bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Det bör ske genom att bl.a. främjagod konkurrens och mångfald på nätet.Regeringen vill öronmärka till olika insatser för attpåskynda en utbyggnad av bredband - genom främst optisk fiber - i Sverige.Enligt vår mening är det olämpligt att låsa fast sig vid någon speciell distri-butionsform med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen. Vi anservidare att utbyggnaden av ett stomnät bör genomföras i konkurrens och attstaten bara bör gripa in där marknaden inte räcker till. Marknaden kan meden aktiv konkurrensvårdande politik från samhället se till att tillgång tillbredband erbjuds i konkurrens så att individer och företag får ett flertaltjänsteoperatörer att välja på.Precis som med mobiltelefonins GSM-nät kommer det dock att ta lång tidinnan hela är täckt. Här har staten en tydlig uppgift och det finnsflera idéer om hur detta kan gå till: genom upphandling utan låsning till vissteknik, genom ROT-avdrag för boende i glesbygdskommuner, rena investe-ringsbidrag till intresserade aktörer, investeringsstöd via länsstyrelsernasregionala infrastrukturmedel och till viss del via EU-medel.Det finns både fördelar och nackdelar med skattereduktion för bredbands-anslutning. En stimulans kan utan tvivel påverka beteenden i positiv riktning,men det innebär risker för sneda konkurrenssituationer och onödigakostnader för skattebetalare och konsumenter. Prisnivån hos leverantörernaav bredbandsuppkopplingar riskerar att hållas uppe och dessutom kan beslutom uppkoppling komma att fördröjas i avvaktan på besked om hur det fram-tida stödet kommer att vara utformat.Vi anser att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande IT-infrastrukturatt med bifall till motionerna 1999/2000:T24 yrkande 14,1999/2000:T28 yrkandena 1, 3 och 4, 1999/2000:T29 yrkandena 3-7,1999/2000:T209 yrkande 19, 1999/2000:T210 yrkandena 47, 48 och53, 1999/2000:T704, 1999/2000:T705 yrkandena 4 och 6, 1999/2000:N239 yrkande 7 och 1999/2000:N279 yrkande 7 samt med avslag påmotionerna 1999/2000:T26 yrkandena 6 och 7, 1999/2000:T205 yr-kande 3, 1999/2000:T220 i denna del, 1999/2000:T222 yrkande 2,1999/2000:T243 yrkandena 9 och 10, 1999/2000:T701, 1999/2000:T703 yrkandena 1-3, 1999/2000:T710, 1999/2000:T713, 1999/2000:T714 yrkandena 2 och 3 samt 1999/2000:N213 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,5. IT-infrastruktur (mom. 3)() anför:Centerpartiet anser att staten bör stå som ägare till en heltäckande digitalinfrastruktur, byggd på optisk fiber till hushållen och företagen och finansie-rad antingen genom abonnemangsavgifter eller genom koncessionsavgifterför operatörerna, som i sin tur får ta ut avgifterna av konsumenterna. För attutbyggnaden snabbt skall komma i gång bör bemyndiga regering-en att inrätta ett nytt helägt statligt bolag för att upphandla den nödvändigainfrastrukturen och för att tillhandahålla denna på likvärdiga villkor till alloperatörer. Kostnaden för bolagets investering beräknas till ca 60 miljarderkronor. bör bemyndiga regeringen att anvisa 10 miljarder kronorför detta bolags aktiekapital. Regeringen bör framlägga förslag omdessa bemyndiganden.Centerpartiets alternativ med en digital allemansrätt kan därmed på ettbättre och snabbare sätt än regeringens förslag ge hela landet tillgång till enheltäckande infrastruktur. Det betyder att någon skattereduktion för bred-bandsanslutning inte behövs. I den fortsatta beredningen av regelverket förIT-infrastrukturen bör vidare lösningar sökas som motverkar framväxten avmonopolsituationer. En sådan lösning bör vara att uppmuntra kunderna attsjälva äga förbindelserna på samma sätt som elektrifieringen av landsbygdenen gång åstadkoms.Centerpartiet anser vidare att anslutningsavgifterna för ISDN och motsva-rande bör vara densamma över hela landet så att regional obalans motverkas.Sammanfattningsvis menar att den statliga politiken för di-gital infrastruktur bör utgå från tre tydliga kriterier:- Att trygga konkurrensen på tjänste- och operatörssidorna som är den merdynamiska delen av IT-sektorn genom ett nät öppet på lika villkor för allaoperatörer.