bet · GN01SoU7 · 2000-02-22 00:00:00 — 4 (fp)2. beträffande folkhälsoforskningatt avslår motionerna 1999/2000:So226 yrkande 17och 1999/2000:So330 yrkandena 4-6 och 13,res. 5 (m, kd, fp)res. 6 (c)3. beträffande skadliga ljudnivåeratt avslår motionerna 1999/2000:So202 yrkande 1,1999/2000:So227, 1999/2000:So228,1999/2000:So260, 1999/2000: So297,1999/2000:So308 och 1999/2000:Bo514 yrkande 3,res. 7 (v)res. 8 (kd)res. 9 (fp)4. beträffande självmordspreventionatt avslår motionerna 1999/2000:So263 yrkande 9och 1999/2000:So493 yrkande 6,res. 10 (v, fp)res. 11 (kd)5. beträffande allergipreventionatt avslår motionerna 1999/2000:So287 och1999/2000: So493 yrkande 7,res. 12 (kd)res. 13 (mp)6. beträffande insatser mot olikasjukdomaratt avslår motionerna 1999/2000:So221,1999/2000:So347, 1999/2000:So484 yrkandena 4 och6, 1999/2000:So492 yrkande 1 och 1999/2000:So493yrkande 4,res. 14 (kd)7. beträffande sjukdomar irörelseorganenatt avslår motion 1999/2000:So293,8. beträffande stressatt avslår motion 1999/2000:So493 yrkande 2,res. 15 (kd)9. beträffande trädgårdsodlingatt avslår motion 1999/2000:MJ256 yrkande 1,10. beträffande fastställelse avkönstillhörighet m.m.att avslår motionerna 1999/2000:So203 yrkandena 1,5 och 6 och 1999/2000:So225 yrkande 12,res. 16 (v)res. 17 (fp)res. 18 (mp)11. beträffande smittskydd m.m.att avslår motionerna 1999/2000:So225 yrkande 17,1999/2000:So377, 1999/2000:So383 yrkandena 1-4samt 1999/2000: Ub314 yrkande 6.Stockholm den 22 februari 2000På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: IngridBurman (v), (),(), MargaretaIsraelsson (s), (), (), LeifCarlson (m), (), (), RolfOlsson (v), (),(),(), KennethJohansson (c), (), () ochKent (). Folkhälsoarbetets inriktning (mom. 1)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.11 börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet går det inte att nöja sig med attvi genomsnittligt uppvisar låga ohälsotal, hälsan ärmycket ojämnt fördelad mellan olika grupper. Detfinns, enligt utskottet, anledning att vara mycketvaksam inför senare års tendenser att dessaskillnader i hälsan i själva verket håller på attväxa sig starkare. Detta ser utskottetutomordentligt allvarligt på. Det görs visserligenen del på nationell nivå för att följa utvecklingenoch stimulera till insatser ute i landet. skall presentera mål ochstrategier för hälsoutvecklingen. Staten skallteckna avtal med sju kommuner om åtgärder för attbryta segregationen och öka jämlikheten. Det är bramen det räcker inte, de ekonomiska och socialakrafter som verkar i motsatt riktning är starkare.Det är enligt utskottets mening nödvändigt attregeringen tar ett samlat grepp på området.Utskottet anser att skall få dencentrala uppgiften att leda och samordna arbetet attverka för att bryta den klassmässiga ohälsan ibefolkningen. På samma sätt är det enligt utskottethög tid att sätta in kraftfulla åtgärder för attbryta de könsbundna skillnaderna i hälsoläget. nu anfört bör med anledning avmotion So305 (v) ge regeringen till känna.Motionerna So226 (fp) yrkandena 1, 4, 15 och 16,So330 (c) yrkandena 1-3, So334 (s), So346 (s) ochSo493 (kd) yrkandena 1 och 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande folkhälsoarbetets inriktningatt med anledning av motion1999/2000:So305 och med avslag påmotionerna 1999/2000:So226 yrkandena 1, 4,15 och 16, 1999/2000:So330 yrkandena 1-3,1999/2000:So334, 1999/2000: So346 och1999/2000:So493 yrkandena 1 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Folkhälsoarbetets inriktning (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.11 börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet kräver folkhälsoarbetetlångsiktighet. Vid minskat ekonomiskt utrymme ökarrisken för nedprioritering av framåtsyftandeinsatser till gagn för andra behov som förtillfället bedöms som mer angelägna. Detta gynnarvare sig folkhälsan eller samhällsekonomin