bet · GO01SfU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Bland annat genom attförsäkringskassan ges det finansiella ansvaret för den arbetslivsinriktaderehabiliteringen, med möjlighet att upphandla rehabiliteringstjänster påannat håll än i det egna , bör kostnaderna för förtidspensionerminska.KristdemokraternaI motion Sf294 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 7 i dennadel att beslutar att för till anslag 19:2 anvisa625 mindre än regeringen föreslagit. Motionärerna anser atten effektivare rehabilitering med en ny rehabiliteringsorganisation ger lägrekostnader för förtidspensioner.FolkpartietI motionerna Sf292 av m.fl. (fp) yrkande 5 i denna del ochFi211 yrkande 16 i denna del begärs att beslutar att för budgetåret2001 till anslag 19:2 anvisa mindre än regeringenföreslagit. Lägre kostnader kan uppnås genom att FINSAM införs i hela landetoch genom åtgärder mot överutnyttjande av försäkringen.Övriga motioner om förtidspensionerI motion Sf226 av () begärs ett tillkännagivande i yrkande 3om risken att ersättningen minskar vid övergång från aktivitetsersättningtill sjukersättning. Motionären pekar på att det i Ds 2000:39 respektiveDs 2000:40 föreslås olika beräkningsunderlag och att man bör vara uppmärksampå detta vid utformningen av de nya systemen.I motion Sf236 yrkande 6 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om att förtidspensionssystemet bör omformas till enersättning för trygghet och aktivitet. Motionärerna ser hellre enhabiliteringspenning eller långtidssjukskrivning än en passiviserandeförtidspension.I motion So354 yrkande 12 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om att ingen under bör förtidspensioneras. Kommandeförslag bör uppmuntra till arbete.Lars m.fl. (fp) begär i motion So538 yrkande 15 förslag omåtgärder mot förtidspensionering av unga funktionshindrade. Motionärernaanser att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag som uppmuntrar tillarbete.Också i motion Sf268 av () begärs ett tillkännagivande omunga förtidspensionärer. Motionären anför att det är angeläget se översituationen.I motion Sf244 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande ombehovet av att särskilt uppmärksamma gruppen äldre långtidsarbetslösa närreglerna om det nya förtidspensionssystemet utformas. Motionärerna anger attdet i vissa fall kan vara bättre med förtida pension än att tvingas in imeningslös sysselsättning.Lena och () anför i motion Sf264 att sammagrundnivå för förtidspensionen bör gälla oavsett civilstånd. Motionärernabegär ett tillkännagivande om att detta bör beaktas vid beredningen av detnya förtidspensionssystemet.Utskottets bedömningUtskottet vill betona vikten av ett ekonomiskt skydd vid långvarigt nedsattarbetsoförmåga. Människor som till följd av varaktiga sjukdomar ellerfunktionshinder inte kan arbeta bör ha rätt till en långsiktig trygghet ifråga om sin försörjning. Mot denna bakgrund tillstyrkte utskottet våren 1998riktlinjer för ett reformerat förtidspensionssystem (bet. 1997/98:SfU11).Som ett led i arbetet med att reformera förtidspensionssystemet har fr.o.m.den 1 januari 2000 införts nya regler om vilande förtidspension. Reglernasyftar till att stimulera återgång till arbetslivet och ett i övrigt aktivtliv och innebär i korthet en stor frihet för förtidspensionerade att prövaarbete . I budgetpropositionen anges att det ännu är för tidigtatt avgöra i vilken utsträckning reglerna kommer att utnyttjas.Inom har utredningsarbetet med att utforma förslag tillett reformerat ersättningssystem vid långvarig eller varaktig medicinsktgrundad nedsättning av arbetsförmågan slutförts genom att tvådepartementspromemorior, Sjukersättning i stället för förtidspension -Ersättning och ålderspensionsrätt vid långvarig eller varaktig medicinsktgrundad nedsättning av arbetsförmågan (Ds 2000:39) och Aktivitetsersättning -Nytt försäkringsstöd för unga med långvarig medicinskt grundad nedsättning avarbetsförmågan (Ds 2000:40) presenterats. De föreslagna reglerna för ungainnebär i korthet att ingen person