bet · GO01JuU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Som framgår där föreslår utskottet attriksdagen antar regeringens förslag och avslår motionsyrkandena.EkobrottsmyndighetenRegeringen föreslår ett anslag till på 304285 000 kr.Det innebär en höjning av anslaget med . Ihuvudsak är det fråga om poster av justeringskaraktär. Regeringenföreslår emellertid en ramhöjning om . Denna skallanvändas för att fortsätta och förstärka uppbyggnaden av myndigheten.Utskottet har behandlat anslagsyrkandet ovan i avsnittet Utgiftsramenoch anslaget. Som framgår där föreslår utskottet att antarregeringens förslag.OrganisationsfrågorÅklagarorganisationenI motion Ju305 (s) efterfrågas åtgärder för att bl.a. säkerställaåklagarnas kompetens i fråga om ekobrott. Motionärerna pekar påmöjligheten att inrätta en särskild avdelning inomJustitiedepartementet med uppgift att bekämpa ekonomisk brottslighet.Enligt regleringsbrevet för åklagarväsendet för skallåklagarväsendet prioritera kampen mot bl.a. ekonomisk brottslighet.Regeringen utfärdar myndighetsgemensamma riktlinjer för kampenmot den ekonomiska brottsligheten. I riktlinjerna preciseras sådanaregeringens krav på ekobrottsbekämpningen som är gemensamma för tvåeller flera centrala verk med underställda myndigheter.Som framgått ovan verkar Ekobrottsmyndighetensom en särskild åklagarmyndighet för bekämpning av ekonomiskbrottslighet. Av instruktionen för (1997:898)framgår att myndighetens uppgift är att i de tre storstadslänen jämteGotlands län och handlägga mål som bl.a. rör brott motborgenärer, skattebrott, brott mot aktiebolagslagen (1975:1385), brottmot insiderlagen (1990:1342) eller mål vars handläggning annars ställersärskilda krav på kännedom om finansiella förhållanden,näringslivsförhållanden, skatterätt eller liknande. Vidare handläggsvid mål som lämpligen bör handläggas där medhänsyn till att målet rör kvalificerad ekonomisk brottslighet som harnationell utbredning eller internationell anknytning eller är avprincipiell natur eller av stor omfattning. I de län därEkobrottsmyndigheten inte har ansvaret för åklagarverksamhetensamordnar myndigheten under Riksåklagaren verksamhet som rör ekonomiskbrottslighet.Utskottet delar naturligtvis motionärernas uppfattning att det ärangeläget att åklagarväsendet har erforderlig kompetens för att bekämpaekonomisk brottslighet. Inrättandet av synes havarit av väsentlig betydelse för att säkerställa sådan kompetens. Någraytterligare åtgärder från sida kan utskottet inte nu finnaerforderliga. Motion Ju305 avstyrks.I motion Ju306 (s) begärs att åklagare skall kunna skaffa sigspecialistkompetens, särskilt när det gäller bekämpandet av övergreppmot barn.Riksåklagaren har tillskapat specialistbefattningar inomåklagarväsendet. För dessa specialiståklagare anordnar Riksåklagarenfr.o.m. en obligatorisk högre utbildning som består av engemensam och en speciell del. Den speciella delen tar sikte på olikabrottstyper. Till dessa hör grova sexualbrott mot barn.Kommittén mot barnmisshandel har i sitt delbetänkande Barnmisshandel- polisens och åklagarnas handläggningstider och arbetsmetoder (SOU2000:42) föreslagit att Riksåklagaren skall ges i uppdrag att inrättaen gemensam vidareutbildning för åklagare inom området barnmisshandeloch sexuella övergrepp mot barn. Vidare bör uppdraget omfatta attutforma en kontinuerlig fortbildning för åklagare som arbetar medbarnärenden.Betänkandet bereds i Justitiedepartementet.Utskottet kan konstatera att åtgärder för att möjliggöraspecialisering för åklagare bl.a. när det gäller brott mot barn redanhar inletts eller är under övervägande. Motion Ju306 får därmedväsentligen anses tillgodosedd, och den avstyrks.EkobrottsmyndighetenI motion Ju933 (fp) begärs att skall avskaffas.Motionärerna anför bl.a. att det saknas skäl att ha särskildaåklagarmyndigheter för vissa slag av brottslighet och att detförhållandet att en åklagare kan behöva