bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — beslutades om prelimi-nära utgiftstak för åren 2002 och 2003.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kultu-rellt och socialt växande . Vi vill satsa på en utbildning som geralla större möjligheter till ett rikare liv. Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhälle kan både företag och människorväxa. Ännu fler kan komma in på den ordinarie arbetsmarknaden. Den socia-la tryggheten ökar också i andra bemärkelser genom att hushållen får enstörre ekonomisk självständighet. Friheten att välja bidrar både tillmångfald, en bättre kvalitet och en större trygghet. De enskilda männi-skorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidragtill omfattande skattesänkningar för alla, och då främst låg- och medel-inkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behov avgemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverkasin situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resur-ser för att på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgiftersom måste vara gemensamma.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet den 22 november 2000om ramar för de olika utgiftsområdena valt en annan inriktning av politi-ken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområdena 13 och 14.Den allmänna inriktningen på politikenModeraterna, liberalernahar avgivit en gemensam reservation om inriktningen av politiken, sereservation 1. Därutöver vill vi anföra följande:I parti- och kommittémotioner förordar vi en ny inriktning på politiken iSverige. Vi vill skapa ett dynamiskt samhällsklimat som ger möjligheterför alla att förverkliga sina ideal och livsdrömmar. Samhället måsteerbjuda så goda villkor som möjligt för den enskilda individens utveck-ling som den enskilde får ett större inflytande över sitt liv.Grunden för detta läggs i skolan. En bra grundutbildning och samhälleliganormer som belönar arbete och kunskap ger en bas för social och geogra-fisk rörlighet. En miljö måste skapas som stimulerar företagande ochentreprenörskap. Så är det inte i dagens . Tudelningen av samhäl-let, utanförskap och uppgivenhet måste brytas.Sverige har världens högsta skattetryck. De höga skatterna utgör etthinder för utvecklingen av företag i . Ett lägre skattetryck skul-le innebära att företag kunde växa och att fler företag skulle startas-med fler anställningar och minskad arbetslöshet som resultat.Men det måste också bli lättare för företag att etablera sig, växa ochutvecklas i . Alla hinder och regler som försvårar tillkomsten avnya företag och arbeten måste bort. Det handlar bland annat om regler somgör det krångligt att starta ny näringsverksamhet och att anställa nyamedarbetare. Kostnaden för att administrera skatte-, arbetsmarknads- ochmiljöregler uppgår till per anställd och år i företag medmellan 1 och 19 anställda. Antalet regler som berör företagande växerockså genom nya lagar och förordningar med en tillväxttakt på 5 till 6 %per år. En så kallad solnedgångsparagraf bör införas. Det innebär attalla regler kontinuerligt ses över och utmönstras om de inte har tilläm-pats . Samtliga småföretagsdelegationens förslag till regel-förenklingar bör genomföras.Statlig kommersiell verksamhet utgör ett betydande problem för en fri ochrättvis företagskonkurrens. I statskontorets rapport framgår följande.Hälften av alla myndigheter och statliga företag bedriver konkurrens-utsatt verksamhet i påtaglig omfattning.en fjärdedel av de statliga myndigheterna och bolagens verksamhet påkonkurrensutsatta områden har märkbar och negativ effekt på marknadensfunktionssätt.Så här får det inte fortgå. Statlig verksamhet får inte konkurrera utprivata företag.För att få ett bättre företagsklimat behöver arbetsrättslagstiftningenses över. Den utgör ett hinder för nyanställning och expansion. På mor-gondagens arbetsmarknad behövs det en mer individanpassad lagstiftningsom tar hänsyn inte till kollektivets önskemål i första hand, utan tillden