bet · GO01SfU7 · 2000-11-28 00:00:00 — Underhållsstöd vid växelvis boende I detta betänkande behandlas regeringens proposition1999/2000:118 Underhållsstöd vid växelvis boendejämte en motion som väckts med anledning avpropositionen och en som väckts 2000.I propositionen föreslås ändrade regler förberäkning och fördelning av underhållsstöd när barntill särlevande föräldrar bor varaktigt hos bådaföräldrarna (växelvis boende). Utgångspunkten för deföreslagna ändringarna är att var och en avföräldrarna vid växelvis boende har rätt till etthalvt underhållsstöd, per barn och månad.Från detta belopp avräknas halva detåterbetalningsbelopp som skulle ha fastställts omföräldern hade varit återbetalningsskyldig enligtlagen om underhållsstöd.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari2001 och tillämpas första gången i fråga omunderhållsstöd som avser tid efter den 31 mars 2001.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrkermotionerna.I ärendet finns två reservationer och två särskildayttranden. I proposition 1999/2000:118 Underhållsstöd vidväxelvis boende har regeringen ()föreslagit att antar de i propositionenframlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1996:1030) omunderhållsstöd,2. lag om ändring i lagen (1999:822) om ändring ilagen (1996:1030) om underhållsstöd.Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet. Motion väckt med anledning av propositionen1999/2000:Sf25 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om obligatoriskasamarbetssamtal,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att underhållsstödetbör regleras genom ett umgängesavtal.Motion väckt under den allmänna motionstiden 20002000/01:Sf240 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:2. avslår förslagen i proposition1999/2000:118, i enlighet med vad som anförs imotionen. Gällande ordningSyftet med systemet med underhållsstöd, som infördesi , var att genomföra besparingar fördet allmänna men också att tydliggöra föräldrarnasekonomiska ansvar och garantera barnet en rimligförsörjning. Det nya systemet ersatte systemet medbidragsförskott (inklusive det förlängdabidragsförskottet) och det särskilda bidraget tillvissa adoptivbarn.Ett barn har enligt lagen (1996:1030) omunderhållsstöd (USL) rätt till underhållsstöd omföräldrarna inte bor tillsammans. Underhållsstödlämnas också om den ena föräldern är avliden, dockinte om barnet har rätt till barnpension enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) efter enbidragsskyldig förälder. Om barnet är underårigtkrävs det dessutom att det varaktigt bor och ärfolkbokfört hos en av föräldrarna (boföräldern),samt att boföräldern bor här i landet och ärvårdnadshavare för barnet. Ett barn kan också ivissa fall ha rätt till underhållsstöd, om en ellertvå särskilt förordnade vårdnadshavare harförordnats för barnet.Underhållsstöd lämnas med högst per månadoch barn. Om barnet har egna inkomster reducerasdock stödet med hälften av det belopp som överstiger48 per år.För det underhållsstöd som lämnas till barnet ärden förälder som inte bor tillsammans med barnetåterbetalningsskyldig gentemot staten.Återbetalningsskyldigheten är dock begränsad till per barn och månad och är utformad som enviss procent av den återbetalningsskyldiges årligabruttoinkomst efter ett avdrag med . Såvälgrundavdraget som de procentsatser som bestämmeråterbetalningsskyldighetens storlek höjdes fr.o.m.den 1 februari 2000. Grundavdraget höjdes från till och procentsatserna per barnbestämdes till för ett barn, för tvåbarn och för tre barn. Som tidigare ökar dentotala procentsatsen med en procentenhet för varjeytterligare barn utöver tre.