bet · GN01AU5 · 2000-02-15 00:00:00 — Det bör samtidigtuppmärksammas att rege-ringen skall ge i uppdrag att isina årliga rapporter redogö-ra för hur konflikter på arbetsmarknadengenomförts och vilka konsekvenser de fått. Utskottet noterar att regeringenhar för avsikt att noga följa utveck-lingen på området.Med det anförda avstyrks motionerna A6 (yrk. 8), A8 (yrk. 5), A9 (yrk. 5-7), A10 (yrk. 10) och Fi211 (yrk. 8 delvis).Utskottet tar i detta sammanhang även upp förslag i motion A10(yrk. 8) om en partssammansatt avgöra konflikters sam-hällsfarlighet. Partiet hänvisar till rapporten påarbetsmarkna-den (SOU 1991:13) från den s.k. Löneförhandlingsutredningen.Denna ut-redning lade fram ett förslag om att en sådan nämnd skulleinrättas för hela arbetsmarknaden. Nämnden skulle på en parts begäran kunnapröva om en konflikt var samhällsfarlig. Om nämnden skulle finna att så varfallet skulle nämnden uppmana den varslande parten att återkalla varsleteller att upphöra med stridsåtgärden.Frågan berördes även av Utredningen om ett förstärkt förlikningsmannain-stitut som konstaterade att det kan finnas ett intresse bland parterna attinrätta egna nämnder för att bedöma vilka stridsåtgärder som bör förekomma.Par-terna i kollektivavtalet kan ge nämnden i uppdrag att fatta tvingandebeslut. Det finns därmed möjlighet att anpassa prövningen till deförutsättningar och traditioner som gäller för den egna branschen. Somkonstateras av utredning-en finns sådana avtal i viss utsträckning . Utskottet finner inte skäl att åter ta upp frågan om en sådan nämndoch avstyrker följaktligen motion A10 (yrk. 8).6.3 SympatiåtgärderPropositionenFrågan om ett förbud mot sympatiåtgärder berörs inte särskilt i propositio-nen.MotionerModeraterna ser i motion A6 sympatiåtgärderna som ytterligare ett exempelpå att balansen förändrats mellan parterna. Företagen anser i regel att enlockout kostar dem för mycket. Det är därmed inte längre något verksamtkonfliktmedel för arbetsgivarsidan. Det är svårt att motivera en rätt tillsym-patiåtgärder eftersom det inte behöver föreligga ens den minstaintressege-menskap mellan den part som vidtar sympatiåtgärden och parten iprimär-konflikten. Vid sympatiåtgärder har de stridande parterna träffatavtal, och då bör dessa också hållas. Det är inte rimligt att enutanförstående part, som kanske har träffat kollektivavtal efterstridsåtgärder i de egna förhandlingar-na, sedan helt oförskyllt skalldrabbas av sympatiåtgärder på grund av en intressekonflikt vid ett heltannat företag. Regeringen bör återkomma med ett förslag om förbud motsympatiåtgärder i sådan tid att lagändringen kan träda i kraft den 1januari 2001 (yrk. - Yrkanden om förbud mot sympatiåt-gärderframställs även i partimotion Sk692 (yrk. 23 delvis) och imotion A701 (delvis) av och (båda m).Kristdemokraterna anser inte heller, enligt sin motion A8, att sympatiåtgär-der bör tillåtas som instrument vid konflikter. Vid en primärkonfliktfinns inget avtal mellan parterna, vilket är anledningen till att parternakan tvinga fram ett avtal genom stridsåtgärder. Vid sympatiåtgärder däremotär de stri-dande parterna bundna av avtal. Avtalsbundna parter bör rimligenhålla sina avtal. Partiet ser också sympatiåtgärderna som en fråga omproportionalitet. Företagen är alltmer känsliga när tekniskt kompetentaarbetstagare tas ut i strejk (yrk. 6).Utskottets ställningstagandeÄven frågan om sympatiåtgärder togs upp av Utredningen om ett förstärktförlikningsmannainstitut. Frågan hade inte varit nämnd i utredningens direk-tiv. Utredningen ansåg inte att rätten till sympatiåtgärder borde tas bort. Skälet var att denna rätt är en del i en nordisk tradition och enväsentlig grundval för kollektivavtalssystemet. Utredningen bedömde detdärför som omöjligt att få en bred uppbackning för ett paket med åtgärdersom inklude-rade ett borttagande av rätten till sympatiåtgärder. Dessutomskulle en sådan inskränkning kunna komma i konflikt med Europarådetssociala stadga. Utredningen ansåg dock att ett borttagande skulle