bet · GN01AU7 · 2000-05-11 00:00:00 — Därmed främjas, som nämnts, en bättre lönebildning.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder m.m.Utskottet anser, som framgått ovan, att regelverken bör reformeras på en radområden. När det gäller de arbetsmarknadspolitiska programmen vill ut-skottet här starkt betona vikten av att åtgärderna blir färre och att reglernablir enklare och tydligare.Under en följd av år har olika åtgärder införts och regeländringar har varitofta förekommande. Detta har medfört att det har blivit svårt att överblickaregelsystemet. Regeringen har gång efter annan aviserat färre åtgärder ochförenklingar utan att detta lett till några mer påtagliga resultat. Det är dagsgå från ord till handling.Den moderna arbetsmarknaden med många nya former av kontrakt elleranställningar ställer inte bara krav på reformering av regelverken kring dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna utan också på förnyelse av arbetsför-medlingarnas verksamhet och arbetsrätten. Där behövs modernisering ochtydligare inriktning.När det gäller arbetsförmedling och insatser mot långtidsinskrivningar ochlångtidsarbetslöshet vill utskottet framhålla vikten av ökad variationsbredd.Effektiviteten i insatserna kan bli större genom fler aktörer, däribland priva-ta, på förmedlingsområdet och genom att andra metoder än de traditionellaanvänds i förmedlingsverksamheten. Större flexibilitet bör eftersträvas iinsatserna, exempelvis genom ökat utnyttjande av privata jobcenter ochsamarbete med lokala aktörer.Samarbete och samverkan mellan olika aktörer som arbetsförmedling,kommun, försäkringskassa etc. är viktigt inte minst när det gäller insatser förpersoner som har svårt att finna en förankring på arbetsmarknaden. Samver-kan utgör en förutsättning för att individen skall stå i centrum för insatsernanågot som utskottet starkt vill betona vikten av.Enligt utskottets uppfattning finns det inte skäl att resa några invändningarmot de övergripande mål för arbetsmarknadspolitiken och AMV som anges ipropositionen. Däremot finns det anledning att betvivla att de förslag somläggs fram där är tillräckliga för att de angivna målen skall kunna uppnås.Det underlag som regeringen redovisar till sina förslag är dessutom knapp-händigt. Vidare finns anledning att rikta kritik mot de bokföringsmässigatransaktioner som regeringen genomför i syfte att klara utgiftstaken.Slutligen vill utskottet ta upp problem med styrning, resultatuppföljningoch kontroll av medelsanvändningen inom AMV. Dessa problem samt beho-vet av att anpassa arbetsmarknadspolitiken till en modern arbetsmarknadtalar enligt utskottet för att en översyn skyndsamt görs av AMV:s organisa-tion och verksamhet. Omfattningen på administrationen inom AMS centraltoch hos länsarbetsnämnderna på den regionala nivån bör kunna minskas ocheffektivitetsvinster uppnås.Vad utskottet anfört om mål och inriktning med anledning av motionernaA15 yrkandena 1 och 6 (m), A18 yrkandena 1-4 (fp), A19 yrkandena 1, 2delvis, 4 och 5 (fp), A20 yrkandena 1 och 2 (kd) samt A21 yrkandena 1, 3och 13 (c) bör som sin mening ger regeringen till känna. MotionA17 yrkande 2 (s) bör avslås.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande mål och inriktningatt med anledning av motionerna 1999/2000:A15 yrkandena1 och 6, 1999/2000:A18 yrkandena 1-4, 1999/2000:A19 yrkandena 1,2 i motsvarande del, 4 och 5, 1999/2000:A20 yrkandena 1 och 2 samt1999/2000:A21 yrkandena 1, 3 och 13 och med avslag på motion1999/2000:A17 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,2. Lämpligt arbete m.m. (mom. 2)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Arbetslöshetsför-säkringen som börjar med "Vid ofrivillig arbetslöshet" och slutar med"yrkande 4 (kd)" bort ha följande lydelse:Enligt gällande lagstiftning om arbetslöshetsförsäkringen kan arbetsför-medlingen ställa krav på den arbetslöse att ta de arbeten som finns, om detinte finns särskilda