Återbetalningsskyldigheten omprövas ochfastställs utifrån senast tillgängliga taxering.Enligt föreligger inte någonskyldighet att betala underhållsbidrag när barnetbor växelvis hos båda föräldrarna. Reglerna ombidragsförskott, som var nära kopplade tillföräldrabalkens regler, medgav inte heller attbidragsförskott betalades ut vid växelvis boende.Enligt USL kan däremot underhållsstöd i form avutfyllnadsbidrag betalas ut till boföräldern vidväxelvis boende. Någon återbetalningsskyldighetfastställs inte utan underhållsstödet minskas meddet belopp som skulle ha betalats tillbaka av denförälder som inte är boförälder. Vid växelvis boendeförutsätts att föräldrarna kan komma överens om hurutfyllnadsbidraget eventuellt bör fördelas dememellan.PropositionenHur påverkas barnen av växelvis boende?I samband med behandling av propositionenStrategi för att förverkliga ombarnets rättigheter i m.m. behandlades ocksåen motion om hur små barn påverkas vid växelvisboende. Med anledning av motionen gav riksdagenregeringen till känna att studier bordegenomföras beträffande hur små barn påverkas vidväxelvis boende (prop. 1997/98:182, bet.1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171).Regeringen har i regleringsbrevet gettSocialstyrelsen i uppdrag att genomföra studier ochsammanställa kunskap över hur små barn påverkas avväxelvis boende. skall vidare utredahur berörda parter bäst kan få information och stödså att barnets bästa kan tillgodoses. Uppdraget, somskall ske i samråd med och , skallredovisas senast den 31 mars 2001.Vidare har regeringen () inomramen för arbetet rörande automatisk gemensamvårdnad för ogifta föräldrar uppdragit åt enbarnpsykiatrisk expert att belysa frågan om växelvisboende ur barnets perspektiv. Av de synpunkter påvårdnad, boende och umgänge som lämnats av TorgnyGustavsson, överläkare i barn- och ungdomspsykiatrii , framgår bl.a. att barn under tre års ålderi sin utveckling är beroende av att ha en stabilsituation, återkommande och igenkännbara rutiner ochtrygga, stabila primära (föräldra)relationer. Dettatalar enligt för att växelvis boende inteär att rekommendera för de allra yngsta.Enligt regeringens uppfattning har det inteframförts några tungt vägande skäl som generellttalar mot lämpligheten av att ett barn bor växelvishos båda föräldrarna. Tvärtom anser regeringen attdet är av stor vikt att barnen får envardagsrelation till båda föräldrarna. Om ett växel-vis boende är bra eller inte i ett enskilt fallmåste avgöras efter en individuell prövning. När detgäller barn konstaterar regeringen attdet är ett ytterst litet antal barn i denna åldersom bor växelvis hos båda föräldrarna (2,avtotalt 14 086 barn ). Regeringenframhåller dock att det kan finnas anledning att taupp frågan om underhållsstöd vid växelvis boendetill förnyad prövning om studierskulle visa att ett sådant boende skulle varaolämpligt för så unga barn.Beräkning av utfyllnadsbidrag och fördelning mellanföräldrarnaDe ändringar i vårdnadsregler somgjorts har enligt propositionensyftat till att främja samförståndslösningar ochbana väg för ökad användning av gemensam vårdnad.När bestämmelserna om underhållsstöd infördes ansågregeringen att även när det gäller barnetsförsörjning borde reglerna ha en sådan inriktning.Reglerna för underhållsstöd utformades därför så attsamhällsstöd kan lämnas såväl till barn somvaraktigt bor hos endast en av föräldrarna som tillbarn som bor växelvis hos båda föräldrarna.Enligt regeringen har reglernas utformning för stödvid växelvis boende i många fall snarare bidragittill att skapa konflikter mellan föräldrarna än attunderlätta samarbetet mellan dem. En anledning tillkonflikt är bedömningen av om ett växelvis boendeföreligger eller inte. En annan anledning tillkonflikt är hur utfyllnadsbidraget beräknas ochfördelas mellan föräldrarna. I extremfallet kan enförälder med mycket höga inkomster få fullt bidrag,per barn och månad, om den andra föräldernsaknar inkomst, t.ex. på grund av studier. Å andrasidan kan en boförälder med låga inkomster bli heltutan utfyllnadsbidrag om den bidragsskyldigeföräldern har höga inkomster. Vidare förekommer detatt boföräldrar inte vill låta ett barn vistas i förstor omfattning hos den andra föräldern, eftersomrisken finns att underhållsstödet dras in. Omväntuppges bidragsskyldiga föräldrar ha genomdrivit attbarnen vistas så hos denna att detbetraktas som växelvis