enskilde individens och företagets önskemål. Givetvis skall dettavara parat med ett grundläggande skydd för den enskilde.En nödvändig åtgärd för att förbättra lönebildningen är att skapa enrimligare balans mellan parterna på arbetsmarknaden. Sympatiåtgärder börförbjudas, liksom möjligheterna att försätta enmansföretag i blockad.Arbetsmarknadspolitiken måste läggas om. Trots högkonjunktur står nära enmiljon människor utanför arbetsmarknaden. Detta visar på att den tradi-tionella statliga arbetsmarknadspolitiken genom sin ineffektivitet kommittill vägs ände. Målet för arbetsmarknadspolitiken måste vara att alla somkan och vill arbeta också skall ges möjligheter till detta. Då måstearbetsmarknadspolitiken effektiviseras och förändras. Fokus bör ligga påvad den arbetslöse är bra på och vad hon eller han kan åstadkomma, istället för på konstlade kurser och program som alltför ofta inte ledertill något arbete. Det bör prövas om en arbetsgaranti skulle kunna stimu-lera inblandade parter att effektivt ordna arbete åt de arbetslösa.Arbetsmarknadsverket och funger inte tillfredsställande. Ett flertalutvärderingar har pekat på betydande problem vad gäller effektiviteten.Den "reguljära" förmedlingsverksamheten bör kunna skötas av marknaden.Det finns ingen anledning att staten sysslar med sådant som andra kangöra bättre. Samhällets huvuduppgift måste vara att hjälpa dem som ärlångtidsarbetslösa och dem som av olika skäl har en särskilt utsatt posi-tion på arbetsmarknaden. Den offentliga arbetsförmedlingens roll ochverksamhetsområden behöver definieras tydligare.Genom att tydliggöra samhällets ansvar bör också resurser kunna frigöras.Det i sin tur kan leda till att fler får möjlighet att återinträda påarbetsmarknaden och att detta återinträde sker snabbare.Det finns slutligen skäl att även se över ansvarsfördelningen inom denoffentliga sektorn. I är arbetsmarknadspolitiken traditionelltett statligt åtagande. går det inte att blunda för de godaresultat som man uppnått i till exempel , när man valt att ta ettmer handfast ansvar på lokal nivå.Mot den här bakgrunden anser vi att man bör utreda förmedlingsverksamhe-ten med avseende såväl på uppgiftsfördelningen mellan den offentligasektorn och privata aktörer, som på ansvarsfördelningen mellan staten ocholika organ på lokal nivå.Utgiftsområde 13 ArbetsmarknadEn viktig del i reformerna på arbetsmarknadsområdet är införandet av enallmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Detta bör ske den 1oktober 2001. Försäkringen skall omfatta alla arbetstagare som uppfyllerarbetsvillkoren. Den bör administreras av staten, inte av de fackligaorganisationerna, och skall ge alla som drabbas av arbetslöshet ett rim-ligt ekonomiskt skydd. Genom vår utformning av arbetslöshetsförsäkringenunderlättas lönebildningen.I och med att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkringskall den ge skydd mot inkomstbortfall och möjlig-göra för den arbetslöse att söka nytt arbete eller förbättra sin kompe-tens genom utbildning. Ersättningen bör begränsas i tiden och ersätt-ningsnivån bestämmas till , liksom i övriga socialförsäkringssystem.För att tydliggöra kopplingen mellan in- och utbetalningar i systemet börfinansieringen i större utsträckning ske genom från den enskilde.De högre premierna bör kompenseras genom sänkta skatter på arbete.Det är enligt vår uppfattning nödvändigt att lägga om den traditionellaineffektiva arbetsmarknadspolitiken. Den tudelade arbetsmarknaden medsåväl brist på arbetskraft som ett stort antal långtidsarbetslösa motive-rar förändringar. Resultaten måste stå i fokus liksom vad den arbetslöseär bra på. Vi anser att att yrkes- och lärlingsutbildningen måste för-bättras och kraftigt utökas. Många av de regelsystem som styr dagensarbetsmarknad måste moderniseras. bör privatiseras.Anslaget 22:1 förvaltningskostnaderTill följd av det förbättrade arbetsmarknadsläget de och reformer viförordar beträffande de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan