bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — lånar ut tillutvecklingsländer med relativt god ekonomi. Lånen används tillutvecklings-projekt som t.ex. vägbyggen, skolor och sjukhus.Låneperioden är med en amorteringsfri period på ungefär 5 år.IBRD ägs av sina 179 medlemsländer. Varje land har rösträtt baserad pålandets aktiedel, som i sin tur är baserad på landets ekonomiska styrka.IDA grundades för att förse de fattigaste utvecklingsländerna medbistånd på förmånliga villkor. IDA-lån ges i huvudsak till länder somhar en BNP per capita på eller lägre. Lånen är räntefria menen mindre serviceavgift tas ut. Låneperioden är , meden amorteringsfri period . IDA:s resurser kommer från bidragfrån regeringar, vinst från och återbetalningar på tidigare IDA-lån. har 168 medlemsländer. Ett land måste först vara medlem i IBRDför att kunna få medlemskap i grundades för att hjälpa och ge styrka till den privata sektorni utvecklingsländer. IFC ger lån till den privata sektorn, medan IBRDoch lånar ut till regeringar och myndigheter. IFC hjälper denprivata sektorn genom att tillhandahålla långtidslån, rimligainvesteringar och riskhantering. IFC har sin egen verkställande stab menutnyttjar bankens service och administration. IFC-lån och finansieringarhar marknadsränta, vilken varierar i olika länder och projekt.Låneperioden är 3 till med en amorteringsfri period . IFClånar av sina pengar från allmänna fondutdelningar och privataplaceringar över den internationella finansmarknaden och lånas frånIBRD. IFC ägs av 174 medlemsländer.MIGA grundades för att hjälpa utvecklingsländer att dra till sigutländska investerare. Organisationen förser investerare medinvesteringsgarantier mot icke kommersiella risker som expropriation ochkrig. MIGA förser också regeringar med råd om förbättringar för attfrämja klimatet för utländska investerare. MIGA har 149 medlemsländer.ICSID grundades för att gynna tilltagande strömmar avinternationella investeringar genom att tillhandahålla hjälp för medlingoch skiljedom i tvister och motsättningar mellan regeringar ochinvesterare. ICSID-verksamhet omfattar rådgivning, forskning, ochpublikationer. ICSID har 131 medlemsländer.Utskottet konstaterar att den organisatoriska uppbyggnaden av ochkunskapsbasen i Bretton-Woods-institutionerna i allt väsentligt kan mötade uppgifter som institutionerna ålagts. kommer alllångivning till de fattigaste länderna från IMF och attgrunda sig på s.k. Poverty Reduction Strategy Papers, framtagna av delåntagande länderna, vilket regeringen anser ger möjlighet till störreägarskap och mer fokuserade insatser för att bekämpa fattigdom. Denpolicyutveckling som bidragit till i årets WorldDevelopment Report - attacking poverty kommer att få betydelse för denframtida inriktningen av bankens verksamhet. De politiska och socialadimensionerna av fattigdom uppmärksammas mycket tydligt och utgörgrundpelare för arbetet med att bekämpa fattigdom.Utskottet delar synen på att skuldbördan utgör ett avgörandeutvecklingshinder i många av de fattigaste länderna. Sedan mitten av1980-talet har också hört till de mest aktiva aktörerna påskuldområdet. välkomnade 1996 varmt det s.k. HIPC-initiativet(Heavily Indebted Poor Countries) som ett första viktigt steg mot enlösning av skuldkrisen i de fattiga länderna. fattadesbeslut om att förstärka HIPC-initiativet mot bredare, djupare ochsnabbare skuldlättnader. Utskottet ser detta som ett uttryck för denökade samsyn som existerar för att ge de fattiga och skuldtyngdaländerna substantiella skuldlättnader. Tyvärr kan det konstateras attflera givarländer inte lever upp till sina åtaganden om bidrag.Regeringen har även fattat beslut om att lämna 1 000 miljonerkronor i stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnader. För förstagången fattades även beslut om att lämna ett flerårigt budgetstöd tilltre länder (, och ).Sverige kan, bl.a. genom olika organisationer, spela en