skäl. I en regelbok från Försäkringsbe-stämmelser preciseras dessa krav. Det finns tecken som tyder på att arbets-förmedlingarna inte tillämpar det regelverk som finns i dag.Enligt utskottets mening finns det två skäl för en skärpning av lagstiftning-en. Ett skäl är att det sänds ut en tydlig signal till och tde arbetssökande om vad som gäller. Ett annat skäl är att tillämpningen avregelverket skiljer sig åt mellan de olika arbetsförmedlingarna, vilketflera olika undersökningar visar.Utskottet ansluter sig till den kritik som framförts av länsrätten i Stock-holms län och AMS om att den föreslagna lydelsen i lagen är alltför vagtformulerad och därför kan leda till tillämpningssvårigheter. Det är mot dennabakgrund angeläget att de föreskrifter om lämpligt arbete som regeringen,eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddelar följer vissa viktigaprinciper som t.ex. likabehandling över hela landet. Vidare är det viktigt attdet ställs krav på den arbetssökande. Om den arbetssökande inte inom enrimlig tid finner ett arbete som passar hans eller hennes kompetens måstevederbörande vara beredd att ta ett arbete med lägre lön eller lägre utbild-nings- och kompetenskrav än vad han eller hon tidigare haft. Man bör ocksåse över reglerna för avanmälan.Utskottet kan konstatera att de stränga sanktionsreglerna mycket sällantillämpas. Detta beror bl.a. på att de får förödande konsekvenser för denenskildes ekonomi. Utskottet delar därför synpunkt attdet skulle vara möjligt att tillämpa kortare avstängningstider eller att göra eprocentuellt avdrag från arbetslöshetsersättningen . Regeringenbör återkomma med förslag i denna del.Vad utskottet har anfört bör ges regeringen till känna. Med det anförda till-styrker utskottet motion A20 yrkande 4 (kd).dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande lämpligt arbete m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A20 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring (mom. 3)(), (), (), (), (), () och ()anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Arbetslöshetsför-säkringen som börjar med "När det gäller" och slutar med "angivnajusteringen" bort ha följande lydelse:När det gäller utformningen av grundvillkoren för rätt till ersättning enligt9 § lagen om arbetslöshetsersättning accepterar utskottet regeringens förslag.Förslaget innebär en kodifiering av den ordning som i princip redan gällermen som huvudsakligen inte tillämpas. Genom den föreslagna förändringenkommer det att direkt framgå av lagtexten att den arbetslöse skall ansträngasig för att finna ett lämpligt arbete. Med hänsyn till det anförda bifaller ut-skottet regeringens förslag i berörd del.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkringatt med bifall till propositionen punkt 3 i motsvarande delantar 9 § i det i propositionen enligt bilaga 1 framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring,4. Utvärdering av regelförändringar i arbetslöshetsförsäkringen(mom. 4)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Arbetslöshetsför-säkringen som börjar med "Vad sedan gäller" och slutar med "7 (fp) av-styrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar tvekan om hur de skärpta kraven i arbetslös-hetsförsäkringen i praktiken kommer att tillämpas. Redan i nuvarande lag-stiftning finns det krav på att den arbetslöse skall anta anvisat arbete. Undersökningar visar dock att arbetsförmedlarna inte tillämpar lagen på avsett sätt.Tillämpningen skiljer sig även mellan de olika arbetsförmedlingarna.