bet · GN01FiU19 · 2000-03-21 00:00:00 — Förvaltning-en bör också karakteriseras av en god riskspridning mellan olika tillgångaroch mellan inhemska och utländska marknader. Koncentration till enskildaföretag, branscher, länder eller valutor skall undvikas. Vidare bör fondernaförvaltas så att nödvändig betalningsberedskap kan upprätthållas, dvs. attfonderna vid behov kan betala ut medel till och ålders-pensionssystemet.Enligt propositionen skall inte AP-fonderna ha några näringspolitiska ellerekonomisk-politiska mål i förvaltningen. Däremot skall hänsyn till miljö ochetik tas i placeringsverksamheten utan att avkall görs på det övergripandemålet om hög avkastning. Styrelserna i varje buffertfond skall fast-lägga en plan för verksamheten. Planen skall innehålla en placerings- ochägarpolicy och en riskhanteringsplan. I verksamhetsplanen skall också redo-visas vilka hänsyn till miljö och etik som fonden skall ta i placeringsverk-samheten.Regeringen skall, i likhet med tidigare, ansvara för en årlig utvärdering avfondernas förvaltning. I utvärderingen kan regeringen ge sin syn på utveck-lingen av åtagandet i pensionssystemet och på fondernas uppdrag i övrigt.Utvärderingen skall precis som överlämnas till i form av enregeringsskrivelse.I propositionen föreslås också att all förvaltning av fondernas medel skallkunna skötas av utomstående förvaltare, om styrelsen i fonden så beslutar.Det kan ske genom köp av fondandelar eller genom skräddarsydda uppdrag.Minst 10 % av kapitalet i varje buffertfond skall enligt propositionen förval-tas på detta sätt.MotionernaI motion Fi5 av m.fl. (v) anförs att motionärerna inte delarden ideologiska och principiella uppfattning som ligger bakom utformningenav mål- och placeringsreglerna. Enligt motionärerna bör i stället AP-fondsmedlen i större utsträckning kunna utnyttjas för att möjliggöra en högreoch uthållig tillväxt i svensk ekonomi. Den avgörande förutsättningen, omframtidens pensionskostnader skall , är att en hög sysselsättning och enlåg arbetslöshet kan upprätthållas. Det förutsätter framgångsrika små ochstora svenska företag, en fortsatt utveckling i kunskapsintensiv och högför-ädlande riktning samt en väl fungerande offentlig sektor. Ett starkt svensktnäringsliv förutsätter en aktiv och målmedveten näringspolitik. AP-fondmedlen bör därför i större utsträckning än kunna utnyttjas för attmöjliggöra en sådan näringspolitik (yrkande 2). Motionärerna anser vidareatt en definition bör göras av de miljö- och etikhänsyn som enligt propositio-nen skall tas i placeringsverksamheten. Innebär hänsyn till miljö och etik attfonderna inte bör placera i t.ex. miljöfientliga industrier, vapenindustrier,porrindustrin eller syftar regeringen på något annat (yrkande 3)?I motion Fi9 av m.fl. (mp) framförs att ambitionen att tahänsyn till miljö och etik i placeringsverksamheten är bra. Men motionärernaanser att regeringen borde ha fört ett mer ingående resonemang om hur detskall gå till i praktiken. Ett sådant resonemang bör innehålla en närmarediskussion om hur miljö- och etikreglerna skall tillämpas i praktiken och hurfondstyrelserna i sina verksamhetsberättelser bör återrapportera till riksdagenom hur de utformat och tillämpat miljö- och etikhänsynen i sin förvaltning(yrkande 2).Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker mo-tionerna i berörda delar.Finansutskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt, inte minst för allmänhetens förtroendeför systemet, att de övergripande målen för AP-fondernas förvaltning for-muleras så att tillgångarna förvaltas till största möjliga nytta för försäkringför inkomstgrundad ålderspension och att avkastningen långsiktigt skallmaximeras i förhållande till risken i placeringarna. Därför är det också, enligutskottets mening, naturligt att fonderna inte skall ha några närings- ellerekonomisk politiska mål för sin verksamhet. Utskottet tillstyrker med detanförda