betydande roll iarbetet för en rättvisare världsordning. Enskilda organisationer i bådenord och syd har visat ett konstruktivt engagemang för opinionsbildningnär det gäller de fattigaste ländernas skuldsättning. Arbetet har bl.a.resulterat i 2000, som bedrivs i ett dussintalindustriländer och ett trettiotal utvecklingsländer. Enskildaorganisationer kommer att ha en fortsatt viktig roll för att öka detfolkliga deltagandet i de fattiga länderna vid formulering av programför ekonomiska reformer och fattigdomsbekämpning.Världsbanken har också systematiskt vinnlagt sig om att i olikasammanhang utveckla kontakterna med nationella parlamentariker.Utskottet menar vidare att det internationella samarbetet iVärldshandelsorganistationen (WTO) är av stor vikt, inte minstsamarbetet med andra organisationer som t.ex. internationellaarbetsorganisationen, . Ett samarbete som ytterst syftar till attförbättra levnadsvillkoren för människor världen över. Utskottetsbedömning är att multilaterala regler särskilt gynnar mindre ochekonomiskt svagare länder. Utskottet menar vidare att enprocentsmåletför biståndet ligger fast.Med detta anses motionerna U213 (c) yrkande 21, U216 (kd) yrkande 15,U617 (s) samt N384 (mp) yrkandena 1 och 2 besvarade med vad utskottetanfört.Övrigt multilateralt samarbetePropositionen (s. 29-31)Under delposten Övrigt multilateralt samarbete finansieras Multilateralamiljöinsatser, Multilaterala konfliktförebyggande insatser, Särskildamultilaterala insatser för jämställdhet och barn och Övrigamultilaterala insatser.Multilaterala miljöinsatserI allt högre grad fokuserar de multilaterala organisationerna på attgenomföra visionen om hållbar utveckling i den konkreta verksamheten.Världsbanken har utarbetat riktlinjer för hållbarutveckling inom särskilda områden.Inom miljöområdet kommer ordförandeskap i EU att präglaförberedelserna inför nästa års möte med FN:s kommission för hållbarutveckling (CSD). Energifrågorna ges en framskjuten plats liksom frågorsom rör atmosfären och transporter. Regeringen verkar för attenergifrågornas betydelse inom ramen för utvecklingssamarbetet skall fåökad betydelse. Av särskild vikt är att underlätta för attdelta i det globala energisamarbetet.MotionernaI motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 23 konstateras att insatser för enekologiskt hållbar utveckling är en mycket angelägen del av biståndet.Gemensamt för alla miljöhot är att de alltid beskär friheten och minskarframtida generationers livschanser. Miljöproblemen varierar kraftigtmellan olika länder och regioner. I den rika delen av världen är detstörsta hotet en kraftig överkonsumtion av naturresurser medan bristenpå t.ex. mat och färskvatten är de dominerande problemen i u-länderna.Vänsterpartiet konstaterar i motion 2000/01:U211 (v) att flera länder ivärlden har drabbats av omfattande naturkatastrofer. Desom drabbas är de fattiga länderna, länder där levnadsstandarden är låg,bostäderna bräckliga och infrastrukturen svag. I yrkande 9 krävs att detsvenska katastrofbiståndet finansieras genom uppbyggnaden av en särskildfond, så att inte framtida miljö- och naturkatastrofer påverkar annatplanerat bistånd. bör i internationella sammanhang ta upp fråganom ett s.k. early warning-system (yrkande 10) och medverka ekonomiskttill uppbyggnaden av ett sådant system.I motion 2000/01:U213 (c) yrkande 1 anser att det ärutomordentligt viktigt att ständigt följa upp det åtagande som gjordes idet globala handlingsprogrammet , som antogs vid i . I yrkande 8 konstaterarCenterpartiet att än större vikt måste läggas vid stöd till ettmiljömässigt hållbart jordbruk som kan garantera den nationellalivsmedelsförsörjningen. Även i motion 2000/01:N328 (c) yrkande 16 krävsatt verkar för ett som ger utvecklingsländerna bättreförutsättningar att utveckla den nationella livsmedelsförsörjningen.I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 17 konstaterar attdet