boende, vilket i sin turmedför att föräldern inte är återbetalningsskyldigför underhållsstödet. Det kan med nuvarande reglerockså ge betydligt mer i statligt stöd omföräldrarna kommer överens om att barnen skall varafolkbokförda hos den förälder som har högst inkomst.I syfte att göra reglerna mer rättvisa och lättareatt förstå föreslår regeringen att underhållsstödvid växelvis boende skall lämnas med hälften av1 per barn och månad till var och en avföräldrarna. Från detta belopp avräknas därefterhalva det återbetalningsbelopp som skulle hafastställts om 24-28 §§ USL hade tillämpats påinkomsten för den förälder som får bidraget. Om ettbarn, enligt den senaste taxeringen, har egnainkomster skall underhållsstödet för var och en avföräldrarna minskas med ett belopp som motsvararhälften av den minskning som annars görs.Genom förslaget kommer enligt regeringen storlekenpå bidraget att bero på förälderns egen ekonomiskasituation och inte på den andra föräldernsekonomiska förhållanden. Eftersom båda föräldrarnahar möjlighet att få utfyllnadsbidrag, kommer ocksåfrågan om hos vilken av föräldrarna barnet ärfolkbokfört att förlora i betydelse. Detta kan ledatill att konflikterna mellan föräldrarna omfolkbokföringen kan minska. I vissa fall kan de nyareglerna sannolikt minska antalet konflikter mellanföräldrarna även i fråga om själva ut-fyllnadsbidraget. Båda föräldrarna får del avbidraget och behöver därmed inte hamna idiskussioner om hur stödet eventuellt skall fördelasmellan dem.Enligt vad som anges i propositionen finns det dockvissa nackdelar med förslaget. Som nämnts villbidragsskyldiga föräldrar ibland att barnet skall boväxelvis hos båda föräldrarna, eftersom föräldern dåinte behöver återbetala något tillförsäkringskassan. Med de föreslagna reglerna får deytterligare ett skäl att vilja att barnet skall boväxelvis hos båda föräldrarna, nämligen för att fåett bidrag. De nya reglerna kan också leda tillförsämringar för boföräldern, om den andra förälderninte tar del i kostnaderna för barnet. De kan ocksåsägas innebära en modifiering av principen attföräldrar med gemensam vårdnad skall kunna enas ialla frågor som rör barnet, dvs. även om hurkostnaderna för barnet skall fördelas dem emellan.Vidare kan förslaget sägas leda till bristandesymmetri genom att reglerna anpassas efterförälderns ekonomiska förutsättningar medan detfulla underhållsstödet är generellt (intebehovsprövat mot boförälderns ekonomi). Dessutomökar de administrativa kostnaderna förutbetalningar, eftersom de görs till två personer istället för till en.Regeringen anser dock att fördelarna med deföreslagna reglerna väger tyngre än nackdelarna ochatt förslaget kommer att leda till att antaletkonflikter minskar.Ansökan om utfyllnadsbidragEnligt regeringen kommer det sannolikt även ifortsättningen att förekomma konflikter mellanföräldrar i samband med frågor om växelvis boende.Var och en av föräldrarna bör därför själv ansöka omstödet. En ordning där varje förälder söker bidragethos den försäkringskassa som skall avgöra ett ärendeavseende den föräldern skulle kunna medföra attsamma förhållande prövas av olika försäkringskassormed risk för att dessa kommer till olika resultat.Enligt regeringens uppfattning talar därför starkaskäl för att en och samma försäkringskassa skallpröva båda föräldrarnas ansökan.I propositionen föreslås därför att var och en avföräldrarna skall ansöka om stödet och att ansökanskall prövas av den försäkringskassa som skallavgöra ett ärende avseende den förälder som barnetär folkbokfört hos. Vid växelvis boende betalasstödet ut till var och en av föräldrarna.Gränsen mellan umgänge och växelvis boendeEnligt vad som anges i propositionen föreliggerväxelvis boende i första hand i sådana fall därbarnet vistas ungefär lika mycket hos den ena somhos den andra föräldern. Varken i USL eller dessförarbeten finns det några närmare riktlinjer förgränsdragningen mellan umgänge och varaktigt boende.I rättsfallet NJA 1998 s. 267 har () slagit fast att det normalt är fråga