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Med det anförda till-styrker utskottet motion A19 yrkande 7 (fp).dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande utvärdering av regelförändringar i arbetslöshetsför-säkringenatt med anledning av motion 1999/2000:A19 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Förändrad arbetslöshetsförsäkring (mom. 5), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Arbetslöshetsför-säkringen som börjar med "När det slutligen" och slutar med "yrkande 4 (c)"bort ha följande lydelse:Syftet med arbetslöshetsförsäkringen är att ge arbetstagare som drabbats avofrivillig arbetslöshet ett grundläggande skydd mot inkomstbortfall. Avsiktenmed arbetslöshetsförsäkringen är att den skall ge den arbetslöse möjlighet attunder en omställningstid söka andra arbeten eller vidareutbilda sig för nya. Ipraktiken har arbetslöshetsförsäkringen dock alltmer kommit att anta formenav en medborgarlön. Ersättningsberättigade perioder av arbetslöshet kanvarvas med arbetsmarknadspolitiska åtgärder i en utsträckning som innebäratt arbetslöshetsförsäkringen blivit en permanent försörjning. Ordningenskadar både arbetsmarknadens funktionssätt och försäkringssystemets legi-timitet. Utskottet delar därför uppfattning att det är nödvändigtatt reformera arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet kan dock konstatera attregeringen återigen inte lägger fram några som helst konkreta förslag.Enligt utskottets mening bör det införas en s.k. bortre parentes, dvs. entidsmässig gräns för försäkringens giltighet. Införandet av en bortre parentesinnebär att den enskildes incitament ökar för att söka och ta arbete, ocksåmindre kvalificerade och lägre betalda sådana. Ett annat skäl för att införa enbortre parentes är att även arbetsmarknaden och arbetstagarna kommer attuppfatta arbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring.När frågan senast prövades av var Socialdemokraterna inte be-redda att införa en bortre parentes. I stället hävdades att omställning betyderatt man hjälper den enskilde att byta yrke m.m. Konsekvensen av detta syn-sätt blir emellertid, om arbetslinjen skall upprätthållas, att staten i ställettvingas införa hårda krav och sanktioner för att tydliggöra den enskildesansvar. Dessa krav på egna sökaktiviteter, byte av yrke eller bostadsort samtavstängningsregler etc., har varit föremål för översyn inom Regerings-kansliet. Trots detta lägger regeringen, med några smärre undantag, inte framnågra förslag med anledning av översynen. I stället aviseras att regeringenskall återkomma med en ny proposition . Utskottet delar därförModeraternas uppfattning att det är djupt otillfredsställande att regeringenspolitik inte kan presenteras i ett sammanhang utan styckas upp godtyckligt iolika propositioner.Utskottet kan konstatera att det formella regelsystemet i arbetslöshetsför-säkringen är ganska hårt. Arbetsförmedlarna upplever inte sällan reglernasom så hårda att de struntar i att tillämpa dem. En sådan ordning är naturligt-vis oacceptabel. Framför allt illustrerar den vad som blir konsekvensen av enförsäkring utan begränsningar i tiden. Frånvaron av en bortre parentes i ar-betslöshetsförsäkringen leder alltså till incitamentsproblem, vilket i ställetframtvingar olika system för krav, kontroller och sanktioner. Kontrollsystemär resurskrävande och gör att arbetsförmedlarna hamnar i en olycklig dubbel-roll. Å ena sidan skall de vara en hjälp och ett stöd åt de arbetslösa. Å andrasidan skall de vara kontrollanter. Om den enskildes ansvar i stället tydliggörsmed en bortre parentes i försäkringen, kan huvuddelen av nämnda regel-,kontroll- och sanktionssystem slopas helt. Arbetsförmedlarnas uppgift attlämna de arbetssökande hjälp och biträde kan därmed renodlas.En begränsning kan ges olika utformning; ett bestämt högsta antal ersätt-ningsdagar, löpande eller stegvis nedtrappning av ersättningsnivån etc. Detavgörande är inte den närmare utformningen av en bortre parentes utan att enbegränsning äntligen kommer till stånd. Först då blir arbetslöshetsförsäkring-en en omställningsförsäkring som verksamt understödjer arbetslinjen.Vad utskottet nu har anfört bör ges regeringen till känna. Med det anfördatillstyrker utskottet motion A15 yrkande 9 (m). Motionerna A20 yrkande 10(kd) och A21 yrkande 4 (c) avslås i den mån de inte kan anses