sakkunnigt biträde vidutredningen av viss brottslighet inte är unikt för ekonomiska brottutan gäller också för många andra brottstyper.Av instruktionen för följer att denna dels är enåklagarmyndighet, dels en central förvaltningsmyndighet underregeringen.Utskottet har tidigare behandlat frågan omEkobrotts-myndighetens ställning.Vid /97 uttalade utskottet sin tillfredsställelse överatt regeringen hade för avsikt att inrätta en . Dennya myndighetens tillkomst borde kunna innebära en betydandeförstärkning av samhällets insatser mot den ekonomiska brottsligheten.Utskottet instämde i regeringens bedömning att Ekobrottsmyndighetenborde inrättas som en självständig myndighet inom åklagarväsendet.Därigenom skulle myndigheten på ett naturligt sätt knytas till denorganisation för brottsbekämpning som redan existerade (bet.1996/97:JuU6 s. 9).Utskottet har därefter avstyrkt motionsyrkandenav innebörd att skulle avvecklas och verksamhetenhelt inordnas under Riksåklagaren.Vid /98 betonade utskottet att den omständigheten attEkobrottsmyndigheten delvis låg under regeringen inte fick påverkaRiks-åklagarens och ledning av den operativaverksamheten. Utskottet erinrade i sammanhanget om att tidigare försökatt, inom ramen för den då befintliga verksamheten, förstärkaresurserna till ekobrottsbekämpning hade misslyckats (bet. 1997/98:JuU1s. 38 f).I budgetbetänkandet för konstaterade utskottet att det ännuvar för tidigt att säga hur den nya organisationen och arbetsformerna idetalj skulle komma att påverka ekobrottsbekämpningen. mening stod det emellertid klart att det genomEkobrottsmyndighetens inrättande skapats helt andra förutsättningar fören effektiv ekobrottsbekämpning (bet. 1998/99:JuU1 s. 22 f). Utskottetvidhöll denna bedömning vid sin behandling av regeringens årligaskrivelse om den ekonomiska brottsligheten (bet. 1998/99:JuU9 s. 4).Vid budgetbehandlingen under förra stod utskottet fast vidsina uttalanden från /98 (bet. 1999/2000:JuU1 s. 44 f).Utskottet kan inte finna något skäl att förorda attEkobrottsmyndigheten skulle avvecklas. Även om ytterligare erfarenhetmåste vinnas innan det går att med säkerhet uttala sig, talar deuppgifter som ovan redovisats om dess verksamhet för att denväl fyller de syften för vilka den inrättats. Utskottet avstyrkermotion Ju933 i nu berörd del.I motion Ju913 (kd) framhålls att all allvarlig ekonomiskbrottslighet, däri inbegripet grova miljöbrott, kräver operativainsatser av sådan kvalificerad art att en enhetlig myndighetsstrukturoch ledning är nödvändig.Som ovan anmärkts samordnar , i de län där deninte har ansvaret för åklagarverksamheten, under Riksåklagarenverksamheten som rör ekonomisk brottslighet.När det gäller handläggningen av grova miljöbrott behandladeutskottet vid förra ett motionsyrkande av innebörd attallvarliga miljöbrott skulle handläggas vid Ekobrottsmyndigheten.Utskottet hänvisade då till att regeringen i budgetpropositionen för år2000 anfört att alla myndigheter inom åklagarväsendet skulle ha ettoperativt ansvar för bekämpningen av miljöbrott. Ekobrottsmyndighetenskulle dock inte ha något sådant ansvar med undantag för situationerdär det fanns sådana samband mellan utredningar om ekonomiskbrottslighet och miljöbrottslighet att det var lämpligast att gemensamhandläggning skedde där. Utskottet - som anmärkte att Riksåklagarenerhållit regeringens uppdrag att inrätta en åklagarorganisation förmiljöbrottsbekämpning - kunde inte finna annat än avgränsningen av falldär skulle ha ett operativt ansvar föreföll att haerhållit en lämplig utformning. Motionsyrkandet avstyrktes (bet.1999/2000:JuU1 s. 45 f).Den 1 januari 2000 inrättade Riksåklagaren i enlighet med regeringensuppdrag och i samverkan med en ny och flexibelorganisation för bekämpning av brotten mot miljön. Åklagare och polisermed specialistkompetens skall handlägga miljöbrottsärendena. En enhethos Riksåklagaren har ett nationellt ansvar för