bet · GO01SfU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Regeringen anser att syftet medreformen därmed kan sägas ha uppnåtts.Underhållsstöd betalas ut till boföräldern fr.o.m. den månad under vilkenföräldrarna flyttar isär eller, om de aldrig bott tillsammans, fr.o.m. denmånad som barnet föds eller rätten annars inträtt. Nuvarande regler innebäratt om föräldrar flyttar isär eller ett nytt barn föds, har boföräldern rätttill fullt underhållsstöd för hela den månaden oavsett när i månadenförändringen äger rum. Detta förfarande skiljer sig från reglerna förbarnbidrag och bostadsbidrag. För barnbidraget uppkommer rätten till bidragmånaden efter det att barnet har fötts eller rätten har uppstått på annatsätt. Även för bostadsbidrag gäller i regel att bidrag utges fr.o.m. månadenefter den då rätten till bidrag har uppkommit. I propositionen föreslås attunderhållsstöd skall lämnas fr.o.m. månaden efter den månad föräldrarnaflyttat isär eller rätt till stöd annars inträtt, dock inte för längre tidtillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Förslaget medför enligtregeringen en större likformighet med nämnda regelsystem, vilket är efter-strävansvärt i sig, som deras legitimitet stärks. Regeringenberäknar att senareläggning med en månad av den tidpunkt när rätten tillunderhållsstöd inträder innebär att statens nettokostnad för underhållsstödminskar med närmare 50 miljoner kronor.Förslaget, som föranleder ändring i 6 § lagen (1996:1030) omunderhållsstöd, föreslås träda i kraft . Om föräldrarnaredan före lagens ikraftträdande flyttar isär eller annars rätt till stöduppkommit, skall de äldre bestämmelserna tillämpas även om ansökan omunderhållsstöd inkom först efter ikraftträdandet.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2001ModeraternaMargit m.fl. (m) begär i motion Sf300 yrkande 9 att riksdagenbeslutar att för till anslaget 21:3 anvisa 400 miljonerkronor mindre än regeringen föreslagit.I motion Sf240 av m.fl. (m) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om kritik mot det nuvarande underhållsstödet. Enligtmotionärerna är nuvarande system behäftat med många nackdelar. Föräldrarnablir betalningsansvariga till staten i stället för till sina barn, lagen omunderhållsstöd och regler ger olika utslag ochunderhållsstödet är inte inkomstprövat i förhållande till boföräldern. Vidareär stödet till ombildade familjer onödigt stort samt inkomstberäkningenofördelaktig för egenföretagare. I samma motion yrkande 3 begärs etttillkännagivande om att det är föräldrarna i första hand som skall haförsörjningsansvaret för sina barn. I yrkande 4 begär motionärerna förslagtill hur det nuvarande systemet skall kunna ersättas av ett ensamståendestöd.Ett sådant stöd skall vara behovsprövat och utges t.ex. när fadern är okänd,en förälder är avliden och barnpension inte utges eller den bidragsskyldigeinte betalar fastställt underhållsbidrag.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Sf308 yrkande 11 i denna del attriksdagen beslutar att för till anslaget 21:3 anvisa 220miljoner kronor mindre än regeringen föreslagit. Enligt motionärerna kan ettnytt system för underhållsstöd medföra att utgifterna hålls tillbaka genomatt markera det gemensamma föräldraansvaret. Motionärerna anser vidare attåtgärder mot fusk och överutnyttjande kan minska utgifterna för anslaget med20 miljoner kronor.Även i motion Fi211 yrkande 16 i denna del av m.fl. (fp)finns ett likalydande yrkande.Övriga motioner om underhållsstödAlf m.fl. (kd) begär i motion Sf273 yrkande 26 förslag till ändringav grundavdraget i underhållsstödet. Enligt motionärerna bör grundavdragetvara och procentsatserna lägre. Vidare anser motionärerna att enprövning bör ske av boförälderns inkomst innan statligt stöd utbetalas.I motion Sf209 av () begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om marginaleffekter till följd av återbetalning avunderhållsstöd för normalinkomsttagare som är underhållsskyldiga för flerabarn. Enligt motionären har dessa personer ytterst små marginaler och de harmycket litet utrymme för umgänge med sina barn. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om föräldrars och barns materiella ekonomiska förhållanden.Motionären anser att man bör överväga att ta viss hänsyn tillvårdnadshavarens ekonomiska förhållanden.I motion Sf267 m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande ombehovet av att regeln om beräkning av underhållsstöd utvärderas. Enligtmotionärerna är det orimligt att inkomstprövningen inte sker utifrån aktuellinkomst.Utskottets bedömningAnslaget 21:3 UnderhållsstödSom redan nämnts har till uppgift att göra en analys av deekonomiska familjestöden. De stöd som skall analyseras är i första hand deallmänna barnbidragen, underhållsstödet och bostadsbidraget tillbarnfamiljerna. Syftet är att undersöka vilka möjligheter det finns att inomramen för den generella välfärdspolitiken, och med bibehållen eller ökadfördelningspolitisk träffsäkerhet, på ett mer effektivt sätt stödjabarnfamiljerna. Utredaren skall särskilt beakta bl.a. marginaleffekter ochderas inverkan på arbetskraftsutbudet. En slutlig redovisning av uppdragetskall lämnas . Mot bakgrund av det anförda finnsdet enligt utskottet inte något skäl att nu föreslå några mer genomgripandeförändringar i systemet med underhållsstöd. I övrigt delar utskottetregeringens uppfattning att syftet med den genomförda reformen avunderhållsstödet (höjt grundavdrag och ändrade procentsatser) uppnåtts,nämligen att få till stånd en bättre fördelningspolitisk profil vad avseråterbetalningsskyldigheten.Vad därefter gäller förslag om en lägre utgiftsnivå genomåtgärder för att motverka fusk och överutnyttjande av försäkringen och genomatt markera det gemensamma föräldraansvaret vill utskottet framhålla att denya regler som gäller fr.o.m. innebär en markering avföräldraansvaret i så måtto att den större subvention, som de tidigarereglerna innebar för bidragsskyldiga föräldrar med två eller flera barnjämfört med föräldrar med bara ett barn, har minskat.När det gäller den föreslagna ändringen om att utbetalning avunderhållsstöd skall lämnas först fr.o.m. månaden efter det att föräldrarnaflyttat isär anser utskottet i likhet med regeringen att ändringen är välmotiverad. Förslaget berör inte någon som är inne iunderhållsstödssystemet. Underhållsskyldigheten enligt föräldrabalkenkvarstår dock för den månad föräldrarna flyttar isär.Utskottet behandlar senare denna dag i betänkande 2000/01:SfU7 regeringensförslag i proposition 1999/2000:118 om underhållsstöd vid växelvis boende.Det förslaget beräknas ge minskade utgifter för underhållsstödet med 37,5miljoner kronor och med åren därefter. Vidberäkningen av anslaget har även effekterna av denna besparing beaktats.Med det anförda tillstyrker utskottet lagförslaget liksom regeringensförslag till medelsanvisning. Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf300yrkande 9, Sf240 yrkandena 1, 3 och 4, Sf308 yrkande 11 i denna del och F211yrkande 16 i denna del.Övriga motioner om underhållsstödSom redan nämnts höjdes både grundavdraget och procentsatserna föråterbetalningsskyldighet fr.o.m. . Grundavdragets storlek() är vald så att så få föräldrar som möjligt skall behöva hamnaunder socialbidragsnormen genom att fullgöra sin bidragsskyldighet. Utskottetkan mot bakgrund härav inte ställa sig bakom förslaget att sänkagrundavdraget till . Utskottet avstyrker därmed motion Sf273 yrkande26.Vad därefter gäller frågan om marginaleffekter för bidragsskyldiga medflera barn respektive föräldrars och barns ekonomiska förhållanden anserutskottet att resultatet av uppdrag bör avvaktas.Utskottet avstyrker därmed motion Sf209 yrkandena 1 och 2. Även motion Sf267avstyrks med det anförda.21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptionerPropositionenEnligt från gällande bestämmelser i lagen (1988:1463) ombidrag vid adoption av utländska barn lämnas bidrag med per barn.Före lämnades bidrag med hälften av genomsnittskostnaden fören adoption från barnets ursprungsland, dock