för anslaget 22:1 förvaltningskostnaderminskas med i förhållande till förslaget i budgetpro-positionen.Anslaget22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitstsstödSammantaget medför arbetsmarknadsläget, en moderniserad arbetsmarknadspo-litik och införandet av en ny arbetslöshetsförsäkring enligt vårt förslagatt anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstödkan reduceras med 1 943 miljoner kronor.Anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnaderEtt genomförande av vår moderata politik leder vidare till att anslaget22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader kan skäras nedmed 864 miljoner kronor.Anslaget 22:9 Bidrag till administration av icke anslutnaVi anser att anslaget 22:9 Bidrag till administration av grundbelopp tillicke anslutna kan avvecklas.Anslaget 22:11 Bidrag till Stiftelsen anser att anslaget 22:11 Bidrag till Stiftelsen bör avvecklas.Utgiftsområde 14 ArbetslivAnslaget 23:1ArbetsmiljöverketTill skillnad från regeringen ser vi ingen anledning att öka anslaget23:1 varför anslaget bör fastställas till 460,4 miljo-ner kronor.Anslaget 23:2 ArbetslivsinstitutetVi anser att det inte finns anledning att öka anslaget 23:2 Arbetslivsin-stitutet, utan beräknar i stället en viss neddragning i förhållande tillregeringens förslag av detta. Besparingarna kan göras i takt med attverksamheten effektiviseras. Anslaget 23:2 bör där-för fastställas till 303,6 miljoner kronor.Anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m.Vi anser att besparingar kan göras i takt med att verksamheten effektivi-seras Anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. bör därför fast-ställas till 43,7 miljoner koronor.Anslaget 23:4 ArbetsdomstolenVi moderater är principiella motståndare till specialdomstolar och parts-sammansatta domstolar. Därför anser vi att Arbetsdomstolen bör läggas nedoch dess uppgifter överföras till det allmänna domstolsväsendet. Anslaget23:4 bör därmed utgå.Anslaget 23:8 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuelle lägg-ning (HomO)De fyra ombudsmän som har till uppgift att utöva tillsyn över diskrimine-ring i arbetslivet bör slås ihop till en gemensam myndighet, Ombudsmannenmot diskriminering, och ett nytt anslag bör skapas för ändamålet. Ansla-get bör tillföras för . Samtidigtslopas anslagen 23:8 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning (HomO) och 24:1 . Under andra utgifts-områden upphör anslag för Ombudsmannen mot etnisk diskriminering respek-tive . Vidare innebär förslaget att och sammanläggs.Anslaget23:9 MedlingsinstitutetEftersom vi moderater inte vill ha statlig lönepolitik anser vi att uppdrag bör begränsas. Detta får återverkningar på an-slaget 23:9 som bör reduceras med i förhållande tillregeringens förslag.Anslaget 24:1 JämställdhetsombudsmannenDe fyra ombudsmän som har till uppgift att utöva tillsyn över diskrimine-ring i arbetslivet bör slås ihop till en gemensam myndighet, Ombudsmannenmot diskriminering, och ett nytt anslag bör skapas för ändamålet. Ansla-get bör tillföras för . Samtidigtslopas anslagen 23:8 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning (HomO) och 24:1 . Under andra utgifts-områden upphör anslag för Ombudsmannen mot etnisk diskriminering respek-tive . Vidare innebär förslaget att och sammanläggs.Anslaget 24:2 Särskild JämställdhetsåtgärderEnligt vår uppfattning bör anslaget 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärderminskas med 6,8 miljoner kronor.Anslagen 22:1-3, 22:9, 22:11, 1:3, 23:1-4, 23:8, 23:9, 24:1 och 24:2Tusental kronorAnslagUtskottetModeraternaUtgiftsområde 13 Arbetsmark-nad22:1 Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader4 458 277-100 00022:2 Bidrag till arbetslös-hetsersättning och aktivi-tetsstöd38 962 000-1 943 00022:3 Köp av arbetsmarknads-utbildning och övriga kost-nader5 761 086-864 16322:9 Bidrag till administra-tion av grundbelopp tillicke anslutna63 244-63 24422:11 Bidrag till StiftelsenUtbildning