regeringens förslag och avstyrker motion Fi5 (v) yrkande 2.Utskottet delar regeringens åsikt att fonderna emellertid bör ta hänsyn tillmiljö och etik i sin placeringsverksamhet. Detta skall dock ske utan att avkallgörs på det övergripande målet om maximal avkastning. Utskottet delarockså regeringens, liksom socialförsäkringsutskottets, uppfattning att ansva-ret för att utmejsla fondernas profil när det gäller miljö- och etikhänsyn iförsta hand bör ligga på de enskilda fondstyrelserna i samband med att verk-samhetsplanerna fastställs. Det bör emellertid, enligt utskottets mening, intehindra att regeringen i samband med den årliga utvärderingen av fondernasförvaltning preciserar sin syn på hur etik- och miljöreglerna formulerats ochtillämpats. I propositionen anges också att fonderna i sin årsredovisning börredovisa på vilket sätt man tagit hänsyn till miljö och etik i medelsförvalt-ningen. Utskottets ställningstagande ovan om miljö- och etikhänsyn i för-valtningen gäller även sjunde fondstyrelsen. Med det anförda avstyrker ut-skottet motionerna Fi5 (v) yrkande 3 och Fi9 (mp) yrkande 2.Placeringsbestämmelser för fondernaPropositionenFör att öka riskspridningen och öka avkastningen av fondernas tillgångarföreslår regeringen bl.a. att utrymmet för placeringar i aktier och utländskatillgångar utökas. Fonderna skall ha identiska regler och propositionens förslatill placeringsregler för de nya buffertfonderna sammanfattas i tabellen nedan.Tabell 1. Regeringens förslag till placeringsregler för buffertfondernaPlaceringsinstrumentAlla instrument på kapitalmarknaden, aktier ochfordringsrätter skall vara marknadsnoterade ochomsättningsbara (undantag fastighetsaktier).Onoterade värdepapperHögst av en fonds tillgångar får vara placerade ionoterade men omsättningsbara värdepapper. Onote-rade aktier får endast ägas indirekt via fond ellerriskkapitalföretag (undantag för egna fastighetsakti-er).Räntebärande värdepappermed låg riskMinst av en fonds tillgångar.DerivatFrämst i syfte att effektivisera förvaltning ellerminska risker. Ej derivat med råvaror som un-derliggande instrument.KrediterRepor, direktlån till egna fastighetsbolag, korta lånoch inlåning.Utländsk valutaHögst av en fonds tillgångar får exponeras motvalutarisk. Upptrappning perår.UpplåningKort upplåning för tillfälliga behov. Möjlighet tilllån i vid fondtömning.Stora exponeringarHögst av en fonds tillgångar får exponeras moten emittent eller grupp av emittenter.Svenska aktierMarknadsvärdet av varje fonds innehav avaktier i svenska bolag får högst motsvara 2 %av det totala värdet av svenska aktier på svens-ka börser och marknadsplatser.RöstandelHögst i ett börsnoterat enskilt företag (undan-tag för egna fastighetsbolag). Högst i onotera-de företag (riskkapitalföretag).När det gäller regeln för placeringar i utländsk valuta anger regeringen att enöversyn kan bli nödvändig om inför den gemensammavalutan euro. I ett sådant läge kommer placeringar inom euroområdet inte attvara förknippade med någon valutarisk. Den nu föreslagna regeln att högst40 % av en fonds tillgångar får exponeras mot valutarisk skulle i ett sådantläge behöva begränsas. Även principerna om juridisk hemvist skulle dåbehöva ändras till att gälla hela euroområdet.MotionenI motion Fi7 av m.fl. (m) anförs att den föreslagna rättenför var och en av de fyra buffertfonderna att inneha avrösterna i ett enskilt företag är betänkligt, i ljuset av fondernas stora kapitoch den nomineringsrätt som enligt förslaget skall tilldelas bl.a. de fackligaorganisationerna. Särskilt vad gäller börsnoterade svenska aktier föreliggerdet en risk att placeringarna sker i maktsyfte, varvid av rösternaett företag medger ett betydande inflytande. Ett sätt att försäkra sig motmissbruk av detta slag vore enligt motionärerna att föreskriva att placeringari svenska börsnoterade aktier skall ske enligt deras vikt i börsindex. Eftersommarknadsvärdet