kunnaleda till en mer dämpad löneutveckling och en ökad lönespridning, vilketskulle vara gynn-samt ur en snävt samhällsekonomisk synvinkel.Utskottet ansluter sig till utredningens bedömning att rätten tillsympatiåt-gärder inte bör tas bort. I sammanhanget bör påpekas attförslaget om för-längd varseltid och om möjlighet att skjuta upp varsladestridsåtgärder, som utskottet ställt sig bakom ovan, kan innebära vissabegränsningar av möjlig-heten till sympatiåtgärder.Med det anförda avstyrks motionerna A6 (yrk. 10), A8 (yrk. 6), A701 (delvis) och Sk692 (yrk. 23 delvis). [5~7 Andra ändringarPropositionenI ett särskilt avsnitt om lönestatistik redovisas vissa förändringar sominte omfattas av propositionens förslag till riksdagsbeslut.- blir statistikansvarig myndighet för den officiella lö-nestatistiken från den 1 januari 2001Statistiska centralbyrån (SCB) är statistikansvarig myndighet ienlighet med principen att SCB skall svara för officiell statistik somgriper över flera sektorer, som saknar entydig huvudanvändare eller där detpåtagligt gagnar förtroendet för statistiken. får ettsamlat ansvar för att följa och analysera svensk lönebildning och får enfunktion som inte motsvaras av verksamheten vid någon existerandemyndighet. Institutet kommer därmed att framstå som en huvudanvändare avlönestatistiken. Statisti-kansvaret bör enligt propositionen avse både denmånadsvisa och den årsvisa lönestatistiken. Som nämnts ovan kommerMedlingsinstitutet att få i uppgift att inrätta ett expertråd förlönestatistik.- Lönestatistiken förbättras på olika sättSCB skall ges i uppdrag att förbättra den månadsvisa statistiken som börproduceras för alla sektorer i ekonomin. Utförligare redovisning bör ske avretroaktiva löneutbetalningar. Statistiken bör också redovisas snabbare äni dag. bör svara för att en samlad publiceringsker. Statistiken bör redovisas för ett 50-tal områden eller branscher medfördelning på kön och på arbetare och tjänstemän.Medlingsinstitutet bör även svara för att årsstatistiken publiceras i formav en årlig rapport, som även innefattar analyser. SCB skall få i uppdragatt producera löpande statistik över vakanser och arbetskonflikter.Förbättringen av såväl den årsvisa som månadsvisa statistiken bör genom-föras , bl.a. med hänvisning till behovet av jämförbarstatistik när nästa avtalsrörelse analyseras.Forskningens behov skall tillgodoses genom komplettering av individdata-basen med individuppgifter om löner från SCB:s årsvisa lönestatis-tik.- Rapporter om samhällsekonominKonjunkturinstitutet (KI) bör svara för att en årlig rapport tas fram om desamhällsekonomiska förutsättningarna för löneförhandlingarna. Rapportenskall innehålla bedömningar av den ekonomiska utvecklingen under de när-maste åren i och omvärlden.- Rapporter om löneutvecklingen m.m.Medlingsinstitutet bör svara för att det publiceras en rapport omlöneutvecklingen m.m. Den skall beskriva betydelsefulla förändringar vadgäller löner, arbetskraftskostnader, produktivitetsutveckling,inkomstfördel-ning, inkomstutveckling, sysselsättning, avtalskonstruktioner, förhandlings-system och arbetsmarknadslagstiftning i och iomvärlden liksom lönebildningens strukturpåverkande effekter.Lönestatistiken behöver redovi-sas för branscher, yrkesgrupper, uppdelningpå kön etc. Rapporten skall även innehålla analyser av hur utvecklingen avarbetskraftskostnader påverkat samhällsekonomin och sysselsättningen. Denskall också innehålla en redo-visning och analys av stridsåtgärder somförekommit under året.- Redogörelse inför finansutskottet och arbetsmarknadsutskottetMedlingsinstitutets chef bör, om finner detta lämpligt, årligeninför dessa utskott redogöra för sin syn på hur lönebildningen,arbetskrafts-kostnaderna och sysselsättningen utvecklats och hur institutettagit sig an sin uppgift att verka för en väl fungerande lönebildning utanatt parterna frånta-gits sitt ansvar.