Nordkalotten7 229-7 229Utgiftsområde 14 Arbetsliv1:3 Den nya ombudsmannen motdiskriminering-+32 19323:1 Arbetsmiljöverket550 413-90 00023:2 Arbetslivsinstitutet321 318-17 67223:3 Särskilda utbild-ningsinsatser m.m.46 000-2 30023:4 Arbetsdomstolen18 158-18 15823:8 Ombudsmannen mot dis-kriminering på grund av sex-uell läggning (HomO)3 816-3 81623:9 Medlingsinstitutet45 207-20 00024:1 Jämställdhetsombudsman-nen18 942-18 94224:2 Särskilda jämställd-hetsåtgärder13 706-6 853Politiken på utgiftsområdena 13 och 14 m.m.Maria och (båda kd) anför:Den 22 november 2000 beslöt en majoritet i bestående av social-demokrater, vänsterpartister och miljöpartister att fastställa ekonomiskaramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräk-ning av statens inkomster för i enlighet med förslagen i budget-propositionen. beslutades om preliminära utgiftstak för åren2002 och 2003.Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av budgetpolitiken och den ekonomiska politiken. Den ekonomis-ka politiken måste enligt vår mening föras i en riktning så att den gerstabila och goda villkor för fler och växande företag. Att skapa nyaarbetstillfällen är den utan jämförelse viktigaste fördelningspolitiskauppgiften. Den tillväxtpolitik som vi förespråkar påverkas av åtgärder påmånga områden, däribland inom arbetsmarknadspolitiken. Där vill vi sär-skilt betona arbetsmarknadens spelregler samt frågor som rör utbildningoch kompetens.Eftersom en majoritet i har förordat en annan inriktning avpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelninginom utgiftsområdena 13 och 14.I detta yttrande redovisar vi huvuddragen i vår politik som rör utgifts-område 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 14 Arbetsliv för budgetåret2001.Den allmänna inriktningen av politikenTillsammans med , och har vi avgetten gemensam reservation om inriktningen av politiken, se reservation 1,Allmän inriktning av politiken. Tillsammans med företrädare för andrapartier eller på egen hand har vi också avgivit reservationer på ettantal andra punkter. Därutöver vill vi anföra följande.Vi kristdemokrater anser att detaljregleringen kring de arbetsmarknadspo-litiska åtgärderna måste ersättas med mer generella och enkla system.Ansvar och resurser måste flyttas till lägre nivåer. Arbetsmarknadsut-bildningen måste knytas närmare det reguljära utbildningsväsendet och enstörre del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna utgöras av yrkesin-riktade arbetsmarknadsutbildningar, däribland lärlingsutbildning. Sär-skilda satsningar bör göras för att bryta den könssegregerade arbetsmark-naden.För att förbättra lönebildningen krävs en rad reformer när det gällerarbetsrätten och arbetslöshetsförsäkringen. Vi förespråkar bättre samver-kan mellan arbetsmarknadspolitik och socialpolitik under måttot "detfinns bruk för alla".När det gäller EU-samarbetet betonar vi att regeringen bör utforma dennationella handlingsplanen för sysselsättning i enlighet med EU:s syssel-sättningsriktlinjer.Utgiftsområde 13Arbetsmarknadspolitiska programI dag finns det ett trettiotal arbetsmarknadspolitiska program som vartoch ett har sitt eget regelverk. För att kunna frigöra resurser från bådearbetsgivare, arbetssökande och förmedlingar anser vi kristdemokrater attregelsystemen runt de arbetsmarknadspolitiska programmen måste förenklasoch antalet åtgärder reduceras. En minskning av antalet programtypermedför också att administrationen kan förenklas. Systemen måste ävenanpassas till efterfrågan bland arbetsgivarna, och möjligheter måsteöppnas för att forma programtyperna efter varje persons individuellaförutsättningar. Vi föreslår därför att man reducerar antalet programty-per till följande: aktivitetsstöd, anställningsstöd och projektstöd.Härigenom skulle detaljregleringen och administrationen minska och detskulle bli lättare för arbetsförmedlare och arbetssökande att överblickaregelverket som då också blir mer flexibelt. Den lokala samverkan bör ökasamtidigt som rundgången