av varje fonds innehav av svenska aktier får motsvara av värdet på , skulle placeringen i ett enskiltföretag som mest kunna vara i denna storleksordning. Fondernas köp avsvenska börsnoterade aktier bör enligt motionärerna ske enligt indexprinci-pen. Det skulle innebära att vissa andra placeringsbestämmelser måste sesöver i de fall de står i strid med indexprincipen (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag till nya placeringsregler för buffertfonderna.För att begränsa buffertfondernas möjligheter till ägarinflytande i enskildaföretag föreslår regeringen att var och en av buffertfonderna får inneha aktiereller andelar motsvarande högst av röstetalet i ett svenskt eller ut-ländskt börsnoterat företag. Det är samma regel som gäller för fjärdeoch femte fondstyrelserna. En alternativ metod till den föreslagna rösträtts-begränsningen kan, som också påpekas i motion Fi7 (m), vara att lagfästa attfondernas svenska aktieportföljer skall förvaltas passivt i enlighet med vik-terna i ett i förväg bestämt aktieindex. I ett sådant läge skulle AP-fondernasröststyrka i princip begränsas till av rösterna i varje enskilt bolag (undeförutsättning att den föreslagna begränsningsregeln för fondernas svenskaaktieinnehav införs). Utskottet delar emellertid regeringens slutsats att ensådan lagregel om passiv indexförvaltning i alltför hög grad skulle begränsafondernas förvaltning, framför allt i förhållande till andra pensionsförvaltareDet skulle i sin tur kunna reducera buffertfondernas avkastning. En annannackdel med lagreglerad indexförvaltning är att marknadens funktion kanpåverkas negativt, när stora aktörer inte genom sin analys och aktiva förvalt-ning bidrar till att priserna på marknaden reflekterar tillgänglig information.Enligt utskottets mening finns det dock inget som hindrar att fonderna självaväljer att införa en indexförvaltning. En förvaltning efter index kan vara ettbra alternativ inom de områden där fonderna saknar eller väljer att inte skaffasig kompetens för en aktiv förvaltning, t.ex. vid placeringar på utländskamarknader där fonderna saknar egen närvaro. Med det ovan anförda avstyr-ker utskottet motion Fi7 (m) yrkande 3.Sjätte fondstyrelsenPropositionenSjätte ligger utanför fempartiöverenskommelsen om detreformerade pensionssystemet. Därmed berörs inte av deregelförändringar och den omorganisation av Allmänna pensionsfonden somföreslås i propositionen. Regeringen föreslår emellertid i propositionen att denu gällande reglerna för sjätte fondstyrelsen i princip oförändrade förs övertill en ny lag som enbart reglerar sjätte fondstyrelsen. Regeringen anger dockatt det vore angeläget att även reglerna för förs in i den nyalagen om allmänna pensionsfonder som föreslås i propositionen. Men efter-som reglerna för sjätte fondstyrelsen inte ingått i fempartiöverenskommelsenhar detta inte varit möjligt. Regeringen anger dock att den så snart som möj-ligt avser att återkomma till med förslag om att även reglerna förSjätte förs in i den föreslagna lagen om allmänna pensionsfonder.Regeringen föreslår också att sjätte byter namn till SjätteAP-fonden.MotionernaI motion Fi7 av m.fl. (m) anförs att sjätte fondstyrelsenaldrig haft något i ATP-systemet att göra. Att placera i små, onoterade bolagär förenat med stor risk och låg likviditet. De passar därför inte i en buffertfond. Bristen på samband med AP-fonden i övrigt framgår också av att sjättefondstyrelsen inte har någon skyldighet att bidra till utbetalning av pensioneranför motionärerna. Enligt motionärerna är sjätte ett främ-mande inslag i pensionssystemet. Styrelsens tillgångar bör därför ingå i denöverföring på som AP-fonderna skall göra till staten.För att undvika marknadsstörningar kan styrelsens innehav av börsnoteradeaktier bytas ut mot obligationer. De onoterade aktierna förs tillett riskkapitalbolag under . Bolaget bör sedan snarastmöjligt privatiseras på samma sätt