bet · GN01TU11 · 2000-05-18 00:00:00 — Regeringen beslöt den 17februari 2000 att ställa sig bakom ett program i 14 punkter som redovisas ipropositionen. Programmet återges i det följande i förkortad form.2.4.1 Fortsatt analys i arbetsgrupp tillsammans med näringenEn gemensam analys- och arbetsgrupp skall skyndsamt tillskapas med före-trädare för åkerinäringen och . Gruppens uppgift blir attnoga följa utvecklingen och att vid behov ta initiativ till och lämna förslag plämpliga åtgärder för att påverka utvecklingen i en för svensk åkerinäringpositiv riktning.2.4.2 Ökad samverkan för effektiv myndighetskontroll av tung trafikRegeringen avser att uppdra åt att tillsammans medandra berörda myndigheter och näringslivsföreträdare utreda och kommamed förslag till hur kontrollverksamheten av trafiklagstiftningen m.m. kanutvecklas och förändras för att åstadkomma en laglig trafik med sunda kon-kurrensförutsättningar för alla aktörer. I uppdraget kommer att ingå att geförslag till ett förbättrat uppföljnings- och statistikunderlag för överlastkontrollen, att öppna kanaler och utveckla rutiner för samarbete mellan berördamyndigheter i olika länder och att utveckla vägledning för hur olika trafik-förseelser skall påverka innehav av trafiktillstånd. Möjligheterna att ta emotbetalning för böter och överlastavgift direkt på platsen och att hindra fortsatfärd bör vidare utredas inom ramen för gällande lagstiftning.2.4.3 och ökat polissamarbete för harmoniseradkontrollEn bötespåföljd som bestämts i kan verkställas inom Nordenmed stöd av den s.k. nordiska verkställighetslagen (1963:193). Däremot före-ligger verkställighetssvårigheter i förhållande till utomnordiska medborgare.Konkurrensfördelar kan som en följd härav uppkomma för utländska företa-gare. Inom ramen för har man tagit fram entrafikbrottskonvention. Den innebär för del att bötesstraff kommeratt kunna verkställas mot utomnordiska medborgare inom Schengenområdet.Även ålägganden att betala parkeringsavgifter kommer att kunna verkställas,vilket innebär en utvidgning av det nordiska verkställighetssamarbetet. Efter-som konventionen skall ratificeras, kommer den emellertid inte att träda ikraft förrän tidigast år 2005.Den nämnda konventionen, arbete som pågår inom EU om ömsesidigt er-kännande av domstolsavgöranden samt ett träffat polissamarbetsavtalmed innebär att verkställighetssvårigheterna i fråga om utomnor-diska medborgare inom EU i huvudsak kommer att kunna avhjälpas. Allteftersom unionen utvidgas kommer de regler det är fråga om att gälla för denya medlemsstaterna.2.4.4 EU-arbetet - harmonisering i centrumHarmoniseringsarbetet inom EU måste fortsätta med full kraft för att dengemensamma transportmarknaden skall utvecklas på rimligt sätt. Arbetet ärdock långsiktigt och måste ske i många steg, eftersom förutsättningarna ännuskiljer sig avsevärt mellan medlemsstaterna. har dock som allmänmålsättning att bedriva ett aktivt EU-arbete till gagn för svenska företag ochmedborgare men också för unionens utveckling. Åtgärder för en mer rättvi-sande prissättning på transporter är en prioriterad uppgift En harmoniseringav principerna för avgifter inom transportsektorn torde vara nödvän-dig och bör bidra till att ge svensk åkerinäring långsiktigt hållbara förutsättningar.Ett annat prioriterat arbetsområde med direkt koppling till åkeribranschenär åtgärder för att åstadkomma en rättvis konkurrenssituation genom utfor-mande av gemensamma regelverk för yrkesmässig trafik och en harmonise-rad tillämpning av dessa. Inom EU bereds nu frågor såsom harmonisering avhelgförbud för tung trafik samt arbetstider för chaufförer, men också detinitiativ som tagit tillsammans med kommissionen vad gäller harmo-nisering av tillämpningen av om kör- och vilotider.Sverige bedriver i EU också ett pådrivande arbete på trafiksäkerhets- ochmiljöområdena.2.4.5 Utredning om framtida vägtrafikbeskattning för långsiktigthållbara lösningarKostnadsansvar för tung trafik kan baseras på både fasta skatter såsom for-donsskatt