minskar för att därmed minska arbetslösheten.AnställningsstödAnställningsstödet är ett exempel på ett krångligt regelverk. har det införts fyra olika former av anställningsstöd. Vikristdemokrater anser i och för sig att det är bra att regeringen ochdess stödpartier insett att sänkta arbetskraftskostnader kan öka syssel-sättningen. Vi vill dock framhålla att det är viktigt att en åtgärd fårverka fullt ut och inte störas av ständiga regelförändringar. Enligt vårmening är det orimligt med så höga subventioner somvissa av anställningsstöden innebär. Det finns risk för osund konkurrens.I stället borde de individuella handlingsplanerna, ett personligt stödtill den långtidsarbetslöse, ökade krav på den arbetssökande att varaaktiv samt nuvarande anställningsstöd på av lönekostnaden och därefter av lönekostnaden varatillräckliga instrument tillsammans med de andra befintliga arbetsmark-nadspolitiska insatserna.Datortek och datautbildningFrån många håll har kvaliteten och effektiviteten i datortekverksamhetenifrågasatts. Vi kristdemokrater anser därför att Statskontoret bör ges iuppdrag att genomföra en studie av datortekverksamheten för att skapa ettsäkrare underlag för en bedömning av den fortsatta verksamheten för da-torteken.Oavsett om den verksamhet som bedrivs inom datorteken skall finnaskvar eller inte anser vi att alla arbetslösa utan dataerfarenhet börerbjudas utbildning i grundläggande datakunskap som leder fram till tar ett datakörkort. Kunskaper och erfarenhet av datorer m.m. ökarden enskildes möjligheter till ett framtida jobb.Anslaget 22:1 förvaltningskostnaderFrån sida anser vi att AMS i egenskap av central myn-dighet inom AMV bör få mer av stabskaraktär, vilket skulle möjliggörarationaliseringar inom myndigheten. Härigenom skulle vissa besparingarkunna göras . Vad gäller mellannivån inom AMV bör länsar-betsnämnderna antingen regionaliseras eller samordnas med länsstyrelser-nas verksamhet. En sådan åtgärd skulle också medföra besparingar. Enminskning av antalet arbetsmarknadspolitiska program liksom förenklingarav regelverken kring dessa skulle minska behovet av administration inomAMS. Genom dessa åtgärder vill vi kristdemokrater göra tydligt att det ärfältarbetet på förmedlingarna som skall prioriteras. Sammantaget kananslaget 22:1 skäras ned med år 2001.Anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstödKristdemokraterna förordar att det införs en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring där egenfinansieringen bör öka. Detta medför attanslaget också kan minskas. De ökade kostnader för försäkringen som upp-står för den enskilde kompenseras mer än väl av en sänkt inkomstskatt ochhöjt grundavdrag. Enligt vår mening bör arbetslöshetsförsäkringen ha ensådan utformning att det lönar sig att arbeta. Under det första åretsarbetslöshet bör ersättningsnivån vara av den lön som den arbetslösehade vid arbetslöshetens inträde. Det bör inte införas någon bortre pa-rentes i försäkringen. Däremot bör arbetslöshet den ersätt-ningsgrundande inkomsten beräknas som på en 24-månadersperiod. Denlägsta respektive högsta dagpenningnivån skall bestå. I stället bör, somtidigare nämnts, inkomstskatten sänkas och grundavdraget höjas.I Ds 1999:58 Kontrakt för arbete - rättvisa och tydliga regler i arbets-löshetsförsäkringen betonar utredarna vikten av en strukturerad sökpro-cess. Utredarna menar också att de krav som ställs på arbetssökande måstebli tydligare och mer strukturerade än . Vi stäl-ler oss bakom de förslag som presenteras i utredningen och anser attmålet måste vara att förkorta söktiderna och därmed den totalaomfattningen av antalet ersättningsdagar. Ett genomförande av utredning-ens förslag skulle minska kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen.Vi räknar med att våra förslag på närings- och arbetslivsområdet kommeratt leda till att arbetslösheten sjunker. Detta kommer i sin tur att ledatill minskade kostnader för arbetslöshetsersättningen. Våra förslag rö-rande