bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Det svenska deltagandet i de Natoledda IFOR- ochSFOR-styrkorna i och i KFOR-styrkan i Kosovofr.o.m. 1999 godkändes således av då dessa operationer bedömdesha fredsframtvingande karaktär.De situationer som regleras i regeringsformen (RF 10:9) gäller när en väp-nad styrka skall sändas till utlandet. Det förekommer dock att enheter urFörsvarsmakten sänds utomlands för att delta i internationellt arbete utan attdet är fråga om situationer som omfattas av RF 10:9. Enheten som sändsutomlands bedöms då inte vara en väpnad styrka i regeringsformens mening,även om styrkan har beväpning för självförsvar.Försvarsutskottet delar utrikesutskottets uppfattning att utgångspunkten försvenskt deltagande i internationella fredsfrämjande insatser måste vara bådeefterfrågan på svenska resurser och vår förmåga att effektivt bidra till insat-sen. Vilka typer av förband som efterfrågas vid fredsfrämjande insatser börvara vägledande för dimensionering och utformning av Försvarsmaktensinternationella förmåga. delar utrikesutskottets mening attdet finns ett behov av att stärka våra möjligheter att delta i europeisk kris-hantering.Utskottet konstaterar att regeringen föreslår en höjd ambitionsnivå för densvenska internationella förmågan, men att det återstår attfastställa hur denna skall förverkligas. I utskottets beredningsarbete har detnämligen visat sig att det finns en diskrepans mellan de i propositionen ut-tryckta politiska ambitionerna att kunna delta i internationell fredsfrämjandeverksamhet och de realistiska möjligheterna till sådant deltagande. Förmåganatt delta är sålunda beroende av ett flertal faktorer som t.ex. finansiering,personalförsörjning, materielförsörjning, logistik och utbildningsförhållan-den. Utskottet har också noterat att det föreligger en målkonflikt i närtidmellan ökade ambitioner för den internationella verksamheten och behovetatt ge Försvarsmakten en ny inriktning. Utskottet ser dock positivt på attregeringen ger hög prioritet åt arbetet att höja förmåga och bered-skap att delta i internationella fredsfrämjande insatser. Planeringen måsteemellertid utgå från realistiska förutsättningar. Vidare anser utskottet att deär mindre lämpligt att låsa målet för vårt deltagande till ett visst antal batajoner, som inte är något entydigt begrepp. Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet partimotion Fö28 (fp) yrkande 8, som föreslår väsentligtstörre insatsmöjligheter än regeringen gör i propositionen.Sveriges förmåga att delta i internationella insatser har höjts betydligt un-der . Det svenska deltagandet på olika platser i världen harockså gett en betydande erfarenhet. Samarbetet med Nato- och partnerländeri Partnerskap för fred (PFF) har bidragit till att höja vår förmåga att delta iinternationella insatser. De Natoledda operationerna i Bosnien-Hercegovinaoch Kosovo är de mest omfattande som har deltagit i. Erfarenheternafrån visar att måste stärka sin förmåga att snabbtoch med lämpliga resurser medverka i internationella fredsfrämjande insat-ser. Försvarsmakten måste bl.a. förbättra de planeringsmässiga förutsättning-arna för att statsmakterna snabbare än skall kunna besluta om eninsats.Försvarsutskottet instämmer sålunda i regeringens, utrikesutskottets ochmotionärernas i Fö212 (kd), Fö311 (mp) och U416 (kd) åsikt att Sverigesförmåga måste förbättras när det gäller att snabbt kunna delta i internatio-nella fredsfrämjande insatser. Alla synes vara överens om att en insats måstekunna komma i gång smidigare och snabbare än i fallet med styrkan tillKosovo. Inriktningen bör sålunda vara att en styrka -med de resurser somefterfrågas - kan sättas in någon månad efter beslut i eller av rege-ringen. Processen före statsmakternas beslut måste emellertid också effekti-viseras. I det sammanhanget är finansieringsfrågan väsentlig. Utskottet utgårfrån att regeringen återkommer med förslag till efter vilkaprinciper som utlandsinsatser bör finansieras.Utskottet