tillgodoseddagenom vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande förändrad arbetslöshetsförsäkringatt med anledning av motion 1999/2000:A15 yrkande 9samt med avslag på motionerna 1999/2000:A20 yrkande 10 och1999/2000:A21 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,6. Förändrad arbetslöshetsförsäkring (mom. 5)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Arbetslöshetsför-säkringen som börjar med "När det slutligen" och slutar med "yrkande 4 (c)"bort ha följande lydelse:Arbetslöshetsförsäkringen är ett viktigt och nödvändigt inslag i det svenskavälfärdssystemet. av arbetslöshet skall den arbetslöse hakvar ett ekonomiskt stöd han eller hon söker arbete. Arbetslös-hetsförsäkringen måste vara en omställningsförsäkring där incitamenten föratt ta ett nytt arbete skall vara starka. Den skall ge en ekonomisktrygghet så länge den arbetslöse står till arbetsmarknadens förfogande.Enligt utskottets mening finns det tecken som tyder på att den nuvarandearbetslöshetsförsäkringen har inlåsningseffekter i tider av brist på arbetskrafUtskottet delar därför ståndpunkt att regeringen måsteåterkomma med förslag om regeländringar som syftar till att skapa starkaincitament att ta lediga arbeten. Enligt utskottets mening bör det införas enallmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som betalas solidariskt av allamed arbete. Egenfinansieringen bör öka för de enskilda. Därigenom blir deten tydligare koppling mellan lönebildningen, arbetslöshetens nivå och kost-naderna för arbetslöshetsförsäkringen. Den enskilde skulle kompenserasgenom sänkt skatt via en generell höjning av grundavdraget. Detta innebäratt när arbetslösheten och kostnaderna för den sjunker minskar även egenav-gifterna.Det nuvarande regelsystemet är anpassat när flertalet hade enfast heltidsanställning. Utskottet kan konstatera att arbetsmarknaden harförändrats och nya tillfälliga anställningsformer har tillkommit. Reglerna i enny försäkring måste därför utformas så att allt arbete oavsett anställnings-form lönar sig. Vidare måste dagens kvalifikationskrav ses över. De nuva-rande kvalifikationskraven är för krångligt utformade och innehåller begrän-sande komponenter. Utskottet anser därför att de bör utformas så att alltarbete verkligen räknas den enskilde till godo. Man bör se övergränsdragningen mellan försörjningsstöd och arbetslöshetsersättning. Nuva-rande arbetslöshetsförsäkring innebär att många ungdomar och invandrareinte kan kvalificera sig trots att de är aktivt arbetssökande.Vad utskottet har anfört bör ges regeringen till känna. Med det anförda till-styrker utskottet motion A20 yrkande 10 (kd). Motionerna A15 yrkande 9(m) och A21 yrkande 4 (c) bör avslås i den mån de inte kan anses tillgodo-sedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande förändrad arbetslöshetsförsäkringatt med anledning av motion 1999/2000:A20 yrkande 10samt med avslag på motionerna 1999/2000:A15 yrkande 9 och1999/2000:A21 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,7. Förändrad arbetslöshetsförsäkring (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Arbetslöshetsför-säkringen som börjar med "När det slutligen" och slutar med "yrkande 4 (c)"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening ligger det i kommunernas intresse att människorarbetar. Köpkraften stärks och skatteintäkterna ökar som de socialakostnaderna minskar. Utskottet delar därför uppfattning attersättningen till de arbetslösa bör utformas så att den successivt trappas nedoch att kommunerna och den enskilde delar på det ekonomiska ansvaret fördenna nedtrappning. Ersättningsreglerna bör utformas så att det under deförsta lämnas försörjningsstöd . Därefter bör en ned-trappning ske. bör ett större kommunalt ansvar inträda.Vidare anser utskottet att den som aktivt deltar i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inte bör drabbas ekonomiskt av detta. Ökade resekostnader är enhämmande faktor för den arbetslöse. Reseavdraget bör därför höjas. Denarbetslöse måste stimuleras att även ta arbete som innebär utbildningskravoch pendling.Vad utskottet har anfört bör ges regeringen till känna. Med det anförda till-styrker utskottet motion A21 yrkande 4 (c). Motionerna A15 yrkande 9 (m)och A20 yrkande 10 (kd) avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodoseddamed vad utskottet har anfört.