budgeten innebär bl.a. en satsning på sänkt skatt inom tjänstesek-torn och en förstärkning av kommunernas och landstingens ekonomiska re-surser, vilket kommer att innebära personalförstärkningar ute i verksam-heterna. Till detta kommer en rad företagsfrämjande och tillväxtoriente-rade åtgärder, vilket bidrar till att ytterligare sänka arbetslöshetenoch därmed kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen.Sammantaget anser vi att anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersätt-ning och aktivitetsstöd bör bestämmas till ett belopp som är 7 030 miljo-ner kronor lägre än regeringens förslag.Finansieringsbidrag vid arbetspraktikVi kristdemokrater är kritiska mot utformningen av finansieringsbidragetför arbetspraktik. Det är bra att grupper som är utrikes födda och ar-betshandikappade kan undantas från kravet på finansieringsbidrag liksomatt ideella organisationer undantas från kravet. Vi anser också att ettundantag bör göras för statliga myndigheter. Eftersom huvudmannen ärdensamma går pengarna bara runt i systemet. Dessutom leder dagens reglertill att viktiga arbetsuppgifter som exempelvis naturvård i Skogsstyrel-sens regi troligen inte blir utförda om myndigheten tvingas stå för fi-nansieringsbidraget.Anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnaderArbetsmarknadsutbildningens roll bör vara att underlätta strukturomvand-lingar. Den får inte bli en ersättning för det ordinarie utbildningssys-temet. För att undvika att så sker anser vi kristdemokrater att arbets-marknadsutbildningen bör knytas närmare till den reguljära utbildningen.Därigenom får det reguljära utbildningsväsendet en naturlig koppling tillarbetsmarknaden. Vi anser också att en ökad del av de arbetsmarknadspoli-tiska insatserna bör utgöras av yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildning-ar. Ett sätt att förbättra finansieringen vid studier är att införa ettutbildningskonto där arbetstagare och arbetsgivare investerar i framtidakompetenshöjning. Dessutom anser vi att alla utbildningsersättningar börsamordnas.Vårt budgetförslag innebär en förnyelse av näringspolitiken, sänkt skattpå arbete, kraftig stimulans av tjänstesektorn och en förstärkning avkommunernas och landstingens ekonomiska resurser som kommer att ge effektpå sysselsättningen inom vården, skolan och omsorgen. Från Kristdemokra-terna bedömer vi därför att när denna politik får genomslag innebär detett minskat behov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Härutöver förordarvi en förenkling av de arbetsmarknadspolitiska regelverken. Anslaget 22:3Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader kan därför minskasmed för jämfört med regeringens förslag.FlyttningsbidragFrån sida har vi krävt att flyttningsbi-draget skall avskaffas. Det är också tveksamt om flyttningsbidragen harnågon avgörande inverkan på människors vilja att flytta. Bidraget kandärför inte bidra till att lösa bristyrkesproblem på arbetsmarknaden. Istället är det personer som redan fattat beslut om att flytta som nyttig-gör sig bidraget. anser att man i stället bör underlät-ta reseavdrag för pendling med bil genom höjningar av milersättningensamt sänkning av avståndsgränsen för att göra avdrag för resor mellanarbete och bostad. Vi beräknar därmed en besparing på 200 miljoner kro-nor. Reseersättning för anställningsintervju och/eller studiebesök för enarbetssökande bör dock finnas kvar.LärlingsutbildningKristdemokraterna anser att kraftiga insatser måste göras för att sänkatrösklarna för inträde i arbetslivet. Eftersom gymnasieskolan anpassatsalltmer till de elever som har teoretiska färdigheter är det många eleversom är mer praktiskt inriktade som inte trivs i den nuvarande gymnasie-skolan. Vi anser därför att det behövs ett modernt, väl fungerande lär-lingssystem inom gymnasieskolan för dessa elever. Ett liknande system börockså införas inom arbetsmarknadspolitiken.Vi anser att en ny lärlingsutbildning skall knytas nära det lokala nä-ringslivet.