miljöbrottsbekämpningenoch biträder dessutom andra åklagarmyndigheter vid handläggningen avkomplicerade brott mot miljön.Under år 1999 anställde Riksåklagaren en chefsåklagare och fjortonspecialiståklagare för miljöbrottsbekämpning. Även hos polisen finnsdet kvalificerade utredare med specialistkompetens när det gällerutredningar om brott mot miljön. Riksåklagaren har ett nationelltsamordningsansvar för miljöbrottsbekämpningen och bestämmer närmare hursamordningen skall ske.På Riksåklagarens initiativ har det innevarande år bildatsett Miljöbrottsråd för att förstärka samverkan på central nivå. I rådetingår bl.a. riksåklagaren, , ,och Tullverket.Utskottet kan för sin del inte finna annat än att avgränsningenmellan de uppgifter som ankommer på och de somankommer på åklagarväsendet i övrigt erhållit en i allt väsentligtlämplig utformning. Behovet av att bekämpa grova miljöbrott bör kunnaväl tillgodoses inom ramen för Riksåklagarens organisation förmiljöbrottsbekämpning. Utskottet avstyrker motion Ju913 i nuifrågavarande del.I motion Ju302 (s) begärs att en del av skallförläggas till arbetar på tre regionala avdelningar, Östra,Västra och Södra med kontor i , och Malmö.Utredningsgrupper finns i , , , ochVisby. Härtill kommer den särskilda avdelningen i Stockholm.Enligt vad utskottet erfarit finns det inga planer på att förlägganågon enhet från till Umeå.Utskottet kan inte finna att det finns skäl för att uttalasig om lokaliseringen av enheter. Motion Ju302avstyrks.Domstolsväsendet m.m.InledningDomstolsväsendets uppgift är att utöva rättskipning. Härtill kommer ettantal avgränsade uppgifter av mera rättsvårdande natur.Domstolsverket är central förvaltningsmyndighet för de allmännadomstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, arrendenämnderna,hyresnämnderna och . Verket har vidare tilluppgift att på det allmännas vägnar föra talan mot beslut irättshjälpsfrågor.Under behandlingen av budgetpropositionen har utskottet haft enutfrågning där representanter för medverkat.ResultatuppföljningAv regleringsbrevet för domstolsväsendet för framgåratt domstolsväsendets del av effektmålet för rättsväsendet var att måloch ärenden skulle avgöras på ett rättssäkert och effektivt sätt.Verksamheten skulle präglas av ett medborgarperspektiv.Rättssäkerheten och effektiviteten påverkas av ett antal faktorer.Vissa av dessa är mätbara, medan andra, t.ex. kvalitet, är svårare attmäta. Vissa indikatorer finns dock, som kan ge ett mått på såvälrättssäkerheten som effektiviteten. Hit hör antalet inkomna, avgjordaoch balanserade mål samt om-loppstid och balansernas åldersstruktur.Andra faktorer av betydelse är målens styckkostnad, andelen förordnadeoffentliga försvarare och målsägandebiträden samt i vilken utsträckningmålen avgörs så snart de är färdigberedda. Vidare är tillgången påpersonal och personalsammansättningen sådana faktorer.Av regeringens redogörelse för arbetsläget i domstolarna framgår attmåltillströmningen fortsatt att minska i tingsrätternaoch i länsrätterna. Även måltillströmningen till hovrätterna ochkammarrätterna har minskat. Antalet inkomna mål har ökat i Högstadomstolen, medan det är i stort sett oförändrat i Regeringsrätten.För tingsrätternas del var antalet inkomna brottmål i stort settoförändrat medan antalet inkomna tvistemål minskade.Antalet avgjorda mål i tingsrätterna ökade något och densamlade målbalansen minskade. I hovrätterna var antalet inkomna ochavgjorda tvistemål och brottmål i stort sett oförändrat jämfört med år1998. Antalet mål i balans minskade. Under det gångna budgetåret ökadeockså antalet inkomna mål i , medan avgjorda målminskade något, och antalet balanserade mål var i stort settoförändrat.Vad gäller länsrätterna har antalet inkomna mål fortsatt att minskakraftigt. Sålunda har antalet inkomna mål gått ned med omkring 8 000jämfört med . Minskningen är särskilt markant när det gäller målenligt socialtjänstlagen där