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande förändrad arbetslöshetsförsäkringatt med anledning av motion 1999/2000:A21 yrkande 4samt med avslag på motionerna 1999/2000:A15 yrkande 9 och1999/2000:A20 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,8. Avslag på förslaget om aktivitetsgaranti m.m. (mom. 6), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 3 Insatser för attförhindra och bryta långtidsarbetslöshet som börjar med "Som ett viktigt"och slutar med "bör därför avslås" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att gruppen långtidsinskrivna tenderar att bli allt-mer svårplacerad. För att hjälpa dessa arbetslösa krävs samlade, individuellaoch kraftfulla åtgärder.När det gäller individer med invandrarbakgrund utgör dessa till stor del enoanvänd resurs. För att underlätta för dem att komma in på arbetsmarknadenkrävs att de ges tillfälle att få tillräckliga kunskaper i svenska språket. Kraven på utbildningen Svenska för invandrare (Sfi) måste skärpas och indivi-dualiseras. I en nyligen publicerad studie från framgåratt sex av tio individer som genomgått utbildningar inom ramen för Sfi inteens klarar av att skriva och tala vardagssvenska.Vad sedan gäller ungdomar riskerar de som inte får tillträde till arbets-marknaden ett liv präglat av bidragsberoende och utanförskap. Även i dessafall krävs elementära baskunskaper. Enligt utskottets uppfattning skall ingenperson tillåtas att lämna "ungdomsskolan" utan godkända baskunskaper isvenska, engelska och matematik. I likhet med förordar utskot-tet att det införs en individuell lärlingsutbildning inom gymnasieskolans ram.Vidare bör det ske en ökad satsning på eftergymnasial, kvalificerad yrkesut-bildning och en betoning på utbildning riktad mot IT- och telekomsektorn inära samverkan med arbetslivet.Vad slutligen gäller de äldre delar utskottet åsikt att deraserfarenheter och kunnande måste kunna tas till vara på ett bättre sätt. Dettakräver som påpekat ett generellt förbättrat klimat för arbete ochföretagande med inslag av nya och okonventionella metoder för att brytaarbetslösheten i allmänhet och långtidsarbetslösheten i synnerhet.Utskottet vill i detta sammanhang peka på den verksamhet som bedrivs iden danska kommunen . Slutsatsen från denna verksamhet illustrerarvikten av okonventionella metoder. Den tidigare av arbetslöshet och segre-gation så hårt drabbade kommunen visar att mycket kan uppnås genom re-former som betonar vikten av arbete och skapar effektiva vägar ut ur ettpassiviserande bidragsberoende. Resultaten i har till stor del uppnåttsgenom bestämda krav på motprestationer, garanterad sysselsättning, offensivmarknadsföring av de arbetslösa, avbyråkratisering och koncentration av dekommunala insatserna. Liknande åtgärder borde i ökad utsträckning kunnaprövas i Sverige.Utskottet går över till att behandla förslaget om aktivitetsgarantin. Denav regeringen föreslagna aktivitetsgarantin skulle i bästa fall kunna vara enFarum-inspirerad, okonventionell arbetsmetod. I sämsta fall är den ännu en iraden av arbetsmarknadspolitiska volymåtgärder med åtföljande risk förundanträngningseffekter på den reguljära arbetsmarknaden. Av propositionenframgår att regeringens egen oförmåga har lett till en "olycklig rundgångmellan åtgärder och arbetslöshetsersättning", och just detta förhållande ärhuvudskälet till regeringens förslag. I övrigt saknas beslutsunderlag, utöverdet lakoniska omnämnandet att det under mindre än har bedri-vits en outvärderad försöksverksamhet på 40 orter i