-- Att garantera likvärdiga förbindelser i hela landet.-- Att ge förutsättningar för en långsiktig planering som gör att nätet blirskalbart i takt med att efterfrågan på kapacitet ökar.-Jag anser att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande IT-infrastrukturatt med bifall till motionerna 1999/2000:T26 yrkandena 6och 7, 1999/2000:T703 yrkandena 1-3, 1999/2000:T714 yrkandena 2och 3 samt 1999/2000:T222 yrkande 2 och med avslag på motionerna1999/2000:T24 yrkande 14, 1999/2000:T28 yrkandena 1, 3 och 4,1999/2000:T29 yrkandena 3-7, 1999/2000:T205 yrkande 3,1999/2000:T209 yrkande 19, 1999/2000:T210 yrkandena 47, 48 och53, 1999/2000:T220 i denna del, 1999/2000:T243 yrkandena 9 och 10,1999/2000:T701, 1999/2000:T704, 1999/2000:T705 yrkandena 4 och6, 1999/2000:T710, 1999/2000:T713, 1999/2000:N213 yrkande 4,1999/2000:N239 yrkande 7 och 1999/2000:N279 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,6. Ledningsrättslagen (mom. 5)(), (), (), BirgittaWistrand (m) och () anför:Det utredningsförslag som ligger till grund för regeringens förslag beträffan-de ledningsrättslagen har ändrats till det bättre på en punkt. Förslaget harnämligen försetts med en regel som gör det möjligt för fastighetsägaren att fåersättning för det intrång i hans äganderätt som förslaget leder till. Rege-ringsförslaget har dock fortfarande brister.Från rättssäkerhetssynpunkt kan den retroaktiva tillämpningen av lagför-slaget ifrågasättas utifrån det egendomsskydd som finns reglerat i regerings-formen och . Något mycket anmärkningsvärt är vidareatt de utökade rättigheterna att dra fram och begagna kompletterande led-ningar, som genom lagförslaget tillkommer ledningsrättshavaren, inte germarkägaren några möjligheter att få den utökade upplåtelsen prövad vidförrättning och ytterst av domstol. Markägaren är alltså utan möjlighet att fåsina invändningar prövade. Detta skall ses mot bakgrund av att lagförslagetinte innehåller några begränsningar vad gäller antalet kablar som får drasfram och brukas.Till detta kommer att även tillbehör till kabeln, t.ex. transformatorstationereller , kan sätta upp med stöd av ledningsrätten utan prövning vid enförrättning. Regeringen motiverar sitt förslag med att ett förrättnings-förfarande skulle vara resurskrävande både och pengar. Enligt vår me-ning är det inte godtagbart att enskilda intressen skall få stå tillbaka av deskäl regeringen anger.Vi anser att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande ledningsrättslagenatt med anledning av motion 1999/2000:T23 yrkande 1 ochmed avslag på det i propositionen framlagda förslaget till lag om änd-ring i ledningsrättslagen (1973:1144) som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,7. Expropriationslagens ersättningsbestämmelser (mom. 6)(), (), () och () anför:Expropriationslagen bör ändras så att ersättningsreglerna ger markägarenkompensation för fastighetens fulla marknadsvärde samt för de kostnaderoch det inkomstbortfall som inte kan återvinnas. De förändringar av expro-priationslagens ersättningsregler som gjordes innebaratt den tidigare rådande grundprincipen om full ersättning övergavs. I ställetför att på marknadsmässiga grunder kompensera drabbade fastighetsägareantogs en lagstiftning som inte på ett rimligt sätt avspeglar en fastighetsegentliga värde, dvs. ett nuvärde som innefattar framtida förväntningsvärden.Den enskilde fastighetsägarens underläge gentemot exproprianten förstärksav den s.k. presumtionsregeln. Att som presumtionsregeln föreskriver åläggaden drabbade fastighetsägaren bevisbördan avseende eventuella förvänt-ningsvärden går på tvärs mot gängse rättssäkerhetsprinciper. Det enda rimli-ga förhållandet är att exproprianten skall ha