anser därmed att motionärernas synpunkter i huvudsak beaktatseller kommer att beaktas. Utskottet avstyrker sålunda kommittémotionernaFö212 (kd) yrkande 9 och U416 (kd) yrkande 5 samt motion Fö311 (mp).Utrikesutskottet konstaterar i sitt yttrande att Försvarsmakten fortsätter attutveckla den internationella samverkansförmågan. Det främsta verktyget ärden fördjupade planerings- och översynsprocess (s.k. PARP) som bedrivsinom ramen för Partnerskap för fred (PFF). Att Natostandard och -metoderanvänds som utgångspunkt är naturligt mot bakgrund av att dessa användsvid de allra flesta insatserna, även de som leds av FN. I stort sett samtligadelar av Försvarsmaktens organisation berörs av PARP-processen, vilket ärett resultat av ambitionen att flertalet förband skall ha internationelsamverkansförmåga.Kommittémotion Fö212 (kd) uttalar sig (yrkande 8) för en ytterligare ut-veckling av samverkansförmågan. Utskottet instämmer i vad utrikesutskottetoch motionärerna har anfört om betydelsen av att förbättra förmågan attkunna samverka i internationella operationer. Utskottet bedömer att nämndamotionsyrkande bör komma att tillgodoses. Motionsyrkandet avstyrks därför.I partimotion Fö20 (m) kritiseras regeringen för att den på förhand skullebegränsa svenskt deltagande i fredsframtvingande operationer till enbartmarkförband. Som framgått ansluter sig utskottet till regeringens be-dömning att det är efterfrågan på svenska resurser och vår förmåga att effek-tivt bidra som bör vara utgångspunkten för en eventuell insats. Utskottetavstyrker därmed partimotion Fö20 (m) yrkande 4 i berörd del.Med anledning av vad som här har anförts föreslår utskottet att riksdagengodkänner regeringens förslag till operativ förmåga (hemställan nr 1) i be-rörd del och avslår tillhörande motioner.Förmåga att kunna röja minorI internationella engagemang för att bidra till fred och säkerhetingår förmågan att kunna röja land- och sjöminor som en viktig del. Dennaförmåga har varit efterfrågad, och svensk personal har vid flera olika tillfäl-len utomlands deltagit i eller självständigt genomfört minröjningsinsatser.Med hänsyn till minproblemets stora omfattning i skilda delar av världentorde behovet av kunskap och kapacitet för minröjning inte komma att mins-ka utan tvärtom öka.Utskottet har valt att här behandla de fyra motioner med sammanlagt åttayrkanden som berör minröjning.Utskottet har tidigare med tillfredsställelse noterat att under senarehöjt sin profil när det gäller minröjning. Totalförsvarets ammunitions- ochminröjningscentrum (SWEDEC) har inrättats i och där pågår materiel-och metodutveckling. Avsatta medel för skilda åtgärder inom minröjnings-området har höjts väsentligt. Exempelvis satsar Försvarsmakten under år1999 ca . Vidare utvecklas kompetens och resurser förminröjning vid (). På tilläggsbudget för år 1999har SRV fått för att öka förmågan till civil humanitär min-röjning. Utskottet har vidare erfarit att regeringen beslutatatt omdisponera ytterligare med innebörd att SRV i samrådmed SWEDEC kan öka sitt internationella samarbete för att utveckla meto-der m.m. för humanitär minröjning.Enligt utskottet visar det anförda att förmågan till minröjning prioriterashögt, liksom samverkan med andra länder härom, och att betydande medelårligen satsas inom detta område. Utskottet ser därför intenågot behov av en ytterligare ambitionshöjning och härtill hörande öron-märkning av medel till minröjning inom försvarsramen, vilket föreslås ipartimotion Fö7 (v) och i motion Fö328 (mp,m,v,kd,c,fp) av . Utskottet anser vidare att SRV har getts erforderligaresurser för att kunna bygga upp sin kompetens och kapacitet för humanitärminröjning. Utskottet vill i sammanhanget påpeka att dubblering av resurservid SWEDEC och SRV bör undvikas. Härav följer att utskottet avstyrkerpartimotion Fö7 (v) yrkande 1 och motion Fö328 (mp,m,v,kd,c,fp) yrkandena1 och 2.I motion Fö328 (mp,m,v,kd,c,fp) yrkande 3 förordas främjande av nordisktsamarbete om minröjning, bl.a. utveckling och finansiering av den s.k.konstgjorda hundnosen. Utskottet har erfarit att det pågår ett samarbete mel-lan och dess norska motsvarighet om gemen-samma projekt och forskning inom området. Utskottet har vidare erfarit attFörsvarsmakten är positiv till ett sådant samarbete. Motionärernas synpunk-ter bör därmed kunna komma att beaktas varför utskottet avstyrker motions-yrkandet.I motion Fö331 (c) av förordas att SWEDEC ut-vecklas till ett internationellt för minröjning. Enligt ut-skottets mening utnyttjas kunskaperna vid SWEDEC även internatio-nellt. Hur och när en ytterligare utveckling härav bör ske måste bl.a. få styraav de internationella åtaganden som tar ansvar för. Något uttalande ienlighet med motionen om ett internationellt bör därförinte göras av . Utskottet avstyrker sålunda yrkande 1 i den nämndamotionen.I samma motion förordas att det inrättas ett psykologiskt centrum förminoffer (yrkande 3) och ett protescentrum (yrkande 4). I motion Fö323 (s)av förordas en utredning om att inrätta ett centrum för minornasoffer. Utskottet har inget emot att det utvecklas centrum i enlighet med mo-tionärernas förslag men anser att det inte kan vara en försvarsan-gelägenhet att ta initiativ till att utveckla nämnda centrum. Motionsyrkande-na avstyrks därför.Förmåga att kunna stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fredFörsvarsmaktens resurser skall kunna utnyttjas för att stärka samhället. Detär därvid viktigt att resurser samutnyttjas effektivt.Statsmakterna har tidigare angett situationer där samhället skall ha en sär-skilt god beredskap (prop. 1996/97:11, bet. 1996/97:FöU5, rskr.1996/97:203). Dessa situationer utgör typfall för händelser som skulle kunnautvecklas till en svår påfrestning på samhället i fred. Tillsammans med demyndigheter som är huvudansvariga om något av typfallen skulle inträffa,bl.a. nedfall av radioaktiva ämnen, svåra störningar i elförsörjningen samtöversvämningar och dammbrott, bör Försvarsmakten utveckla förmågan attlämna stöd. Detta bör ske genom i första hand en gemensam planering för deolika typfallen. Även gemensamma övningar bör kunna vara ett lämpligt sättatt utveckla denna förmåga.Utskottet anser sålunda att skall godkänna regeringens förslag(hemställan nr 1) till operativ förmåga för Försvarsmakten i här berört avse-ende. Liksom regeringen anser utskottet att kraven på att Försvarsmaktenskall kunna ställa resurser till samhällets förfogande vid svåra påfrestningarfred inte skall utgöra en utgångspunkt för Försvarsmaktens utformning ochomfattning.Det sambruk mellan statliga myndigheter som regeringen förespråkar börbygga på en gemensam planering samt överenskommelser mellan myndig-heterna. Enligt utskottet bör detta kunna leda till att dubbelanskaffning avutrustning i vissa fall kan undvikas.Försvarets anpassningsförmågaUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 13, 44, 45, 50, 52,58, 59, 97, 98 och 104) anfört om anpassning och behov av kompetens jämtetillhörande motioner, nämligen Fö212 (kd) yrkande 7, Fö24 (m) yrkande 5,Fö28 (fp) yrkande 26 och Fö32 (kd) yrkande 2. Utskottet behandlar vidareRiksdagens revisorers skrivelse 1998/99:RR7 Anpassningen av totalförsvaretsamt den med anledning härav väckta motionen Fö1 (kd).RegeringenPlanering för anpassningI propositionen Förändrad omvärld - omdanat försvar (prop. 1998/99:74)behandlades frågan om anpassning ingående. Regeringen anförde då bl.a.följande:För att säkerställa möjligheterna till anpassning skall insatsorganisationenutformas så att den kan tillväxa eller anpassas till denmilitärstrategiska utvecklingen i närområdet. Sådana förändringar kan medhänsyn till svårigheter att fatta beslut om anpassning behöva ske när militär-strategiska förändringar redan påbörjats i omvärlden. Förändringar i omvärl-den kan innebära att hela funktioner behöver tillväxa, vilket ställer krav på egod förmåga att nyttja eller förändra de kompetenser som i första hand finns iinsatsorganisationen.Regeringen anförde