bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — Den omfattade cirka 50 000 personer.Anslaget Åtgärder för arbetshandikappade som till övervägande del användsför lönebidrag ökade med . har påförslag av regeringen beslutat om en ytterligare höjning med 30 miljonerkronor för , vilket motsvarar kostnader för cirka 1 000 an-ställningar med lönebidrag. har också ett särskiltuppdrag att se över lönebidragshanteringen för att utveckla metoder ocheffektivisera åtgärden. Uppdraget skall slutredovisas i början av år 2001.Vidare har () fått i uppdrag att i samråd medAMS, utveckla styrningen och uppföljningen av anslagsmedlen.Lönebidraget lämnas till arbetsgivare som anställer en funktionshindradperson och syftar till att bereda anställning åt arbetshandikappade där övrigaåtgärder visat sig otillräckliga. Det är också möjligt att lämna bidrag för attunderlätta för en anställd att återkomma i arbete efter att ha uppburit heltsjukbidrag. Lönebidragets storlek bestäms med hänsyn tagen till den arbets-handikappade personens arbetsförmåga och graden av funktionsnedsättningrelaterat till det arbete som skall utföras. Villkoret för att lönebidrag skallkunna lämnas till en arbetsgivare är att lön och andra anställningsförmånerföljer kollektivavtal eller att lönen och förmånerna är jämförbara med förmå-ner inom branschen.MotionerI motion So44 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande omsärskilda insatser för de arbetshandikappades behov och om att ge ytterligareanslag till lönebidragen (yrkandena 10 och 12). Enligt motionärerna är detnödvändigt att tillförsäkra de arbetshandikappade möjligheten till ett fortsattaktivt arbetsliv. Inte minst nu när arbetsmarknaden har vänt uppåt gäller detatt skapa möjligheter för de arbetshandikappade på den ordinarie arbets-marknaden. Lönebidrag kan, enligt motionärerna, då vara ett effektivt in-strument. Motionärerna menar dock att regeringens satsning på 30 miljonerkronor på det anslaget är alldeles för lite.I motion So488 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande omIT-tekniken i tjänst för personer med funktionshinder (yrkande 13 delvis).Motionärerna anför att den nya IT-sektorn med fördel kan ge nya arbetstill-fällen för personer med funktionshinder. En möjlig väg vid sidan av löne-bidrag är inskolning med hjälp av särskilda mentorer.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet har under rubriken för arbets-handikappade anfört bl.a. följande.I ett generellt sett mycket positivt arbetsmarknadsläge med stor efterfråganpå arbetskraft kan det förväntas att fler arbetshandikappade får anställningmed lönebidrag eller offentligt skyddat arbete (OSA), under förutsättning attbudgetmedel finns tillgängliga. () har emellertidantalet personer som är anställda med lönebidrag eller OSA varit ca 53 600,vilket är mindre än 1999. I det verk-samhetsmål som regeringen har slagit fast för anges att56 000 personer i genomsnitt skall ges sysselsättning med löne-bidrag eller OSA - - -. Minskningen av lönebidrags- och OSA-anställningarna jämfört med föregående år uppvisar regionala skillnader.Endast tre län uppnådde verksamhetsmålet under första kvartalet 2000.Mot bakgrund av den hittillsvarande utvecklingen under budgetåret av anta-let anställda med de nämnda anställningsformerna vill utskottet betona att detär angeläget att personer med arbetshandikapp får del av det goda konjunk-turläge som råder. Som framgår nedan aviseras i vårpropositionen för-stärkningar av anslaget för särskilda åtgärder för arbetshandikappade budget-åren 2001-2003.Arbetshandikappade personer har svårt att komma in på arbetsmarknadenoavsett vilket konjunkturläge som råder. framöver ökar antaletäldre på arbetsmarknaden. Bland äldre personer är arbetshandikapp vanligareän bland yngre. förutsätter att regeringen ingåendeföljer utvecklingen i fråga om arbetsmarknadsläget för arbetshandikappadepersoner och vid behov vidtar åtgärder. - - -har vidare under rubriken bl.a. följande.Huvudrubriken på proposition 79, Från patient till