internationella miljöarbetet kräver snabba och politiskaförändringar. Bristande tillgång till vatten är en allt störrekonfliktorsak, och en av de mest akuta utmaningarna är att en miljardmänniskor saknar tillgång till rent dricksvatten. saknarhalva världsbefolkningen goda sanitära möjligheter. Detta orsakarungefär av alla sjukdomar i utvecklingsländerna. måste,inom EU och FN, sätta upp mål för att minska andelen människor somsaknar tillgång till rent vatten och goda sanitära förhållanden.I motion 2000/01:U217 (kd) yrkande 6 konstaterar attdet finns ett stort behov av att förbättra den internationellasamordningen av humanitära insatser. Forskningen kring naturkatastroferoch deras orsaker bör intensifieras. bör verka för en ökadglobal samordning för humanitära insatser vid naturkatastrofer ochkonflikter. I yrkande 11 konstateras att det i ofta saknaskapacitet och kompetens för att självständigt analysera och bedömamiljösituationen. I samband med om hållbar utvecklingutlovades extra bistånd till för att klara av attmiljöanpassa ekonomierna och att leva upp till de krav som olika globalamiljökonventioner ställer.Utskottets övervägandenI motion U206 (fp) yrkande 23 understryks att insatser för en ekologiskthållbar utveckling är en mycket angelägen del av biståndet. Även imotion U216 (kd) yrkande 17 krävs att mål sätts upp för att minskaandelen människor som saknar rent vatten och sanitära möjligheter. Imotion U217 (kd) yrkande 11 konstateras att utvecklingsländerna oftasaknar kapacitet att själva analysera och bedöma miljösituationen. Imotion U213 (c) yrkande 1 understryks betydelsen av att följa uppåtaganden knutna till handlingsprogrammet och i yrkande 8krävs att mer vikt läggs vid miljömässigt hållbart jordbruk. I N328 (c)yrkande 16 betonas vikten av att utveckla den nationellalivsmedelsförsörjningen i utvecklingsländerna.Utskottet har tidigare konstaterat att ohållbara produktions- ochkonsumtionsmönster förekommer både i rika och fattiga samhällen. InomFN:s kommission för hållbar utveckling, CSD, (Commission for SustainableDevelopment) verkar aktivt för att dessa obalanser belyses.Fattigdomsbekämpning och arbetet för hållbar utveckling är ofta tvåsidor av samma verksamhet. verkar också aktivt förimplementering av de tre miljökonventionerna från avseende klimat,bekämpning av ökenspridning och främjande av biologisk mångfald. Sidahar ett omfattande biståndsprogram för främjande av hållbar utvecklingoch utför miljökonsekvensbedömningar av alla insatser. Sidas bistånd ärockså inriktat på miljövårdslagstiftning. verkar även för beslutom att hela EU:s utvecklingssamarbete skall genomsyras av omsorg omhållbar utveckling.Utskottet konstaterar att det handlingsprogram som Sida antog år 1996och som tillstyrkts av regeringen och (skr. 1996/97:2 Sverigesinternationella samarbete för hållbar utveckling) är vägledande förSveriges arbete för hållbar utveckling. Huvudinriktningen är attintegrera de sociala, ekologiska, ekonomiska och kulturella aspekterna ialla politikområden. Denna skrivelse tar upp både insatser inom Sverigeoch inom utvecklingssamarbetet för att följa upp åtagandena från om miljö och utveckling i , 1992, inklusiveAgenda 21.Arbetet att förverkliga de internationella miljökonventionerna krävernya former och metoder för såväl det multilaterala som det bilateralautvecklingssamarbetet. Metoderna bör leda till ett ökat samarbete medmottagarna i syfte att bredda kunskapen om de krav som konventionernaställer. Utskottet konstaterar att genom Sida ges stöd till en mängdolika insatser som syftar till miljömässigt hållbart jordbruk. Stöd gesockså t.ex. till jordbruksforskning genom det multilaterala systemet (des.k. CGIAR-instituten) och genom nationellajordbruksforskningsinstitutioner.Den Globala Miljöfonden (GEF) inrättades som ett direkt resultat av om miljö och utveckling (UNCED) 1992. juli1999-juni 2000 godkändes GEF-insatser motsvarande ett