skall beviljas förtidspension.I stället skall ett tidsbegränsat ekonomiskt stöd kunna beviljas i taget. Detta stöd skall ge förutsättningar för så mycket aktivitetsom möjligt i syfte att utveckla den enskildes möjligheter att leva ettaktivt liv och ta del av arbetslivet. Utskottet anser att beredningen iRegeringskansliet bör avvaktas.Utskottet noterar att regeringen gör den bedömningen att en kraftig ökningav antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag är att vänta denärmaste åren. Denna utveckling, som är en följd av ökningen av bl.a. långasjukfall och demografiska förhållanden, är enligt utskottets mening mycketoroande. Möjligheterna att på kort sikt motverka utvecklingen mot allt flerförtidspensioner är emellertid mycket begränsade. Arbetet med att reformerasjukförsäkringen och den arbetslivsinriktade rehabiliteringen kommeremellertid enligt utskottets uppfattning att positivt påverka ävenförtidspensionsområdet. Utskottet förutsätter att regeringen noga följerutvecklingen inom området och utgår från att förslag om ett reformeratersättningssy-stem vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning avarbetsförmågan skall kunna överlämnas till under våren 2001.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Sf236 yrkande 6, Sf226yrkande 3, So354 yrkande 12, So538 yrkande 15, Sf268, Sf244 och Sf264.Vad gäller regeringens förslag till medelsanvisning för anslag 19:1 harutskottet inte något att erinra. Utskottet avstyrker motionerna Sf299 yrkande3, Sf294 yrkande 7 i denna del, Sf292 yrkande 5 i denna del och Fi211 yrkande16 i denna del.19:3 HandikappersättningarPropositionenHandikappersättning utges enligt 9 kap. 2 § AFL till försäkrad som fyllt 16år och som för avsevärd tid fått sin funktionsförmåganedsatt i sådan omfattning att han eller hon i sin dagliga livsföring behövermera tidskrävande hjälp av annan eller behöver hjälp av annan för attförvärvsarbeta eller eljest får vidkännas betydande merutgifter på grund avsitt handikapp.Handikappersättning utbetalas med belopp som motsvarar , 53 %eller av basbeloppet alltefter hjälpbehovets omfattning ellermerutgifternas storlek. Ersättningen kan utges tillsammans med t.ex.förtidspension eller ålderspension, eller som självständig förmån.I propositionen föreslås att för till anslag 19:3Handikappersättningar anvisar ett ramanslag på 1 054,4 miljoner kronor.MotionerMarietta de () begär i motion Sf219 ett tillkännagivande ombehovet av en översyn av reglerna för handikappersättning. Ersättning börkunna beviljas och utges ålder.I motion A808 av m.fl. (mp) begärs i yrkande 18 enutredning rörande frågan om ersättningar till funktionshindrade ur ettgenusperspektiv. Motionärerna anför att enligt en studie så fick mänhögre handikappersättning än kvinnor med liknade behov. Vidare villmotionärerna att det utreds varför bilstödet enligt en rapport från RRV i maj1999 utgick till fler män än kvinnor.Utskottets bedömningAvsikten med denna form av handikappersättning är att ge kompensation förhjälpbehov som uppkommit till följd av sjukdom eller skada, medan hjälpbehovsom hänför sig till åldrandet inte bör ersättas genom handikappersättning.Utskottet avstyrker med det anförda motion Sf219.Socialförsäkringens administration har i uppdrag att anlägga etts.k. genderperspektiv, dvs. integrera både mäns och kvinnors olikaförutsättningar och behov i hela verksamheten. Utskottet anser att detgivetvis inte får förekomma särbehandling på grund av kön och utgår från attRFV och försäkringskassorna fortlöpande följer denna fråga. Utskottetavstyrker motion A808 yrkande 18.Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag tillmedelsanvisning vad gäller anslag 19:3.19:4 ArbetsskadeersättningarGällande ordningDen som förvärvsarbetar här i riket är enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring (LAF) försäkrad för arbetsskada. Egenföretagare ochuppdragstagare är dock försäkrade endast under förutsättning att de ärbosatta i . Försäkringen omfattar även den som genomgår utbildning iden mån utbildningen är förenad med särskild risk för arbetsskada. LAFomfattar skador till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan iarbetet. Även olycksfall vid färd till och från arbetet räknas som olycksfalli arbetet, om färden föranleddes av och stod i nära samband med arbetet.Reglerna för ersättning enligt LAF genomgick omfattande förändringar underår 1993. har kravet på skadlighet hos enarbetsmiljöfaktor höjts från sannolikhet till hög grad av sannolikhet. Ävenden s.k. bevisregeln har skärpts så att orsakssamband numera skall ansesföreligga mellan en skada och ett olycksfall eller annan skadlig inverkan iarbetet om övervägande skäl talar för ett sådant samband. att rätten till arbetsskadesjukpenning har slopatsför den som är försäkrad enlig AFL. Från samma tidpunkt gäller vidare attersättning för kostnader från arbetsskadeförsäkringen bara utges för sjukvårdutom riket, tandvård och särskilda hjälpmedel, och att frågan om en försäkradhar ådragit sig en arbetsskada endast prövas i den mån det behövs för attbestämma ersättning enligt LAF. För den som ådragit sig en arbetsskada utgessåledes numera i regel endast ersättning i form av arbetsskadelivränta.Livränta utges vid bestående nedsättning av arbetsförmågan, och ersättningenskall i princip utgöra skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade kanantas ha haft som oskadad och den inkomst som han eller hon trots skadan kanberäknas få. Livräntan ersätter en årlig inkomstförlust upp till sju och enhalv gånger basbeloppet.Arbetsskadeförsäkringen finansieras med arbetsgivaravgifter.PropositionenI propositionen föreslås att för till anslag 19:4Ar- betsskadeersättningar anvisar ett ramanslag på 6 909 miljoner kronor.Enligt propositionen redovisas under anslaget utgifterna förarbetsskadeförsäkringen och i vissa fall lagen om statligt personskadeskydd,utgifter enligt motsvarande äldre regler samt skadestånd. Dessutom redovisasstatliga ålderspensionsavgifter för främst egenlivräntor under anslaget.Utgiftsutvecklingen för arbetsskadeersättningarna är enligt propositionenfrämst beroende av arbetsmiljöfaktorer, demografiska förhållanden, praxis,medellivräntan och basbeloppsutvecklingen. Antalet egenlivräntor har minskatpå grund av att antalet nybeviljade livräntor är färre än antalet som harupphört. Antalet livräntor till personer som är tenderarenligt propositionen att öka.Vidare uppges i propositionen att antalet anmälda arbetsskador har ökatkraftigt vilket kan förväntas öka antalet livräntor. Deretroaktiva utbetalningarna ökade kraftigt , 1999 och det . Det kan också antas att de retroaktiva utbetalningarna kommeratt ligga kvar på en hög nivå.Motion med anslagseffekt för budgetåret 2001ModeraternaI motion Sf299 m.fl. (m) begärs i yrkande 4 att riksdagenbeslutar att för till anslag 19:4 anslå 300 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit. I motionen anges attarbetsskadeförsäkringen bör lyftas ur den offentliga försäkringen. På så sättkan kostnaderna för denna minska. bör enligt motionärernaarbetsskadeförsäkringen privatiseras.Övriga motioner om arbetsskadeförsäkringenUtskottet behandlar nedan ett stort antal motioner från de allmännamotionstiderna . Många yrkanden tar sikte på enöversyn av arbetsskadeförsäkringen antingen i dess helhet eller i vissadelar.I följande motioner begärs tillkännagivanden om en översyn avarbetsskadeförsäkringen, 1998/99:Sf244 av m.fl. (s),1998/99:Sf282 av (), 1999/2000:Sf212 yrkande 1 av SylviaLindgren m.fl. (s), 1999/2000:Sf217 av och (), 1999/2000:Sf220 av och (),1999/2000:Sf249 av och (),1999/2000:Sf250 av och (), 1999/2000: Sf268av (), 1999/2000:Sf280 av m.fl. (s), Sf262av och () och Sf256 av KerstinKristiansson Karlstedt m.fl. (s). I motionerna framförs bl.a. att deregelförändringar som genomfördes i olika avseenden inneburitkraftiga försämringar. Antalet godkända skador har drastiskt minskats, lagensförebyggande syfte har väsentligt inskränkts och rehabiliteringen av deskadade har satts på undantag. Det framhålls också i flera motioner att enframtida arbetsskadeförsäkring