- Förbättrade möjligheter att analysera löneutvecklingen för kvinnor ochmän m.m.De förbättringar av den årsvisa lönestatistiken och kompletteringen avforsk-ningsdatabasen som redovisats ovan kommer enligt regeringensbedömning att förbättra möjligheten att följa och analyseralöneutvecklingen för kvinnor och män. årliga rapport omlöneutvecklingen m.m. bör även innehålla ett särskilt kapitel somanalyserar löneutvecklingen ur ett jämställdhetsperspektiv.Medlingsinstitutet bör också följa frågan om diskriminering ilönesättningen på andra grunder än kön. Samråd bör ske regelbundet medOmbudsmannen mot etnisk diskriminering, Handikappom-budsmannen ochOmbudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning.MotionerModeraterna motsätter sig enligt motion A6 förslaget att Medlingsinstitutetskall vara statistikansvarig myndighet (yrk. Ansvaret bör ligga kvarhos SCB. Partiet anser dessutom att dagens lönestatistiska underlag ärtillräckligt. Det finns inget behov av en ytterligare aktör. En utvidgadstatistikinhämtning innebär en ökad börda på företagen. Om parterna vill haytterligare en opar-tisk instans kan de inrätta ett ekonomiskt råd påmotsvarande sätt som enligt industrins samarbetsavtal. anserinte heller att det skall ankom-ma på att utarbetarapporter om löneutvecklingen eller på annat institutionaliserat sättredogöra för utvecklingen eftersom detta skulle vara en del i dennormbildande roll för som partiet avvisar (yrk. 13delvis).Även anser, enligt motion A8, att SCB också fortsätt-ningsvis bör vara huvudansvarig för lönestatistiken, eftersom det annarsfinns risk för samordningsproblem i förhållande till den ekonomiskastatisti-ken. Det bör dock vara en viktig uppgift för Medlingsinstitutetatt se till att det finns statistik tillgänglig på ett relevant sätt (yrk.3). är i och för sig positiva till det som redovisas ipropositionen vad gäller jäm-ställdhet och diskriminering, men bedömer detinte som tillräckligt. I motio-nen framhålls att bra former förarbetsvärdering kan vara ett instrument för en mer objektiv lönesättning.Motionärerna poängterar att arbetsvärdering inte behöver stå imotsatsförhållande till individuell lönesättning (yrk. 4).Centerpartiet yrkar också avslag på propositionen i den del som denförordar att skall vara statistikansvarig myndighet.Partiet hänvisar i sin motion A9 till vad SCB anfört om den roll somlönestatistiken spelar i många ekonomiska och samhälleliga bedömningar. kan inte automatiskt ha intresse av samtliga sidor avlönestatistiken (yrk. 1).Inte heller anser, enligt motion A10, att Medlingsinstitutetbör ha statistikansvaret. Ansvaret bör ligga kvar på SCB. Erforderligaanalyser därutöver kan utföras av (yrk. Partietmotsätter sig inte att lönestatistiken förbättras eftersom det ökarmöjligheterna att analyse-ra löneutvecklingen för kvinnor och män. Partiethar inte heller någon in-vändning mot att skall avgeen årlig rapport om de samhällsekonomiska förutsättningarna förlönebildningen. varnar dock för en alltför stor tilltro tillatt statistik eller ekonomiska analyser i sig leder till en bättrelönebildning. För det krävs kännedom om individuella förhållanden som enmyndighet inte kan ha (yrk. 6).Utskottets ställningstagandeEn förbättring av lönestatistiken är enligt utskottets mening en väsentligdel i åtgärderna för att förbättra lönebildningen. Utskottet anser detockså väsent-ligt att parterna har förtroende för lönestatistiken och intehar skäl att ifråga-sätta dess kvalitet eller användbarhet. Den sakkunskapoch goda beställar-kompetens som anställda kommer attrepresentera bör enligt utskottets bedömning kunna resultera i en ökadanvändbarhet och ett stärkt förtroende för statistiken. Att överförahuvudansvaret till Medlingsin-stitutet är i konsekvens med de allmännaprinciper som gäller för den offici-ella statistiken. Utskottet delarregeringens bedömning att kommer att framstå somhuvudanvändare av lönestatistiken. Institutet kom-mer att ha ett samlatansvar för att följa och analysera lönebildningen.Det är enligt utskottets mening inte korrekt att som betraktaansvaret för statistiken som en del i en normbildande roll.Medlingsinstitutet