bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — I konsekvens med detta föreslår vi att de medel under utgiftsområde14, anslaget A 2, som huvudsakligen är att hänföra till sådana direkta transfe-reringar till hushållen förs över till utgiftsområde 13. Sammantaget innebärdetta att vi föreslagit att anslaget A1 bort bestämmas till 39,6 miljarder kro-nor för år 2000.Utgiftsområde 14Vi moderater förordar en omfattande reformering av arbetsmarknadspoliti-ken. All arbetsmarknadspolitik måste utformas på ett sådant sätt att förvärvs-arbete blir både möjligt och attraktivt för den enskilde. Arbetsmarknadspoli-tiken bör ha fyra huvudmål, nämligen ersättning vid arbetslöshet, stöd tillunga arbetslösa, utbildningsinsatser samt speciella insatser för äldre. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall ha en omställningsinriktad uppgiftoch syfta till arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Åtgärderna får inteinnebära ett permanent stöd.Huvudmålet för arbetsmarknadsutbildningen bör vara att möta klart defini-erade behov på arbetsmarknaden samt att komplettera arbetslösas kompetensså att de ges möjlighet att konkurrera om arbeten. Inom arbetsmarknadsut-bildningen bör också finnas särskilt stöd till arbetshandikappade. Härutöverbör särskilda insatser göras för att göra det möjligt för unga arbetslösa attkomma in på arbetsmarknaden. Utbildningsinsatser som inte svarar mot ettdirekt behov på arbetsmarknaden bör inte anordnas inom ramen för arbets-marknadspolitiken, utan ankomma på de ordinarie utbildningsinstanserna förvuxna. Genom våra förslag om skattesänkningar och avregleringar underlät-tas tillkomsten av arbetstillfällen i företag.Anslaget A 1 förvaltningskostnaderDe reformer som vi förordar beträffande de arbetsmarknadspolitiska åtgär-derna medför att utgiftsbehovet minskas för med 100 miljo-ner kr.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderSyftet med arbetsmarknadspolitiken är att skapa arbeten. Varje arbetsmark-nadspolitisk åtgärd bör därför till sitt innehåll vara sådan att den svarar motde klart definierade behov som arbetsmarknaden ställer. Varje enskild insatsmåste utformas så att den svarar både mot framtida arbetsgivares och delta-gares krav. Detta ställer enligt vår mening större krav på renodling och kon-centration av de olika arbetsmarknadspolitiska insatserna än vad som ärfallet. Bland annat bör offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa(OTA) avskaffas.Moderaterna har tidigare också motsatt sig införandet av det s.k. förstärktaanställningsstödet. Alla erfarenheter visar att subventionerade anställningarger betydande undanträngningseffekter d.v.s. riktiga jobb uteblir när subven-tionerade tillkommer. Situationen för de långtidsarbetslösa bör i ställetfrämst underlättas genom olika utbildningsinsatser. Följaktligen avvisasförslaget i budgetpropositionen om att vidga tillämpningen av anställnings-stödet från årsskiftet.Vi avvisar det tilläggsförslag som lagts fram av utskottsmajoriteten ochsom avser sättet att bestämma kriteriet långtidsinskriven, liksom utskotts-majoritetens förslag om ett tillkännagivande till regeringen om insatser förpersoner som varit långvarigt arbetslösa. Utskottets begäran är alltför otydligför att läggas till grund för ett riksdagsbeslut.Slutligen bör särskilda insatser göras för de grupper som har svårt att häv-da sig på arbetsmarknaden. Utvecklingen inom näringslivet går allt snabbareoch det är därför rimligt att huvuddelen av den yrkesinriktade utbildningensker i företagen. Det är därför rimligt att införa ett lärlingssystem som hu-vudsaklig åtgärd för gruppen unga arbetssökande.Anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderVi anser att anslaget bör anvisas till ca. vilket innebärbesparing med ca. i förhållande till regeringens förslag.De av oss föreslagna besparingarna består huvudsakligen i att aktivitetsstödoch andra åtgärder som endast innebär direkta transfereringar till enskildabör föras över till utgiftsområde 13.Anslaget A 7 Bidrag till