vidare:Tillväxt förutsätts ske genom en ökning av befintliga krigsförbands stor-lek, genom ny eller kompletterad utbildning, förtätning med kvalificeradförrådsställd eller nyanskaffad materiel samt genom att nya krigsförbandtillkommer.Regeringen återkommer till detta i den nu aktuella propositionen och påpekaratt anpassningsförmågan tillhör en av de viktiga frågorna. Anpassningsför-mågan skall förbättras genom en utvecklad försvarsunderrättelsetjänst, upp-byggnad av framåtblickande kunskap samt kompetens. Vi skall ha genomar-betade anpassningsplaner, materielförsörjning i internationellt samarbete ochen allmän beredskap för förändringar, anför regeringen.Som framhållits, i den del som behandlar operativ förmåga, skall enav utgångspunkterna för Försvarsmaktens planering vara att efter beslut omanpassningsåtgärder kunna möta och bekämpa olika typer av stridskraftersom uppträder samlat och med ett bestämt operativt syfte. En av de grund-läggande faktorerna för Försvarsmaktens framtida anpassningsförmåga,anför regeringen vidare, är att skapa förutsättningar och garantier för enförsörjningssäkerhet som möjliggör leveranser av materiel till Försvarsmak-tens insatsorganisation i olika beredskapssituationer. Därutöver måste förut-sättningar skapas för en försörjningssäkerhet som innebär att leverans ochvidmakthållande av materiel kan ske så att Försvarsmakten kan behålla ochutveckla nödvändiga kompetenser.Planeringen för anpassning sägs vara en kontinuerligt pågående process.Enligt regeringens uppfattning bör anpassningen ses över årligen.Behov av kompetensRegeringen anför att den viktigaste förutsättningen för att säkerställa förmå-gan till anpassning i olika avseenden är att Försvarsmakten har tillgång tillnödvändig kompetens. Regeringens bedömning är att Försvarsmakten börupprätthålla kompetens inom följande områden:? Ledningskompetens?Den innefattar beredskap, kunskap och färdighet att sätta in och leda mili-tära insatser.? Försvarsunderrättelsekompetens?Den innebär kunskaper och färdigheter att upptäcka, analysera och bedömahot mot . I kompetensen ligger också att kontinuerligt kunna överva-ka svenskt territorium samt kunskaper om hur sensorer och vapen, ävenrymdbaserade sådana, kan användas mot oss.? Kompetens att genomföra väpnad strid. ?Den är grundläggande för det militära försvaret. Den omfattar strid ochmilitär verksamhet, i alla konfliktnivåer, riktad mot markmål, sjömål på ochunder havsytan samt mot luftmål. Kompetensen bör omfatta alla nivåer tillväpnad strid samordnad i högre förband och i militära operationer där fleratyper av stridskrafter och system samverkar.? Skyddskompetens?Den innefattar skydd av civila och militära funktioner inklusive skydd avinfrastruktur. Kompetensen bör ha stor bredd och täcka områden från militä-ra angrepp till åtgärder för att stärka samhället, fortifikatoriskt skydd ochskydd mot insatser med NBC-stridsmedel.? Logistikkompetens?Den avser den specifika logistikkompetens som behövs för militär verk-samhet. Med logistik avses underhållstjänst, teknisk tjänst och transporter.? Kompetens inom informationskrigföring?Den omfattar kunskapen att hantera informationskrigföring. Kunskapenavser såväl defensiva åtgärder som kunskap om offensiva metoder för attkunna slå tillbaka mot en angripare.? Internationell kompetens?Den innebär kunskaper och färdigheter att kunna genomföra internatio-nella fredsfrämjande och humanitära insatser samt att kunna delta i interna-tionellt säkerhetssamarbete, bl.a. i form av gemensamma övningar. Häriingår stöd till återuppbyggnad och övrig civil-militär samverkan (Cimic).Detta är en särskild kompetens som successivt, itakt med Försvarsmaktens internationalisering, avses ingå som en naturligdel i Försvarsmaktens övriga kompetenser.? Kompetens till civil samverkan?Den innebär kunskaper och färdigheter att när behov uppstår kunna sam-verka med civila myndigheter över hela skalan från räddningstjänstinsatsertill krigstillstånd.Riksdagens