på längresikt. Akuta insatser kan, enligt utskottet, inteersätta långsiktiga. Sociala och ekonomiska villkor,arbetsmiljö och levnadsvanor har betydelse förhälsoutvecklingen. I folkhälsoarbetet måste hänsyntas även till dessa förhållanden för att främjamindre gynnade gruppers hälsa. Den högaarbetslösheten drabbar svaga grupper hårdast, vilketinnebär ökad risk för självmord, psykiska problem,högre vårdkonsumtion och förtidspensionering. mening tenderar arbetslöshet också attöka alkohol- och drogkonsumtionen hos de drabbademed åtföljande risk för utslagning. Det tar oftalång tid innan detta kan utläsas i statistik överfolkhälsan. Ett långsiktigt, målmedvetet arbete medåterkommande kontroller är enligt utskottet viktigtför kvaliteten. Utskottet vill också peka på att förflertalet svenskar har hälsan förbättrats. Enligtgjorda undersökningar har medellivslängden ökat ochlevnadsvanor förbättrats. Detta gäller dock intealla grupper. För barn och ungdomar är trenden denmotsatta. Ojämlikhet i hälsotillstånd förekommerockså mellan män och kvinnor, olika sociala grupperoch regioner. Ett försämrat hälsotillstånd har ävenkonstaterats i vissa samhällsgrupper bl.a. på grundav arbetslöshet, utslagning och sämre ekonomi. Redanfrån födseln kan skillnader konstateras i form avökad andel spädbarnsdödlighet, barn medtillväxthämning eller låg födelsevikt. Skillnad idödsrisk och i alkoholrelaterad dödlighet mellanyrkesgrupper är enligt utskottet väl belagd. Tilloch med skillnader mellan olika bostadsområden istörre tätorter har kunnat noteras. Utskottet anseratt hälsopolitiska hänsyn skall vara en naturlig deli samhällsplaneringen. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motion So493 (kd)yrkandena 1 och 3 ge regeringen till känna.Motionerna So226 (fp) yrkandena 1, 4, 15 och 16,So305 (v), So330 (c) yrkandena 1-3, So334 (s) ochSo346 (s) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande folkhälsoarbetets inriktningatt med anledning av motion 1999/2000:So493yrkandena 1 och 3 och med avslag på motionerna1999/2000:So226 yrkandena 1, 4, 15 och 16,1999/2000:So305, 1999/2000:So330 yrkandena 1-3,1999/2000:So334 och 1999/2000:So346 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.3. Folkhälsoarbetets inriktning (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.11 börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör folkhälsoarbetetgenomsyra allt samhällsarbete och de politiskabesluten grundas på principen om en hållbarhälsoutveckling och att människor ges möjlighet attleva ett hälsosamt liv. Ekonomisk tillväxt innebärinte med automatik förbättrad social utveckling, omstora grupper av befolkningen inte får del av deväxande resurserna. Nationalräkenskaperna bör därförenligt utskottet inkludera positiva respektivenegativa effekter på folkhälsan, dvs. Utskottet anser vidare attkommuner och landsting med jämna mellanrum bör tafram folkhälsorapporter som belyser hälsosituationenbland kommuninvånarna. Det skulle underlättabedömningarna i politiska beslut rörandefolkhälsofrågor. Regeringen bör inleda samtal medKommunförbundet om sådana insatser på nivå.Utskottet vill också betona vikten av att det föreviktiga beslut görs en omfattande analys av vadbeslutet kan få för betydelse för hälsoutvecklingen,motsvarande vad som görs påmiljöområdet. Metoder för hälsokonsekvensanalyserbör utvecklas. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed anledning av motion So330 (c) yrkandena 1-3 geregeringen till känna. Motionerna So226 (fp)yrkandena 1, 4, 15 och 16, So305 (v), So334 (s),So346 (s) och So493 (kd) yrkandena 1 och 3avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande folkhälsoarbetets inriktningatt med anledning av motion 1999/2000:So330yrkandena 1-3 och med avslag på motionerna1999/2000:So226 yrkandena 1, 4, 15 och 16,1999/2000:So305, 1999/2000:So334,1999/2000:So346 och 1999/2000:So493 yrkandena 1och 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.4. Folkhälsoarbetets inriktning (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.11 börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att folkhälsoarbetet skall ha entydlig plats i hälso- och sjukvården och attadekvata resurser avdelas för dess utförande. Läkareoch sköterskor skall ha tid att vara rådgivande i deenskilda fallen. De har, enligt motionärerna, ocksåett ansvar att förmedla vidare till ansvariga fördet övergripande folkhälsoarbetet i omde ser att nya hälsoproblem dyker upp eller blirvanligare.Utskottet anser vidare att hälso- ochsjukvården och landstingen har en viktig roll ifolkhälsoarbetet som resurs och samarbetspartner.Naturliga samarbetspartner är kommunerna eftersom dehar ett stort ansvar genom sitt breda åtagande förskolan, äldreomsorgen, etc. Andraviktiga samarbetspartner är de ideellaorganisationerna. Inte minst finns många mindreorganisationer som lever under en mycket knappekonomi men som betyder mycket i folkhälsoarbetet.Det är, enligt motionärerna, viktigt att såvälstaten som kommuner och landsting tar vara på dessaorganisationers engagemang och bidrar till attmöjliggöra deras arbete. Enligt utskottetsuppfattning kan bryta den onda cirkelsom så ofta går från sociala problem till ohälsa.Kunskapen att fånga upp, förstå och se tidigavarningssignaler behöver emellertid utvecklas inomsocialtjänsten. Utskottet vill också peka på attapotekens kundkrets är mycket vid. Genom apotekenkan man nå grupper som inte behöver söka hälso- ochsjukvården med information om hur man kan förebyggaoch själv hantera hälsoproblem. Oavsett vilkenställning apoteken kommer att få är detenligt utskottet viktigt att de också ifortsättningen får spela en aktiv roll ifolkhälsoarbetet. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motion So226 (fp) )yrkandena 1, 4, 15 och 16 ge regeringen till känna.Motionerna So305 (v), So330 (c) yrkandena 1-3, So334(s), So346 (s) och So493 (kd) yrkandena 1 och 3avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande folkhälsoarbetets inriktningatt med anledning av motion 1999/2000:So226yrkandena 1, 4, 15 och 16 och med avslag påmotionerna, 1999/2000:So305, 1999/2000:So330yrkandena 1-3, 1999/2000:So334, 1999/2000: So346och 1999/2000:So493 yrkandena 1 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.5. Folkhälsoforskning (mom. 2)(), (), LeifCarlson (m), (), LarsGustafsson (kd), () ochKerstin () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.14 börjar med "Utskottet står" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Att förebygga ohälsa är enligt utskottet mer humantoch billigare än att reparera i efterhand. behövs således kunskap för ett målinriktatoch effektivt folkhälsoarbete. Det finns områden därforskningen visat att förebyggande arbete lönar sig.Det gäller t.ex. skadeprevention, åtgärder mottobaksbruk, suicidprofylax, screening mot cancer ilivmoderhalsen och mammografi. För andra områden somprimärprevention av hjärt-kärlsjukdom och andraformer av cancer behövs mer forskning för att utrönavilka metoder som är de mest kostnadseffektiva.Utskottet anser det därför viktigt att forskningenrörande vilka förebyggande insatser som är mesteffektiva utifrån en mänsklig och hälsoekonomiskutgångspunkt stimuleras och prioriteras. Ett annatforskningsfält som måste stimuleras är enligtutskottets mening forskning kring hur kunskap omlivsstilars betydelse för folkhälsan bäst kanförmedlas. Praktiskt taget alla människor i Sverigevet t.ex. att tobaksbruk är farligt för hälsan, ändåväljer så många som av de vuxna kvinnorna och21 % av männen att använda tobak. Utskottet anseratt roll är att till stöd förfolkhälsoarbetet göra systematiskakunskapsöversikter på basen av den vetenskapligaforskningen. bör också initieraoch stödja forskning av strategisk betydelse