administration av grundbelopp för ickeanslutnaVi moderater anser att det bör införas en allmän arbetslöshetsförsäkring frånoch med . Enligt våra beräkningar kommer en sådan försäk-ring att för belasta budgeten med ca. Eftersom vår beräkning innefattar även de medel somregeringen har anslagit till den s.k. ALFA-kassan bör anslaget utgå.Anslagen B 1 - B 5 , m.m.Vi föreslår en sammanlagd besparing på i förhållande tillregeringens förslag 2 000 på anslagen B 1 - B 5. Anslagenbör enligt vår mening bestämmas enligt nedanstående tabell.Av tabellen framgår de nivåer som vi på lång sikt anser att anslagen förberörda myndigheter bör ligga på. Vi anser att besparingarna är möjliga medhänsyn till de alternativa möjligheter till forskning som finns inom den gene-rella forskningspolitiken.Anslaget B 8 ArbetsdomstolenTvister om förhållanden som berör arbetsmarknaden hanteras huvud-sakligen av Arbetsdomstolen. Vi är för vår del principiella motståndare tillspecialdomstolar och partssammansatta domstolar. Vi förordar därför attArbetsdomstolen läggs ner och att ärendena tas över av de allmänna dom-stolarna. Anslaget B 8 överförs till utgiftsområde 4 Rättsväsendet.Anslagen B 9 Statens förlikningsmannaexpedition och B 14MedlingsinstitutetRegeringen aviserar ett beslut om lägga ner Statens förlikningsmannaexpe-dition och i stället inrätta ett förstärkt medlingsinstitut från och med den 1april 2000. Vi Moderater uppfattar detta som ett steg i riktning mot mer av enstatlig lönepolitik och avvisar därför förslagen.Anslaget B 11 Stiftelsen föreslår att stiftelsen avvecklas under budgetåret 2000.Anslagen B 13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning och C 1 Jämställdhet mellan män och kvinnorModeraterna förordar att de fyra olika ombudsmännen som har att utövatillsyn med anledning av olika former av diskriminering i arbetslivet sam-manläggs till en myndighet. Det medför att anslaget B 13 Ombudsmannenmot diskriminering på grund av sexuell läggning samt anslaget C 1 kan slopas. Under andra utgiftsområden upphöranslagen för och Ombudsmannen mot etniskdiskriminering. Vidare innebär förslaget att mot diskriminering sammanläggs. Under utgiftsområdet inför istället ett nytt anslag för den nyinrättade myndigheten, Ombudsmannen motdiskriminering. I anslaget ingår också särskilda medel för en kartläggning avhur kommunerna följer upp för funktionshindrade.Anslaget C 2 Särskilda jämställdhetsåtgärderAnslaget står till regeringens förfogande men utnyttjandegraden har varit lågvarför anslaget föreslås reduceras.Anslagen A 1, A 2, A 7, B 1 - B 5, B 8, B 9, B 11, B 13, B 14, C 1-C 3Tusental kronorAnslagUtskottetModeraternaA 1 förvaltnings-kostnader4 527 565- 100 000A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder19 590 591- 15 672 473A 7 Bidrag till administration av grund-belopp till icke anslutna62 445- 62 445B 1 Arbetarskyddsverket392 685- 19 000B 2 Arbetslivsinstitutet155 396-7 000B 3 Forskning, utveckling och utbildningm.m.308 585-17 000B 4 Rådet för arbetslivsforskning28 322- 2 000B 5 Finansiering av forskning och ut-veckling inom arbetslivsområdet218 854- 13 000B 8 Arbetsdomstolen17 920-17 920B 9 Statens förlikningsmannaexpedition603+ 1 397B 11 Bidrag till stiftelsen 229- 3 615B 13 Ombudsmannen mot diskrimineringpå grund av sexuell läggning3 018- 3 018B 14 Medlingsinstitutet11 250- 11 250C 1 Jämställdhetsombudsmannen16 708- 16 708C 2 Särskilda jämställdhetsåtgärder13 706- 6 853C 3 Det nya ombudsmannainstitutet-+ 32 1932. Politiken på utgiftsområdena 13 och 14 m.m.()och (båda kd) anför:Vi kristdemokrater konstaterar att det i finns en majoritet beståen-de av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister för förslagen ibudgetpropositionen för beträffande ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster avseende iden statliga budgeten. Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällandeberäkningen av det offentliga utgiftstaket samt förslagen om preliminärautgiftstak för åren 2001 och 2002.Från kristdemokratisk sida har vi i parti- och kommittémotioner förordaten annan inriktning av budgetpolitiken och den ekonomiska politiken. Vimenar att den ekonomiska politiken måste föras på ett sådant sätt att den gerstabila och goda villkor för fler och växande företag. Skapandet av arbeten ärden i särklass viktigaste fördelningspolitiska uppgiften. Den tillväxtpolitiksom vi förespråkar påverkas av åtgärder på många områden, däribland inomarbetsmarknadspolitiken. Där vill vi särskilt betona arbetsmarknadens spel-regler samt frågor som rör utbildning och kompetens.Eftersom majoritet förordar en annan inriktning av politikendeltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsom-rådena 13 och 14.I detta yttrande redovisar vi huvuddragen i vår politik som rör arbetsmark-nads- och arbetslivspolitiken och utgiftsområdena 13 och 14 för budgetåret2000.Den allmänna inriktningen av politikenTillsammans med , och har vi avgett engemensam reservation om inriktningen av politiken, se reservation 1. Allmäninriktning av politiken. Tillsammans med företrädare för andra partier ellerpå egen hand har vi också avgivit reservationer på ett antal andra punkter.Därutöver vill vi anföra följande.Vi kristdemokrater anser att detaljregleringen kring de arbetsmarknadspo-litiska åtgärderna måste ersättas med mer generella och enkla system. Ansvaroch resurser måste flyttas till lägre nivåer. Arbetsmarknadsutbildningenmåste knytas närmare det reguljära utbildningsväsendet och en större del avde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna utgöras av yrkesinriktade arbetsmark-nadsutbildningar, däribland lärlingsutbildning. Särskilda satsningar bör görasför att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden.För att förbättra lönebildningen krävs en rad reformer när det gäller arbets-rätten och arbetslöshetsförsäkringen. Vi förespråkar vidare bättre samverkanmellan arbetsmarknadspolitik och socialpolitik under måttot "det finns brukför alla".När det gäller EU-samarbetet betonar vi att regeringen bör utforma dennationella handlingsplanen för sysselsättning i enlighet med EU:s sysselsätt-ningsriktlinjer.Utgiftsområde 13InledningVi har utvecklat våra tankegångar om en ny arbetslöshetsförsäkring i kom-mittémotion A255. Den del av motionen som avser försäkringens detaljreglerkommer att behandlas i ett separat betänkande. I detta yttrande tar vi upp demer övergripande synpunkterna på försäkringen.Vi kristdemokrater anser att tillväxtbefrämjande åtgärder är det centrala föratt få fler i arbete och därmed minska kostnaderna för arbetslöshetsförsäk-ringen. Den obligatoriska arbetslöshetsförsäkring som utformades av dentidigare fyrpartiregeringen hade goda förutsättningar att fungera på ett till-fredsställande sätt. Dessvärre avskaffades den av Socialdemokraterna. Sedandess har a-kassan ständigt förändrats både i fråga om ersättningsnivåer ochvillkor. Den har blivit ett lapptäcke av krångliga regler. Många har ställtsutanför försäkringssystemet, vilket varit till skada för enskilda och för ar-betsmarknadens funktionssätt i stort. försäkring fyller inte de kravsom vi anser att man bör ställa på en försäkring värd namnet.Vår principiella syn är att den arbetslöse skall ha ett ekonomiskt stöd sålänge som han eller hon söker arbete och står till arbetsmarknadens förfo-gande. Någon bortre parentes bör därför inte införas. måste detdock vara mer lönsamt att ta ett kort tillfälligt arbete än att låta bli. Vi anatt marginaleffekterna måste minskas. Därför förordar vi i motsats till Soci-aldemokraterna, sänkt inkomstskatt även förarbetslösa, genom höjt grundavdrag, framför en höjning av dagpenningen. Vianser också att man måste förhindra de trösklar som gör att människor intekan ta de arbeten som erbjuds därför att de i vissa fall förlorar ekonomiskt pådet.En allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring skall ersätta inkomstbortfallför alla förvärvsarbetande som har en anknytning till arbetsmarknaden. Ävenfortsättningsvis måste det finnas en kassa som är fristående i förhållande tillparterna på