och (som fallet nu är för svenska fordon) vägavgift samt rörligaskatter såsom bränsleskatt och kilometerskatt. En utredning bör till-sättas för att göra en samlad översyn av trafikbeskattningsfrågorna för tungafordon, inklusive frågor om fordonsskatten. Utredningen bör via propositionoch riksdagsbeslut leda till att nya regler träder i kraft vid årsskiftet2002/2003.2.4.6 Kompetensutveckling - att göra en stark svensk sida starkareÅkeribranschens företrädare har pekat på behov av stöd i syfte att underlättaomställningar och strukturförändringar i branschen för att möta de snabbaförändringarna i omvärlden. Regeringen finner det angeläget att den svenskatransportnäringens kompetensnivå, som ofta framhållits som en fördel vidkonkurrensjämförelser, kan bibehållas även . Ett led i regeringensarbete med kompetensutveckling rör Europeiska socialfonden (ESF), en avEU:s strukturfonder. Fonden har till uppgift att förebygga och bekämpaarbetslöshet samt att utveckla de mänskliga resurserna och den sociala inte-grationen på arbetsmarknaden i syfte att främja en hög sysselsättningsnivå,jämställdhet mellan män och kvinnor, en hållbar utveckling samt ekonomiskoch social sammanhållning. Stöd från fonden kan således vara av betydelseäven för åkerinäringen. Regeringen har till anmält ettförslag om användning av medel från fonden. Förslaget skall bli föremål förförhandling mellan och kommissionen. Beslut förväntas senare i vår.2.4.7 Brister i vägavgiftslagen rättas tillÅkeribranschens företrädare har påtalat flera problem med tillämpningen avlagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. Lagen infördes bl.a. isyfte att möjliggöra att ett utländskt åkeri betalar för användning av detsvenska vägnätet och att därmed ge svenska åkare mer likvärdiga konkur-rensvillkor, jämfört med åkare från andra länder.Regeringen instämmer i de synpunkter som framförts angående bristerna ivägavgiftslagen och kommer att initiera de lagtekniska förändringarsom föreslagits.2.4.8 Solvenskraven i yrkestrafiklagstiftningen preciserasDen nya yrkestrafiklagstiftningen, som gäller ,innebär bl.a. skärpta krav på företagens solvens vid etablering eller vid utök-ning av det antal fordon som ett trafiktillstånd omfattar. Åkeribranschen harpåpekat att några tillämpningsföreskrifter för dessa bestämmelser ännu intehar utfärdats och att det därför finns risk för att olika tillståndsmyndighetergör olika tolkningar.Regeringen delar branschens uppfattning att tillämpningsföreskrifter be-hövs och räknar med att behovet blir tilllgodosett senare i år.2.4.9 Kvalitetssäkring, miljö- och trafiksäkerhetsarbete - målet ärvärldsklassInom svensk åkerinäring har stora insatser gjorts avseende utveckling avkvalitetssäkringssystem för miljöpåverkan och trafiksäkerhet m.m. Sverigekan på flera omåden sägas vara världsledande i fråga om framför alltmiljöanpassade godstransportlösningar. Regeringen stöder åkerinäringen idenna viktiga utveckling. Det behövs kontinuerlig vidareutbildning ochtydliga signaler från företagsledningen om att trafiksäkerhet och miljöan-passning är minst lika viktigt som leverans i rätt tid. Syftet är att göra traportkvalitet till ett konkurrensmedel och en del av företagets affärsidé. Måletbör vara att svensk transportnäring skall profileras och även varai världsklass vad gäller kvalitetssäkring och miljövänlighet och trafiksäker-het. har regeringens uppdrag att stödja och utveckla kvalitetssäk-ringssystemet inom vägtrafiksystemet. Regeringen avser att följa detta arbetenoga.2.4.10 FoU för framtidens åkeribranschForskning och utveckling skall stärka den svenska åkerinäringens konkur-renskraft. För att diskutera prioriteringar inom området och dra slutsatser omlämpliga insatser avser att bjuda in företrädare föråkerinäringen och Kommunikationsforskningsberedningen m.fl. till över-läggningar.2.4.11 Statistik för bättre beslutsunderlagStatistik och annat underlag som krävs bl.a. för att följa åkerinäringens ut-veckling och för att bedöma beskattningens inverkan på