revisorerBakgrundRiksdagens revisorer har i rapporten av totalförsvaret(1998/99:RR7) granskat hur anpassningsfrågorna har redovisats för regering-en och . En central fråga i granskningen har därvid varit på vilketsätt regeringen använder sig av försvarsmyndigheternas redovisningar i sinegen redovisning till . I sin rapport riktar revisorerna kritik mot atvarken regeringen eller totalförsvarsmyndigheterna närmare redogjort förden mera långsiktiga anpassningen. Revisorerna anser det angeläget att rege-ringen och totalförsvarsmyndigheterna utförligare redovisar på vilket sättanpassningen är tänkt att genomföras.Revisorerna redovisar sina slutsatser och förslag i anslutning till följandesex rubriker.Regeringens redovisning till riksdagenEnligt revisorerna sägs granskningen visa att det finns en rad otydligheter iregeringens propositioner och skrivelser. Revisorerna utgår från att rege-ringen fortsättningsvis lämnar tydliga redogörelser i propositioner och skri-velser. Revisorerna förutsätter också att regeringen till nästa budgetbehand-ling förbättrar resultatredovisningen av försvarsverksamheten. Regeringenbör härvid bl.a. tydligare redovisa det civila försvarets förmåga.Revisorerna föreslår att regeringen i kommande budgetpropositioner redo-gör för hur försvarets omfattning och utgifter har utvecklats . I redovisningen bör också gå att utläsa hur det svenska försvaretutvecklats i förhållande till försvaret i andra länder. Revisorerna föreslårvidare att regeringen i kommande budgetpropositioner tydligt relaterar för-svarets förmåga till den omvärldsutveckling som man bedömer som sanno-lik.Revisorernas granskning sägs visa att totalförsvarsmyndigheterna inte inämnvärd omfattning har planerat sin verksamhet mot icke-militära hot.Revisorerna föreslår därför att regeringen återkommer till med enredogörelse för möjligheterna att utnyttja totalförsvarsresurser vid skildaslags påfrestningar på samhället.Revisorerna föreslår också att regeringen kompletterar budgetpro-positionen med en särskild skrivelse om anpassning. I skrivelsen bör rege-ringen tydligt redogöra dels för gällande krigsduglighet samt förberedelsernaför hur denna kan höjas i ett kortare tidsperspektiv, dels för anpassningsför-mågan i ett längre tidsperspektiv.Myndigheternas redovisning till regeringenAv revisorernas rapport framgår att Försvarsmakten ännu bara översiktligtberört frågan på vilket sätt anpassningen skall genomföras. Revisorerna utgårfrån att regeringen begär att Försvarsmakten tydligare redovisar hur denlångsiktiga anpassningen är tänkt att genomföras.Granskningen sägs vidare visa att det finns oklarheter i Försvarsmaktensredovisning av det militära försvarets förmåga i årsredovisningen. Inte hellerfinns det någon omvärldsanalys i Försvarsmaktens årsredovisning. Reviso-rerna utgår från att regeringen ser till att Försvarsmakten i sina kommandeårsredovisningar tydligt redogör för mot vilka mål myndigheten bedömerförsvarsförmågan samt att försvarets förmåga relateras till omvärldsutveck-lingen.När det gäller det civila försvarets förmåga anser revisorerna att bedöm-ningen av denna förmåga är alltför osäker. Enligt revisorerna bör det finnasen tydligare analys av på vilket sätt funktionernas förmågor påverkas om detuppstår störningar inom andra funktioner. Revisorerna förutsätter att rege-ringen begär att kommande beslutsunderlag från Överstyrelsen för civilberedskap med bedömningar av det civila försvarets förmåga också innehål-ler en tydlig analys av funktionernas beroende av varandra.Alliansfriheten och internationaliseringenRevisorerna föreslår att regeringen klargör för vilka konsekvensertillämpningen av anpassningsförmågorna kan komma att ha på den svenskaalliansfriheten.Revisorerna föreslår också att regeringen tillsätter en utredning för attnärmare analysera vilka konsekvenser tillämpningen av anpassningsprinci-pen har, och kommer att få, när det gäller svenskt deltagande i internationellarustningsbegränsningsavtal.Revisorerna har vidare i