arbetsmarknaden.Genom en högre grad av avgiftsfinansiering uppnås ett bättre sambandmellan lönebildning och arbetslöshet, vilket leder till en bättre fungerandearbetsmarknad. Vår tanke är att en ökad arbetslöshet som följer av en illafungerande lönebildning skall öka kostnaderna för den enskildesa-kassa. På motsvarande sätt skall den enskildes kostnader minska när ar-betslösheten sjunker. Egenfinansieringen bör uppgå till en tredjedel i dennaallmänna nya försäkring. Den enskilde kompenseras genom sänkt skatt.I korthet innebär vårt förslag i övrigt bl.a. att dagens kvalificeringsvillkorses över, att ersättningsnivån skall vara för attsedan successivt omräknas varje kvartal efter inkomsten , att allt utfört förvärvsarbete skall ligga till grund för ersättningrätt, att deltagande i studier skall räknas som s.k. överhoppningsbar tid ochatt den lägsta respektive den högsta dagpenningen består.Anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningenMed våra förslag räknar vi med en total inkomstförstärkning med5 . övriga förslag på näringslivs- ocharbetsmarknadsområdet leder till att arbetslösheten sjunker, vilket innebärminskade utgifter för försäkringen. Förslagen innebär även fler anställdainom den kommunala sektorn på grund av högre statsbidrag till kommuneroch landsting för satsningar på vård, omsorg och skola, sänkt skatt inomtjänstesektorn och en rad företagsfrämjande och tillväxtorienterade åtgärdervilket bidrar till att ytterligare sänka arbetslösheten och därmed kostnadernaför arbetslöshetsförsäkringen. Enligt en försiktig bedömning av effekten avdessa åtgärder minskar utgifterna med ytterligare förnästa år, vilket innebär att vi bara tillgodoräknat oss den ekonomiska effek-ten av att arbetslösheten sjunker med 0,2 procentenheter.Vi föreslår därmed att anslaget A 1 bestäms till ett belopp som är lägre än regeringens förslag.Utgiftsområde 14Anslaget A 1 förvaltningskostnaderFrån sida förordar vi att AMS i egenskap av centralmyndighet får mer av stabskaraktär. Detta möjliggör rationaliseringar ochbesparingar . Länsarbetsnämnderna bör antingen regionaliseraseller samordnas med länsstyrelsernas verksamhet vilket också medför bespa-ringar. Vi anser vidare att ett reducerat antal arbetsmarknadspolitiska pro-gram och förenklingar av regelverken leder till minskat behov av administ-ration i AMS. Fältarbetet på arbetsförmedlingarna skall prioriteras. Sam-mantaget kan anslaget A 1 skäras ned med år 2000.Nivån på utbildningsbidragetOm utbildningsväsende och omskolning skall fungera på ett bra sätt måste deersättningar som utgår vid utbildning synkroniseras. är ersättningarnaolika beroende på om man arbetat, deltagit i en arbetsmarknadspoli-tisk åtgärd eller om man studerar på egen hand. Från Kristdemokraternassida anser vi att deltagare utan rätt till arbetslöshetsersättning bör ha möjlihet att utnyttja en lånedel för att komma upp i samma ersättningsnivå somtidigare och få likvärdig ersättning som andra studerandegrupper. Detta börkunna ske inom befintlig anslagsram.Finansieringsbidrag vid arbetspraktikVi kristdemokrater är kritiska mot utformningen av finansieringsbidraget förarbetspraktik. Det är bra att grupper som är utrikes födda och arbetshandi-kappade kan undantas från kravet på finansieringsbidrag liksom att ideellaorganisationer undantas från kravet. Vi anser också att ett undantag bör görasför statliga myndigheter. Eftersom huvudmannen är densamma går pengarnabara runt i systemet. Dessutom leder dagens regler till att viktiga arbetsupp-gifter som exempelvis naturvård i regi troligen inte blirutförda om myndigheten tvingas stå för finansieringsbidraget.Förstärkt anställningsstödFörstärkt anställningsstöd kan utgå till person som före anställningenvarit öppet arbetslös eller i arbetsmarknadspolitisk åtgärd och varit anmäldvid förmedlingen . Vi kristdemokrater avvisar rege-ringens förslag om att utvidga den krets som kan komma i fråga för stödet tillatt omfatta personer med en inskrivningstid eller mer. Vianser att stödet bör riktas till de personer