medborgare, uttryckerenligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning huvudtankegången bakom dennationella handlingsplanen för handikappolitiken. I den handikappolitik somförespråkas i propositionen är rätten till arbete för alla medborgare en viktigdel som arbetsmarknadsutskottet starkt vill understryka.Utskottet stöder regeringens förslag till nationella mål för handikappolitikenliksom förslaget till inriktning av det handikappolitiska arbetet. - - -Till betänkandet har fogats en avvikande mening (m) och två särskilda ytt-randen (kd, c, fp), (c).AktuelltRegeringen har i proposition 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för allapekat på att IT på ett genomgripande sätt förändrar sättet att arbeta. Detskapar nya arbeten och möjligheter till förändring av nuvarande arbeten. Detger möjlighet till nya arbetssätt och nya arbetsorganisationer. Det skaparockså nya möjligheter för utsatta grupper. (trafikutskottet) be-handlar propositionen. har avgett yttrandeöver propositionen, 1999/2000:SoU7y Ett informationssamhälle för alla.Socialutskottets bedömningUtskottet ställer sig bakom inriktningen av den handikappolitik för arbets-marknaden som förespråkas i propositionen med rätten till arbete för allamedborgare som en viktig del. delar arbetsmarknadsutskottetsbedömning att det är angeläget att personer med arbetshandikapp får del avdet goda konjunkturläge som råder. Utskottet kan konstatera att regering-en har som verksamhetsmål att fler personer skall ges sysselsättning medlönebidrag. har, när det gäller lönebidrag, också beslutat om enanslagshöjning för innevarande budgetår. I vårpropositionen har regeringendessutom aviserat anslagsförstärkningar för de arbetshandikappade under denärmaste åren. Utskottet är mot bakgrund av det anförda inte berett att tanågra initiativ med anledning av motion So44 (kd) yrkandena 10 och 12,varför denna avstyrks.IT innebär möjligheter också för funktionshindrade på arbetsmarknaden. Isamhällets satsningar för att underlätta och stödja funktionshindrades möj-ligheter att få del av arbetslivet kan, enligt utskottets mening, IT med fördellyftas fram. Motion So488 (kd) yrkande 13 delvis är åtminstone i viss måntillgodosedd.Habilitering och rehabiliteringPropositionenRegeringen framför i propositionen bl.a. att det fortfarande finns många sominte tillräckligt väl får sina rehabiliterings- och habiliteringsbehov tillgodosedda och att många områden behöver utvecklas ytterligare. När det gällerbarn och ungdomar med funktionshinder handlar det om individer i utveck-ling. Det är angeläget med tidigt insatta åtgärder även där omfattningen ochvaraktigheten av funktionshindret är svårbedömt. Insatser till barnen kan oftaha mycket långsiktiga och i många fall även förebyggande effekter. Stödetmåste inriktas på barnens och ungdomarnas hela utvecklingsperiod. Det finnsdärför, enligt regeringens bedömning, behov av att i första hand närmarekartlägga vilka grupper av barn och ungdomar som får respektive saknarhabilitering och inom vilka områden som de inte har tillgång i tillräckligomfattning till den habilitering de behöver. En sådan kartläggning bör ävenbelysa kvaliteten i de insatser som ges. Enligt regeringens bedömning börockså ett förtydligande göras i LSS när det gäller syftet med insatsen rådgiv-ning och annat personligt stöd och på vilket sätt insatsen kan vara ett kom-plement till åtgärder som ges enligt annan lagstiftning.Mot denna bakgrund avser regeringen att ge i uppdrag attundersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att barn och ungdomar medolika funktionshinder och i olika åldrar skall få bättre tillgång till den nuvarande habiliteringen och rehabiliteringen. I det sammanhanget skall Social-styrelsen också undersöka hur habiliteringen samverkar med andra verksam-heter kring utformningen och innehållet i de samlade sociala, pedagogiska,psykologiska och medicinska insatserna till barnen och ungdomarna ochderas familjer.MotionerI motion So32 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande om sam-ordning vid