bet · GN01AU6 · 2000-02-03 00:00:00 — har också fått iuppgift att arbeta fram ett referensmaterial förarbetet med värdegrundsfrågor inom skolan och ikommunerna.En arbetsgrupp inom har utarbetatett förslag på hur en allmän förskola,förskoleverksamhet för arbetssökandes barn ochmaxtaxa kan införas. Förslagen redovisas i rapportenMaxtaxa och allmän förskola (Ds 1999:53). Rapportenskall remissbehandlas varefter en proposition kommeratt läggas fram.Även om de könsbundna valen inom vuxenutbildningenhar minskat något, söker sig alltjämt kvinnor ochmän till olika ämnen. En jämn könsfördelning harendast uppnåtts inom försöksverksamheten medkvalificerad yrkesutbildning (KY). I den kommunalavuxenutbildningen är emellertid kvinnorna alltjämtkraftigt överrepresenterade. Regeringen har givitSkolverket i uppgift att även i fortsättningenprioritera arbetet med att bryta könsmönstren vidstudieval samt att öka antalet män i den kommunalavuxenutbildningen.Huvudansvaret för jämställdhetsarbetet inom denhögre utbildningen och forskningen vilar påuniversiteten och högskolorna. Regeringens arbetehar bl.a. inriktats på att verka för en jämnarekönsfördelning i lärarkåren. Ett exempel på dettaarbete är de resurser som regeringen har anvisat för32 professurer för underrepresenterat kön och 10gästprofessurer för kvinnor. Av de 32 professurernahar 29 tillsatts, samtliga med kvinnor. För att ökaantalet kvinnliga forskarassistenter har medelmotsvarande 73 anställningar anvisats under ensjuårsperiod från /96 till år 2002.Vidare har avsatts underperioden /96 för att öka antaletkvinnor med doktorandanställning. Regeringen harockså gjort förändringar i högskolelagstiftningensom rör jämställdhet.Under senare år har ett flertal projekt bedrivitsför att öka antalet män inom barnomsorg och skola. Idet betänkande som lämnadevåren 1999, Att lära och leda - en lärarutbildningför samverkan och utbildning (SOU 1999:63), gesbl.a. förslag på att särskilda rekryteringstjänsterskall inrättas. Kommitténs förslag bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.För att uppnå en jämnare könsfördelning har t.ex.samtliga lärosäten för naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar liksom de med vård- respektivelärarutbildningar getts särskilda uppdrag att ökaantalet elever av underrepresenterat kön. Uppdragenskall redovisas i respektive högskolasårsredovisning.Högskoleverket har också fått i uppdrag avregeringen att utveckla undervisningen om genus ochjämställdhet i jurist- och ekonomutbildningarna. Detär dessutom viktigt att denna utveckling avundervisningen till form och innehåll även vidgastill andra utbildningar. Samtliga ämnesområdenskulle kunna innehålla genusperspektiv pågrundutbildningsnivå.I skrivelsen redovisas ett flertal åtgärder som harvidtagits rörande genusforskning. Där lämnas ocksåen redovisning av forskningsrådens verksamhet. Allaforskningsråden under hartill uppgift att främja jämställdhet mellan kvinnoroch män såväl vid bedömning av ansökningar som irådens olika arbetsgrupper ochprioriteringskommittéer. Nya former förforskningsstöd prövas också kontinuerligt. År 1997tillsatte regeringen även en grupp för samverkanmellan vissa forskningsfinansierande myndigheter. Enutvärdering av samverkansgruppens arbete kommer attredovisas i regeringens forskningspolitiskaproposition som enligt planerna kommer att lämnastill under år 2000.MotionerI motion A2 framhåller att det börutredas om kunskaper som förvärvats påarbetsmarknaden och i hemarbete kan ges större värdevid ansökan till utbildning eller anställning genominförande av ett valideringsinstitut (yrkande 14).För att öka jämställdhetsfrågornas genomslag inomskolan bör en högskolelärarexamen införas därjämställdhetsfrågor och genusperspektiv ingår(yrkande 15). Med dagens regler förstudiefinansiering missgynnas studerande med barn.Det är därför angeläget att det görs en översyn avstudenternas helhetssituation så att det blirmöjligt att kombinera