högst med 24 000 kr.Bidraget administreras av RFV och de allmänna försäkringskassorna. adoptioner () räknar med att ca 1 000adoptivbarn skall komma till 2001.I propositionen anförs att bidraget vid utländska adoptioner har varitoförändrat . har kostnaderna i samband medinternationella adoptioner stigit. Regeringen föreslår därför att bidragethöjs till per barn från i syfte att öka möj-ligheterna att adoptera. Det nya bidragsbeloppet bör gälla för familjer somfått barnet i sin vård här i landet eller senare.Förslaget föranleder ändring i 4 § lagen om bidrag vid adoption av utländskabarn.Mot bakgrund härav föreslår regeringen att för budgetåret 2001till anslaget 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioneranvisar ett ramanslag på 40 000 000 kr.Motion med anslagseffekt budgetåret 2001I motion Sf300 av m.fl. (m) begärs i yrkande 10 att riksdagenbeslutar att för till anslaget 21:4 anvisa 8 miljoner kronormer än regeringen. I samma motion yrkande 6 begärs förslag om att bidragettill kostnader för adoptioner skall höjas till av kostnaden enligt enschablon för varifrån barnet adopteras, dock högst per barn.Övriga motioner om adoptionsbidragI motion L406 yrkande 6 av () begärs ett tillkännagivande omadoptionsbidragets storlek. Möjligheten till adoption får enligt motionäreninte bli en klassfråga. Det är därför viktigt att adoptionsbidraget följerutvecklingen av kostnaden för adoptioner.Rigmor () begär i motion Sf241 yrkande 3 ett tillkännagivande omkostnaderna för adoptioner. Motionären anser att det finns behov av attundersöka varför kostnaderna ökar. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande omatt bistånd inte bör betalas av enskilda adoptionsfamiljer. Enligt motionärenfinns det anledning att se över biståndsgivningen till de länder som barnenkommer ifrån. Det kan enligt motionären vara lämpligt att länderna sköterdetta sinsemellan så att inte sådana kostnader betalas överadoptionskostnader som enskilda familjer själva står för.Utskottets bedömningAnslaget 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptionerUtskottet välkomnar den föreslagna höjningen till per barn. Somframhålls i propositionen har beloppet varit oförändrat , medandäremot kostnaderna för utländska adoptioner har stigit markant. Utskottettillstyrker därför förslaget, liksom regeringens förslag tillmedelsanvisning. Motion Sf300 yrkandena 6 och 10 avstyrks därmed.Övriga motioner om adoptionsbidragI två av motionerna begärs tillkännagivanden om adoptionsbidragets storlek.Med hänvisning till att utskottet ovan tillstyrkt en höjning till 40 000 krper adopterat barn får motionerna L406 yrkande 6 och Sf241 yrkande 3 ansestillgodosedda.Vad gäller frågan om biståndsinsatser vid adoption avstyrkte utskottet ibetänkande 1999/2000:SfU1 (s. 95) ett motionsyrkande med innebörd att Sidaborde ta på sig en del av de kostnader som uppkommer i samband med enadoption, t.ex. bidrag till social verksamhet i barnets hemland och som kanvara ett krav för att få adoptera. Utskottet, som utgår från att motionärernabakom motion Sf241 tänker sig en liknande lösning, kan dock inte stödja enordning där det är en uppgift för Sida eller annat statligt organ att lämnabistånd i syfte att möjliggöra adoptioner i enskilda fall. Utskottetvidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker därmed motion Sf241yrkande 4.21:5 BarnpensionerPropositionenFrån anslaget bekostas barnpension i form av folkpension och allmäntilläggspension.Barnpension betalas ut till barn vars far eller mor eller bådaföräldrar har avlidit. För barn som går i grundskola, gymnasium ellerliknande kan barnpensionen förlängas och betalas ut t.o.m. juni månad det årbarnet fyller . I propositionen föreslås att till anslaget21:5 Barnpensioner anvisar ett ramanslag på för budgetåret2001.Utskottets bedömningRegeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett någramotionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget.Utskottet erinrar om att har beslutat om nyaregler för inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn fr.o.m.2003 (prop. 1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13, rskr. 1999/2000: 235).21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnPropositionenFrån anslaget bekostas vårdbidrag till förälder med hemmavarande barn under16 år som är i behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömning av rätt tillvårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom ellerhandikapp. För barn som normalt vistas på institution eller enskilt hem genomsamhällets försorg kan, för den tid barnet vistas hemma, under vissaförutsättningar utbetalas ferievårdbidrag. Vårdbidrag utbetalas som hel, trefjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras tillprisbasbeloppet, och hel förmån utgör av prisbasbeloppet. Vårdbidragetär både skattepliktigt och pensionsgrundande.Viss del av vårdbidraget kan fastställas som en skattefri ersättning förmerkostnader. Om helt vårdbidrag fastställts utan att merkostnader beaktatskan dessutom merkostnadsersättning utges om merkostnaderna uppgår till minst18 % av prisbasbeloppet. Vårdbidrag kan vidare beviljas i de fall det enbartär fråga om merkostnader samt i vissa fall även utges vid längresjukhusvistelse. Den del av vårdbidraget som avser merkostnader är intepensionsgrundande.Enligt vad som anges i propositionen tenderar antalet vårdbidrag att ökaoch ökningen förväntas bestå . Ökningen kan enligtregeringen troligen förklaras med att regelverket utvecklats, attföräldrarnas kännedom om förmånen har ökat samt att det finns fler barn somär berättigade till förmånen, bl.a. som ett resultat av den s.k.avinstitutionaliseringen. Vidare anges att avser att seöver orsakerna till ökningen av antalet vårdbidrag, särskilt avseende detökade antalet vårdbidrag som härrör från pojkar med psykiska störningar.Regeringen, som utgår från att 18 077 hela vårdbidrag kommer att utbetalasunder , föreslår att till anslaget 21:6 Vårdbidrag förfunktionshindrade barn anvisar ett ramanslag på 2 127 600 000 kr.Motion med anslagseffekt budgetåret 2001Alf m.fl. (kd) begär i motion Sf273 yrkande 28 i denna del attriksdagen beslutar att för till anslaget 21:6 anvisa 500 000kr mer än regeringen. I samma motion yrkande 27 begärs beslut att införavårdbidrag för barn till biståndsarbetare. Motionärerna påpekar attbiståndsarbetare omfattas av bosättningsbaserade förmåner i den nyasocialförsäkringslagen. Vid utlandstjänstgöring begränsas detta dock tillfamiljestöd. Enligt motionärerna räknas inte vårdbidrag som familjestöd.Övriga motioner om vårdbidragI motion Sf306 () begärs ett tillkännagivande om hurrättssäkerheten bör stärkas i samband med en bedömning av vårdbidrag.Motionären påpekar att storleken på vårdbidraget kan bli olika trots attbarnen har samma vårdbehov. Ett sätt att komma till rätta med problemet äratt scha-blonmässigt knyta vårdbidraget till en diagnos.I motion So454 yrkande 2 av och () begärsett tillkännagivande om att vårdbidraget skall följa barnet om föräldrarnaseparerar. Vid föräldrars separation ändras enligt motionärerna grunden förvårdbidraget och bidraget måste sökas om. Handläggningstiden uppgår i vissafall , vilket kan ge försörjningsproblem för den förälder somskall få bidraget. Vidare kan vid retroaktiv utbetalning problem uppstå förden som studerar. Om inkomsten blir för hög kan nämligen återbetalning bliaktuell.Utskottets bedömningAnslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnDen nuvarande svenska socialförsäkringen bygger på principen att personer somär bosatta här i landet är försäkrade. Bosättning ger rätt till vissaförmåner som exempelvis folkpension och barnbidrag. För rätt till andraförmåner såsom sjukpenning och inkomstgrundad ålderspension krävs utöverbosättning också förvärvsarbete.Biståndsarbetare omfattas vid tjänstgöring utomlands av den s.k.ettårsregeln i 1 kap. 3 § AFL, om inte annat föreskrivs. Ettårsregeln innebäratt en försäkrad under en utlandsvistelse som är avsedd att vara längst ettår fortfarande skall