rehabilitering (yrkande 10). Motionärerna anför att det i proposi-tionen talas om rehabilitering av barn och ungdomar men att man utelämnarproblemen med rehabilitering av vuxna. Problemen är, enligt motionärerna, ihög grad sammankopplade med bristande samordning mellan olika huvud-män, och nyckeln till bättre samordning är ökad valfrihet.I motion So40 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande om attSocialstyrelsens kartläggning av tillgängligheten till landstingens barn- ochungdomshabiliteringar inte endast skall omfatta funktionshindrade barn ochungdomar utan även funktionshindrade vuxna (yrkande 13). Enligt motionä-rerna skall behovet av tidigt insatta åtgärder gälla oavsett ålder. Rehabilite-ring skall också ses i ett livslångt perspektiv och inte bara som en insats föryrkesverksamma eller för dem som kan rehabiliteras tillbaka till yrkeslivet.Det är vidare av stor vikt att det är en sammanhållen rehabilitering där insat-serna finns som en helhet och inte som från varandra skilda insatser. Indivi-dens behov, önskemål och bästa skall ha ett avgörande inflytande i valet avrehabiliteringsinsatser och inte utbud och ekonomiska möjligheter.Två ytterligare motioner har i denna del samma text. I motion So41 avThomas m.fl. (mp) begärs tillkännagivande om det underdimensionera-de rehabiliteringsutbudet för vuxna funktionshindrade (yrkande 10) och imotion So33 av de () begärs att tilläggsdirektivges till pågående utredning om behovet av en vidare syn på vuxenhabilitering(yrkande 2).I motion So42 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande omvårdgaranti (yrkande 9). Motionärerna anför att många äldre köar inom sjuk-vården för att få sina behandlingsbara funktionshinder åtgärdade. Köernainom sjukvården bidrar till minskad livskvalitet och innebär stora kostnaderför samhället. Motionärerna anser att det behövs en ny vårdgaranti. Enligtmotionärerna skall ambitionen vara att arbeta bort köerna för alla slags dia-gnoser och att man skall ha fått anvisad behandling. Val-friheten skall omfatta samtliga godkända vårdgivare inom öppenvården.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att det fortfarande finns många sominte tillräckligt väl får sina rehabiliterings- och habiliteringsbehov tillgodosedda och att många områden behöver utvecklas ytterligare. Utskottet väl-komnar därför regeringens uppdrag till att särskilt undersökahabiliteringen och rehabiliteringen av barn och ungdomar med funktionshin-der. Regeringen har vidare aviserat att den senare i vår kommer att presenteraen nationell handlingsplan för utveckling och förnyelse av sjukvården.Handlingsplanen skall enligt vad utskottet erfarit bl.a. innehålla en satsningpå primärvården, äldrevården och psykiatrin. Utskottet utgår ifrån att dettainnebär att möjligheterna att tillgodose även vuxna funktionshindrades behovav habilitering och rehabilitering förbättras. Utskottet utgår också från attSocialstyrelsen som tillsynsmyndighet på området följer utvecklingen. Motbakgrund av det anförda avstyrks motionerna So32 (m) yrkande 10, So33(m) yrkande 2, So40 (fp) yrkande 13 och So41 (mp) yrkande 10.Socialutskottet har i betänkande 1999/2000:SoU9 Hälso- ochsjukvårdsfrågor m.m. behandlat olika yrkanden om en ny och vidareutveck-lad vårdgaranti. Utskottet har därvid inte varit berett att ta något initiativanledning av aktuella yrkanden och avstyrkt dessa. följde utskot-tet (rskr. Utskottet vidhåller sin inställning. Mot bakgrund härav av-styrks motion So42 (c) yrkande 9.Statsbidrag till handikapporganisationernaBakgrundSedan 1960-talet har staten gett stöd till handikapporganisationernas all-männa verksamhet. Bidraget till handikapporganisationerna höjdes succes-sivt fram men har legat på oförändrad nivå. Undersamma tidsperiod har antalet handikapporganisationer ökat kraftigt. Cirka 70handikapporganisationer sökte bidrag hos till sinallmänna verksamhet. Av dem har cirka en tredjedel bildats under 1990-talet.Sammanlagt har organisationerna nu omkring 500 000 medlemmar och drygt3 000 läns- och /74 fördelades sammanlagt till24 riksorganisationer inklusive (). har 44 organisationer inklusive HSO fåttnästan för motsvarande ändamål.Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredaremed uppdrag att se över statsbidragen till handikapporganisationerna (dir.1998:57). Orsaken var bl.a. det ökande antalet handikapporganisationer somsökte bidrag. Genom tilläggsdirektiv (dir. 1999:41) fickutredaren i uppdrag att redovisa hur handikapporganisationerna använt er-hållna statsbidrag fördelat på kvinnor och män. Utredaren överlämnade i juli1999 betänkandet (SOU 1999:89) Statsbidrag till handikapporganisationer.Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen utfärdade den 20 januari 2000en ny förordning (SFS 2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationersom skall träda i kraft . I motiven till förordningen (Fm2000:1) framhåller regeringen bl.a. att av organisationernas redogörelse tillSocialstyrelsen bör det framgå hur fördelningen av män och kvinnor är blandmedlemmarna, hur könsfördelningen är i de beslutande organen samt vilkaansträngningar som har gjorts för att rekrytera medlemmar med utländskbakgrund.PropositionenRegeringen anför i propositionen att handikapprörelsen är en viktig folkrö-relse som berikar demokratin och som det därför är ett samhällsintresse attstödja. Många av medlemmarna i handikapporganisationerna har till följd avsina funktionshinder svårt att som enskilda personer göra sig hörda, men dekan göra det samfällt genom sina organisationer. Handikapprörelsen gör enviktig samhällsinsats bl.a. genom att följa funktionshindrade och rapporteraom livsvillkoren för dem, peka på behov och brister, föreslå lösningar ochmedverka både i debatten och i det konkreta arbetet för att bygga ett sam-hälle för alla. Dessa insatser är en förutsättning för förverkligande av dehandikappolitiska målen full delaktighet och jämlikhet för personer medfunktionshinder. Handikapporganisationerna kan också ses som en kanalmellan samhällets beslutsfattare och myndigheter å ena sidan och enskildapersoner med funktionshinder å andra sidan, där informationen går i bådariktningarna.Stödet till handikapporganisationerna är således betydelsefullt från demo-kratisk synpunkt och för att göra det möjligt för handikapporganisationernaatt bidra i arbetet med att förverkliga de handikappolitiska målen.Enligt regeringen bör bidraget till handikapporganisationernas allmännaverksamhet höjas med som skall fördelas det tredje ochfjärde kvartalet . bör ytterligare tillföras, vilket innebär en sammanlagd nivåhöjning på per år.Övergången till bidragsregler enligt den nya förordningen den 1 juli 2000kan för ett fåtal organisationer medföra väsentliga svårigheter under en peri-od när organisationerna tvingas anpassa sin verksamhet till ändrade ekono-miska förutsättningar. Ett engångsbelopp på bör, enligtregeringen, tillföras för att underlätta övergången till de nyareglerna. bör få i uppdrag att fördela dessa medel till det fåtorganisationer som visar sig få störst svårigheter vid övergången.MotionernaI motion So32 av m.fl. (m) yrkas att hos regeringenbegär förslag om principer för fördelning av bidrag till handikapporganisa-tioner i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 8). Motionärernaefterlyser en klar redovisning av principerna för hur regeringens resursför-stärkningar vad beträffar bidrag till handikapporganisationerna skall fördelas.En ambition att "samordna" de olika organisationerna skulle missgynna deorganisationer som företräder personer med små och ovanliga handikappeller som väljer andra organisationsformer. Det är därför, enligt motionärer-na, angeläget att får möjlighet att ta ställning till ett mera detaljförslag till fördelning av statsbidragen.I motion So40 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande om attavskaffa den nya förordningen som reglerar stödet till handikapporganisatio-nerna (yrkande 14). Motionärerna anför att de nya reglerna kommer att slåhårt mot olika handikappförbund och kommer att gynna de stora organisatio-nerna