näringens konkur-renssituation är bristfälliga. En förbättring av underlaget ärönskvärd.2.4.12 Företags- och personbeskattning - generella åtgärder sompåverkar branschenRiksdagen har , på förslag av regeringen, beslutat om flera åtgärderinom företagsskatteområdet som förbättrar företagsklimatet i . Dessagenerella åtgärder kommer också företagen inom åkerinäringen till del.För gäller ökade möjligheter att göra avsättningar tillperiodiseringsfond. har vidare beslutat avskaffa flertalet av de s.k.stoppreglerna som tillämpas för fåmansföretag . Regeringen harockså beslutat om direktiv till en utredning (dir. 1999:72) för översyn av des.k. 3:12-reglerna, som utgör ett särskilt system för beskattning av aktivaägare i fåmansbolag, med inriktning att förbättra de skattemässiga villkorenför expansion och investeringar.2.4.13 Särskilda insatser för småföretagareMålet för regeringens näringspolitik är att främja tillväxt inom näringslivetoch därmed sysselsättningen. Statens insatser för att främja utveckling ochtillväxt i små och medelstora företag är föremål för en översyn. Syftet meddenna är bl.a. att så långt som möjligt undvika överlappning mellan olikainsatser, att se över möjligheterna till samordning, att öka effektiviteten iinsatserna för att underlätta för småföretagen samt säkerställa att insatsernainte snedvrider konkurrensen. Utredningens förslag, som för närvarandebereds inom , syftar till att förbättra företagsklimatet ochdärmed åkerinäringens villkor. Regeringen avser att lämna förslag om nä-ringspolitiska insatser för små och medelstora företag under hösten 2000.Arbetet med regelförenkling för småföretagare är ett annat viktigt arbets-område. trädde förordningen (1998:1820) om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor i kraft. Enligtförordningen skall en myndighet som överväger nya eller förändrade reglerså tidigt som möjligt göra en problem- och konsekvensanalys med avseendepå reglernas effekter på små företags villkor. Regelverken för åkerinäringenuppmärksammas inom ramen för pågående förenklingsarbete.2.4.14 Godstransportdelegationen får i uppdrag att utforma ennäringspolitisk strategi för transportnäringenGodstransportdelegationen har till uppgift att öka samverkan mellan gods-transportsystemets aktörer och staten samt att förtydliga statens roll i dettasystem. I delegationen finns företrädare för stat och näringsliv, bl. Godstransportdelegationen har i uppdrag att till den 1 juli2001 utarbeta en samlad godstransportstrategi. Regeringen avser att i till-läggsdirektiv ge delegationen i uppdrag att i strategin också ta med en nä-ringspolitisk strategi för de svenska transportföretagen. Strategin bör omfattariktlinjer för såväl nationellt som internationellt arbete, samverkansformeretc.2.5 Motionsförslag väckta med anledning av propositionenI motion T11 av m.fl. (fp) framhålls att det är angeläget attåtgärder vidtas skyndsamt för att ge bättre villkor för åkerinäringen. Detgäller enligt motionärerna att se till att de svenska åkarnas kostnadsläge inteär högre än EU-snittet. Detta kan uppnås om politik för fler jobbgenom företag genomförs. Speciellt viktigt är det att arbetsgivaravgifternakan sänkas. Av största betydelse är också att det svenska vägnätet håller ensådan standard i hela landet att åkerinäringen inte tvingas låta sina fordon ststilla , främst i tjällossningsperioden.I motion T13 av m.fl. (v) framhålls att Vänsterpartietinstämmer i regeringens önskan om att vilja medverka i arbetet för en livs-kraftig svensk åkerinäring. Motionärerna säger sig därför vilja bidra mednågra kompletterande förslag till programmet. Förslagen omfattas av sexyrkanden och innebär i korthet? att regeringen bör verka för beslut i EU om harmonisering av vissautrustningskrav för tunga lastbilar i syfte att möjliggöra ett återinförandeav kilometerskatten (yrkande 6),?? att regeringen bör uppdra åt regionkontor att tillsammansmed åkerinäringen ta fram regionala bärighetsplaner med inriktningenatt begränsa tung lastbilstrafik på