bevisbördan. Presumtionsregelnbör således avskaffas.De problem som angivits framträder särskilt tydligt när expropriations-lagens regler används för att bestämma ersättningen för det intrång en led-ningsrätt som utnyttjas inom IT-samhället medför. Förhållandet mellan deförtjänstmöjligheter kabelägaren har på grund av sitt kabelinnehav och debelopp markägaren har rätt till framstår som uppenbart orättvist.Enligt vår mening bör regeringen anmodas att återkomma med för-slag om ändringar i expropriationslagen som innebär att exproprianten gesbevisbördan i fråga om orsaken till markvärdesökningarna. Förslag meddenna inriktning bör kunna föreläggas utan vidare dröjsmål. Där-utöver bör utarbetas förslag om ändrade ersättningsregler i syfte att stärkamarkägarens ställning i enlighet med vad som anförts.Vi anser att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande expropriationslagens ersättningsbestämmelseratt med bifall till motion 1999/2000:T23 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,8. Markägares ersättningsrätt (mom. 7)() anför:De ändringar som regeringen föreslår i ledningsrättslagen för att möjliggöraen snabb utbyggnad innebär egentligen inte någon väsentlig skillnad gente-mot dagens situation. I sammanhanget vill vi dock framhålla vikten av attmarkägaren hålls skadeslös och verkligen erhåller skälig ersättning för detintrång han drabbas av. Särskilt gäller detta två typer av skadefall. Det enagäller om vid ledningsdragning intrång sker med maskiner över t.ex. växandegröda. Det kan emellertid också hända att ledningsrätten till följd av den nyaanvändningen kommer att bestå än som annars blivitfallet. Med andra ord kan tiden innan markägaren får tillbaka marken för-längas. Även om den senare skadan är svårare att bedöma bör övervägandenske om skälig kompensation för detta fall.Enligt vår mening bör hos regeringen begära förslag till ändringi ledningsrättslagen som tillgodoser berättigade anspråk från markägare bådevad avser kompensation för nya intrång och för förlängd livslängd hos be-fintliga ledningar i enlighet med vad som ovan anförts.Jag anser att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande markägares ersättningsrättatt med anledning av motion 1999/2000:T26 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,9. Elektroniska signaturer m.m. (mom. 12)(), (), (), TuveSkånberg (kd), (), () och Jan-EvertRådhström (m) anför:Det är angeläget att regeringen arbetar för att de principer som varit vägle-dande för den svenska lagstiftningen får genomslag när det gäller regelver-ken för digitala signaturer och elektronisk handel. När direktiven införlivas isvensk rätt bör det inte ske på ett sådant sätt att den infrastruktur för elektniska avtalsslut som redan börjat byggas upp av privata intressen raseras.Krav bör heller inte ställas på att certifieringsorgan för digitala signaturerskall vara myndigheter.Säkerheten i smart card-baserade system måste vidare förbättras. Allmän-heten och företag måste kunna lita på att denna nya teknik är säker, eftersomSveriges framtid inom den elektroniska handeln på Internet i stor utsträck-ning kommer att vara baserad på smarta kort. Smarta kort kan också använ-das till att signera elektroniska dokument, exempelvis skattedeklarationer,beställningar och kontrakt. Regeringen bör därför påskynda arbetet medelektroniska signaturer och bana väg för som möjliggör säker IT-användning i alla miljöer. Regeringen bör även prioritera arbetet med attfinna rättsliga lösningar som uppfyller näringslivets önskemål när det gällerelektroniska signaturer och kryptering.Vi anser att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande elektroniska signaturer m.m.att med bifall till motionerna 1999/2000:T24 yrkandena 10och 11, 1999/2000:T717 yrkandena 13 och 14 och 1999/2000:Ub802yrkande 3 samt med avslag på motion 1999/2000:T703 yrkandena 15och 19 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,10. Integritetsfrågor