studier med ett aktivtföräldraskap (yrkande 16).I motion A5 konstaterar att sedanbarntillägget avskaffades i särskilt vuxenstudiestöd(svuxa) har antalet studerande med stöd av svuxasjunkit successivt. Försämringen har medfört attmånga inte har kunnat fortsätta sina studier. Iavvaktan på en mer heltäckande lösning bör därförbarntillägget återinföras (yrkande 6). Vidare börregeringen redovisa en genus-analys avbarntilläggets avskaffande och av att endastersättning från arbetslöshetskassa numera liggertill grund för studiestödet i Kunskapslyftet.Utskottets ställningstagandeRegeringen har tillsatt en utredare meduppdrag att se på frågan om validering av vuxnaskunskap och kompetens. I uppdraget (dir. 1999:86)skall utredaren i ett första steg organisera ochleda tre pilotprojekt i syfte att utveckla modelleroch metoder för validering av utländskyrkeskompetens på i första hand gymnasial nivå ochannan yrkeskompetens som arbetsmarknaden kräver förett visst yrke. I ett andra steg skall utredarenföreslå former och planera för en utvidgadförsöksverksamhet med validering av vuxnas kunskapoch kompetens på gymnasial nivå och vissaeftergymnasiala nivåer, t.ex. på en nivå sommotsvarar försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning (KY). Slutligen skall utredaren iett tredje steg pröva behovet av ett nationelltsystem för validering av vuxnas kunskaper ochkompetens. Arbetet skall ske i samverkan medArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) och Statens skolverk.Utskottet finner med hänsyn till det anförda attmotion A2 (yrkande 14) bör avstyrkas.Som anförts ovan vilar huvudansvaret förjämställdhetsarbetet inom den högre utbildningen ochforskningen på universiteten och högskolorna.Regeringens arbete har bl.a. inriktats på attintegrera ett genusperspektiv i undervisningen samtatt öka genusforskningen. Även högskolelagen harändrats så att från jämställdhetmellan kvinnor och män inte bara alltid skalliakttas utan också främjas i skolans verksamhet.Såvitt utskottet kan bedöma får motionärernas kravanses tillgodosedda genom vad som anförts. Motion A2(yrkande 15) avstyrks därför.Frågor rörande en reformering avstudiestödssystemet har behandlats iriksdagen (bet. 1999/2000:UbU7).Utbildningsutskottet ställde sig i betänkandet bakomregeringens förslag i propositionen Ett reformeratstudiestödssystem (prop. 1999/2000:10). MotionernaA2 (yrkande 16) och A5 (yrkande 6) avstyrks därför.SocialpolitikSkrivelsenSocialdepartementet startade ettutvecklingsprogram kallat Genderprogrammet försocial välfärd. Målet med programmet är attmedborgarna skall ha tillgång till god vård ochservice på lika villkor oavsett kön. Den förstaetappen av Genderprogrammet avslutades i oktober1999. En kontinuerlig uppföljning av myndigheternasarbete med programmet har skett med flerainstrument. Genderprogrammets andra etapp kommer attgenomföras oktober 1999-september2001 och målet är att varje förslag som läggs framoch beslutas i departementet och dess myndigheterskall föregås av en könskonsekvensanalys.Som ett led i ett uppdrag som () fick av regeringen genomfördes enkartläggning av hanteringen av bidrag m.m. inomsocialförsäkringen. Kartläggningen som gjordes urett könsperspektiv medförde att ett studie- ochdiskussionsunderlag togs fram som skall användas vidförsäkringskassorna för att göra handläggarna därmer medvetna om sina egna värderingar när de fattarbeslut.