måste vara rättvis och ge de skadade ettfullgott ekonomiskt skydd och att försäkringen även i fortsättningen skallvara avgiftsfinansierad.I motion 1998/99:A292 yrkande 6 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om begreppet arbetsskada. Enligt motionärerna harskärpningen av bestämmelserna i försäkringen inneburit många negativaeffekter och bl.a. fått till följd att det nästan är omöjligt att visa att enskada beror på faktorer i arbetet. Motionärerna förutsätter att regeringenarbetar i en riktning som leder till förslag till förbättringar vad gällerrätten till ersättning vid arbetsskada. I yrkande 7 begärs etttillkännagivande om arbetsskadestatistiken och en förbättrad redovisning.Enligt motionärerna dör långt fler av arbetssjukdomar än av olycksfall. Dessafall uppmärksammas dock sällan och de döljs i statistiken. Motionärernaföreslår att en utredning får i uppgift att se över redovisningsstatistikenvad gäller arbetsskador för att förbättra redovisningen.Även i motion A811 av m.fl. (kd) anförs attarbetsskadestatistiken är bristfällig. I yrkande 11 begärs att regeringen gerRiksförsäkringsverket i uppdrag att åtgärda underlagsrapporteringen så atttillförlitlig statistik i arbetsskadefall kan erhållas.Caroline () begär i motion 1999/2000:Sf272 ett tillkännagivandeom en översyn av arbetsskadeförsäkringen så att försäkringen även kommer attomfatta dem som arbetar med djur. Enligt motionären har den skärpning avförsäkringen som skett inneburit att för dem som på olika sätt arbetar meddjurskötsel har det blivit mycket svårt att få en arbetsskada godkänd.I några motioner tas upp frågor om arbetsskadeförsäkringen och kvinnorsarbetsskador.Ulla m.fl. (v) framhåller i motion 1998/99:Sf234 att de nyakriterierna inom arbetsskadeförsäkringen drabbat kvinnorna hårdare än männen.Skärpningen har bl.a. fått betydelse för rätten till ersättning vidbelastningsskador, skador som i stor utsträckning drabbar kvinnor.Arbetsskadeförsäkringen måste ändras så att kvinnors arbetsskador intemissgynnas. Motionärerna begär ett tillkännagivande om det anförda. Även imotion 1999/2000:A219 av m.fl. (v) uppmärksammas kvinnorsarbetsskador. Den beredning som pågår måste enligt motionärerna komma medförslag om en arbetsskadeförsäkring som är jämställd så att kvinnorsarbetsskador inte missgynnas. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om detanförda.I motion 1999/2000:Sf267 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om en ny könsneutral arbetsskadeförsäkring. Enligtmotionärerna är det viktigt att betona att i en framtida försäkring skallarbetsskador ersättas lika för kvinnor och män.Matz m.fl. (mp) framhåller i motion A808 att skärpningen avbestämmelserna i arbetsskadeförsäkringen tydligast fått genomslag när detgäller belastningsskador, vilket framför allt drabbat kvinnorna. Motionärernaanser att det behövs en utredning av arbetsskadeförsäkringen ur ettgenusperspektiv och begär i yrkande 17 ett tillkännagivande härom. I yrkande16 begärs dessutom en utredning av möjligheten att återinföraarbetsskadesjukpenningen.I motion Sf259 yrkande 1 av m.fl. (m) begärs att riksdagenbeslutar behålla nuvarande bevisregler i arbetsskadeförsäkringen. Enligtmotionärerna har krav på uppmjukning av bevisreglerna framförts från olikahåll. Det vore olyckligt om så sker vid en revidering av försäkringeneftersom man då kan befara en utgiftsexplosion som . Enligtmotionärerna bör man också behålla en enhetlig ersättningsnivå i sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna, och motionärerna begär ett tillkännagivande härom.Maria () framhåller i motion 1999/2000:Sf248 att enligt denpraxis som utbildats beträffande arbetsskadelivränta skall livränta kunnautges under tid en person med godkänd skada uppbär sjukbidrag. Denna praxismåste enligt motionären tydliggöras i den framtida lagstiftningen. I yrkande3 begärs ett tillkännagivande härom.I motion Sf242 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande omvärdesäkring av arbetsskadelivräntor. Enligt motionärerna innebär