m.m. (mom. 14)(), (), () och () anför:Regeringens lagstiftningsarbete saknar en övergripande strategi för hur of-fentlighet, öppenhet och integritetsintressen skall vägas mot varandra. Rege-ringen bör därför ta initiativ till att utarbeta en samlad integritetsskyddslagEn sådan lag bör göras generell och oberoende av den tekniska utvecklingenoch syfta till att beivra missbruk av personuppgifter. Lagen om personregis-ter bör därvid ändras så att de nuvarande oklarheterna om bl.a. myndighetersmöjligheter att utnyttja Internet undanröjs. Det är också angeläget att denpraxis som utvecklats för myndigheternas hantering av pappersdokumentanpassas till de nya rutiner som måste gälla för elektroniska dokument utanatt den traditionella öppenheten förloras.Vi anser att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande integritetsfrågor m.m.att med bifall till motionerna 1999/2000:T22 och1999/2000:T28 yrkande 10 och med avslag på motion 1999/2000:T26yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,11. Uppföljning av kommuners skolplaner (mom. 15)() och Skånberg (kd) anför:Politiker nämner ofta IT som en räddningsplanka för skolans utveckling utanatt ge ekonomiska resurser för arbetet. Vi anser att det är viktigt att kommu-nernas skolplaner beskriver IT som ett pedagogiskt redskap. Det bör ocksåframgå hur IT används för elever som har svårt med skolarbetet, för elevermed olika funktionshinder, för elever i särskolan och hur jämställdhetenutvecklas. Invandrarundervisningens möjligheter bör också beskrivas. Deekonomiska förutsättningarna måste följa skolplanens mål. harhär ett uppföljningsansvar.Vi anser att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande uppföljning av kommuners skolplaneratt med bifall till motion 1999/2000:Ub808 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,12. Bibliotekens roll för IT i skolan (mom. 16)() och Skånberg (kd) anför:För att nå bästa möjliga resultat bör biblioteken delta mera i arbetet med IT iskolan. Personalen i skolan behöver skaffa sig kompetens så att den kankänna sig säker på metoder för att söka, sortera, bearbeta, värdera, reflekterasammanställa och utvärdera. Där kan den källkritiska kompetensen som finnsi biblioteksverksamheten tas i bruk. När elever får ett hundratal olika träffarpå ett sökord ges det rika möjligheter till källkritisk övning och diskussion.Denna del har undervärderats i skolans datorisering, medan den tekniskadelen har övervärderats.Vi anser att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande bibliotekens roll för IT i skolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub808 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,13. Statistik över IT-användning (mom. 17)() anför:Den kvantitativa beskrivning som ges i publikationen Skolans datorer ärotillräcklig för att bedöma insatser som behöver göras t.ex. inom fortbild-ningen eller inom lärarutbildningen. bör därför få i uppdrag att tildenna statistik knyta kvalitativa analyser.Jag anser att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande statistik över IT-användningatt med bifall till motion 1999/2000:T703 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,14. Internetanslutning till skolor (mom. 18)() anför:Den satsning regeringen nu genomför för att underlätta för skolor att skaffaanslutning till Internet bidrar inte till likvärdiga villkor i hela landet. Cenpartiets förslag om en digital infrastruktur skulle lösa problemet. I avvaktanpå fiberanslutning till hemmen, skolorna och arbetsplatserna bör stöd tillanslutning ges i form av ett grundbidrag. Stödet bör öka i distinkta steg somen följd av ökat behov av snabbare teknik.Jag anser att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande Internetanslutning till skoloratt med bifall till motion 1999/2000:T703 yrkande 9 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,15. Tillgång till datorer