som en gång skedde med och behövs ingen ny lag om (yrkandena 4 och 5).I motion Fi8 av m.fl. (fp) anförs att sjätte fondstyrelsen inteingår i fempartiuppgörelsen om det reformerade pensionssystemet. Rege-ringen föreslår att styrelsen byter namn till . Men enligtmotionärerna bör fonden i stället läggas ned och medlen i fonden ingå iöverföringsbeloppet till staten. Näringspolitik skall inte bedrivas genom attpensionspengar förvaltas i en sådan fond. Staten skall inte vara aktör på dettaområde. Pensionspengarna skall i stället förvaltas i enlighet med de riktlinjersom föreslås i propositionen.Finansutskottets ställningstagandeSjätte fondstyrelsen bildades och verksamheten kom i gång islutet av 1996. Fondstyrelsens inriktning är att placera medel på riskkapital-marknaden, och då framför allt i små och medelstora företag. Även omfondstyrelsen endast bedrivit verksamhet kan utskottet, medledning av fondstyrelsens årsredovisningar och regeringens årliga utvärde-ringar av fondstyrelsen, konstatera att avkastningen kan betecknas som till-fredsställande utifrån gällande förutsättningar. Enligt utskottets mening fyllesjätte sin definierade roll i AP-fondsystemet och det finnsingen anledning att genomgripande förändra, avveckla eller sälja ut verk-samheten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om sjätte och avstyrker motionerna Fi7 (m) yrkandena 4 och 5 och Fi8(fp).Sjunde fondstyrelsenPropositionenDe regler som gäller för den sjunde fondstyrelsens förvaltning äratt den så långt som möjligt skall vara konkurrensneutral i förhållande till deprivata fondförvaltare som agerar inom ramen för pensionssystemet. Särskil-da regler begränsar dock fondstyrelsens inflytande i bolag.Enligt propositionen kommer de nu gällande förvaltningsreglerna för sjun-de att i ett i princip oförändrat skick föras till den nya lagom allmänna pensionsfonder (AP-fonder). är bestämmelserna försjunde vad gäller t.ex. styrelsearbete, delegation, redovis-ning, uppföljning och utvärdering desamma som gäller för övriga fondstyrel-ser. Dessa bestämmelser kommer alltjämt att gälla. Det innebär bl.a. attstyrelsen fr.o.m. föreslås utökas från dagens sju ledamötertill nio ledamöter, som utses av regeringen. Sjunde fondstyrelsen föreslåsockså byta namn till Sjunde AP-fonden.Regleringen av målet för sjunde fondstyrelsens förvaltning justeras emel-lertid något. Sjunde AP-fonden skall lägga fast en plan för verksam-heten med en placeringspolicy och en riskhanteringsplan. I placeringspolicynskall anges närmare mål för förvaltningen, mål som skall vara mätbara ochtidsbestämda. Vidare skall anges hur hänsyn till miljö och etik skall tas iplaceringsverksamheten utan att avkall görs på det övergripande målet omhög avkastning.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet, som tidigare avstyrkt motionsyrkanden medbegäran om precisering av miljö- och etikhänsyn, tillstyrker propositionensåvitt avser sjunde fondstyrelsen.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker propositionens förslag om sjunde . Vadgäller miljö- och etikhänsyn i fondens förvaltning hänvisas till utskottetsställningstagande under avsnittet Mål för fondernas förvaltning.Lokalisering av Andra AP-fondenPropositionenPropositionens förslag till omorganisation av AP-fonden innebär bl.a. attAndra AP-fonden från grunden skall bygga upp en ny förvaltningsorganisa-tion. Övriga fonder skall använda redan befintliga organisationer. Det kanslisom är gemensamt för första till tredje fondstyrelserna förs till den nyaFörsta AP-fonden. förs till medan femte fondstyrelsens förvaltningsorganisation förs till den nyaTredje AP-fonden (tidigare femte fondstyrelsen). Sjätte och sjunde fondsty-relserna påverkas inte organisatoriskt av förslagen i propositionen. I propo-sitionen finns inga förslag om den geografiska lokaliseringen av de nya AP-fonderna. På ett förslag från sjätte fondstyrelsen (som är placerad i )att den kan bygga upp den nya buffertfonden anger emellertid regeringen ipropositionen att det inte är lämpligt, bl.a. av den anledningen att sjättefondstyrelsen och den nya buffertfonden inte har samma placeringsmandat.MotionernaI motion Fi3 av m.fl. (s) anförs att flera företrädare för nä-ringsliv och forskning har uttalat sig för att skall placerasGöteborg. Det skulle kunna bidra till att ett av industricentrumvidareutvecklas och att nyföretagandet och den högre utbildningen i regionenstärks. Detta utan att styrka som finansiellt centrum utarmas.Tvärtom skulle, enligt motionärerna, en placering i bidra till attSverige får ytterligare ett starkt finansiellt centrum som kan bidra till en medynamisk ekonomisk utveckling i hela landet.I motion Fi4 av m.fl. (s) menar motionärerna att nya , som skall byggas upp från grunden, bör placeras i ochGöteborg. Tillgången till en utvecklad finansiell sektor i regionen skullepositivt bidra till industriutvecklingen och den högre utbildningen i Västsve-rige. Enligt motionärerna har många banker och försäkringsbolag som verkati fusionerats eller köpts upp och huvudverksam-heterna har flyttats till Stockholm.I motion Fi5 av m.fl. (v) anförs att alla nuvarande fondsty-relser och kanslier, förutom , är belägna i . Enligtmotionärerna skulle en utlokalisering av en eller flera fonder kunna få enpositiv effekt för den regionala ekonomiska utvecklingen. Placeringen avSjätte i har t.ex. inneburit en in- och återflyttning avekonomisk kompetens till regionen. Eftersom någon förändring av AP-fondernas lokaliseringen inte föreslås i propositionen bör regeringen åter-komma med förslag om en utlokalisering av tre fonder, en i norra , eni och ytterligare en i västra , enligt motionärerna (yr-kande 4).I motion Fi6 av m.fl. (c) anförs att nya Andra AP-fondenskall byggas upp från grunden. Därmed är den att betrakta som ny statligverksamhet, och nytillkommande statlig verksamhet skall prövas ur lokalise-ringssynpunkt. Enligt motionärerna finns det vid val av lokalisering av AndraAP-fonden all anledning att nyttja den finansiella kompetens som finns iGöteborg och . Andra AP-fonden skulle bli ett bra komplementtill som är lokaliserad till . En-ligt motionärerna finns det också ett bra underlag i för att kunnabedriva Andra AP-fondens verksamhet på ett professionellt sätt. Andra AP-fonden bör dock ej byggas upp inom den befintliga organisationen för SjätteAP-fonden, utan Andra AP-fonden bör byggas upp som en egen myndighet iGöteborg.I motion Fi9 av m.fl. (mp) anförs att det nu när AP-fondsystemet omstruktureras finns anledning att se över lokaliseringen av denya AP-fonderna. Fonderna skall förvalta pensionsmedel från människor ihela och kommer också att förvalta tillgångar i olika delar av Sveri-ge. Av dessa skäl och av allmänna regionalpolitiska skäl bör därför de fyrafondernas styrelser och förvaltningar kunna lokaliseras på lämpliga orter iolika delar av landet. Med den moderna IT-tekniken bör detta vara möjligtutan att man går miste om samordningsvinster och specialiseringsfördelar(yrkande 1).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen i propositionen inte presenterar någotförslag till geografisk lokalisering av de fyra nya buffertfonder som bildas avdagens första till femte fondstyrelser. Av de nya fonderna är det enbart And-ra AP-fonden som från grunden skall bygga upp en helt ny förvaltningsorga-nisation. De övriga tre fonderna skall utnyttja redan befintliga kanslier. TillFörsta AP-fonden förs den förvaltningsorganisation som tillhörförsta till tredje fondstyrelserna. skall bygga upp sitt kanslutifrån fjärde fondstyrelsens kansli medan femte fondstyrelsens kansli bildargrunden för Tredje AP-fondens förvaltningsorganisation.Viktiga utgångspunkter vid val av lokalisering för denna typ av kvalifice-rad finansiell verksamhet som förvaltningen av AP-fonderna innebär är bl.a.att det finns en bred bas