har i stället en analysfunktion. Institutets roll är attse till att statistiken speg-lar den faktiska löneutvecklingen, inte attagera som något slags "lönepolis". Utskottet kan inte heller se de andraförslag om uppgifter för Medlingsinsti-tutet som hänvisar tillsom uttryck för att institutet skulle ha en normbildande roll.Med anledning av farhågorna för samordningsproblem i förhållande till denövriga ekonomiska statistiken m.m. vill utskottet hänvisa till att rege-ringen enligt vad som sägs i propositionen har för avsikt att ge Medlingsin-stitutet i uppgift att inrätta ett expertråd för lönestatistik. Dettaexpertråd är tänkt att fungera som ett organ för att tillvarata andraintressenters behov av utformningen av statistiken. Företrädare förparterna bör ingå i rådet, och och bör adjungerasdit. Regeringen trycker också på att det är väsentligt att samråd sker medSCB i frågor som gäller behov av allmäninformativ statistik. Utskottetinstämmer med regeringen att det är särskilt väsentligt att samordningenmed den ekonomiska statistiken beaktas. Som sägs i propositionen får intedet faktum att blir en huvudanvändare innebära att andraanvändares intressen åsidosätts. Utskottet vill slutligen peka på attregeringen säger sig vara beredd att ompröva sitt förslag om det skulleuppstå en situation där viktiga användares intressen åsidosätts. Därför harregeringen för avsikt att låta utvärdera konsekvenserna när det nyasystemet verkat en tid.Med hänvisning till det anförda avstyrks dels motion A6 (yrk. 13 delvis),dels motionerna A6 (yrk. 14), A8 (yrk. 3), A9 (yrk. 1) och A10 (yrk. 5 och6).Allra sist kan utskottet instämma med i att bra formerför arbetsvärdering kan vara ett instrument för att nå en mer objektiv löne-sättning. En väl utvecklad lönestatistik ökar möjligheten att följa ochanaly-sera löneutvecklingen för kvinnor och män och att bedriva forskningom vad som har betydelse för löneutvecklingen, vilket är nog så viktigt,men det är självfallet inte tillräckligt för att komma till rätta medosakliga löneskillna-der. För det krävs insatser på en rad områden.Utskottet vill i detta hänseende hänvisa till den proposition om ändringari jämställdhetslagen som regering-en har för avsikt att lägga fram senare ivår. Med det anförda avstyrks motion A8 (yrk. 4), i den mån den inte kananses tillgodosedd med vad utskottet anfört.8 Antagande av propositionens lagförslag m.m.8.1 Ändringar i medbestämmandelagenAv vad som anförts ovan följer att utskottets ställer sig bakom regeringensförslag till ändringar i medbestämmandelagen. Förslag om antagande avlagändringarna, dock med vissa justeringar, läggs fram i utskottets hemstäl-lan.8.2 Ändringar i sekretesslagenPropositionenGenom följdändringar i sekretesslagen föreskrivs att sekretess skall gällaför uppgifter som en part lämnat till en medlare eller tillMedlingsinstitutet. Sekretess gäller endast om parten gjort förbehåll omdetta (8 kap. 15 § första stycket). Det föreslås också en ny bestämmelse omsekretess för uppgift i kollektivavtal som lämnats till Medlingsinstitutet.Den avser dels en parts affärs- eller driftförhållanden, dels annanspersonliga eller ekonomiska för-hållanden, i båda fallen om det kan antasatt parten eller personen lider skada eller men om uppgiften röjs (sammaparagrafs andra stycke). Att meddelar-friheten är begränsad för denna typav uppgifter framgår av 16 kap. 1 § samma lag.MotionModeraterna ansluter sig i motion A6 till förslagen om ändringar i sekre-tesslagen (yrk. 18).