antalet inkomna mål mer än halverats.Minskningen kan i huvudsak förklaras av de ändringar isocialtjänstlagen som genomfördes . Länsrätternasmålbalanser har fortsatt att minska kraftigt, oaktat att antaletavgjorda mål minskade. Antalet avgjorda mål har ökat i kammarrätterna;målbalansen har också förbättrats något. När det slutligen gällerRegeringsrätten har såväl avgjorda som balanserade mål ökat i antal.Utskottet redovisar i tabeller, se bilaga 6, antalet inkomna,avgjorda och balanserade mål i de olika domstolsslagen under åren 1998och 1999.I regleringsbrevet för fastställde regeringen vidareverksamhetsmål för domstolarna.Som allmänt verksamhetsmål gällde att den långsiktiga inriktningenför domstolarna skulle vara att genomströmningstiderna skulle minskaför samtliga mål- och ärendekategorier samt att mål- ochärendebalansernas åldersstruktur skulle förbättras.För hovrätterna, kammarrätterna, tingsrätterna och länsrätternagällde verksamhetsmål avseende medianåldern för avgjorda målsamt andelen balanserade mål som var äldre än sexrespektive tolv månader.Följande tabell visar verksamhetsmålen och domstolarnas resultat ifråga om dessa.----------------------------------------------------------------------------|Domstolsslag/|Medianålder |Andel balanserade |Andel balanserade|| |avgjorda mål |mål mån1 |mål ||målkategori |(månader) | |mån2 |-------------------------------------------------------------------------| | Mål |Resultat | Mål |Resultat | Mål |Resultat|-------------------------------------------------------------------------|Tingsrätter | | | | | | |-------------------------------------------------------------------------|FT-mål | 2 | 2,5 | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Övriga | 4 | 4,8 | | | | ||tvistemål | | | | | | ||exkl. | | | | | | ||familjemål | | | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Brottmål | 2 | 2,4 | | | | ||exkl. | | | | | | ||notariemål | | | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Hovrätter | | | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Tvistemål | 5 | 6,6 | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Brottmål | 3 | 3,2 | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Länsrätter | | | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Skattemål | 8 | 13,0 | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Social- | 6 | 5,8 | | | | ||försäkringsmål| | | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Kammarrätter | | | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Dispensfrågor| 3 | 3,1 | | | | ||i PT-mål | | | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Skattemål | 6 | 15,6 | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Socialförsäkringsmål|4 | 11,1 | | | | |-------------------------------------------------------------------------1 Antal mål äldre än /genomsnittligt antal inkomna mål inommålkategorin under de senaste fyra verksamhetsåren.2 Antal mål äldre än /genomsnittligt antal inkomna målinom målkategorin de senaste fyra verksamhetsåren.Regeringen ålade vidare och Regeringsrätten attfastställa verksamhetsmål för vissa mål- och ärendekategorier.Verksamhetsmålen skulle avse dels medianåldern för avgjordamål, dels antalet balanserade mål som vid årets utgång var äldre än sexrespektive tolv månader.Följande tabeller visar Högsta domstolens och Regeringsrättensmåluppfyllelse.