rapporten föreslagit att regeringen skall tillsätta enutredning med uppdrag att undersöka konsekvenserna av att den svenskaförsvarsindustrin internationaliseras. Revisorerna utgår från att det av rege-ringen aviserade beslutet om ett samlat utvecklings- och effektivitetsarbetekommer att inkludera frågan om vilka förändringar som är aktuella när detgäller de svenska riktlinjerna för krigsmateriel. Regeringens samlade utveck-lings- och effektivitetsarbete bör även analysera hur eventuella förändringarav riktlinjerna kan förenas med övergripande säkerhetspolitiskamål.OmvärldsanalyserRevisorerna föreslår att det vid sidan av Försvarsberedningen upprättas ettoberoende analysinstitut. Det oberoende analysinstitutet skall på samma sättsom Försvarsberedningen ha i uppdrag att göra omvärldsanalyser.FinansieringRevisorerna föreslår att regeringen återkommer till med förslag omhur inledningen till en anpassningsperiod skall finansieras. Förslaget börvara utformat på ett sådant sätt att upptakten av en anpassningsperiod inteförsenas på grund av de handlingsregler som finns för finansieringen.Det civila försvaretRevisorerna föreslår att regeringen återkommer till med en redo-visning för hur samordningen i har förbättrats i syfte attskapa ett effektivt civilt försvar.Revisorerna har vidare i rapporten föreslagit att regeringen avvaktar medatt lämna förslag i frågan om hur bör gesuppdrag att utgöra en stödfunktion också när det gäller svåra påfrestningar påsamhället i fred. Revisorerna finner det lämpligt att regeringen först granskarpå vilket sätt överstyrelsen har samordnat insatserna för att möta militära hotDenna granskning förutsätts komma att ske i den av regeringen aviseradeutredningen av lednings- och samordningsfrågor inom det civila försvaret.Revisorernas förslagRiksdagens revisorer föreslår att som sin mening ger regeringentill känna vad revisorerna anfört om1. regeringens redovisning till riksdagen,2.3. myndigheternas redovisning till regeringen,4.5. alliansfrihet och internationalisering,6.7. omvärldsanalyser,8.9. finansiering,10.11. det civila försvaret.12.MotionernaKristdemokraterna betonar i sin kommittémotion Fö1 (kd) de historiska erfa-renheterna. Motionärerna konstaterar att analyserna av förhållandena underandra världskriget visar att den svenska beredskapen inte nådde full effektförrän efter krigets slut. Problemet med att höja beredskapen bestod inte avatt det saknades medel. Försvarskostnaderna uppgick då till nästan hälften avden samlade statsbudgeten. En starkt bidragande orsak till tillkortakomman-dena var i stället att de politiska beslutsfattarna inte beslutade om enupprustning av det svenska försvaret. En annan viktig orsak var att upprust-ningen till stor del begränsades av svårigheten att få modern materiel utifrånoch att den egna försvarsindustrin inte räckte till.Den för svensk försvarspolitik så centrala frågan om förmåga till anpass-ning sägs i motionen inte ha fått den stabilitet som är nödvändig för att gekontinuitet i planeringen. Under ett uppbyggnadsskede är det viktigt attkunna konkretisera och förankra innebörden av anpassning och vilka åtgär-der som följer av olika beslut. Motionärerna refererar till Försvarsmaktensbedömning att en uppbyggnad av det militära försvarets kapacitet under entidsperiod , eller kortare, inte kan tillföra några väsentliga föränd-ringar vad avser organisation, nya förmågor, nya materielsystem m.m. Fördetta krävs . Enligt motionärerna bör detta hållas i åtanke då mannu ämnar ge försvaret en ny inriktning.För att säkerställa vår förmåga att besluta om anpassning är det angelägetatt underrättelsetjänsten har resurser att ständigt förse statsmakterna medaktuellt beslutsunderlag. Den säkerhetspolitiskt och militärt inriktade under-rättelsetjänsten måste därför lägga särskild vikt vid att analysera långsiktigautvecklingstendenser för att tidigt kunna förutse förändringar av politisk,ekonomisk och militär karaktär vilka kan få säkerhetspolitiska konsekvenserför .