vissa mindre vägar (yrkande 7),?? att regeringen bör återkomma till med ett förslag till förstärktpåföljdssystem i syfte att beivra trafikbrott (yrkande 8),?? att regeringen bör återkomma till med förslag om bilinspek-tionens verksamhet (och därmed antalet flygande besiktningar) som be-hövs för en effektiv kontroll av trafikbestämmelsernas efterlevnad ochför att nollvisionen skall kunna nås (yrkande 9),?? att regeringen bör återkomma till med förslag om ett nyttekonomiskt omlastningsstöd, finansierat genom en miljöavgift på die-selbränsle med per liter, till de transportköpare som nyttjar kom-bitrafik (yrkande 10),?? att regeringen bör återkomma till med förslag till ändring avgällande lagstiftning i syfte att sänka maximalt tillåtna vikter på ochlängder av lastbilsekipage till nivåer som harmoniserar med dem someljest gäller inom EU (yrkande 11). ?Per-Richard Molén m.fl. (m) framhåller i motion T14 attModerata samlingspartiet länge har hävdat att åkerinäringenbehöver snabba beslut och åtgärder - inte det innehållslösahandlingsprogram som regeringen nu levererat. Motionärernahänvisar till en flerpartimotion från den allmänna motionstidenhösten som de medverkat till - den i det föregåenderefererade motionen T466 (m, kd, fp) yrkandena 3 och 4 - ochdet däri framlagda fyrpunktsprogrammet. Programmet syftar tillsänkta och konkurrenskraftiga skatter, enklare regler i enlighetmed Småföretagsdelegationens förslag, förbättrade kontroll-och sanktionsmöjligheter samt en aktivare svensk roll iEuropasamarbetet.2.6 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens och motionärernas uppfattning om vikten av attSverige har en konkurrenskraftig åkerinäring. Det är därför även enligtutskottets uppfattning angeläget att man söker ge näringen långsiktigt håll-bara förutsättningar och mer harmoniserade spelregler i förhållande till åkeri-företag i andra europeiska länder. Det handlingsprogram som regeringenredovisar i proposition 1999/2000:78 innebär en rad åtgärder på kort ochlängre sikt i detta syfte.Effektivt påföljdssystemSom utskottet framhållit inledningsvis (avsnitt 2.1 ovan) uttalade riksdagenvåren 1998 (bet. 1997/98:JuU24 s. 18, rskr. 1997/98:228) att det av trafiksä-kerhetsskäl är angeläget att det finns ett effektivt påföljdssystem även förutländska fordonsförare. Uttalandet gjordes med anledning av motionsyrkan-den med krav på lagstiftning som skulle göra det möjligt att beslagta ochförverka fordon för utländska medborgare i syfte att se till att de betalar bötför trafikbrott som de begått i . Frågan om indrivning av böter vidtrafikbrott borde enligt uttalandet ses över, bl.a. i ett EU-perspektiv, genomatt regeringen lät utreda den.Trafikutskottet, för sin del, ansluter sig självfallet till uppfattningen att tfiksäkerhetsskäl gör det angeläget att det finns ett effektivt påföljdssystemäven för utländska fordonsförare. Utskottet vill tillägga - och stryka under -att även intresset av konkurrensneutralitet mellan svenska och utländskaåkerier talar för att påföljdssystemet är lika effektivt för utländska förare sför svenska.Synpunkter på påföljdssystemet återfinns i ett flertal motioner, både desom väcktes , under den allmänna motionstiden, och de som väcktsnu, med anledning av propositionen. Utskottet kan konstatera att dessa i alltväsentligt är av samma slag som föranledde det nämnda riksdagsuttalandetvåren . Det genomgående temat, nu som då, är att en svensk åkare kanfå sitt fordon beslagtaget och tvingas betala i böter utom-lands för en förseelse, medan motsvarande förseelse i kan passeranäst intill obemärkt då det är en utländsk åkare som gör sig skyldig till den.Påföljdssystemet behöver därför enligt dessa motioner förstärkas för attfrämja en ökad konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska åkerier.Rätt att indriva böter vid vägkanten samt beslag av fordon måste, framhållsdet, ingå i polisens arsenal av åtgärder, om inte svenska åkerier skall diskri-mineras i förhållande till utländska.Utskottet vill också för