Även arbetsskadeförsäkringen har under de senasteåren debatterats utifrån ett könsperspektiv.Kritikerna anser att regelförändringar, sominnebar att bevisreglerna skärptes, har medfört attkvinnor inte får sina arbetsskador godkända i sammaomfattning som män. Ett problem vid analys avarbetsskadeområdet är att statistiken ärbristfällig. RFV:s statistik över bifall och avslaghar t.ex. inte delats upp efter kön förrän år 1998.Det är därför svårt att finna den empiriska grundsom vore önskvärd för att bedöma vilken inverkan deändrade bevisreglerna har haft och hur försäkringenhar fungerat för kvinnor respektive män. RFV ärmedvetet om behovet av att dels förbättrastatistiken, dels höja kvaliteten på handläggningenav arbetsskadeärenden. Både RFV och regeringenkommer också att arrangera seminarier för att ökakunskapen kring arbetsskador. Regeringen har ävenför avsikt att analysera regelsystemet förbestämmande av livränta för försäkrade som ärpartiellt lediga för vård av barn.I det gamla pensionssystemet finns vissa skillnadermellan könen som i huvudsak beror på att långt flermän än kvinnor har ATP. I det nya reformeradepensionssystemet som trädde i kraft den 1 januari1999 kommer utbetalningarna att starta fr.o.m. år2001. För att förbättra kvinnornas situation har denreformerade inkomstpensionen kompletterats med engarantipension som är på en högre nivå än dagensgrundskydd.Mäns och kvinnors behov av socialbidrag varierarmellan olika åldersgrupper och i fråga om storlekenpå bidrag samt bidrag utges.Förklaringar till att kvinnor och män bedöms haolika behov av socialbidrag kan sökas på flera håll,dels hur villkoren för kvinnor och män i stortpåverkar livsbetingelserna, dels hur socialtjänstenbedömer de kvinnor och män som söker socialbidrag.Ett antal statliga utredningar och rapporter påhälsoområdet har anlagt ettjämställdhetsperspektiv: Jämställd vård - Olika vårdpå lika villkor (SOU 1996:133), Folkhälsorapporten1997, Nationella folkhälsokommitténsunderlagsrapporter (HSU 2000). Den löpandestatistiken på hälsoområdet är också i allt störreutsträckning könsuppdelad. Trots ett mycketomfattande faktaunderlag är det emellertid svårt attsäga något entydigt om hälsa och hälso- och sjukvårdur ett jämställdhetsperspektiv.Män har t.ex. kortare livslängd och har högredödlighet i sjukdomar i alla åldrar än kvinnor.Kvinnor är emellertid de som har det störstautnyttjandet av vård och läkemedel. Skillnaderna idödlighet och sjuklighet mellan män och kvinnorförklaras av en kombination av genetiska faktoreroch livsstilsfaktorer. Ändå är det förhastat att draslutsatsen att män skulle vara missgynnade påhälsoområdet. I mångt och mycket är mannenfortfarande norm och gynnad. Genom denintensifierade uppmärksamhet som harägnats jämställdhetsperspektivet har skillnader somdessa kunnat påvisas och insatser görs nu för attavhjälpa dem. De framsteg som har gjorts under desenaste åren består främst i att frågan nu äruppmärksammad och finns i allas medvetande. Genomatt ett jämställdhetsperspektiv anläggs i såvälverksamheter, offentlig statistik, utvärderingar ochutredningar skapas förutsättningar att identifieraproblem och göra någonting åt dem.I syfte att åstadkomma en patientfokuserad ochtydlig reglering av patientens ställning avserregeringen att tillsätta en utredning som skall göraen samlad översyn av hälso- ochsjukvårdslagstiftningen. Betänkandet Jämställd vård- Olika vård på lika villkor kommer att utgöraunderlag vid utarbetandet av direktiv tillutredningen.Bland de äldre är det kvinnor, i störreutsträckning än män, som utnyttjar den offentligaäldreomsorgen. En viktig förklaring är att det finnsfler ensamstående kvinnor i hög ålder och att färreensamstående kvinnor än män erhåller informell hjälpav anhöriga. Bland sammanboende får män hjälp fråndet offentliga för vård av kvinnan i långt störreutsträckning än i det omvända förhållandet. Deneddragningar som skett inom äldrevården har därför drabbat kvinnorna hårdare änmännen. Regeringen har, förutom att bevilja medeltill ett antal prioriterade projekt, tillsatt enparlamentarisk äldreberedning som skall redovisaresultaten av sitt arbete senast den 1 maj 2003.Kvinnor med funktionshinder har på många sätt sämrelivsvillkor än män med funktionshinder. Jämfört medmän utan funktionshinder blir avståndet tillfunktionshindrade kvinnors livssituation mycketstort. Det gäller t.ex. ekonomi, hälsa, förankringpå arbetsmarknaden, politiskt inflytande ochtillgång till välfärd. Regeringen har tagit olikainitiativ för att förbättra jämställdhetsarbetet påhandikappområdet.Handikappombudsmannen har haft regeringens uppdragatt bevaka situationen för kvinnor medfunktionshinder och rapportera sina resultat tillregeringen. Bland annat har ien delrapport redovisat resultatet av en analys avlänsrätternas domar i färdtjänstmål och konstateratatt flera av resultaten tyder på att kvinnormissgynnas i förhållande till män när det gällerrätten till färdtjänst.Härutöver redogörs för ett flertal rapporter ochstudier där det har påvisats skillnader mellan mänoch kvinnor avseende handikappersättning,vårdbidrag, bilstöd och assistansersättning. Utifrånde undersökningar och resultat som redovisas omjämställdheten mellan funktionshindrade kvinnor ochmän drar regeringen den slutsatsen att frågan om könoch jämställdhet fortfarande har en undanskymd platsnär det gäller personer som är funktionshindrade. Enförklaring till detta kan vara att de av traditionendast har setts utifrån sitt funktionshinder, intesom kvinna eller man.Regeringen avser att lägga fram en nationell planför handikappområdet som kommer att innehållaåtgärder för att förbättraförhållandena för kvinnor och män medfunktionshinder.MotionerKristdemokraterna påpekar i motion A2 att detstatistiska underlaget avseendearbetsskadeförsäkringen sammantaget är bristfälligt.Riksförsäkringsverket () är medvetet om dessabrister och bör ges i uppdrag att åtgärdaunderlagsstatistiken så att tillförlitlig statistikkan tas fram (yrkande 17).Flera studier har visat att kvinnor oftare drabbasav läkemedelsbiverkningar än män. En orsak kan varaatt de kliniska tester som görs avseende doseringm.m. inte görs könsspecifikt. I , men inte iSverige, finns lagstiftning om att sådana testerskall utföras. Ett kvalitetssystem bör därförutvecklas för att påvisa lämpligheten könsspecifikt.I betänkandet Jämställd vård - Olika vård på likavillkor (SOU 1996:133) berörs dessa frågor.Regeringen bör återkomma med förslag i frågan(yrkande 18).Den psykiska och fysiska hälsan är hotad fördem som vårdar sina anhöriga, ett problem som måstetas på allvar. Det är därför angeläget attSocialstyrelsen ges i uppdrag att genomföra studieroch forskning avseende de effekter somhälsokontroller, hälsovård och andra stödåtgärderkan medföra för hälsotillståndet, och tryggheten irollen, hos anhörigvårdarna (yrkande 19).Handikappombudsmannen har efter en studie avsamtliga länsrättsdomar rörande färdtjänst under år1998 konstaterat att det inte går att utesluta attdet finns könsdiskriminerande faktorer viddomstolarnas bedömning. bördärför ges i uppdrag att analysera orsakerna därtilloch återkomma med förslag (yrkande 20).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att både regeringen och RFV ärmedvetna om de brister i statistiken rörandearbetsskador som motionärerna tar upp och att bådahar aviserat åtgärder för att komma till rätta medde uppmärksammade bristerna. Utskottet avstyrkerdärför motion A2 (yrkande 17).Som regeringen pekar på har den intensifieradeuppmärksamhet som ägnats jämställdhetsperspektivetinom hälso- och sjukvårdsområdet under senare årlett till att skillnader mellan könen har kunnatpåvisas och insatser görs nu för att rätta till dem.Regeringen har också aviserat att den avser atttillsätta en utredning som skall göra en allmänöversyn av hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Vidutarbetandet av direktiv till utredningen kommer somnämnts betänkandet Jämställd vård - Olika vård pålika villkor att utgöra ett underlag. Med hänsyndärtill finner inte utskottet att det finns skältill något tillkännagivande. Motion A2 (yrkande 18)avstyrks.Efter förslag i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1 utg. omr. 9 s. 65) anslog riksdagen100 under perioden 1999-2001att fördelas av för stöd till demsom vårdar anhöriga. Av Socialstyrelsensmeddelandeblad nr 2/99 framgår att Socialstyrelsenhar fördelat medlen inom ramen för projektetdär landets kommuner i samverkan