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker ändringarna i sekretesslagen. Förslag om antagande avlagändringarna läggs fram i utskottets hemställan.DEL II ARBETSRÄTTSLIGA MOTIONER1 Utredningar m.m.Utskottet övergår nu till att behandla motioner som väckts under den allmän-na motionstiden och som tar sikte på olika arbetsrättsliga frågor. I dettaav-snitt kommer utskottet att behandla motioner som innehåller allmänna syn-punkter på den arbetsrättsliga lagstiftningen och krav på generellautredning-ar. Därefter behandlas motioner som rör olika sakfrågor. Motionerrörande turordningsfrågor kommer att behandlas i samband med behandlingenav den av regeringen aviserade propositionen avseendeturordningsbestämmelserna som skall överlämnas till maj i 2000.MotionerI kommittémotion Sk692 hävdar att arbetslagarna behöveranpassas för att stimulera till byte av arbete och vidareutbildning. Dettaskall utgöra ett led i åtgärder för att skapa ett konkurrenskraftigt klimatför indivi-der och företag i . Det behövs bl.a. en ny och merflexibel arbetsrätt (yrk. 21).Många företagare är på grund av anställningsskyddslagen tveksamma till attnyanställa och expandera. Lagen måste omarbetas från grunden. Den bör geden enskilde arbetstagaren ett grundläggande skydd mot att skiljas från sinanställning på osakliga grunder. Turordningsreglerna bör slopas helt. Lag-stiftningen på morgondagens arbetsmarknad bör vara mer "individualiserad",dvs. den bör tydligt göra den enskilde till bärare av arbetets rättigheter(yrk. 22).Vänsterpartiet framhåller i partimotion A723 att det behövs en ny och för-stärkt arbetsrätt. Som skäl för ställningstagandet anges de storaförändringar som skett i samhället och näringslivet. Enligt partiet handlardet om föränd-rade produktions- och organisationsmönster, nyaanställningsformer, inter-nationalisering av kapitalrörelser och EU-medlemskap. Utvecklingen har också gått i riktning mot ett ökat antalanställningsformer som inte är fasta heltidstjänster, dvs. korta och lösaanställningsformer. Detta drabbar framför allt kvinnor och ungdomar. Vidarehar den nya uppsplittringen av arbets-marknaden där anställda"utkontrakteras" och formellt görs till egna företa-gare inneburit attvissa hamnar utanför den arbetsrättsliga lagstiftningens skyddsnät.Partiet föreslår att det tillsätts en utredning som skall ha till uppgiftatt ut-veckla arbetsrätten inom följande områden. Löntagarnas inflytandemåste öka. Vidare måste arbetstagarbegreppet utvidgas så att alla löntagareomfat-tas av arbetsrätten. Rätten till kompetensutveckling för allaanställda måste regleras i lagstiftning. I denna skall arbetsgivarnasansvar för kompetensut-veckling tydligt lyftas fram och de fackligaorganisationerna skall ha möjlig-het att påverka. En lagstiftning somgaranterar yttrandefriheten för alla ar-betstagare och som inte tillåteratt den inskränks i anställningsavtalet måste införas. Utredningen börbedrivas skyndsamt och i samarbete med arbets-marknadens parter (yrk. 1).I kommittémotion Sf304 hävdar att om man skall förhindrautslagning och förtidspensionering måste anställningsskyddet stärkas i sam-band med rehabilitering. Särskilt viktigt är att man på de störrearbetsplatser-na tar socialt ansvar för arbetstagare som arbetat länge där.Partiet föreslår att ovan nämnda utredning även bör behandla denna fråga (yrk. 9).I partimotion A219 framför krav på en modernisering avarbetsrätten för att stärka anställningstryggheten och begränsa avvisstidsanställningar så att arbetsgivare inte kan missbruka kvinnorsarbets-kraft (yrk. 1).Enligt kommittémotion A254 anser att dagens arbetsrättär anpassad samhälle med stora varuproducerande företagsom förebild. Tron att människor är utbytbara i en produktionskedjapräglade tänkandet som ligger bakom dagens arbetsrätt. Förändringstakten inäringsli-vet har accelererat . Människor är mer välutbildade ochsvåra att byta ut. De nya jobben skapas i de små företagen. Arbetslivet harförändrats till karaktär och innehåll. Företag med snabb tillväxt och storaföretag med hög arbetsrättslig kompetens och stora möjligheter tillomdisponeringar av arbetskraften har sällan problem med arbetsrätten.Däremot upplever de mindre företagen arbetsrätten som ett problem.Arbetsrätten måste därför moderniseras och förenklas. För att arbetsrättenskall bli mer flexibel och bättre anpassad för småföretag bör detgenomföras en rad förändringar. Des-sa rör bl.a. turordningsreglerna,fackets vetorätt vid entreprenader, reglerna om stridsåtgärder m.m. Partietanser att dessa