----------------------------------------------------------------------------| |Medianålder |Antal balanserade |Antal balanserade|| |avgjorda mål |mål mån |mål mån|| |(månader) | | |-------------------------------------------------------------------------| | Mål |Resultat | Mål |Resultat | Mål |Resultat|-------------------------------------------------------------------------|Högsta | | | | | | || | | | | | | ||domstolen | | | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Dispensfrågan| 2 | 2 |400 |330 |200 |140 |-------------------------------------------------------------------------|Tvistemål | 3 | 3 |200 |202 |100 |104 |-------------------------------------------------------------------------|Brottmål | 1 | 1 |75 |66 |25 |25 |-------------------------------------------------------------------------|Övriga mål | 2 | 2 |300 |258 |150 |135 |-------------------------------------------------------------------------Uppgiften om medianåldern för tvistemål, brottmål och övriga mål gällertiden fram till dispensfrågans avgörande. Raden dispensfrågan anger dengenomsnittliga tiden för dispensfrågans avgörande för samtligamålkategorier. Uppgifterna om antal balanserade mål gäller samtligamål. I av de dispensprövade målen beviljades ejprövningstillstånd.----------------------------------------------------------------------------| |Medianålder |Antal balanserade |Antal balanserade|| |avgjorda mål |mål mån |mål mån|| |(månader) | | |-------------------------------------------------------------------------| | Mål |Resultat | Mål |Resultat | Mål |Resultat|-------------------------------------------------------------------------|Regeringsrätten| | | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Dispensfrågan| 8,5 | 10,2 | | | | |-------------------------------------------------------------------------|Skattemål | 16,5 | 12,7 | 1 487 | 2 001 | 680 | 915|-------------------------------------------------------------------------|Socialförsäkringsmål|11,5| 13,3 | 1 210 | 1 559 | 484 | 685|-------------------------------------------------------------------------|Övriga mål | 5,4 | 8,5 | 1 621 | 1 323 | 766 | 709|-------------------------------------------------------------------------Uppgiften om dispensfrågan avser tiden för dispensfrågans avgörande imål som kräver prövningstillstånd. För skattemål, socialförsäkringsmåloch övriga mål gäller uppgiften om medianåldern tiden fram till måletsavgörande i sak. I av de dispensprövade målen beviljadesej prövningstillstånd.I propositionen konstaterar regeringen att de verksamhetsmål somregeringen fastställt för tingsrätterna, länsrätterna, hovrätterna ochkammarrätterna beträffande medianåldern för avgjorda mål endast haruppfyllts för socialförsäkringsmål vid länsrätterna. Det är däremotflera av de allmänna domstolarnas resultat som ligger näraverksamhetsmålen. När det gäller resultatet i fråga om medianåldern fördispensfrågan i mål där prövningstillstånd krävs i kammarrätternaöverstiger denna obetydligt verksamhetsmålet. Beträffande medianåldernför övriga mål vid förvaltningsdomstolarna är det större skillnadmellan verksamhetsmål och resultat.De verksamhetsmål som tar sikte på en högsta andel äldre balanserademål har uppfyllts av tingsrätterna för FT-målen och av hovrätterna förtvistemål äldre än . Övriga verksamhetsmål beträffande andeläldre mål har inte uppfyllts. Generellt sett är det större avvikelsermellan verksamhetsmålen och resultaten vid förvaltningsdomstolarna änvid de allmänna domstolarna.Högsta domstolen har i princip uppfyllt samtliga mål. Regeringsrättenhar uppfyllt målen för avgjorda skattemål och för antalet balanseradeövriga mål äldre än . Övriga mål harRegeringsrätten inte uppfyllt.Regeringen framhåller att domstolarna sammantaget får anses hauppfyllt målet att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert sätt.Samtidigt uttalar regeringen, mot bakgrund särskilt av läget i deallmänna förvaltningsdomstolarna, att domstolarna inte helt kan ansesha uppfyllt målet att avgöra mål och ärenden på ett effektivt sätt.Resursförstärkningar är, enligt regeringens mening, inte tillräckligaför att komma till rätta med detta problem; det krävs också fortsattaförändringar av arbetsformer, organisation och regelverk. Detutvecklingsarbete som påbörjat tillsammans meddomstolarna måste därför ges goda förutsättningar att bedrivas vidaremed kraft. Resultatet visar, anför regeringen, att enfortsatt satsning på avarbetning av balanser, främst