landet. Utskottet anser ilikhet med att det inte är möjligt att på grundval av regeringensförslag fatta beslut när det gäller åtgärden. Utskottet vill vidare betona attutformandet av åtgärder som aktivitetsgarantin skall man räkna in medel frånEuropeiska socialfondens mål 3. Det är viktigt att dessa medel avsedda förkompetensutveckling inte slussas in i en mer reguljär arbetsmarknadspolitik.Sammanfattningsvis anser utskottet att , med bifall till motionA15 yrkandena 3 och 4 (m), bör avslå regeringens förslag om införande aven aktivitetsgaranti (prop. punkt 4).dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande avslag på förslaget om aktivitetsgaranti m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A15 yrkandena 3och 4 dels avslår propositionen punkt 4, dels som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört,9. Förutsättningar och villkor för aktivitetsgaranti m.m.(mom. 7)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 3 Insatser för attförhindra och bryta långtidsarbetslöshet som börjar med "Som ett viktigt"och slutar med "bör därför avslås" bort ha följande lydelse:För att undvika långtidsarbetslöshet är det viktigt att på ett tidigt stadiumsätta in relevanta åtgärder för att stödja den arbetslöse. Det är således underarbetslöshetsperiodens första tid som den stora möjligheten finns att undvikalångtidsarbetslöshet.För att bryta långtidsarbetslöshet krävs en rad åtgärder: individuella hand-lingsplaner, kompetenshöjning, tydliga krav på den arbetssökande samtidigtsom stöd ges för att på alla sätt bryta arbetslösheten samt ekonomiska inci-tament.Ett exempel på en åtgärd som skulle förbättra det ekonomiska incitamentetär en förändring av arbetslöshetsförsäkringen som innebär en successiv ned-trappning av ersättningen till en viss gräns . Det skall dock intefinnas någon s.k. bortre parentes. skall alla tillfälliga arbeten höjersättningsnivån. Denna förändring kombinerad med sänkt skatt i form avhöjt grundavdrag skulle ge ett starkt incitament för den enskilde att aktivtsöka arbete.En åtgärd som aktivitetsgarantin står och faller med den praktiska tillämp-ningen. Självklart skall jobbsökaraktiviteter ingå, men det krävs även andrainsatser för att åtgärden skall bli verkningsfull. Enligt utskottet behövs tydlga krav som den enskilde kan leva upp till. Vidare krävs stöd och hjälp föratt bryta arbetslöshetsmönstret samt aktiva insatser för att möta den enskildeskonkreta behov och problem. Det är också viktigt att det sker en nära sam-verkan med föreningsliv, privata bemanningsföretag och förmedlare. Det ärockså rimligt att åtgärden kan pågå än 6 månader.Bland de långtidsinskrivna finns det många personer som inte anses som"anställbara" på grund av språkproblem, handikapp, låg utbildningsnivå,dåligt självförtroende m.m. Dessa människor kräver extra insatser, och det ärviktigt att man har ett system med nära samverkan mellan arbetsförmedling-en, kommunen, och de sociala myndigheterna.De aktiviteter som skall bedrivas inom ramen för aktivitetsgarantin bör va-ra i kommunregi eller föreningsregi såvida det inte handlar om en arbets-marknadspolitisk åtgärd som kan bedrivas inom privata företag.Utskottet delar synpunkter vad gäller den föreslagnaaktivitetsgarantin. Det är enligt utskottet oklart hur åtgärden i praktiken skautformas. Den försöksverksamhet som alldeles dragits i gång på 40orter i landet skall ligga till grund för en verksamhet som från och med den1 skall omfatta hela landet. Det är därför svårt att se hur dennaåtgärd skall fungera i praktiken. En annan oklarhet är om åtgärden skallåterkvalificera till ny arbetslöshetsersättning eller inte. Enligt förslaget skman bara kunna lämna systemet genom ett arbete, utbildning eller genomavstängning som deltagande i åtgärden enligt nuvarande reglerinnebär att man återkvalificerar sig för arbetslöshetsersättning. Med hänvis-ning till vad utskottet anfört är det viktigt att dessa frågor ut.