belopp av 280miljoner US-dollar. Dessa medel kompletterades med utlåning frånVärldsbanksgruppen liksom samfinansiering från andra källor. Insatsernaavsåg främst biologisk mångfald, främjande av effektiv energianvändningoch förnyelsebar energi.Stöd till hållbar utveckling och omsorg om miljön utgör ett genomgåendetema i de svenska insatserna inom ramen för utvecklingssamarbetet.Uppbyggnad av institutionellt kunnande spelar därvidlag en viktig roll.Miljökonsekvensbedömningar ingår som en del i samtligabilaterala insatser.Därmed anses motionerna U206 (fp) yrkande 23, U216 (kd) yrkande 17, U213(c) yrkandena 1 och 8, U217 (kd) yrkande 11 samt N328 (c) yrkande 16besvarade med vad utskottet anfört.I motion U211 (v) yrkande 9 krävs att det särskilda katastrofbiståndetframgent bör finansieras av en för ändamålet avsedd fond, samt i yrkande10 att bör verka för ett early warning-system. I motion U217(kd) yrkande 6 krävs att den internationella samordningen av humanitärainsatser måste förbättras.Utskottet menar att det svenska humanitära biståndets mål bl.a. är attvärna människoliv och lindra de humanitära följderna av väpnadekonflikter och naturkatastrofer, vilket kräver flexibilitet att med kortvarsel ställa resurser till förfogande. Motionärerna pekar på att det ärett faktiskt problem att få medlen att räcka till vid oförutseddahändelser som omfattande naturkatastrofer. Avsättning till en speciellfond för katastrofer för att klara denna uppgift möter dock svårighetergivet nuvarande budgetprocess med utgiftsramar och de gränser dettasätter för utgifterna. Denna process utvärderas av ensärskild kommitté. Därutöver ses det humanitära biståndet över av denutvecklingspolitiska kommittén.Beträffande varningssystem konstaterar utskottet att det redan i etablerade early warning-system för naturkatastrofer inom WMO(Världsmeteorologiska organisationen) och FN:s miljöprogram ().Sverige stöder dessa organisationers arbete med system för "tidigvarning". Den humanitära verksamheten samordnas av () där relevanta FN-organ deltar och organisationer somICRC har observatörsstatus. leds av FN:s samordnare för humanitärafrågor (Emergency Relief Coordinator) som tillika är chef för , FN:skontor för samordning av humanitärt bistånd.OCHA samordnar de s.k. konsoliderade appellerna (CAP) som utgörfinansieringsgrunden för FN:s samordnade verksamhet i komplexahumanitära kriser. är genom Sida en stor bidragsgivare till CAP.1 % av Sidas bidrag till CAP kanaliseras till OCHA:s fältsamordning förden humanitära verksamheten. har i internationella sammanhangförespråkat att fler givare ger regelmässigt stöd till OCHA:sfältsamordning.Strategier för snabb och effektiv hantering vid naturkatstrofer har ävenutarbetats bl.a. inom , WFP, och FN:sutvecklingsprogram, UNDP, (Emergency Response Divison, DisasterReduction and Recovery Programme, DRRP).Utskottet konstaterar att verkat såväl för analys averfarenheter, koppling till utvecklingsinsatser för att minska effektenav naturkatastrofer på särskilt sårbara områden, som för att stärkasamarbete mellan FN och forskarvärlden. har varit ett av de merpådrivande länderna när det gäller samordning av internationellainsatser i akuta situationer. Det gäller såväl avseende principer förinternationellt agerande i politiskt känsliga situationer sombeträffande mer operationell samordning.Utskottet menar att det är centralt för svensk biståndspolitik attförebygga, hantera och finna hållbara lösningar på katastrofer. DAC hartagit fram riktlinjer som blivit vägledande också för svensktmetodarbete.Det humanitära biståndet syftar till att lindra det lidande som orsakasinte minst av krig och konflikter, men därutöver även att på lokal nivåbidra till att skapa förutsättningar för utkomst och ett drägligt liv,även under osäkra förhållanden. Det långsiktiga bilateralautvecklingssamarbetet är inriktat på att undanröja såväl ekonomiska somsociala och politiska