för rekrytering av de specialister som krävs för verksamheten. Finansiell kompetens hos personal och ledning är, enligt utskottetsmening, en avgörande faktor för en hög avkastning och en i övrigt fram-gångsrik förvaltning. Vidare är det nödvändigt att det finns en konkurrens-kraftig internationell miljö, med en hög koncentration av finansföretag, övri-ga företag och marknadsplatser för olika typer av tillgångsslag. Internationellerfarenhet visar att finansiella företag drar stor nytta av att företagen finnsgeografiskt samlade. Runt om i världen är den finansiella sektorn starktkoncentrerad till huvudstäder, storstäder eller andra utpräglade finanscent-rum.För svensk del är en naturlig lokaliseringsort för finansiell för-valtning. är främsta finansiella centrum, en mängd olikaföretag finns representerade genom antingen huvud- eller representations-kontor och möjligheterna att knyta till sig kompetent personal och kvalifice-rade finansiella konsulter är relativt stora. Enligt utskottets mening har bl.asjätte fondstyrelsens verksamhet visat att även erbjudergoda förutsättningar för finansiell tjänsteverksamhet. I regionen finns ett väldifferentierat och växande näringsliv, med både små och stora, nationella ochinternationella företag. Arbetsmarknaden är tillräckligt stor och bred för attkunna tillfredsställa en efterfrågan på t.ex. kvalificerad och kompetent finan-siell personal.Enligt utskottets mening bör nya Andra AP-fonden lokaliseras till Göte-borg. Utskottet delar emellertid regeringens ståndpunkt i propositionen attAndra AP-fonden inte bör byggas upp kring den befintliga organisationen försjätte fondstyrelsen, utan anser att Andra AP-fonden bör byggas upp som enegen myndighet i . De övriga AP-fonderna bör enligt utskottet liggakvar i , där de kan dra fördelar av konkurrenskraftigafinansiella miljö och byggas upp kring de professionella förvaltningsorgani-sationer som redan finns.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Fi3 (s), Fi4 (s) och Fi6(c) bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet avstyr-ker motionerna Fi5 (v) yrkande 4 och Fi9 (mp) yrkande 1. beträffande överföring av medel från AP-fonden till statenatt med bifall till proposition 1999/2000:46 i denna deloch med avslag på motionerna 1999/2000:Fi5 yrkande 1 och1999/2000:Fi7 yrkande 1 godkänner de riktlinjer som regeringen föreslår om enny analys av pensionssystemets ekonomiska ställning och attdet i samband därmed skall göras en prövning av om ytterligare medelskall överföras från AP-fonderna till den 1 januari2005,res. 1 (v)2. beträffande ny organisation av Allmänna pensionsfondenatt med bifall till proposition 1999/2000:46 i denna delsamt med avslag på motionerna 1999/2000:Fi5 yrkande 5 och1999/2000:Fi7 yrkande 2 godkänner vad utskottet anfört,res. 2 (m)res. 3 (v)3. beträffande mål för fondernas förvaltningatt med bifall till proposition 1999/2000:46 i denna delsamt med avslag på motionerna 1999/2000:Fi5 yrkandena 2 och 3 och1999/2000:Fi9 yrkande 2 godkänner vad utskottet anfört,res. 4 (v)res. 5 (mp)4. beträffande placeringsbestämmelser för fondernaatt med bifall till proposition 1999/2000:46 i denna delsamt med avslag på motion 1999/2000:Fi7 yrkande 3 godkänner vadutskottet anfört,res. 6 (m)5. beträffande sjätte fondstyrelsenatt med bifall till proposition 1999/2000:46 i denna delsamt med avslag på motionerna 1999/2000:Fi7 yrkandena 4 och 5 och1999/2000:Fi8 godkänner vad utskottet anfört,res. 7 (m, fp)6. beträffande sjunde fondstyrelsenatt med bifall till proposition 1999/2000:46 i denna delgodkänner vad utskottet anfört,7. beträffande lokalisering av Andra AP-fondenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Fi3,1999/2000:Fi4 och 1999/2000:Fi6 samt med avslag på motionerna1999/2000:Fi5 yrkande 4 och 1999/2000:Fi9 yrkande 1 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 8 (m)res. 9 (v)res. 10 (mp)res. 11 (fp) - motiv.8.