på bekostnad av de små. Sådana mindre förbund är exempelvis fibros, Förbundet i och Demensför-bundet. Motionärerna avvisar regeringens centralisering av handikapporgani-sationernas stöd till Socialstyrelsen.I motion So44 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande omatt bidragen till handikapporganisationer skall vara rättvist fördelade (yrkan-de 14). Motionärerna anför att de bibringats uppfattningen att regeringenskulle låta besluta om principen för fördelning av bidragen tillhandikapporganisationerna. Motionärerna förutsätter att fördelningen skerrättvist mellan organisationerna. har det inträffat att någon organi-sation, bl.a. , fått markant mindre.I motion So42 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande ombeslut kring principerna för organisationsstödet till handikapporganisationer(yrkande 11). Motionärerna anför att enligt tidigare besked skulle förslagetom fördelning av stödet till handikapporganisationerna behandlas av riksda-gen. Enligt motionärerna bör regeringen återkomma till riksdagenmed ett förslag om principerna för hur organisationsstödet till handikappor-ganisationerna skall utformas.I motion So327 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande omhandikappolitikens inriktning (yrkande 1 delvis). Motionärerna anför attbidragen till handikapporganisationerna inte har höjts . Isamband med regeringens översyn över bidragen till organisationerna börytterligare resurser tillföras i stöd så att deras verksamhet kan utvidgas ytteligare.I motion So24 av () begärs ett tillkännagivande om bidrag tillhandikapporganisationerna. Enligt motionären innebär regeringens förord-ning om nya fördelningsprinciper, när det gäller statsbidrag till handikappor-ganisationerna att t.ex. missgynnas. Riktlinjerna för för-delningen av bidragen måste, enligt motionären, bli enklare och kunna för-stås av organisationerna. Bidragen, som egentligen skall kunna göra detmöjligt för organisationen att finansiera ett fungerande kansli, måste utgåfrån administrationskostnaderna. Projektbidrag, som kan sökas från olikafonder, får inte användas till administrativa kostnader utan endast för desökta projekten.I motion So26 av () begärs ett tillkännagivande om bidragtill handikapporganisationerna. Motionären anför att de nya reglerna förstatsbidraget kan få olyckliga effekter på enskilda förbund som har en riks-täckande organisation men inte till fullo fyller de formella kriterierna i detnya bidragssystemet. Ett exempel är , hörselskadadeoch språkstörda barn, DHB. Motionären anser att i stället för rigida regler omföreningar i minst tio län måste regelverket kunna tolkas så att staten ställerkrav på att en organisation har medlemmar i hela , ett medlemsorgansom bevakar hela och aktiviteter som riktar sig till alla medlemmar,t.ex. utbildningar, konferenser eller läger. Detta ger, enligt motionären, minslika stora garantier för att staten inte stimulerar till förbund som enbart existerar i en liten del av . Det finns också anledning för staten att stälkrav på att nya grupper som söker statsbidrag skall ange starka skäl till varföde inte kan ingå i något av de förbund som redan får statsbidrag.I motion So29 av () yrkas att begär att regering-en på nära håll följer utvecklingen rörande de mindre handikapporganisatio-nernas möjlighet att bedriva sin verksamhet. Motionären anför att det finnsen risk för att de små förbundens verksamhet kommer att drabbas negativt avdet nu presenterade förslaget. Verksamhetsutvecklingen i handikapporgani-sationerna måste vara en fråga för regeringen att följa väldigt nära, specielltde mindre förbunden. Regeringen bör, enligt motionären, också vara öppenför att vidtaga åtgärder om utvecklingen visar att verksamheten drastisktförändras negativt i de mindre handikapporganisationerna.AktuelltRegeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100,utgiftsområde 9) i tilläggsbudget föreslagit bl.a. att anslaget B5 Bidrag tillhandikapp- och pensionärsorganisationerna sammantaget ökas med20 . Regeringen har därvid hänvisat