Detta innebär att även vad som förordats imotion Bo210 (v) till stor del få anses vara tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande studentbostäder för funktionshindradeatt med anledning av motion 2000/01:Ub479 yrkande 13 och medavslag på motion 2000/01:Bo210 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,23. Investeringsbidrag för bostadsbyggande (mom. 14, motiveringen)(), (), (), IngaBerggren (m), () och () anser attden del av utskottets yttrande som på s. 42 börjar med "Formerna för"och pås. 43 slutar med "ovan anförda" bort ha följande lydelse:De omfattande statliga subventioner som utgått till bostadsbyggandetunder flera årtionden har starkt bidragit till de problem som vi ser pådagens bostadsmarknad. Bostäder och bostadsområden har inte utformatsefter människors efterfrågan utan efter regelsystemens styrandeinverkan. Upplåtelseformen har valts efter vad som har varitförmånligast ur stödsynpunkt. Incitament att hålla nere bygg- ochboendekostnaderna har saknats. Resultatet har blivit en bostadsmarknadi kraftig obalans med bostadsbrist, svarta affärer och kanskehögsta boendekostnader.Det är nu hög tid att avveckla den statliga styrningen avbostadssektorn. Det nuvarande räntebidragssystemet bör avvecklas i taktmed att fastighetsskatten sänks och tas bort. Även övriga stödformerbör avvecklas så snart som det är praktiskt möjligt. Det kan självklartinte komma i fråga att, som föreslås i motioner (s) och (v), införa ettnytt omfattande statligt stödsystem i form av investeringsbidrag.Motionerna avstyrks.24. Investeringsbidrag för bostadsbyggande (mom. 14)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjar med"Formerna för" och på s. 43 slutar med "ovan anförda" bort ha följandelydelse:Som framhålls i motion Bo210 (v) är problemen inom bostadssektorn nuså omfattande att ett större statligt ansvarstagande är nödvändigt. Detkrävs sannolikt också en mer genomgripande omläggning av det statligastödsy-stemet för bostadsbyggande. Bostadsbristen på många orter slårsärskilt hårt mot låg- och medelinkomsttagare. Även studerande vidhögskolor drabbas hårt. Den mycket begränsade nyproduktionen avbostäder riktas i stor utsträckning till kapitalstarka grupper. Ennormal löntagare klarar inte boendekostnaderna i en nyproduceradbostad.Under år 1999 påbörjades 15 000 lägenheter i nyproduktion och 21 000lägenheter i samband med ombyggnad. Det är en lägre nivå än vad somförutspåddes och betydligt lägre än vad bedömer attefterfrågan av bostäder kommer att vara . Konsekvensenav detta blir ökande köer till hyresrätter i tillväxtområdena och högrepriser på bostadsrätter och egnahem. Bristen på bostäder kan ocksåmotverka den ekonomiska tillväxten. Ytterligare en orimlig effekt äratt statens räntebidrag till nyproduktion till största delen går tillde välbeställda, dvs. de som har råd att köpa en nyproduceradbostadsrätt eller ett eget hem. Resultatet blir en omvändfördelningspolitik.De höga boendekostnaderna i nyproduktionen har en rad olika orsaker.Det handlar både om kostnader som byggindustrin själv kan påverka ochde skatter och avgifter som samhället lägger på boendet. Det kanemellertid konstateras att byggandet i offentlig regi ofta sker tillbetydligt lägre kostnad än motsvarande privata produktion. Detunderstryker behovet av att stärka allmännyttans roll på bygg- ochbostadsmarknaden. Ett ökat byggande inom allmännyttans ram är också enförutsättning för tillkomsten av hyresrätter med en rimlig hyra som kanefterfrågas av låg- och medelinkomsttagare.Ett tillräckligt byggande med den inriktning som utskottet förordarförutsätter sannolikt en omläggning av det statliga stödet. Ettinvesteringsbidrag för nyproduktion av hyresrätt med krav på etthyrestak vid uthyrningstillfället bör införas. Den närmare utformningenav detta stöd bör utredas i samband med en översyn av detnuvarande räntebidragssystemet och i takt med att fastighetsskatten förhyresrätt fasas ut.