medanhörig- och andra frivilligorganisationer skallutveckla stödet till familjer och andra närståendesom vårdar. Målsättningen med medlen är att stödjaoch underlätta samt på olika sätt bidra till ökadlivskvalitet för familjer och andra närstående tilldem som är i behov av vård. Varje kommun skallutarbeta en treårig handlingsplan förutvecklingsarbetet med anhörigstödet. Den verksamhetsom utlöses genom handlingsplanen skallkontinuerligt och systematiskt utvärderas. Vidareskall en återrapportering och uppföljningske till . svararvidare för en nationell uppföljning, utvärderingsamt kunskapsspridning. Slutrapport skall avlämnastill regeringen . Motion A2 (yrkande 19)avstyrks därför i den del som den inte kan ansestillgodosedd med vad utskottet har anfört.Vägverket har i regleringsbrevet för fått iuppdrag att utvärdera handikappolitiken påtransportområdet. I uppdraget ingår bl.a. attutvärdera om det behövs en särskildtillsynsmyndighet för färdtjänsten. Arbetet avseendeutvärderingen av färdtjänsten skall påskyndas och endelrapport avseende utvecklingen den1 skall lämnas senastden . Vidare skall inom ramen förutvärderingen en kontroll göras av verksamheten urett konsumentperspektiv. Enligt vad utskottet harinhämtat kommer den av gjordastudien som nämnts att beaktas i detta arbete.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra omdet arbete som Rådet för jämställdhetsfrågor inomtransport- och kommunikationspolitiken bedriver samtdet särskilda uppdrag som bl.a. har fåttatt, , till regeringen redovisavilka åtgärder som myndigheten har vidtagit för attutveckla jämställdheten inom sitt verksamhetsområde.Motion A2 (yrkande 20) avstyrks.Jämställdhet inom jordbruket, kultur- ochungdomspolitikAv anställda inom jordbrukssektorn är kvinnor.Andelen kvinnliga företagare inom sektorn har ökat från till 10 %.Kvinnornas roll i jordbruket tas ofta för given ochderas ekonomiska betydelse för näringens tillväxtunderskattas ofta. Det är därför viktigt attbetydelsen av att både män och kvinnor gesarbetsmöjligheter uppmärksammas i samband medlandsbygdsutveckling.Stora delar av kulturområdet har under senare årvarit föremål för utredningsarbete. I propositionenKonstnärernas villkor (prop. 1997/98:87) pekarregeringen på betydelsen av att de åtgärder somföreslås används till att undanröja de rådandeskillnader som finns mellan män och kvinnor vadgäller deras villkor som konstnärer. I skrivelsenlämnas vidare en redogörelse för arbetet inom olikasektorer inom kulturpolitiken såsom film, kulturarv,medier m.fl.I propositionen På ungdomars villkor (prop.1998/99:115) lade regeringen fram mål för ennationell ungdomspolitik. Där slås det fast att allungdomspolitik skall analyseras ur ettkönsperspektiv. Förutom att ett jämställdhets-perspektiv skall genomsyra hela ungdomspolitikenföreslås ett antal åtgärder av specifikjämställdhetskaraktär. Det lämnas också enredogörelse för det arbete som ungdomsstyrelsenbedriver.Skrivelsen har i dessa delar inte föranlett någramotionsyrkanden.IdrottspolitikSkrivelsenIdrottens egen målsättning att inget kön skall vararepresenterat med i de rådgivande ochbeslutande organen har ännu inte uppfyllts. Andelenkvinnor har dock ökat och för var andelenkvinnor i styrelserna för specialidrottsförbundenoch distriktsförbunden 27 respektive . För attuppnå det angivna målet är det angeläget att flerkvinnor efter en avslutad aktiv karriär uppmuntrasatt ta på sig ledaruppgifter och förtroendeposterinom idrottsrörelsen. Insatser har också gjorts inomprojektet på arenan för att stärka ungaflickor i deras roll inom idrotten.Av den politik för idrottsområdet som riksdagentidigare fattat beslut om, och som bygger på deförslag som regeringen presenterade i propositionenEn idrottspolitik för 2000-talet (prop.1998/99:107), följer bl.a. att idrottspolitiken på2000-talet bör bygga på ett aktivt stöd till en frioch självständig idrottsrörelse som ger likaförutsättningar för flickor och pojkar och