för dethälsofrämjande och förebyggande arbetet. Vidare börenligt utskottets uppfattning institutetsystematiskt utvärdera olika arbetssätt för attförebygga olika hälsoproblem. Vad utskottet nuanfört bör med anledning av motion So226(fp) yrkande 17 ge regeringen till känna. MotionSo330 (c) yrkandena 4-6 och 13 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande folkhälsoforskningatt med anledning av motion1999/2000:So226 yrkande 17 och med avslagpå motion 1999/2000:So330 yrkandena 4-6 och13 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.6. Folkhälsoforskning (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.14 börjar med "Utskottet står" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att ett omfattandeforskningsprogram bör initieras om den socialagemenskapens betydelse för folkhälsan. Det behövs nykunskap om social integration och om vilkamekanismer som påverkar människors livsvillkor ochlevnadssätt. Forskningsprogrammet bör enligtutskottet utgå från mikroperspektivet och ha tillsyfte att belysa familjens, de sociala nätverkensoch den yttre närmiljöns betydelse för människorshälsa. Programmet bör vara tvärsektoriellt ochomfattas av idéhistoriker, sociologer, medicinare,antropologer m.fl. Enligt utskottet glömskvinnoperspektivet i folkhälsoarbetet. Analyser avoch forskning kring hälsoutvecklingen har oftabegränsats till specifika kvinnosjukdomar ochpsykiska problem. Folkhälsoarbetet måste vidgas föratt belysa kvinnors situation ur andra perspektiv.Det statistiska underlag som folk- ochbostadsräkningarna utgjort har enligt utskottetvarit ett ovärderligt material för folkhälsoarbetet.Om inte motsvarande uppgifter tas fram på annat sättinom en snar framtid kommer det att få betydandekonsekvenser för forskningen om människors hälsa ochdess bestämningsfaktorer. Utskottet anser det mycketangeläget att det förberedelsearbete som pågår föratt kunna genomföra de nya registerbaserade folk-och bostadsräkningarna påskyndas. Statistiken börvara könsuppdelad. Inom EU diskuteras behovet av ocheventuellt bildandet av ett hälsoobservatorium.Uppgiften är att arbeta med hälsodata,epidemiologiska frågor, sprida information snabbt,förebygga sjukdomar etc. Mot bakgrund av Sverigesväldokumenterade breda kompetens och mångårigaerfarenhet inom hälsoskyddsområdet och i övrigt godainfrastrukturella förutsättningar utgår utskottetifrån att regeringen agerar kraftfullt såväl vadgäller tillkomsten av ett hälsoobservatorium som enlokalisering till . Vad utskottet nu anförtbör med anledning av motion So330 (c)yrkandena 4-6 och 13 ge regeringen till känna.Motion So226 (fp) yrkande 17 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande folkhälsoforskningatt med anledning av 1999/2000:So330yrkandena 4-6 och 13 och med avslag påmotion 1999/2000:So226 yrkande 17 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.7. Skadliga ljudnivåer (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.23 börjar med "Utskottet delar" och på s. 24 slutarmed "sagda och avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det nödvändigt attåtgärder vidtas för att förhindra att antalethörselskador ökar. Det är viktigt att man arbetarförebyggande med tanke på att bl.a. många ungdomarutsätts för stora risker. Regler ochrekommendationer som fastställer maximala ljudnivåerpå musikkonserter måste enligt utskottet ocksåkombineras med riktlinjer för hur dessa skallefterlevas. Ansvaret måste tydliggöras. Regeringenbör därför återkomma med förslag till åtgärder förbegränsning av skadliga ljudvolymer. Vad utskottetnu anfört bör med anledning av motionSo308 (v) ge regeringen till känna. Motionerna So202(fp) yrkande 1, So227 (mp), So228 (c), So260 (c),So297 (m), och Bo514 (kd) yrkande 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande skadliga ljudnivåeratt med anledning av motion1999/2000:So308 och medavslag