om umgänge- och inte om varaktigt boende - om barnet vistashos den ena föräldern endast en tredjedel av tiden.HD anför vidare att bedömningen ofta blir densamma,även om skillnaden i vistelsetiderna hos de bådaföräldrarna är mindre, om det inte finns faktorersom klart pekar i en annan riktning. Det gällerenligt HD i särskilt hög grad, när barnet tillövervägande delen vistas hos en förälder som är en-sam vårdnadshavare och därmed har hela ansvaret förbarnets personliga förhållande. Faktorer utövervistelsetiden som kan få betydelse vid bedömningenär enligt HD var barnet är folkbokfört, hur barnetsboende är ordnat, var barnet förvarar sinatillhörigheter och hur barnets försörjning fördelasmellan föräldrarna.Riksförsäkringsverket () konstaterar i AllmännaRåd 1999:2 att HD i det nämnda avgörandet behandlatgränsdragningen mellan umgänge och varaktigt boende.Enligt RFV framgår det av domen att dessabedömningsgrunder även gäller bedömningen av omväxelvis boende föreligger enligt USL.Regeringen gör bedömningen att utgångspunkten äveni framtiden bör vara att ett växelvis boendeföreligger i sådana fall där barnet vistas ungefärlika mycket hos den ena som hos den andra föräldern.Det är dock nödvändigt att på sätt som HD angett tahänsyn även till andra omständigheter änvistelsetiden.Samarbetssamtal och samförståndslösningarI propositionen anförs att frågan om barnens boendeutan tvekan är en av de frågor som kan skapakonflikter mellan föräldrarna efter en separation. Ibörjan av introducerade socialtjänstensamarbetssamtal som en metod att lösa vårdnads- ochumgängestvister. är kommunernaskyldiga att erbjuda samarbetssamtal. Sedan 1998gäller skyldigheten att erbjuda samarbetssamtalnumera även barnets boende. Kommunerna är vidareskyldiga att sörja för att föräldrar får hjälp attskriva avtal om vårdnad, boende och umgänge ochsocialnämnden kan också godkänna avtalen. blir det gällande på samma sätt som en domfrån domstol. Ansvaret för att informationen ommöjligheterna till samarbetssamtal når ut tillberörda föräldrar vilar enligt regeringen påSocialstyrelsen. I regleringsbrevet harSocialstyrelsen fått i uppdrag att stödja ut-vecklingen av metoder för samarbetssamtal för attfrämja barnets bästa vid tvister om vårdnad, boendeoch umgänge. Uppdraget skall redovisas den 31 mars2001.För barnets skull är det enligt regeringen viktigtatt föräldrarna får vetskap om den möjlighet somkommunerna erbjuder i form av samarbetssamtal.Eftersom försäkringskassorna ofta är det organ somföräldrar som separerat, eller står i begrepp attseparera, först tar kontakt med gör regeringenbedömningen att bör bidra till attsprida information om den service kommunerna ger.Regeringen avser att i regleringsbrevet geRFV i uppdrag att tillse att försäkringskassornainformerar om att kommunerna erbjuder föräldrarsamarbetssamtal i syfte att nå enighet i frågor somrör vårdnad, boende och umgänge och om kommunernasskyldighet att sörja för att föräldern får hjälp attträffa avtal i frågorna.Ikraftträdande och kostnaderRegeringen föreslår att lagändringarna skall träda ikraft och tillämpas första gångeni fråga om underhållsstöd som avser tid efter den 31mars 2001.För att det skall vara möjligt att beräkna statenskostnader för de föreslagna reglerna krävs detenligt regeringen information även om boföräldrarnasinkomster. Sådana uppgifter finns intetillgängliga hos RFV, eftersom de saknar betydelsevid beräkningen av underhållsstödets storlek. Föratt göra en rättvisande bedömning av kostnaderna förförslaget skulle även eventuella beteendeföränd-ringar behöva vägas in. Underlag för en sådanbedömning saknas dock.Utgångspunkten för regeringens bedömning av deekonomiska effekterna av förslaget är det belopp sombetalas i utfyllnadsbidrag till barn med växelvisboende. Enligt propositionen lämnades i maj 1999utfyllnadsbidrag med tillnärmare 13 000 boföräldrar. Årskostnaden förutfyllnadsbidrag vid växelvis boende kan därmeduppskattas till ca . Regeringengör bedömningen att de föreslagna reglerna innebäratt