till att det ökade stödet tillhandikapporganisationerna föreslagits i proposition 1999/2000:79 En natio-nell handlingsplan för handikappolitiken.Utskottets bedömningEnligt utskottet utför handikapprörelsen ett mycket viktigt arbete för sinamedlemmar. Organisationernas arbete är en förutsättning för att förverkligade handikappolitiska målen full delaktighet och jämlikhet för personer medfunktionshinder. Dessa organisationer bör därför på olika sätt uppmuntrasoch stödjas av samhället. Det statliga stödet till handikapprörelsen är därvidav stor betydelse. Utskottet välkomnar den höjning av bidragen till handi-kapporganisationerna som regeringen aviserat. Motion So327 (c) yrkande 1delvis får anses tillgodosedd.De nya bidragsreglerna (Förordning 2000:7 om statsbidrag till handikapp-organisationer) börjar gälla . Av propositionen framgår attregeringen är medveten om att övergången till det nya bidragssystemet kaninnebära omställningsproblem för vissa organisationer. Särskilda medel harockså anslagits för att underlätta omställningen. Utskottet ser positivt påmedelstillskottet för att underlätta övergången till det nya bidragssystemet.Med beaktande av de problem som omställningen ändock kan innebära förvissa organisationer och med anledning av motionerna So24 (s), So26 (s),So29 (s), So32 (m) yrkande 8, So40 (fp) yrkande 14, So42 (c) yrkande 11och So44 (kd) yrkande 14 anser utskottet att effekterna av de nya reglernamåste följas upp och utvärderas. Särskilt bör därvid kartläggas och analyse-ras hur övergången påverkar de mindre organisationerna som inte till fullouppfyller de formella kriterierna för att erhålla statsbidrag enligt det nyabidragssystemet, t.ex. vad gäller kravet på riksomfattande verksamhet. nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsyrkandenSocialtjänstlagenMotionerI motion So489 av m.fl. (v) begärs tillkännagivande om avlö-sar- och ledsagarservice (yrkande 5). Motionärerna anför att enligt social-tjänstlagen skall avlösar- och ledsagarservice endast vara frivillig verksamhetför kommunerna. Ett beslut som rör den här typen av insatser kan en-dast överklagas genom kommunbesvär. Det är, enligt motionärerna, angelä-get att avlösar- och ledsagarservice omfattas av rätten till bistånd och attbeslut om insatser kan överklagas genom förvaltningsbesvär. Vidare yrkasett tillkännagivande om korttidstillsyn för barn med funktionshinder (yrkan-de 6). Enligt motionärerna är barn med funktionshinder under för kort-tidstillsyn hänvisade till att kommunerna tar sitt ansvar och tillgodoser bar-nets behov. Först kan barnet framtvinga sin rätt enligt LSS.Motionärerna menar att funktionshindrades behov av, och rätt till, korttids-tillsyn utanför hemmet i anslutning till skoldagen och under loven är lika storföre som efter . Det kan t.ex. lösas genom att man återinför för-valtningsbesväret i SoL eller genom att åldersgränsen tas bort från 7§ p 7 i LSS. Frågan måste, enligt motionärerna, lösas så att funktionshindra-de barn garanteras rätt till korttidstillsyn utanför hemmet.I motion So488 av m.fl. (kd) yrkas att beslutar atttill 6 f § socialtjänstlagen lägga "personligt stöd" (yrkande 16). Motionärernaanför att rätten till ekonomiskt bistånd har ersatts av rätt till försörjningssDen enskilde har inte rätt till försörjningsstöd för höga merkostnader somfunktionshindret kan medföra, till exempel för bostad, bil och ledarhund.Socialtjänstkommittén (SOU 1994:139) föreslog att personligt stöd, därbland annat avlösning ingick, skulle vara kvar som en rättighet. Motionärer-na instämmer i detta förslag och föreslår att till 6 f § socialtjänstlagen lägg"personligt stöd".I motion So40 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande om attåterställa socialtjänstlagen så att den enskilde kan överklaga beslut om bi-stånd (yrkande 3). Motionärerna anför att ändrades reg-lerna så att endast vissa beslut om bistånd numera kan överklagas genom såkallat förvaltningsbesvär. Övriga beslut överklagas genom den för den en-skilde mindre förmånliga laglighetsprövningen.