anses bosatt i . För biståndsarbetare, som sändsut för att arbeta åt t.ex. en svensk ideell biståndsorganisation, finns förnärvarande särbestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst, föräldrapenning,bosättningstid för folkpension och allmänt barnbidrag. Detta gäller omutlandsvistelsen varat längst . Bestämmelsen gäller ävenbiståndsarbetarens medföljande make eller därmed likställd.Den 1 januari 2001 träder den nya socialförsäkringslagen i kraft (prop.1998/99:119, bet. 1999/2000:SfU3, rskr. 1999/2000:12). Den nya lagen innebäratt den svenska socialförsäkringen delas i två delar. Den ena deleninnehåller förmåner som grundas på bosättning i och den andra delenförmåner som är beroende av arbete här i landet. Den bosättningsbaseradeförsäkringen avser garantibelopp och bidrag, och den arbetsbaseradeförsäkringen avser inkomstförlust. Båda försäkringarna skall gälla lika föralla som är bosatta respektive arbetar i Sverige.Beträffande några särskilda grupper skall socialförsäkringen ha utsträcktgiltighet vid utlandsvistelse. Bland annat föreskrivs att biståndsarbetarem.fl. som av svenskt trossamfund eller svensk ideell organisation, sombedriver biståndsverksamhet, sänds ut för tjänstgöring utomlands skall varaförsäkrade i såvitt avser den bosättningsbaserade försäkringen, omutlandsvistelsen kan antas vara längst . Detta gäller även medföljandefamiljemedlemmar.När det gäller utbetalning av bosättningsbaserade förmåner vid vistelse iett land som varken är medlem i EU eller omfattas av införs vissabegränsningar. Som huvudregel skall sådana förmåner kunna betalas ut vid enutlandsvistelse om denna kan antas komma att vara längst sex månader.Bosättningsbaserade pensionsförmåner skall dock kunna betalas ut så längevederbörande anses bosatt här. Familjestöd bl.a. till biståndsarbetarebetalas också ut under hela den angivna perioden (). Med familjestödavses föräldrapenning på garantinivå, barnbidrag, förlängt barnbidrag,adoptionsbidrag och underhållsstöd men enligt proposition 1998/99:119 (s.190) inte vårdbidrag för funktionshindrade barn.Utskottet anser inte att bör ändra sitt ställningstagandebeträffande den nya socialförsäkringslagen, som träder i kraft den 1 januari2001. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motion Sf273 yrkandena 27 och 28 i denna del.Övriga motioner om vårdbidragVad först gäller frågan om bedömning av vårdbidragsärenden kan utskottetkonstatera att många ärenden är både komplicerade och svårbedömda. Det ärinte heller någon enkel sak att i enskilda fall avgöra huruvida olika barnhar samma vårdbehov. Att t.ex. schablonmässigt knyta bidraget till en diagnosskulle enligt utskottet kunna förkorta handläggningstiden och underlätta förförsäkringskassans personal. Utskottet kan ändå inte ställa sig bakomförslaget eftersom förhållandena även i till synes likartade fall kanvariera. Utskottet avstyrker därmed motion Sf306.När det gäller frågan om att vårdbidraget skall följa barnet närföräldrarna separerar kan enligt nuvarande regler föräldrar som har gemensamvårdnad om barnet få dela vårdbidraget mellan sig om båda tar del i vården avbarnet samt om båda begär det. En delning av utbetalningen av vårdbidragetinnebär dock inte någon delning av rätten till bidraget utan det är endastutbetalningen som delas mellan föräldrarna. Vid oenighet får den förälder somhar den huvudsakliga vården om barnet hela vårdbidraget. Någon omprövning avrätten till vårdbidrag krävs inte om en och samma förälder både före ochefter en separation ombesörjer vården av barnet och därmed uppbär helavårdbidraget. Om däremot en ändring av barnets boende eller byte av vårdareär aktuell i samband med en separation kommer av naturliga skäl saken i ettannat läge. Vidare gäller att om föräldrarna efter en separation skall kunnadela vårdbidraget krävs att båda föräldrarna begär det. Utskottet anser detfår ankomma på regeringen att överväga lämplig åtgärd om den fråga som tasupp i motion So454 yrkande 2 medför problem av större