bet · GN01KU13 · 2000-02-22 00:00:00 — Att en nämnd var kommunallagsreglerad innebaratt kommunallagen gav regler för det fall en kommun frivilligt valde attinrätta en viss verksamhet, t.ex. gatunämnd eller kulturnämnd.1991 års kommunallag, genom vilken den inledningsvis återgivna be-stämmelsen infördes, bröt till stor del med det beskrivna synsättet.När det gäller obligatoriska uppgifter, t.ex. plan- och byggväsende ochmiljö-skydd, ställer speciallagarna upp krav på att det skall finnas eneller flera ansvariga nämnder för att fullgöra de uppgifter som enligtrespektive lag ankommer på kommunen eller , t.ex. 1 kap. 7 §plan- och byggla-gen (1987:10) och 4 § hälsoskyddslagen (1982:1080). Detankommer på fullmäktige att se till att det blir ett heltäckandenämndansvar för de obligato-riska uppgifterna. Uppgiftsområdena förrespektive nämnd anges i regle-menten för nämnderna, om vilket bestämmelserfinns i 6 kap. 32 § kommu-nallagen.Enligt statistik från (Kommunala förtroende-uppdrag1999, 1999) finns det val 72fristående miljö- och hälsoskyddsnämnder i kommunerna, medan det finns 121nämnder med ansvar för miljö- och byggfrågor. Antalet fristående miljö- ochhälsoskyddsnämnder har minskat med 66 sedan den förra man-datperioden (1995). Antalet gemensamma miljö- och byggnämnder har ökat med 57 undermotsvarande period.Beställar-utförarorganisationer i kommuner och landstingEtt fyrtiotaltal kommuner har övergått till en organisationenligt den s.k. beställar-utförarmodellen. Tanken bakom denna organisa-tionstyp är att man vill renodla det politiska uppdraget till att gällaansvaret för beställning av de tjänster som behövs för att tillgodosekommuninvånar-nas behov av service m.m., medan själva utförandet intenödvändigtvis be-höver ske inom ramen för den traditionellanämndförvaltningen.Beställar-utförarorganisationen kan ta sig skilda organisatoriska uttryck.I en skrift utgiven av (: Beställar-utförarmodeller i rättsligt perspektiv, 1992) redovisas fem organisatoriskavarianter:1. Förvaltningen indelas i beställarenheter och utförarenheter vilka samtli-ga lyder under en gemensam nämnd.2. En eller flera beställarnämnder och en utförarnämnd (produktionsstyrel-se, ägarstyrelse) inrättas.3. En eller flera beställarnämnder inrättas bestående av förtroendevalda.Ingen särskild utförarnämnd inrättas.4. En eller flera beställarnämnder bestående av förtroendevalda och en ut-förarnämnd utsedd på professionella grunder inrättas.5. En eller flera beställarnämnder bestående av förtroendevalda inrättas.För produktionen inrättas ett eller flera helägda kommunala aktiebolag.Alternativ 4 utgör den mest ingripande förändringen av organisations-strukturen med en "politisk" del som svarar för beställningar samt uppfölj-ning och utvärdering av dessa och en "producerande" del som sköter verk-samheten. kallas en sådan eller verksamhetsstyrelse. Även en driftstyrelse är en nämndi kommunalla-gens mening och skall således väljas av fullmäktige på detsätt som anges i kommunallagen. Fullmäktige kan emellertid inte föreskrivaatt en driftstyrel-se skall ha en särskild sammansättning. En förutsättningför att få till stånd en s.k. professionell styrelse är att det råderpolitisk enighet i frågan inom fullmäktige om att man skall frångå dennormala ordningen med proportio-nella val enligt 5 kap. 46 § kommunallagen. (I praktiken tillämpas den pro-portionella valmetoden sällan.Bestämmelserna i lagen (1992:339) om pro-portionella val utgör i stället enväsentlig grund för de överenskommelser som partierna regelmässigt träffarom hur mandaten skall fördelas mellan de i fullmäktige representeradepartierna. )När det gäller den ekonomiska förvaltningen i en beställar-utförarorganisation, är en grundtanke att utförarnämnden inte disponerarnågra driftsanslag. I stället finansieras utförarenheternas verksamhet medintäkter från beställarnämnderna och eventuellt från externa beställare.Utfö-rarnämnderna har som andra nämnder att i sina budgetförslag redovisaden planerade verksamheten och hur den skall finansieras. De budgeterade in-täkterna måste grundas på förväntade och redan kontrakterade beställningar. Om fullmäktige accepterar utförarnämndens förslag, har fullmäktige