statens utgifter för anslag 21:3 Underhållsstödminskar med och årendärefter med ca 50 miljoner kronor.MotionernaMargit m.fl. (m) begär i motion Sf240yrkande 2 avslag på propositionen. Motionärernadelar uppfattningen att underhållsstöd inte skallvara beroende av var barnet är folkbokfört. Dettagäller emellertid även barn som bor hos en förälder.Det är därför fel att skapa särlösning för barn medväxelvis boende. Om stödet generellt görs beroendeav bådas föräldrarnas ekonomi når man enligtmotionärerna samma effekt som med regeringensförslag. De framhåller vidare att det finns risk attutbetalning av underhållsstöd måste ske tillutlandet. De ifrågasätter om växelvis boende överhuvud taget är en boendeform som bör uppmuntas medbidrag från samhällets sida och om det är en lämpligboendeform för barn . Enligtmotionärerna bör man ersätta nuvarande system medett behovsprövat ensamståendestöd.I motion Sf25 av m.fl. (c)begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande omobligatoriska samarbetssamtal. Motionärerna anseratt sådana samtal skall föregå domstolsprövningoch syfta till ett avtal om vårdnad, umgänge ochboende samt om ekonomiska förhållanden. Avtaletbör därefter fastställas av socialnämnden. Isamma motion yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att underhållsstödet börregleras genom ett umgängesavtal. Enligtmotionärerna bör inte staten reglera detekonomiska förhållandet mellan föräldrarna utandet bör behandlas i ett sammanhang tillsammansmed umgänge och vårdnad.Utskottets bedömningUtskottet har i samband med beredningen av ärendetinhämtat kompletterande upplysningar från statsrådetIngela och från tjänstemän vidSocialdepartementet bl.a. om förslagets konsekvenserur ett barnperspektiv och om hur förslaget förhållersig till det regelverk som är bundet avgenom sitt medlemskap i unionen.Utskottet gör följande bedömning. Enligtföräldrabalken föreligger inte någon skyldighet attbetala underhållsbidrag när barnet bor varaktigt hosbåda föräldrarna, och bidragsförskott betaladesdärför inte ut vid växelvis boende. Underhållsstödkan däremot betalas ut till boföräldern vid växelvisboende. Stödet beräknas då på samma sätt som ettutfyllnadsbidrag och någon återbetalningsskyldighetfastställs inte. I proposition 1995/96:208 (s. 36)angavs som skäl för införandet av utfyllnadsbidragvid växelvis boende bl.a. följande. De ändringar iföräldrabalkens vårdnadsregler som gjorts undersenare år har syftat till att främjasamförståndslösningar och vidga utrymmet förgemensam vårdnad. Även när det gäller barnetsunderhåll bör reglerna ha en sådan inriktning.Reglerna för underhållsstöd bör därför utformas såatt samhällsstöd kan lämnas såväl till barn somvaraktigt bor hos endast en av föräldrarna, som tillbarn som bor växelvis hos båda föräldrarna.I nu behandlad proposition anges att reglerna förunderhållsstöd vid växelvis boende i många fallsnarare har bidragit till att skapa konfliktermellan föräldrarna än att underlätta samarbetetmellan dem. Regeringen föreslår därför en förändringsom i huvudsak kan sägas innebära attutfyllnadsbidraget fördelas med hälften på varderaföräldern i förhållande till den förälderns egeninkomst.I motion Sf240 ifrågasätts det lämpliga medväxelvis boende. Utskottet kan konstatera att någrasäkra kunskaper om detta ännu inte finns men attregeringen har givit i uppdrag attbl.a. genomföra studier och sammanställa kunskapöver hur små barn påverkas av växelvis boende.Enligt utskottets mening måste det i första handvara föräldrarna som skall se till att vårdnad omoch boende för barnen löses på ett sätt som är tillbarnens bästa. Det är således inte genom reglerna omunderhållsstöd som samhället skall avgöra hurföräldrarna löser vårdnads- och boendefrågan.Utskottet kan inte se att det nu framlagda förslagettill annan fördelning av bidragsbeloppet, vid ensituation med växelvis boende, skulle ekonomiskt merfrämja ett växelvis boende än den nuvarandeordningen där boföräldern får helautfyllnadsbeloppet. Enligt utskottet förhåller