sin del understryka vikten av att åtgärder vidtas,så snabbt som möjligt, i syfte att åstadkomma ett effektivt påföljdssystemäven för utländska fordonsförare.Regeringen har numera, enligt vad utskottet erfarit, beslutat om det i hand-lingsprogrammet aviserade uppdraget åt att tillsammans medandra berörda myndigheter och näringslivsföreträdare "utreda och kommamed förslag till hur kontrollverksamheten av trafiklagstiftningen m.m. kanutvecklas och förändras för att åstadkomma en laglig trafik med sunda kon-kurrensförutsättningar för alla aktörer oberoende av nationalitet." Utskottetvälkomnar utredningen och noterar att har instruerats att redovisauppdraget . Det är enligt utskottets mening ange-läget att den utsatta tiden hålls och att förslag till ändrad lagstiftning, somutredningsarbetet, eller handlingsprogrammet i övrigt, kan leda till före-läggs så snart som möjligt.Vad utskottet nu anfört om ett effektivt påföjdssystem bör somsin mening ge regeringen till känna.Detta ställningstagande innebär att syftet med ett flertal motionsyrkandentorde få anses helt eller delvis tillgodosett. De motioner det gäller är T13 (vyrkande 8, T210 (kd) yrkande 9, T412 (m), T453 (s), T465 (c) yrkande 3,T466 (m, kd, fp) yrkande 3 och Sk301 (m) yrkande 2.Handlingsprogrammet i övrigtUtskottet finner det värdefullt att regeringen intensifierar sitt arbete med afrämja en livskraftig svensk åkerinäring så att det inte bara omfattar ett ef-fektivare påföljdssystem utan också en rad andra åtgärder i fråga om t.ex.vägtrafikbeskattning, kompetensutveckling inom näringen, kvalitetssäkringav transporter för miljöhänsyn och trafiksäkerhet, forskning och utveckling,förtetags- och personbeskattning samt särskilda insatser för småföretagare.Utskottet anser att resultat av detta arbete böravvaktas och är därför inte berett att nu föreslånågon åtgärd i fråga om övrigamotionsyrkanden med syfte att stärka den svenskaåkerinäringens konkurrensförutsättningar iförhållande till utländska åkerier. Därför avstyrkerutskottet motionerna T11 (fp) yrkande 5, T13 (v)yrkandena 6-7 och 9-11, T14 (m) yrkande 8, T209(fp) yrkande 10, T428 (s), T442 (s), T466 (m, kd,fp) yrkande 4 samt Sk304 (m) yrkande 2.3 Vissa andra yrkestrafikfrågor m.m.Utskottet övergår nu till att behandla nio motionsyrkanden från den allmännamotionstiden , vilka främst avser vissa andra yrkestrafikfrågor änåkerinäringens konkurrenssituation. Sex av dessa yrkanden gäller taxifrågor,medan två yrkanden avser arbetsvillkoren för bussförare. Det nionde yrkan-det avser slopande av nuvarande krav på tillstånd för rätt att bedriva bilut-hyrningsrörelse. Behandlingen av den sistnämnda frågan i detta sammanhangskall ses mot bakgrund av att författningsregleringen av biluthyrningen harstora likheter med den som gäller enligt yrkestrafiklagstiftningen.3.1 Åtgärder för en reformerad taxinäringI motion T427 av och (båda s) fram-hålls att avregleringen av taxinäringen har skapat fler problem än den löst.Branschen präglas, säger motionärerna, av en kraftig överetablering, dåligarbetsmiljö, ökande trafiksäkerhetsproblem på grund av undermåligt vagn-parksunderhåll, svag lönsamhet som hänger samman med illojal konkurrensoch en omfattande ekonomisk brottslighet. För branschens fortlevnad och föråterställandet av en sund konkurrens vill motionärerna i första hand i varjelän ha till stånd beställningscentraler - med obligatorisk anslutning av till-ståndshavare - och yrkestrafiknämnder. Beställningscentralerna skall varautrustade med en trafikledningsfunktion som garanterar god tillgänglighet.Yrkestrafiknämndens uppgift skall vara att legitimera beställningscentraler,tillståndshavare och förare samt att återkalla legitimationer, svara för utbildning och fortbildning, fastställa handlingsplaner för förhindrande av övereta-blering och att fastställa bötesbelopp för förseelser. Motionärerna framhållerockså att våld eller hot om våld mot taxichaufförer utgör ett växande pro-blem. För att komma till rätta med det krävs bl.a. möjlighet