kvinnoroch män. För att uppnå detta krävs emellertid attett bättre statistiskt underlag, där fördelningen påkön klart framgår, tas fram där stödet till idrottenbättre kan följas upp och utvärderas och desseffekter för bl.a. jämställdheten kan bedömas. Enförbättrad statistik måste krävas av bådeidrottsrörelsen och kommunerna. Inte minstkommunerna spelar en viktig roll för att ge kvinnoroch män lika tillgång till lokaler, utrustning ochekonomiskt stöd för utövande av idrott.För att ytterligare kartlägga hur resurserutnyttjas ur ett jämställdhetsperspektiv samt spridakunskap om metoder och modeller som har bidragittill ökad jämställdhet övervägerregeringen att tillsammans med främst och råd som skall verka för en rättvisfördelning av fritidsresurser. Stödet till frilufts-och kvinnoorganisationer är underutredning och regeringen kommer attförelägga förslag i dessa frågor.MotionerI motion A2 pekar på att trots de klaradirektiv som har gett till deolika specialidrottsförbunden finns det en uppenbarrisk att de kvinnodominerade idrotterna missgynnasvid medelstilldelningen. Farhågorna för en sådandiskriminerande prioritering inom kommunerna är ännumer befogade. En utredning bör därför göras omresursfördelningen mellan kvinno- respektivemansdominerade idrotter (yrkande 21).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att det ärviktigt att kartlägga hur resurser utnyttjas ur ettjämställdhetsperspektiv samt att sprida kunskap ommetoder och modeller som har bidragit till ökadjämställdhet. Regeringen har även för att kunnauppfylla dessa intentioner påbörjat ett arbete medatt förbättra statistiken så att det, ur ettkönsperspektiv, tydligt framgår, både inom olikakommuner och föreningar, vem som utnyttjar de olikaresurserna och när det sker. Motion A2 (yrkande 21)avstyrks i den del den inte kan anses tillgodoseddmed vad utskottet anfört.Storstads- och integrationspolitikRegeringens storstadspolitik, som godkändes avriksdagen , innehåller två mål. Detena är att ge storstadsregionerna godaförutsättningar för tillväxt för att de därmed skallkunna bidra till att nya arbeten skapas såväl inomregionerna som i övriga delar av landet. Det andraär att bryta den sociala, etniska ochdiskriminerande segregationen i storstadsregionernaoch verka för jämlika och jämställda levnadsvillkorför storstädernas invånare (bet. 1998/99:AU2).Arbetet för att uppnå de uppsatta målen sker bl.a.genom att regeringen med den s k.storstadspropositionen (prop. 1997/98:165) som brutit ned målformuleringar där det betonas attsysselsättningsgraden måste höjas för båda könen ochatt svenska språket måste stärkas både bland barn,ungdomar och vuxna. I allt detta arbete skall ettjämställdhetsperspektiv beaktas. Integrationsverkethar fått till uppgift att utvärdera detta arbete.Den svenska integrationspolitiken har som mål attsärskilt värna demokratiska värden och verka förkvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter.Vikten av att verka för kvinnors och mäns likarättigheter och möjligheter genomsyrar allt arbetepå integrationsområdet. I flera avseenden harkvinnor med utländsk bakgrund en svårare situationän andra. Särskilt situationen för unga flickor haruppmärksammats. Bland annat har i syfte attförbättra denna grupps situation en dialog inlettsmellan organisationer, myndigheter och trossamfund.Andra exempel är det ekonomiska stöd som har lämnatstill stiftelsen och förInternationella Föreningar för Invandrarkvinnor(RIFFI).Skrivelsen har i dessa delar inte föranlett någramotioner.MigrationspolitikSkrivelsenAsylsökande kvinnor eller kvinnor som kommer tillSverige på grund av anknytning till en här boendeman kan drabbas av särskilda svårigheter. Likaså kanen kvinna som kommer hit för att sammanbo med en manpå olika sätt hamna i en svår situation. Den s.k.tvåårsregeln innebär att den utländska parten kanutvisas, om hon (eller han) har vistats i landet meduppehållstillstånd mindre än när förhållandetupphör.