och e-postadresser (mom. 19)() anför:Alla elever borde få tillgång till dator och en e-postadress i skolan. Risken äannars stor för att eleverna delas in i ett A- och ett B-lag där några har tillgång till datorer och IT i hemmet medan andra inte har samma möjligheter.Jag anser att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande tillgång till datorer och e-postadresseratt med bifall till motionerna 1999/2000:T705 yrkande 11och 1999/2000:Ub294 yrkande 24 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,16. Integration av IT i undervisningen (mom. 20)() anför:På arbetsmarknaden är det nödvändigt att ha bra IT-kunskaper liksom en godvana att använda IT som ett arbetsredskap. Informationstekniken bör därförintegreras i skolans undervisning. Med den ökade informationsmängden isamhället genom IT-användningen skärps vidare kraven på tänkande i sam-band med kunskapsinsamling. Eleverna bör därför även lära sig kritiskgranskning och att vara misstänksamma mot desinformation.Jag anser att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande integration av IT i undervisningenatt med bifall till motion 1999/2000:T705 yrkande 12 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,17. Kunskapslyft hos befolkningen (mom. 21)() anför:Centerpartiet vill se ett nationellt kunskapslyft inom IT. Det skall innebäraatt alla människor får möjlighet att lära sig utnyttja verktygen och därmed demöjligheter som en utbyggd infrastruktur ger. Regeringen bör formuleramålet om ett kunskapslyft inom IT och i samband därmed bjuda in en mängdaktörer som kan vara behjälpliga i detta arbete. Viktiga aktörer är skolanshuvudmän, liksom alla de folkrörelser som organiserar människor i allaåldrar, över hela landet. Regeringen bör för ett sådant kunskapslyft också haberedskap för att stödja insatserna ekonomiskt.Jag anser att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande kunskapslyft hos befolkningenatt med bifall till motionerna 1999/2000:T703 yrkande 4,1999/2000:T714 yrkande 4 och med avslag på motionerna1999/2000:Ub278 samt 1999/2000:N241 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförs,18. Fler högskoleutbildade inom IT (mom. 22)(), (), () och () anför:Kompetent IT-personal är en bristvara i hela världen och denna brist är ett avde mest allvarliga problemen i . Det finns brist både på tekniskt ochakademiskt utbildad personal. Utbildningssystemet måste få en tydligareinriktning på de behov som den digitala ekonomin har. Studenterna bör sti-muleras att studera teknik i större utsträckning och skaffa sig mer kunskapom entreprenörskap och om PR och marknadsföring. Vi anser att Sverigeinom bör examinera fler civilingenjörer. För att detta skall varamöjligt krävs snabba förändringar i hela skolsystemet. Flexibel skoltid ochinsatser för att öka intresset för teknikstudier är två av många åtgärder somkrävs.Vi anser att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande fler högskoleutbildade inom ITatt med bifall till motion 1999/2000:T28 yrkandena 13 och20 och med avslag på motion 1999/2000:T24 yrkande 12 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,19. Fler högskoleutbildade inom IT (mom. 22)() och Skånberg (kd) anför:För att skall kunna behålla och stärka sin position som ledande IT-nation krävs att vi har ett utbildningsväsende som kan försörja det privatanäringslivet med duktiga medarbetare. Framför allt gäller det civilingenjörer,men även andra högutbildade kommer att behövas när tekniken tar sig in påalltfler områden i samhället. För att tillfredsställa hela samhällets behov börfler platser för civilingenjörsutbildning inrättas och examinationen av civil-ingenjörer öka med 1 000 . Det är också nödvändigt att studeranderedan i och gymnasieskolan motiveras att läsa naturvetenskapli-ga ämnen och teknik. Det nya teknikprogrammet i gymnasieskolan måste sesöver för att förbättra rekryteringen dit, särskilt när det gäller