grundorsaker till krig, konflikter och andrakatastrofer. Akuta insatser följs av konfliktförebyggande,rehabiliterande och återuppbyggande insatser. Utskottet menar att det,inför kommande katastrofer, inte nog går att understyrka vikten av attdra lärdom av tidigare erfarenheter.Med avslag på motion U211 (v) yrkande 9 anser utskottet motionerna U211(v) yrkande 10 samt U217 (kd) yrkande 6 vara besvarade.Multilaterala konfliktförebyggande insatserSvensk medverkan i och finansiering av FN-beslutade fredsoperationer ochfredsbyggande verksamhet är betydande. Kravet på FN:s ingripande haröverstigit organisationens förmåga att möta alltmer komplexa behov isituationer av bräcklig fred, brutna fredsavtal och framtvingandeåtgärder enligt kapitel 7. Erfarenheterna från ,och visar på behovet av tidigt planerade och samordnadeinsatser där militära, civila, humanitära och fredsfrämjandeutvecklingsinsatser samverkar.Insikten om att konfliktförebyggande måste genomsyra FN:s helaverksamhetsfält har, bl.a. med svensk aktiv tillskyndan, stärkts.Sverige har genom ett handlingsprogram för konfliktförebyggande stärktsamordningen av analysarbetet kring dessa och andra aspekter på dagenskonfliktskeenden.MotionernaI motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 18 konstaterar attdet i det fredsuppbyggande arbetet behövs ett brett spektrum av olikabiståndsinsatser. Det är speciellt viktigt med insatser för förståelseoch försoning mellan tidigare stridande folkgrupper. En viktig del avdet konfliktförebyggande arbetet är även att skipa rättvisa och ställakrigsförbrytare inför rätta. För att öka säkerheten för människor iefterkrigsområden eller i sönderfallna stater med utspriddkrigsmateriel, bör ett ökat bistånd riktas mot att öka kapaciteten förminröjning och effektivisera insamlingen av handeldvapen.Utskottets övervägandenKristdemokraterna betonar i U216 (kd) yrkande 18 att det behövs ettbrett spektrum av insatser för att bygga fred, bl.a. är det viktigt attställa krigsförbrytare inför rätta.Utskottet delar i huvudsak motionärernas syn och konstaterar att detsamarbete som syftar till att främja stärkt demokrati ochdemokratisering har stor betydelse som konfliktförebyggande ochsäkerhetsskapande insatser, inte minst eftersom demokrati kan ses somett strukturerat sätt att hantera konflikter utan att tillgripa våld.Centrala frågor är därför konfliktförebyggande åtgärder, humanitära ochförsoningsfrämjande insatser och återuppbyggnad. Utvecklingspolitikenbygger på solidaritet, hävdar människovärdet och syftar tillinternationell rättvisa, vilket även innebär att krigsförbrytare ställsinför rätta.Insatser för att främja rättsstaten ligger inom ramen för stödet tillförvaltningssektorn och ett arbete bedrivs inom Sida föratt i samarbetet med den svenska rättssektorns institutioner ökakapaciteten att bidra till framväxten av en stark rättsstat i Sverigessamarbetsländer.Vad gäller minröjning konstaterar utskottet att svenska insatser i alltväsentligt sker inom ramen för det humanitära biståndet. Stöd utgår iförsta hand till de mest drabbade länderna och främst till de länder somsaknar egen ekonomisk kapacitet att angripa problemen. Vid beredningenav stöd tas särskild hänsyn till behovet av att stödja myndigheterna ilandet med att själva skapa administrativ uppbyggnad och annankompetensuppbyggnad. Stödet samordnas med andra humanitära insatser samtses i ljuset av det allmänna utvecklingsarbete som sker i landet ifråga. Som en följd av detta kanaliseras merparten av det svenska stödetvia multilaterala organisationer.Med vad som ovan anförts anses motion U216 (kd) yrkande 18 besvarad.Särskilda multilaterala insatser: jämställdhetUtöver bidrag till () om 10 miljoner kronoranvändes reservationsmedel för fortsatta insatser avpilotkaraktär för att stärka jämställdhetssträvandena inom detmultilaterala utvecklingssamarbetet.Bidrag har också utgått till Afrikanska och