ingenanledning att anvisa utförarnämnden något anslag. Ett sådant förfarandestrider inte mot bestämmelserna i kommunallagen. Det bör dock i samman-hanget tilläggas, att indirekt anslås medel till utförarnämndernasverksamhet helt eller delvis genom de resurser som fullmäktige ställer tillbeställarnämn-dernas förfogande för att finansiera beställningarna (a.a. s. 40 f.).Bestämmelser om budgetenEnligt 8 kap. 4 § skall kommuner och landsting upprätta en budgetför nästa kalenderår (budgetår). Budgeten skall enligt 5 § innehålla enplan för verksamheten och ekonomin under budgetåret. I planen skallskattesatsen och anslagen anges. Av planen skall det vidare framgå hurverksamheten skall finansieras och hur den ekonomiska ställningen skallberäknas vid budgetårets slut. Budgeten skall också innehålla en plan förekonomin för en period av , där det akteulla budgetåret alltid skallvara periodens första år. Begreppen "målprogram" och "operativa program"som används i motion K262 nämns inte i kommunallagens bestämmelser ombudgeten. Båda be-greppen får dock anses ingå i vad som i 8:5 KL benämns enplan för verk-samheten och ekonomin.Utskottets bedömningI tre motioner, K220 (mp), MJ753 yrkande 3 (mp) och K350 (c), föreslås attkommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder åter görs obligatoriska. redovisat är miljöskyddet en obligatorisk uppgift, förvilken det skall finnas en eller flera ansvariga nämnder. Det ärfullmäktiges ansvar att se till att nämndansvaret för miljöskyddet ärheltäckande, om ansvaret är uppdelat mellan olika nämnder. Vad motionärernasynes efter-sträva är att miljö- och hälsoskyddsnämnderna skall varafristående, dvs. att ansvaret skall åvila en nämnd och att denna nämnd inteskall ha någon ytter-ligare uppgift som t.ex. bygg- och planfrågor. Härvill utskottet hänvisa till principen om fri nämndorganisation, som ladesfast kommunallag. Frågan huruvida miljö- ochhälsoskyddsnämnderna skall vara fristående eller inte är därför en frågasom får avgöras inom ramen för den kommunala själv-styrelsen. MotionernaK220 (mp), MJ753 yrkande 3 (mp) och K350 (c) avstyrks i aktuella delar.När det gäller motion K262 (m) är utskottets mening att det inte finns skälför att vidta några åtgärder med anledning av de frågor som aktua-liseras i motionen. Som utskottet redovisat i det föregående finns ingetskäl att i kommunallagen förbjuda att fullmäktige antar utförarnämndernasbud-getar, eftersom det inte strider mot bestämmelserna i kommunallagen.Inte heller finns det enligt utskottets mening skäl att i kommunallagen tain en särskild bestämmelse om att fullmäktige skall anta s.k. målprogram iviss ordning. Utskottet vill också framhålla att fullmäktiges partigrupperhar frihet att närhelst de vill nominera vilka lämpliga kandidater de vill- även sådana utan partianknytning - till ett visst uppdrag. Det finns inteheller något formellt hinder för att fullmäktige frångår ordningen medproportio-nella val vid val av en s.k. professionell styrelse ellermotsvarande för en utförarnämnd, förutsatt att fullmäktige är överens omdetta. Med hänvisning till vad utskottet anfört får motion K262 (m) ansesbesvarad, varför den avstyrks.Nyval i kommuner och landstingMotionenHelena m.fl. (fp) föreslår i motion 1999/2000:K244 att riksdagensom sin mening bör ge regeringen till känna vad i motionen anförts om attdet skall bli möjligt att genomföra extraval i kommuner och landsting (yr-kande 5). Enligt motionärerna är det en brist i det kommunala regelsystemetatt extraval inte tillåts även om förändrade politiska förhållanden ochrelatio-ner mellan partierna skulle motivera det. Det stöd som talar föratt extraval är tillåtna på riksnivå talar också enligt motionärerna föratt de borde tillåtas för kommuner och landsting.BakgrundMotioner (mp) och (fp) med samma yrkande som i den här aktuella motionenbehandlades av (bet. 1998/99:KU21).Utskottet hänvisar till bakgrundstexten i detta betänkande. De nämnda mo-tionerna avstyrktes. Mot beslutet reserverade sig dels representanterna förModerata samlingspartiet och liberalerna, dels representantenför föreslår i sitt slutbetänkande (SOU 2000:1) i an-slutning till ett förslag om skilda valdagar att en möjlighet