kvinnor.Vi anser att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande fler högskoleutbildade inom ITatt med bifall till motion 1999/2000:T24 yrkande 12 i dennadel och med avslag på motion 1999/2000:T28 yrkandena 13 och 20som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,20. Distansutbildning med IT-stöd (mom. 23)(), (), () och () anför:Det pågående teknikskiftet kommer att få långtgående konsekvenser för helavårt samhälle och då inte minst vårt utbildningsväsende. Den digitala tekni-ken ger stora möjligheter att sprida utbildning. Det sker en mycket snabbexpansion av digital distansutbildning, som kommer att utbildamånga miljoner människor - människor som annars troligen varken hadehaft tid eller råd till utbildning eller tillgång till en konventionell utbildnplats. bör skapa ett virtuellt universitet med tillgång till en breduppsättning kurser. I detta universitet skall alla lärosäten som vill bidra mekurser och kunnande ges möjligheter att delta.Vi anser att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande distansutbildning med IT-stödatt med bifall till motion 1999/2000:T28 yrkandena 18 och19 och med avslag på motion 1999/2000:T703 yrkandena 6 och 10som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,21. Distansutbildning med IT-stöd (mom. 23)() anför:Distansutbildningen bör utvecklas så att den i ännu större utsträckning änhittills omfattar all utbildning. Exempelvis kan nya former för undervisning-en i grund- och gymnasieskolan prövas och eleverna läsa på distans någondag . bör ges i uppdrag att initiera och utvärdera sådanaprojekt. Det produceras i enorma mängder kunskap genom föreläs-ningar, lektioner och distansundervisning, som bara kommer få människortill del. Alla medborgare bidrar genom skatten till att finansiera utbildningarna och borde därigenom kunna ta del av dem. Ett mål om att all offentligtfinansierad utbildning skall göras tillgänglig på nätet bör därför fastställas.Jag anser att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande distansutbildning med IT-stödatt med bifall till motion 1999/2000:T703 yrkandena 6 och10 och med avslag på motion 1999/2000:T28 yrkandena 18 och 19som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,22. för Internetteknik (mom. 24)() och () anför:En särskild satsning på forskning och utbildning är nödvändig för att råda botpå den stora bristen på kompetent personal som kan bygga och underhållastora IP-nät (IP=Internet Protocol) och för att inte äventyra den stora natio-nella satsningen på utbyggnad av bredband. Vi anser det olyckligt att rege-ringen i hög grad fokuserar intresset när det gäller forskning och utvecklingtill KTH och den påbörjade satsningen i . Det finns enligt vår meningstarka skäl för en resolut och effektiv investering i utbildning och kompe-tensspridning även utanför . Detta kan ske genom ensatsning på ett kompetenskonsortium för forskning och utveckling inombredbandsteknologi, som förutom KTH består av /, , och tekniska uni-versitet. På så sätt skulle man få en jämnare geografisk kompetensspridningutan att tumma på kvaliteten. Samtliga dessa lärosäten har en väl dokumente-rad kvalificerad forskning och avknoppning på IT-området.Vi anser att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande för Internetteknikatt med bifall till motion 1999/2000:T21 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförs,23. Forskning inom vissa områden (mom. 25)() och Skånberg (kd) anför:Lärarna måste ges bättre kunskap om hur tekniken kan användas för att ut-veckla utbildningen. Vi anser att regeringen bör överväga att inrätta ett sär-skilt tvärvetenskapligt forskningsprogram med inriktning mot pedagogiskkompetens och användning av modern anser att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande forskning inom vissa områdenatt med bifall till motion 1999/2000:T24 yrkande 12 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,24.