Asiatiskautvecklingsbanken för att höja kompetens och medvetenhet om kvinnors ochmäns olika villkor som utgångspunkt för analys och operativ verksamhet.Medlen har syftat till att biståorganisationer bl.a. med att utveckla handlingsplaner för jämställdhet iutvecklingssamarbetet. Grundtanken är att organisationerna på siktsjälva skall ta ett klart och tydligt ansvar för att i sin verksamhetuppmärksamma kvinnor och män på lika villkor.MotionernaDet svenska biståndet bör främja ökad jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Biståndet bör genomsyras av ett genusperspektiv. I motion2000/01:U206 (fp) yrkande 29 krävs att alla biståndsinsatser skall byggapå en förståelse av mäns och kvinnors olikartade behov, tillgång tillresurser och inflytande i varje specifik situation. Vidare, i yrkande30, konstateras att uppskattningsvis av världens befolkning har ettfunktionshinder. De flesta av dessa människor bor i utvecklingsländeroch i Öst- och . Funktionshindrade människor tillhör defattigaste bland de fattiga och lever mycket utsatt. Att vara fattig ochfunktionshindrad innebär inte enbart avsaknad av nödvändiga resurser fördet dagliga uppehället, utbildning och hälsovård, det innebär att intebli sedd som fullvärdig medborgare vad gäller delaktighet i sitt landspolitiska, sociala, kulturella och ekonomiska liv. Motionärerna anseratt det är mycket viktigt att stödja SHIA - - i dessarbete med att utveckla och fördjupa samarbetet med systerorganisationerrunt om i världen. Även i motion 2000/01:U650 (s) yrkande 3 konstaterasatt funktionshindrade människors värdighet och rättigheter är ettglobalt ansvar, och därför är det viktigt att detta även avspeglas i detsvenska utvecklingssamarbetet och att den svenska handikapprörelsenserfarenheter av utvecklingssamarbete tas till vara.Vänsterpartiet menar i motion 2000/01:U211 (v) att det skall finnas ettjämställdhetsperspektiv i alla delar av internationellautvecklingssamarbete. I yrkande 5 krävs att jämställdhetsaspekten tasupp när svensk politik diskuteras i internationellt utvecklingssamarbetebåde i bi- och multilaterala sammanhang. Jämställdhetsperspektivet börfå en förstärkt plats och behandlas som ett politikområde i sig. Vidarekrävs i yrkande 8 att företag som deltar i internationellautvecklingsarbete måste uppmanas att arbeta långsiktigt med införande avlikartade regler som reglerar arbetsmarknaden i Sverige.I motion 2000/01:U614 (v) yrkande 1 konstaterar attSverige i sitt fortsatta utvecklingssamarbete i större utsträckningmåste ta med kvinnornas situation. Nyckelaspekter i detta arbete börvara att skapa förutsättningar för utbildning av flickor och pojkar, attsatsa på åtgärder som syftar till familjeplanering, att stödja kvinnorsrätt till kroppslig integritet och frihet från sexualiserat våld samtatt höja kvinnans ställning via rätt till betalt arbete. Det är viktigtatt i alla internationella sammanhang lyfter framkönsperspektivet och kvinnors rättigheter. I yrkande 2 framhålls att detockså är angeläget att stärka könsperspektivet i Sverigesutvecklingssamarbete. Området är nytt och komplicerat. Det är därför avstor vikt att fortlöpande dra lärdomar av det praktiska arbete som görs.I motion 2000/01:U630 (kd) yrkande 10 anser attjämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati ligger mycket näravarandra. Den omfattande diskrimineringen av kvinnor är inte bara etthälsoproblem utan i många fattiga länder även ett hinder för ekonomiskutveckling. I arbetet för mänskliga rättigheter och demokrati måstesåledes också frågan om jämställdhet ingå och integreras som en viktigdel av biståndsarbetet.I motion 2000/01:A811 (kd) yrkande 15 understryks att det inte går attbehandla frågan om mänskliga rättigheter utan att speciellt lyfta framkvinnors situation. De grupper i som främst drabbas avfattigdom, sjukdom och tidig död är kvinnor och barn. Diskriminering avkvinnor försvårar arbetet med fattigdomsbekämpning.