på motionerna 1999/2000:So202yrkande 1, 1999/2000:So227, 1999/2000:So228, 1999/2000:So260,1999/2000:So297 och 1999/2000: Bo514yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.8. Skadliga ljudnivåer (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.23 börjar med "Utskottet delar" och på s. 24 slutarmed "sagda och avstyrks" bort ha följande lydelse:Ett högt bakgrundsbuller i daghem och skolor kanleda till att prestationsförmågan och därmedinlärningen försämras. Personer medhörselnedsättning, barn och personer med annatmodersmål är extra känsliga för störande ljud vidinlärning. Till en sund miljö hör enligt utskottetockså en rimlig ljudnivå. Ungdomar drabbas avtinnitus på grund av för höga ljudnivåer. Denrekommenderade 90-decibelgränsen för knattediscoöverskrids ofta upp till över , långtöver vuxengränsen. Undersökningar visar atttolvåringar själva tycker att ljudet är för högt.Vuxenvärlden har ett ansvar för att skydda barnenshörsel. Enligt utskottets mening måste en översyn avSocialstyrelsens rekommendationer ske. nu anfört bör med anledning avmotion Bo514 (kd) yrkande 3 ge regeringen tillkänna. Motionerna So202 (fp) yrkande 1, So227 (mp),So228 (c), So260 (c), So297 (m) och So308 (v)avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande skadliga ljudnivåeratt med anledning av motion1999/2000:Bo514 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1999/2000:So202 yrkande 1,1999/2000:So227, 1999/2000:So228,1999/2000: So260, 1999/2000: So297 och1999/2000:So308 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.9. Skadliga ljudnivåer (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.23 börjar med "Utskottet delar" och på s. 24 slutarmed "sagda och avstyrks" bort ha följande lydelse:Ungefär var tionde person i lider aven hörselskada. Ännu är orsakerna till hörselskadorinte helt klarlagda. Att höra illa och att behövahörapparat innebär inte sällan en socialstigmatisering både i den drabbades och omvärldensögon. Det är enligt utskottet väsentligt att minskabullerstörningarna i samhället så att ljudnivåernasänks och färre människor utsätts för buller.Folkhälsoinstitutet bör därför, enligt utskottetsmening, få i uppdrag att utveckla ett åtgärdsprogrammot bullerstörningar i samarbete med berördasamhällssektorer som skolan, trafiksäkerhetsverketm.fl. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So202 (fp) yrkande 1 geregeringen till känna. Motionerna So227 (mp), So228(c), So260 (c), So297 (m), So308 (v) och Bo514 (kd)yrkande 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande skadliga ljudnivåeratt med anledning av motion1999/2000:So202 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1999/2000:So227, 1999/2000:So228, 1999/2000:So260, 1999/2000:So297,1999/2000:So308 och 1999/2000:Bo514 yrkande3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.10. Självmordsprevention (mom. 4)(), () och KerstinHeinemann (fp) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.24 börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"i fråga avstyrks" bort ha följande lydelse:I en undersökning omfattande nära 400 elever,hälften pojkar och hälften flickor, visade det sigatt drygt en tredjedel hade haft självmordstankar. hade gjort självmordsförsök. Intervjuerna visadeatt eleverna sällan talat med sina föräldrar omproblemen. I första hand var det kamrater ellerandra vuxna man vänt sig till. Som en röd tråd genomsvaren gick att ungdomarna önskar att vuxenvärldenskall bry sig, prata med dem, ha tid för dem.Bristande kontinuitet i den psykiatriska vården kanenligt utskottet vara en självmordsrisk för unga. Enundersökning av den psykiatriska slutenvården för 34unga människor som senare tagit sitt liv visar attmedan kontinuiteten inom den barn- ochungdomspsykiatriska vården är god så brister deninom vuxenpsykiatrin och att detta haft betydelseför att ungdomarna tagit