iförvaltningsdomstolarna, tillsammans med ett fortsatt reformarbetekommer att få genomslag när det gäller genomströmningstiderna ochbalansernas åldersstruktur i domstolarna, vilket i förlängningen ledertill ett för medborgarna mer effektivt och rättssäkert domstolsväsende.Utskottet kan konstatera att regeringens iakttagelser i fråga omdomstolarnas måluppfyllelse är riktiga. Utskottet kan instämma iregeringens bedömning av vilka åtgärder som är erforderliga för attverksamhetsmålen skall uppfyllas. vill utskottet - i likhetmed vad det uttalade vid förra budgetbehandling - framhållaatt verksamhetsmålen måste vara realistiska.Vad gäller de i budgetpropositionen intagna uppgifterna om Högstadomstolens och Regeringsrättens måluppfyllelse, anser utskottet attdessa bör förtydligas något. Det bör sålunda framgå hur många av debalanserade målen som avvaktar prövning i sak och hur många somavvaktar dispens-prövning. För Högsta domstolens del bör vidare angesmedianåldern för avgjorda mål som prövats i sak, inklusive eventuelltid för dispensprövning.Sammantaget har inget framkommit som motsäger regeringens bedömningatt domstolarna uppfyllt effektmålet att mål och ärenden skulle avgöraspå ett rättssäkert sätt.Verksamhetsmålet för innebar attmyndigheten skulle hantera rättshjälpsfrågor snabbt och korrekt.Rättshjälpsärenden som inleddes vid myndigheten skulle i genomsnittvara beslutade inom tjugo arbetsdagar.Den genomsnittliga omloppstiden för rättshjälpsärenden var 10arbetsdagar, vilket ryms väl inom verksamhetsmålet. Antalet ansökningarom rättshjälp har minskat och antalet överklagade ärenden har minskatavsevärt.I regeringens proposition med förslag till ny rättshjälpslagförutskickades att i och med den nya lagensikraftträdande endast skulle ha underlag för sin verksamhet underytterligare tre till (prop. 1996/97:9 s. 196 f). Regeringen gavden i uppdrag att lämna förslag till hur deärenden som har handlagts av skall handläggas iframtiden och om överklagade ärenden alltjämt skall prövas avRättshjälpsnämnden. har inkommit medförslag till en framtida organisatorisk lösning när det gällerRättshjälpsmyndigheten (dnr Ju2000/3774). Förslaget bereds förnärvarande i Justitiedepartementet.Regeringen konstaterar att uppfyllt målet omen snabb handläggning av rättshjälpsärenden.Utskottet har ingen erinran mot regeringens bedömning.Prioriteringar inför budgetåret 2001Regeringen anför i budgetpropositionen att domstolsväsendet skallutvecklas för att motsvara högt ställda krav på verksamheten.Reformarbetet skall inriktas på renodling av arbetsformer ocharbetsuppgifter. Det processuella regelverket skall förbättras.Säkerheten för personalen och dem som besöker en domstol skallförbättras. Tingsrätternas organisation skall reformeras för attförbättra möjligheterna till utbildning och specialisering av personal.Ökad samordning av ledningsfunktioner och administration mellantingsrätter och länsrätter skall eftersträvas där det är lämpligt. Desatsningar som genomförs skall noga följas upp och utvärderas.Utskottet har inget att invända mot vad regeringen anfört.AnslagetTabell med jämförelse av regeringens och oppositionens förslag(tusental kronor)------------------------------------------------------------|Anslag |Prop. | m | kd | c | fp ||2000 |2001 | | | | ||inkl. TB | | | | | |------------------------------------------------------------|3 359 456 | 3 515 |+80 000 |+350 000 | - |+100 000|| | 117 | | | | |------------------------------------------------------------Från anslaget betalas kostnaderna för de allmänna domstolarna, deallmänna förvaltningsdomstolarna, hyresnämnderna, arrendenämnderna ochDomstolsverket. Härutöver betalas från anslaget kostnaderna förRättshjälpsmyndigheten.Enligt vad regeringen anför i propositionen beräknasdomstolsväsendets utgifter för uppgå till 3 ,vilket är mer än anvisade medel för budgetåret.Domstolarna har förbrukat mer än anvisade medel.