dagenskonstruktion att livräntans värde urholkas eftersomlivränteunderlaget fastställs när livräntan börjar utbetalas och därefterräknas upp i takt med prisbasbeloppets utveckling. Motionärerna menar att istället skall livräntan följa löneutvecklingen.Sylvia m.fl. (s) begär i motion 1999/2000:Sf212 yrkande 2 etttillkännagivande om uppföljning av arbetsskadade som anses ha enrestarbetsförmåga. Motionärerna anser att det bör ske en uppföljning avtillgången på lämpliga arbeten samt på arbetsgivare som är villiga attanställa grupper med restarbetsförmåga.I några motioner tas upp frågor som rör handläggning och utredning avarbetsskadeärenden.I motion 1999/2000:Sf248 yrkande 1 av () begärs förslagtill åtgärder som kan förkorta de långa handläggningstiderna iarbetsskadeärenden. De långa tiderna skapar enligt motionären ett onödigtmänskligt lidande. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om bristen påhomogen rättstillämpning av arbetsskadeförsäkringen. Den olika bedömningen avarbetsskador är enligt motionären alarmerande, och det har också påpekats avolika myndigheter såsom och revisorer.I motion 1999/2000:Sf304 av m.fl. (v) framhålls att detbehövs en ny lagstiftning som fastställer en tidsbegränsning inom vilken ettarbetsskadeärende skall ha prövats av . Enligt motionärernabör gränsen sättas . I yrkande 11 begärs ett tillkännagivandeom det anförda. I motionen anförs vidare att försäkringsläkarnas arbete kankritiseras ur många olika aspekter. Enligt motionärerna är det ett minimikravatt den försäkrade får träffa försäkringsläkaren för att den försäkradeskall få möjlighet att kommunicera med den kanske viktigaste länken i ettarbetsskadeärende. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande härom. I yrkande13 begärs dessutom ett tillkännagivande om att ärenden som rör arbetsskadorregelmässigt skall bedömas av yrkesmedicinska specialister. Deras utlåtandenskall dessutom väga mycket tungt i beslutsprocessen.I motion 1999/2000:Bo513 yrkande 2 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om att klassa elöverkänslighet som arbetsskada. Enligtmotionärerna kan så inte ske . Det framhålls också att elöverkänslighetdrabbar kvinnor oftare än män. Även i motion MJ843 yrkande 1 av . (v) begärs ett tillkännagivande om att klassa elöverkänslighet somarbetsskada.I motion 1998/99:Ub453 yrkande 22 av m.fl. (c) begärsförslag om en arbetsskadeförsäkring som även omfattar studenter. Enligtmotionärerna går det inte att dela in högskoleutbildningar iyrkesförberedande och teoretiska utbildningar, utan alla studenter skall hasamma skydd.I några motioner tas upp frågor om en privatisering avarbetsskadeförsäkringen.I motion Sf259 yrkande 2 av m.fl. (m) begärs förslag frånregeringen om hur arbetsskadeförsäkringen kan brytas ut ur statsbudgeten ochi yrkande 4 förslag om hur försäkringen kan privatiseras. I yrkande 6 begärsett tillkännagivande om behovet av en statlig reglering av en privatarbetsskadeförsäkring. Vidare begärs i yrkande 3 förslag om hurarbetsskadeavgifterna successivt kan anpassas efter skadefrekvenser i deolika företagen. Arbetsskadeförsäkringen kan enligt motionärerna handhas avsåväl offentlig sektor som av privata försäkringsbolag. Om försäkringenfortsättningsvis skall vara offentlig måste den dock brytas ut urstatsbudgeten. Fördelen med att privatisera försäkringen är att de privataförsäkringsbolagen har större erfarenheter av att räkna på priser och attsätta . Dessutom kommer det att råda konkurrens mellan bolagen ochdärmed pressas premierna. En ytterligare fördel med privata försäkringar tillskillnad från offentliga är att man svårligen genom politiska beslut kanändra försäkringsvillkoren när väl avtal slutits. Även vid en privatiseringav arbetsskadeförsäkringen finns det dock behov av en statlig reglering avden. Ett sådant exempel är att det måste vara obligatoriskt för enarbetsgivare att teckna försäkring. Vidare framhålls i motionen att det ärtveksamt om en kontinuerlig anpassning av arbetsgivaravgiften i förhållandetill utgifterna för