som har de största problemen attkomma in på den reguljära arbetsmarknaden. Stödet bör förbehållas dennagrupp.Vi stöder däremot utskottsmajoritetens förslag om att utvidga målgruppenför stödet till att kunna omfatta även arbetshandikappade som är anställda vidSamhall eller anställda i offentligt skyddat arbete (OSA) vid övergång tillanställning på den reguljära arbetsmarknaden.FlyttningsbidragFrån sida vill vi verka för livskraftiga regioner i helalandet. Det kräver samverkande insatser inom bl.a. arbetsmarknads- ochregionalpolitiken. Vi anser att politiken måste utformas så att den stopparflyttlassen och förhindrar de negativa följder för olika landsdelar som av-folkning medför och därmed lägger grund till en positiv utveckling i helalandet. För att inte bidra till att förstärka den negativa befolkningsutvecklinen har krävt att flyttningsbidraget avskaffas.Det är också tveksamt om flyttningsbidragen bidrar till att lösa bristyr-kesproblem på arbetsmarknaden, i stället är det redan sådana som fattat be-slut om att flytta som nyttiggör sig av bidraget. Vi avvisar också regeringensförslag om ett flyttningsbidrag som gäller i hela . Vi beräknar därmeden besparing på . Reseersättning för anställningsintervjuoch/eller studiebesök för en arbetssökande bör dock finnas kvar.Kommunal utvecklingsgarantiFör infördes en utvecklingsgaranti för ungdomar iåldern . Utvärderingar har visat att ungdomar som deltar i dennaåtgärd lättare får fotfäste på arbetsmarknaden än övriga ungdomar. Samtidigtfinns det enligt vår uppfattning en risk för att ungdomar som deltar i åtgär-den stämplas som tillhörande ett B-lag. Från kristdemokratiskt håll hade vihellre sett en rad andra insatser som skulle ha gett ungdomar arbete på denreguljära arbetsmarknaden: satsning på lärlingsutbildning, skattelättnaderinom tjänstesektorn, flexiblare lönesättning och en ny arbetsrättslagstiftning.Utvecklingsgarantin bör dock finnas kvar tills vidare men den bör successivtersättas av en bättre fungerande arbetsmarknad för ungdomar.Vi Kristdemokrater förordar att ett antal ändringar görs i nuvarande reglerför utvecklingsgarantin. uppstår en märklig situation när vissa ungdo-mar som deltar i utvecklingsgarantin får en ersättning på permånad - vilket är den statliga nivån - medan andra deltagare får ett kommu-nalt bidrag som motsvarar socialbidragsnivån. Enligt vår uppfattning är detenda rimliga att det skattefria bidraget för deltagare som står utanför arbets-löshetsförsäkringen höjs i nivå med vad vi ansett vara rimligt för utbild-ningsbidraget. Gällande ersättningsregel i 9 § lagen om kommunernas ansvarför ungdomar mellan bör ändras. Vi beräknar ytterligare 90miljoner kronor till detta ändamål inom anslagsramen för A 2, utgiftsområde14.Omfattning och inriktning på de arbetsmarknadspolitiska programmenVi Kristdemokrater välkomnar att regeringen avskaffat volymmålet för dearbetsmarknadspolitiska programmen. Därigenom kan åtgärderna bättreanpassas till arbetsmarknadens behov och den arbetslöses förutsättningar.Nu krävs en tydlig prioritering av sådan utbildning och praktikplatser somökar utbudet av arbetskraft på bristyrkesområden. Det måste finnas en bättrebalans mellan tillgången på utbildad arbetskraft och arbetsmarknadens efter-frågan. De individuella handlingsplanerna har stor betydelse när det gäller attanpassa en arbetsmarknadspolitisk åtgärd till efterfrågan på marknaden ochden enskildes förutsättningar. De arbetsmarknadspolitiska programmen börförenklas vilket frigör resurser för både arbetsgivare, arbetssökande ocharbetsförmedlingarna. Programmen bör kunna anpassas till individens förut-sättningar.Anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderFrån sida anser vi att anslaget A 2 Arbetsmarknadspoli-tiska åtgärder för bör beräknas till 17,2 miljarder kronorvilket innebär en besparing med jämfört med regering-ens förslag.Anslaget A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeVi anser att arbetshandikappade bör tillförsäkras möjlighet till fortsatt aktivarbetsliv. Därför bär det på nytt införas en paragraf i förordningen om löne-bidrag som innebär att om risk för uppsägning föreligger skall lönebidragetinte sänkas. Rätten till en ersättningsnivå på vid anställning i ideellaorganisationer skall gälla såväl vid nyanställning som för den som innehadeanställning efter den 1 juli 1995.För att kunna höja ambitionerna har vi beräknat ett 30 miljoner kronorhögre anslag än regeringen. Vi anser därmed att anslaget A 3 Särskilda åt-gärder för arbetshandikappade för bör beräknas till 6 859miljoner kronor.Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet m.m.En genomgripande analys bör göras av anslagen B 2-B 5 under år 2000.Genom prioritering och samordning bör besparingar på totalt 200 miljonerkronor kunna göras från och med budgetåret 2001.Anslaget B 2 ArbetslivsinstitutetVi anser att anslaget B 2 bör kunna reduceras med7 i förhållande till vad regeringen föreslagit vilket innebär aanslaget bör beräknas till 148 miljoner kronor.Anslaget B 3 Forskning, utveckling och utbildning m.m.Från sida beräknar vi anslaget B 3 Forskning, utvecklingoch utbildning m.m. till . Anslaget bör således minskasmed i jämförelse med regeringens förslag. Vi anser att detär angeläget att forskningen kommer de som berörs till del. Genomförandeav forskningsresultat måste därför prioriteras.Översyn av ombudsmannainstitutenVi Kristdemokrater anser att en översyn bör göras av de fyra ombudsman-nainstituten , Ombudsmannen mot etnisk dis-kriminering, och Ombudsmannen mot diskrimi-nering på grund av sexuell läggning. Översynsarbetet bör inriktas på sam-manläggning av de fyra ombudsmannainstituten till en myndighet.3. Politiken på utgiftsområdena 13 och 14 m.m. ()() anför:Utgiftsområde 13I dag återfinns försörjningsstöd för dem som är arbetslösa, i arbetsmarknads-politiska åtgärder eller i vuxenutbildning på flera olika utgiftsområden. Dettagör det svårt att överblicka både kostnader och möjliga samordningsvinster.Uppdelningen i olika stöd försämrar möjligheterna att kombinera åtgärderinom t.ex. arbetsmarknadspolitiken och vuxenutbildningen. Uppdelningen äri huvudsak av budgetteknisk karaktär eftersom samhällets kostnader förförsörjningen kvarstår, oavsett vad systemet kallas. Därför anser vi i Center-partiet att samtliga försörjningsstöd av detta slag framgent skall höra tillutgiftsområde 13. Det innebär att stora resurser förs över från utgiftsområde-na 14 och 15.Systemet bör bli enhetligt och sammanhållet för dem som behöver dennatyp av stöd. Med ett sammanhållet regelverk blir förutsättningarna större förrättvisa. kan människor i samma verksamhet ha helt olika ekonomiskavillkor. Ett enhetligt försörjningsstöd kan också följa den enskilde genom deolika systemen. Syftet är att öka flexibiliteten då olika åtgärdsprogram sättssamman. förslag innebär större möjligheter att skapa individu-ella handlingsplaner eftersom det blir enklare att kombinera olika insatser.Regelverket kommer att bli enklare och administrationen kan minska.Om det nya systemet för försörjningsstöd införs år kan stör-re förändringar genomföras . bör det ankomma på rege-ringen att anvisa medel på de olika myndigheterna i enlighet med hur försla-gen fördelas i budgetpropositionen. Därefter kan ett samordnat regelverkinföras för samtliga ersättningar.Anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningTotalt tillför vi anslaget till följd av den samordning vförordar.Samtidigt räknar vi i med att det totala anslaget bör kunnaminska , eller med , genom en mer effektiv förvalt-ning då försörjningsstödet samordnas. Vi räknar med att ytterligare 500miljoner kronor kan sparas genom förändringar i reglerna om sanktioner förbrott mot a-kasseregler och genom ökad kontroll av att reglerna efterlevs.Riksrevisionsverket har kritiserat regeringen för bristande intresse aven effektiv kontroll.Vi i utgår från att de förslag vi lägger fram om förändringar iarbetsmarknadspolitiken kommer att leda till att fler övergår till den reguljärarbetsmarknaden, men effekten är svår att beräkna mer noggrant.