Även behoven av en mer omfattande ombyggnadsverksamhet motiverar enöversyn av det statliga stödet till bostadssektorn. Enligt Boverketsprognos skulle 35 000 lägenheter fram behöva enomfattande ombyggnad. har emellertid antaletgenomgripande ombyggnationer mer än halverats. Detta riskerar att påsikt leda till att värdet på bostadsbeståndet som helhet minskar.Risken är också stor att nödvändigt underhåll blir eftersatt och attombyggnadsåtgärder skjuts på en oviss framtid. Denna utveckling måstesnarast vändas.Orsakerna till den minskade aktiviteten på ombyggnadssidan stårdelvis att finna i de ändringar i subventionssystemet som genomförtsunder . Dagens system ger endast stöd till en mindre del avde åtgärder som behöver genomföras. Följden har blivit krav på storahyreshöjningar i samband med ombyggnad. Det krävs därför att ävenstödet till investeringar i det befintliga bostadsbeståndet ökar. Ettinvesteringsbidrag för ombyggnadsåtgärder i flerfamiljshus bör avlösadagens räntebidragssystem. Bidraget bör utformas dels så att hyrornakan hållas nere, dels så att olika åtgärder med en ekologiskt hållbarinriktning stimuleras. Det kan t.ex. handla om system för källsorteringav sopor, alternativa dagvattensystem eller olika former avenergieffektivisering.Slutligen vill utskottet framhålla behovet av att utforma långsiktigthållbara villkor för byggande av studentbostäder. Det nuvarandeinvesteringsbidraget bör ersättas av ett system med enmer generell inriktning. Den mest rimliga lösningen är att stödet förstudentbostäder samordnas med och inordnas i det generella system förett statligt investeringsbidrag till bostadsbyggandet som utskottetovan förordat. Subventionsnivån kan sedan bestämmas så att destuderande kan ges en rimlig boendekostnad. Även andra åtgärder börprövas för att lösa den akuta bristen på studentbostäder. En sådanåtgärd kan vara att ge stimulans för flyttning av flerfamiljshus frånavfolkningsbygder till högskoleorter. Utgångspunkten för de fortsattaövervägandena om stödet till studentbostäderna måste vara att ingenskall utstängas från högskolestudier på grund av sin ekonomiskasituation. Brist på kapital eller avsaknad av uppbackning frånföräldrar för att ordna en bostad får inte avgöra möjligheten tillhögskolestudier.Vad utskottet nu anfört om införande av investeringsbidrag för ny-och ombyggnad av bostäder bör med anledning av motion Bo210(v) yrkandena 4, 5 och 6 som sin mening ge regeringen till känna. Dettainnebär att även vad som förordats i motionerna Bo222 (s) och Bo236 (s)yrkande 2 får anses vara tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande investeringsbidrag för bostadsbyggandeatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo210 yrkandena 4, 5 och6, 2000/01:Bo222 samt 2000/01:Bo236 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,25. Investeringsbidrag för bostadsbyggande (mom. 14, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande som på s.42 börjar med "Formerna för" och på s. 43 slutar med "ovan anförda"bort ha följande lydelse:Det system med statligt räntebidrag till ny- och ombyggnad avbostäder som tillämpats har under senare tidkommit att fungera allt sämre. Det har inte kunnat bidra till att entillräcklig bostadsproduktion kommit till stånd i tillväxtområdena. Dethar inte heller inte kunnat användas för riktat stöd till exempelvisstudentbostäder och andra särskilt angelägna ändamål. Till detta kommeratt bostadssektorns aktörer ansett atträntebidragen till sin utformning är så osäkra att de bara delvis kanbeaktas i samband med en kalkyl av ett nybyggnadsprojekt. Man har istället efterfrågat ett stöd vars totala omfattning är mer förutsägbarän räntebidragen.Det finns således anledning att se över hur det nuvaranderäntebidragssystemet skall kunna avvecklas och till viss del ersättasav ett mer förutsägbart och flexibelt stöd till bostadsbyggande. Ettsystem för riktade investeringsbidrag bör därför utarbetas. Övergångentill det nya systemet bör samordnas med nödvändiga åtgärder inomfastighetsskattesystemets ram.Det system för investeringsbidrag som utskottet förordar bör inteutgå generellt till allt bostadsbyggande. Utgångspunkten bör vara attinvesteringar inom bostadssektorn normalt bör ske på marknadsmässigagrunder och utan statliga subventioner. Ett regelsystem bör dockutformas som kan utnyttjas när det finns särskild anledning att gå inmed ett tidsbegränsat och riktat stöd. är ett sådantstöd motiverat till studentbostäder. Olika former av äldreboende kanockså komma i fråga för ett riktat bidrag. Vidare finns det skäl attsärskilt stimulera investeringar inom bostadssektorn som bidrar till enövergång till ett mer ekologiskt riktigt utförande. Denna typ av stödskall i så fall givetvis kunna utgå till alla typer av bostäder ochtill samtliga upplåtelseformer.Bostadsutskottet ställer sig sammanfattningsvis positivt till tankenpå att ersätta det nuvarande räntebidragssystemet med ett riktatinvesteringsbidrag. De aktuella motionerna utgår däremot från att ettgenerellt investeringsbidrag som innebär en fortsatt statlig subventiontill den normala bostadsproduktionen skall utformas. Utskottet delarinte denna uppfattning. Motionerna avstyrks således.26.