försäkringen skulle öka incitamenten för att förbättraarbetsmiljön. Ett bättre incitament skulle enligt motionärerna vara attpremien anpassas efter skaderiskerna i olika branscher eller ännu bättre enanpassning i förhållande till frekvensen av skador hos varje arbetsgivare.Inga Berggren och () begär i motion Sf301 etttillkännagivande om behovet av att utforma en ny arbetsskadeförsäkring vilkeni första hand hanteras av privata försäkringsbolag. Motionärerna anser attdet behövs ett nytt system som i och för sig är reglerat i lag men somhanteras av privata bolag. Det behövs en mer försäkringsmässig hantering ochett system där kostnaderna för arbetsskador belastar dem som inte itillräcklig utsträckning vidtar åtgärder för att förbättra arbetsmiljön ochförhindra att skador uppstår.Maria () anför i motion 1999/2000:Sf248 att det behövs ekonomiskaincitament för att få företagen att satsa mer på förebyggande åtgärder isyfte att förhindra att arbetsskador uppstår. I hararbetsskadeförsäkringen privatiserats och det har visat sig att ju säkrare enarbetsplats är desto lägre behöver arbetsgivare erlägga. Motionärenbegär mot bakgrund härav i yrkande 4 ett tillkännagivande om att utredakonsekvenserna av en privatisering av arbetsskadeförsäkringen.Utskottets bedömningAnslag 19:4 ArbetsskadeersättningarI regeringsförklaringen anförde statsminister bl.a. att under innevarande mandatperiod skallarbetsskadeförsäkringen reformeras. Människor som drabbas av skada ellersjukdom i sitt arbete har rätt till en rimlig prövning av sin skada, ochersättningen måste bättre följa inkomstutvecklingen.Inom pågår ett beredningsarbete medavseende på arbetsskadeförsäkringen. Beredningen grundar sig bl.a. påbetänkandet Den framtida arbetsskadeförsäkringen (SOU 1998:37). I betänkandetföreslås en rad åtgärder på arbetsskadeförsäkringens område bl.a. införandeav en omställningsersättning när den försäkrade genomgår rehabilitering,åtgärder för att få en säkrare och snabbare handläggning av ärendena. Vidareredovisas, som ett alternativ till den nuvarande försäkringen, en lösning sominnebär att ansvaret för arbetsskadeförsäkringen förs över påarbetsmarknadens parter i form av en obligatorisk tilläggsförsäkring vidarbetsskada.Utskottet, som inte har något att erinra mot regeringens förslag tillmedelsanvisning, avstyrker motion Sf299 yrkande 4.Övriga motioner om arbetsskadeförsäkringenUtöver vad som ovan anförts om det pågående beredningsarbetet omarbetskadeförsäkringen vill utskottet anföra följande. Enligt vad somuppgetts av är avsikten att en proposition skallföreläggas . skall också endepartementspromemoria presenteras. Frågor som kan komma att behandlas ärbl.a. bevisreglerna, ersättning för karensdagen, värdesäkring av livräntor,snabbare handläggning och en prövning av arbetsskadefall innan livräntaaktualiseras.Regeringen har gett i uppdrag att analyseraarbetsskadeförsäkringens effekter och ge förslag till förändringar. Iuppdraget ingår att verket skall genomföra fyra delprojekt. En analys skallgöras av hur arbetsskadeförsäkringen fungerar i förhållande till sitt syfteför individ och samhälle. Särskild vikt skall läggas på försäkringenseffekter för kvinnor. skall också kartlägga de problemsom finns i dagens lagstiftning och tillämpning. I detta uppdrag ingår ocksåatt ta fram förslag till de lagändringar som kan behövas. Vidare skall enmodell för statistikinhämtning utarbetas. Verket skall kartlägga behovet avstatistik på området och ta fram underlag och förslag till utformning av detframtida statistiksy-stemet. Systemet skall utformas så att det tillgodoser såväl arbetsmiljö- somförsäkringsintressen. Slutligen skall verket genomföra en förstudie angåendeförutsättningarna för en förbättrad hantering av arbetsskadeärenden.Utskottet kan mot bakgrund av det anförda konstatera att det pågår ettomfattande och intensivt berednings- och utredningsarbete i syfte att påolika sätt företa ändringar i arbetsskadeförsäkringen. I avvaktan påresultatet härav anser utskottet att något uttalande från sidainte bör göras.