till videoöver-vakning i taxifordon. Krafttag behövs också mot fusk och kriminalitet inomtaxibranschen. I sammanhanget framhålls att svarttaxiverksamheten, dvs. denolagliga yrkesmässiga trafiken med taxibilar, utgör ett växande problem sommåste åtgärdas.Utskottets ställningstagandeFrågan om obligatorisk anslutning till en beställningscentral behandlas i1998 års taxiutrednings betänkande Kundvänligare taxi (SOU 1999:60).Utredningen anser att anslutning till en beställningscentral bör vara frivilockså i fortsättningen. Utvecklingen i branschen går enligt utredningen motbättre kvalitet och service, och alltfler åkare ansluter sig i eget intresse tbeställningscentraler. Branschen har därmed fått en sundare inriktning. Obli-gatorisk anslutning skulle kunna äventyra den positiva frivilliga utveckling-en.Utredningen betonar emellertid att taxiverksamheten - även om den fåtten sundare inriktning - behöver förbättras i vissa avseenden. Det främstaproblemet är förekomsten av oredovisade intäkter samt svart arbetskraft ochden snedvridna konkurrens som följer härav. För att komma till rätta medfusket föreslår utredningen bl.a. att informationen från taxametrarna skall tastill vara och sparas vid särskilda tömningscentraler. Materialet skall hanterasså att enskilda åkare inte skall kunna manipulera det. Det skall enligt utred-ningen införas krav på att åkaren regelbundet tömmer taxametern vid töm-ningscentralerna.Utskottet har i tidigare av godkända betänkanden, senast1998/99:TU10, avstyrkt motionsyrkanden om inrättande av regionala yrkes-trafiknämnder. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och vill tilläggaatt en sådan etableringskontroll, som motionärerna förordar såsom en upp-gift för nämnderna, inte är förenlig med riksdagsbeslut om avregle-ring av taxinäringen. Utskottet anser att det beslutet skall stå fast.Justitieministern besvarade en fråga av (c) om övervakningskameror i taxibilar. Därvid framhöll hon bl.a. att rege-ringen kunde komma att ta upp frågan om behovet av att i lag särskilt regleramöjligheten till kameraövervakning i taxibilar så snart det fanns ett laga-kraftvunnet ställningstagande från domstol i den frågan med tillämpning avlagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Regeringsrätten väntas,enligt vad utskottet erfarit, meddela dom i ett från Kammarrätten iStockholm överklagat mål som gäller tillstånd till kameraövervakning i entaxibil. Utskottet anser att regeringens åtgärder med anledning av Regerings-rättens dom bör avvaktas.Näringsministern har som svar på en fråga av ()framhållit att han ser mycket allvarligt på den olagliga taxiverksamhet somförekommer. Han erinrade därvid om att straffet för olaga yrkesmässig trafiki och med ikraftträdandet av den nya yrkestrafiklagen (1998:490) skärptestill fängelse i högst (från tidigare högst ). Straffskärpningen är en viktig signal, betonade näringsministern, om att det är fråga om ettsamhällsproblem som det är angeläget att bekämpa.Näringsministern framhöll också att mycket arbete görs på fältet för attkomma åt den olagliga taxiverksamheten. Som exempel härpå angav minis-tern bl.a. att i samband med razzior som gjorts har också infor-mation delats ut till presumtiva resenärer för att varna för de stora risker soär förenade med att låta sig transporteras av en person som inte har undergåttden rigorösa prövning som görs vid en ansökan om att få bedriva yrkesmäs-sig trafik. Näringsministern fann med hänvisning till det sagda att någraregler inte behövde införas. Utskottet finner för sin del inte skäl att nu görnågon annan bedömning.Beredning med anledning av betänkandepågår inom . I avvaktan på de förslag somkan komma att underställas till följd av beredningenoch med hänvisning till vad utskottet nu anfört avstyrks motionT427 (s).3.2 Skärpta regler för att undvika ekonomisk brottslighet inomtaxibranschenEnligt motion T457 av och (båda s)bör regeringen sätta till en utredning om skärpta regler för att undvika eko-nomisk brottslighet inom taxibranschen.