sina liv. Hälften av demtog sina liv i anslutning till vård inomvuxenpsykiatrin, antingen på vårdavdelningen, vidförflyttning mellan vårdavdelningar eller inom ettdygn efter utskrivningen. Dessa brister måste enligtutskottet uppmärksammas och åtgärdas. Vad utskottetnu anfört bör med anledning av motionSo263 (fp) yrkande 9 ge regeringen till känna.Motion So493 (kd) yrkande 6 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande självmordspreventionatt med anledning av motion 1999/2000:So263 yrkande9 och med avslag på motion 1999/2000:493 yrkande6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.11. Självmordsprevention (mom. 4)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.24 börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"i fråga avstyrks" bort ha följande lydelse:Personer som gjort ett första självmordsförsöklöper en mångfaldigt högre risk än andra att senareavlida på grund av självmord. Det faller sig heltnaturligt att problemet särskilt uppmärksammas inomfolkhälsoarbetet. Utskottet anser att resurser tillatt följa upp patienter, som gjort ettsjälvmordsförsök och de som går med självmordstankareller av andra skäl bedöms vara i riskzonen, ärmycket angelägna. Orsaker till självmordshandlingarär flera, ofta är de en utväg ur en situation somupplevs som helt hopplös. Förluster av olika slag ärden vanligaste utlösande faktorn. En ordentliguppföljning med återkommande kontakter är avgörandeför att förebygga att självmordsförsök upprepas. Detförebyggande arbetet måste inriktas på att motverkaatt personer hamnar i denna krissituation. Utskottetvill betona människors behov av sammanhang, närhetoch identifikation. Behovet av små nära gemenskaperdär människor kan växa upp i trygghet, värme ochtillit verkar förebyggande och motverkar risken,särskilt i tonåren, att fastna i känslor avutanförskap och meningslöshet, som kan utgöragrogrund för självmordstankar. För många av Sverigeskommuner har bristen på ekonomiska resurser medförtekonomiska omprioriteringar. Antalet kuratorer ochskolpsykologer har reducerats som behovenav någon att samtala med ökat. Nationella rådet försjälvmordsprevention har tagit fram ett program försjälvmordsprevention. Utskottet anser att programmetskall få nationell status och därför bör antas avriksdagen. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So493 (kd) yrkande 6 geregeringen till känna. Motion So263 (fp) yrkande 9avstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande självmordspreventionatt med anledning av motion1999/2000:So493 yrkande 6 och med avslag påmotion 1999/2000:263 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.12. Allergiprevention (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.24 börjar med "När det gäller" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Allergi och annan överkänslighet har ökat markantde i den industrialiseradevärlden. Undersökningar utförda visar attantalet personer som drabbas av allergier fortsätteratt öka både i och i övriga världen. Minsten tredjedel av alla barn, ungdomar och vuxnadrabbas av allergiska reaktioner i någon form.Samhällets kostnader för allergier och annanöverkänslighet kan uppskattas till minst 5,6miljarder kronor/år. Utskottet anser att rejälainsatser fordras inom forskning, utbildning ochinformation för att vända trenden och stoppaökningen av allergier. Utskottet ser allvarligt påatt så många barn i skolan har svåra allergiproblem.Förutom den rent medicinska och psykiskabelastningen medför det också svårigheter att kunnatillgodogöra sig undervisningen. Attitydförändringarpå området är nödvändiga. De som drabbats av allergimåste visas respekt. De ideella föreningarna har enviktig uppgift när det gäller kunskapsspridning inomdetta område. Utskottet kräver att en utredningtillsätts om vad som gjorts och kan göras för attförebygga allergier bland skoleleverna.