detsig snarare tvärtom. Att lösningen får deneffekten, att den minskar anledningarna tillkonflikter mellan föräldrarna är trots allt tillfördel för hela situationen där växelvis boendefaktiskt förekommer. I propositionen anges att detkan finnas anledning att ta upp frågan omunderhållsstöd vid växelvis boende till förnyadprövning om studier skulle visa attett sådant boende skulle vara olämpligt för småbarn.En fråga som påtalas i motion Sf240 är hurunderhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag vidväxelvis boende förhåller sig till det regelverk somSverige är bundet av genom sitt medlemskap iEuropeiska unionen. Utskottet noterar att Lagrådet isitt yttrande över lagförslagen bl.a. har pekat pådet förhållandet att underhållsstöd vid växelvisboende uteslutande fungerar som utfyllnadsbidrag.Lagrådet konstaterar att stödet enligt förslaget hargjorts om på så sätt att det utges till var och enav föräldrarna och beräknas på visst sätt iförhållande till dennes inkomst. Vidare skallförmånen, liksom , inte vara koppladtill någon bidragsskyldighet för endera föräldern.Underhållsstödet kommer att bli en ordinär, i vissmån behovsprövad, familjeförmån. Det är inte, såsomi andra länder, fråga om ett verkligt förskott påett underhåll som en underhållsskyldig egentligenskulle ha utgett. Enligt Lagrådets mening blir detunderhållsstöd som förslaget innehåller med allsannolikhet att räkna som en familjeförmån enligtartikel 1 u) i förordningen (EEG) nr 1408/71 omtillämpningen av systemen för social trygghet näranställda, egenföretagare eller derasfamiljemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Enbartden omständigheten att reglerna om det nyautfyllnadsbidraget har sin placering i lagen om un-derhållsstöd kan enligt Lagrådet inte göra bidragetjämförbart med ett förskott på ett barns underhåll.Varje förmåns syfte och konstruktion får i ställetvara avgörande för dess klassificering. Omförordningen, såsom Lagrådet ansett sannolikt,skulle vara tillämplig på utfyllnadsbidrag vidväxelvis boende, kan komma att tvingasexportera bidraget till andra länder inom EU/EES.Förutsättningen att den förälder som söker stödetskall bo här kommer i så fall endast att gälla iförhållande till länder utanför EU/EES.Utskottet noterar vidare att den svenska regeringeni ett yttrande till i ett mål rörande bidragsförskott enligtösterrikisk lag förklarat att bidragsförskott enligtregeringens uppfattning inte är att anse som enfamiljeförmån enligt förordning (EEG) nr 1408/71.Inte heller anser den attbidragsförskott utgör en social förmån i den meningsom avses i förordning (EEG) nr 1612/68 omarbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen.Något avgörande från föreligger ännuinte. Statsrådet bekräftade att den svenskaregeringens ståndpunkt är att underhållsstödet inteär en förmån som omfattas av nämnda förordningar ochatt regeringen således inte delar den uppfattningsom framförts av Lagrådet.Enligt utskottets uppfattning kan den nu föreslagnaförändringen inte i sig medföra en skillnad ibedömningen av om underhållsstödet skall anses somen familjeförmån enligt förordning (EEG) nr 1408/71.Varken det nuvarande underhållsstöd som utges tillboföräldern vid växelvis boende eller det nya stödetsom fördelas på båda föräldrarna utgör förskott påett barns underhåll. Om framtida avgöranden från medför att underhållsstödet helt ellerdelvis skall anses som en familjeförmån enligtförordning (EEG) nr 1408/71, får situationen ånyoanalyseras och behovet av förändringar istödsystemet övervägas.Såvitt gäller konsekvenserna förförsäkringskassornas administration av regeringensförslag påpekade statsrådet att förslagettill skillnad mot förslaget i promemorianUnderhållsstöd vid växelvis boende (Ds 1999:30)innebär att en och samma försäkringskassa skallpröva båda föräldrarnas ansökan. Hon bedömer därföratt förslaget inte kommer att medföra några störreproblem för försäkringskassorna.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attregeringens förslag bör bifallas.