förslag kan genomföras utan föregående utredning (yrk. 25).Vidare anser partiet att en lämplig myndighet bör ta ansvar för att öka in-formationen om gällande regler på arbetsrättens område. Detta är särskiltviktigt vad gäller de mindre företagen eftersom de oftast saknar kunskap omvilka villkor som gäller (yrk. 32).Centerpartiet hävdar i partimotion A220 att trygghet i arbetslivet bästskapas av konkurrenskraftiga företag. Stelbenta lagar kan vara hinder förföretagens utveckling och i sämsta fall hota anställningstryggheten i helaföretaget. Nuvarande arbetsrätt utformades i huvudsak och grun-dades på erfarenheter av arbetslivet . Arbetsrätten är också i huvudsak anpassad till de stora företagensbehov och förutsättningar. Ett stort antal människor står utanförarbetsmarknaden eller har svag anknyt-ning till denna. En fjärdedel av demsom arbetar saknar fast anställning. Till detta kommer att det blir alltsvårare att applicera dagens lagstiftning på de nya mönster som växer frampå arbetsmarknaden. Nya anställningsformer växer fram. För att möta dennaförändring anser partiet att det är nödvändigt att det tillsätts enutredning med uppdrag att se över hur hela dagens regel-verk bör förändrasför att skapa bättre trygghet, flexibilitet och tillväxt (yrk. 21).Folkpartiet anser att ett av de viktigaste områdena när det gällerförnyelse av arbetsmarknaden är arbetsrätten. Partiet framhåller ikommittémotion A231, i likhet med flera av de andra partierna, att dennuvarande arbetsrätten är an-passad behov ocharbetsmarknad, där utgångspunkten var att en arbetstagare arbetar hos sammaarbetsgivare under hela sitt yrkesverk-samma liv. Eftersom arbetsmarknadenhela tiden förändras och fler arbetsta-gare får andra anställningsformer änvisstidsanställning brådskar en fortsatt reformering av arbetsrätten.Inledningsvis bör lagstiftning återinfö-ras. För att fåtill stånd en modern arbetsrätt bör det även tillsättas en parlamentariskutredning (yrk. 18).I kommittémotion A811 tar upp det växande problemet med"tystnaden" på arbetsplatsen. Enligt partiet är rädslan att framföra kritikpå arbetsplatsen ett stort och växande arbetsmiljöproblem. Mångaarbetsgivare anser att lojalitet innebär att arbetstagarna inte skallkritisera dem. Detta gäller i hög grad arbetsgivare inom den offentligasektorn. Arbetstagare vågar därför inte öppet kritisera arbetsgivare avrädsla för att få problem på arbetsplatsen. Särskilt utsatta är dearbetstagare som har tidsbegränsade anställningar. För att kunna erhållatillsvidareanställningar berättar de inte om eventuella missförhållanden.För att komma till rätta med den utbredda "tystnaden" på arbetsplatsenanser partiet att det bör tillsättas en utredning som ser över dennaproblematik (yrk. 1).Vidare anser partiet att det bör göras en förändring av medbestämmande-lagen. I statliga bolag som privatiserats och i andra privata företaggäller inte personalens yttrandefrihet och det grundlagsstadgadeanonymitets- och med-bestämmande skyddet. Den som yttrar sig offentligtriskerar disciplinära åtgärder. Partiet föreslår därför att det tillsättsen utredning som ser över medbestämmandelagen i detta hänseende (yrk. 2).Inger Strömbom (kd) påpekar i motion K351 att nuvarande arbetsrätt skaparett svårgenomträngligt regelverk för det lilla företaget. Arbetsrättenbehöver förenklas och moderniseras så att småföretagare kan följa de reglersom finns och ändå driva en lönsam verksamhet (yrk. 2).Sven m.fl. (c) anser i motion N389 att en mindre reglerad arbets-marknad med större möjligheter till projekt- och visstidsanställningar samtflexiblare och kortare arbetstider leder till att fler människor kan fåarbete (yrk. 3).Utskottets ställningstagandeUnder genomfördes ett omfattande arbetsrättsligt reformarbetesom rörde tre huvudfrågor: anställningstrygghet, medbestämmanderätt ocharbetsmiljö. Detta arbete låg sedan till grund för den nuvarandearbetsrättsli-ga lagstiftningen. tillkom bl.a.anställningsskyddslagen och medbestämmandelagen. Syftet med dessa lagar varbl.a.