omfattning. Utskottetavstyrker därmed motionsyrkandet i fråga.Utskottet vill erinra om att reglerna om handikappersättning ochvårdbidrag, i princip oförändrade, har förts över till en fristående lag,lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. Lagen träder i kraftden . har beslutat att reglerna i AFL omhandikappersättning och vårdbidrag skall upphävas fr.o.m. samma tidpunkt(prop. 1999/2000:138, bet. 2000/01:SfU4, rskr. 2000/01:11).21:7 Pensionsrätt för barnårPropositionenAnslaget har tillkommit med anledning av det nya ålderspensionssystemet.I ett livsinkomstbaserat ålderspensionssystem kommer varje inkomstbortfallatt påverka pensionsutfallet. Pensionsgrundande belopp för barnår skalldärför kunna tillgodoräknas då barnen är små.För förälder som tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår skallen fiktiv inkomst beräknas . En statlig ålderspensionsavgift om18,skall beräknas på det pensionsgrundande beloppet. Denna avgift, sommotsvarar den enskildes pensionsrätt, belastar anslaget.Regeringen föreslår att till anslaget 21:7 Pensionsrätt förbarnår anvisar ett ramanslag på 3 276 000 000 kr.I propositionen anges att regeringen avser att föreläggariksdagen ett förslag om förbättrad barnårsrätt vid adoption.Utskottets bedömningRegeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett någramotionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget.Utskottet noterar att den ovan nämnda promemorian medförslag bl.a. om förbättringar av föräldraförsäkringen även innehållerförslag om barnårsrätt för adoptivföräldrar. Enligt förslaget skallutgångspunkten för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnårvara den tidpunkt då adoptivföräldrarna med socialnämnds medgivande tog emotbarnet i syfte att adoptera det. Pensionsgrundande belopp skall kunnatillgodoräknas för högst per barn och längst t.o.m. det år då barnetfyller . Promemorian, som har remissbehandlats, bereds iRegeringskansliet.Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenPropositionenVid sidan av statsbudgeten redovisas utgifterna för ålderspension i form avallmän tilläggspension och ålderspension i form av folkpension tillpensionärer som även uppbär ATP. Från och med ingår ävenreformerad tilläggspension, inkomstpension och premiepension.Riksdagen har fastställt utgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till 789 miljarder kronor.Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten beräknastill för (bet. 2000/01:FiU1, rskr.2000/01:36).I budgetpropositionen uppges bl.a. att regeringens arbete medregelförenklingar inom arbetsmarknadsområdet har resulterat i ett flertal nyarespektive ändrade författningar inom det område som hör tillNäringsdepartementet, utgiftsområde 13. Regelförenklingarna har bl.a.inneburit att vissa nya begrepp inom det arbetsmarknadspolitiska området harinförts. De nya begreppen har även kommit att beröra författningar inomSocialdepartementets område varför regeringen föreslår följdändringar i lagen(1962:381) om allmän försäkring, socialförsäkringslagen (1999:799), lagen(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, lagen (1998:676) om statligålderspensionsavgift och socialförsäkringsregisterlagen (1997:934). Vidareföreslås ett par rättelser och ändringar av teknisk karaktär i lagen omallmän försäkring och socialförsäkringslagen.Utskottets bedömningUtskottet har i sitt betänkande 2000/01:SfU4 Anpassningar iålderspensionssystemet behandlat i proposition 2000/01:138framlagda förslag till ändringar i lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension och lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. I nubehandlad proposition lämnar regeringen förslag till ändringar i samma lagrum(volym 6 Ålders-pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten lagförslag 2.6,2.7, 2.8 och 2.9). Dessa ändringar bör, med beaktande av de ändringar somantagits av med anledning av proposition 138 (rskr. 2000/01:11)utformas enligt utskottets förslag i bilaga 2.Utskottet tillstyrker lagförslagen i övrigt.