att anordnakom-munala extraval införs.Utskottets bedömningUtskottet finner ingen anledning att frångå sin tidigare uttrycktauppfattning i frågan om möjligheten att genomföra nyval i kommuner ochlandsting. I huvudsak anförde utskottet i detta sammanhang (bet. 1998/99:KU21 s. 14) att principen om samlingsstyre och möjligheten att i vissasituationer entledi-ga ledamöterna i nämnderna och välja nya talar motinförande av ett kom-munalt nyvalsinstitut. Motion K244 (fp) avstyrks idenna del.Kommunala författningssamlingarMotionenI motion 1999/2000:K283 föreslår () att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avkommunala författningssamlingar. Enligt motionären är utvecklingen avinformationssamhället och medborgarnas ökade krav på och intresse av attkunna granska de rättsliga grunderna för olika beslut faktorer somförstärker behovet av att kommunerna får krav på sig att upprätta kommunalaförfatt-ningssamlingar.BakgrundKonstitutionsutskottet behandlade senast frågan om kommunala författnings-samlingar i betänkande 1997/98:KU4. Utskottet hänvisar till deni detta betänkande redovisade bakgrunden. Utskottet avstyrkte vid dettatillfälle en motion (kd) som hade ungefär samma yrkande som den här aktu-ella motionen med motiveringen att frågan bereddes i Regeringskansliet.Efter behandling av utskottets betänkande har enarbetsgrupp inom med uppgift att lämna förslag till ettmoderniserat rättsdatasystem lämnat sin slutrapport (Ds1998:10) Ett offentligt rättsinformationssystem. Arbetsgruppen föreslog bl.a. att kommunala föreskrifter av betydelse för allmänheten borde vara med irättsinformationssystemet på frivillig basis. De enskilda kommunerna bordeenligt förslaget ha informationsansvaret för sina föreskrifter. Som skälför bedömningen angavs bl.a. att ett viktigt steg för att ökatillgängligheten av kommunernas föreskrifter vore att hållarättsinformationssystemet öppet för dessa föreskrifter. En sådan ordningskulle kunna stimulera de enskilda kommunerna att göra sina föreskrifterelektroniskt tillgängliga, vilket även skulle kunna öka benägenheten att geut tryckta författningssamlingar. Vissa grundläggande krav på förskrifternaskulle kunna höja kvaliteten och öka enhetligheten bland de kommunalaföreskrifterna.I regeringens skrivelse 1998/99:17 Ett nytt offentligt rättsinformationssy-stem, som baserades på den nämnda rapporten vilken remissbehandlats,presenterade regeringen översiktligt sin syn på ett nytt offentligträttsinfor-mationssystem. Enligt regeringens mening skall staten svara fören kontinu-erlig grundservice på rättsinformationens område med hjälp avinforma-tionsteknik. Staten skall också ha ett ansvar för atträttsinformationen finns elektroniskt tillgänglig på ett överskådligt ochenhetligt sätt och svara för att det finns grundläggande standarder förmärkning, strukturering och sökning av informationen. Varje offentligtorgan som ger ut viss rättsinformation skall ansvara för att den är korrektoch aktuell. skall tills vidare vara ansvarigt församordningen mellan de deltagande myndigheterna. I skrivelsen aviserades enny rättsinformationsförordning. Om och kommunernas medverkanskulle regleras i författning och göras obliga-torisk, skulle det krävasreglering i lag. Detta borde enligt regeringen av praktiska skäl undvikas.En bättre ordning vore enligt regeringen att riksda-gens och kommunernasmedverkan finge bygga på frivillighet och regleras i avtal mellan deinblandade parterna.Den i skrivelse 1998/99:17 aviserade rättsinformationsförordningen (1999:175) trädde i kraft . Enligt 4 § andra stycket skall före-skrifter som beslutats av myndigheter under regeringen, då de återges elek-troniskt, uppfylla de krav som anges i lagen (1976:633) om kungörande avlagar och andra författningar och i författningssamlingsförordningen (1976:725). Dessa krav skall också vara uppfyllda för de kommunala före-skriftersom ingår i systemet (9 § andra stycket).Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att regeringen inom ramen för arbetet med ett nytträttsinformationssystem vidtagit åtgärder som är ägnade att underlätta föroch stimulera kommuner och landsting att tillhandahålla sina författningari elektronisk form. Utskottet anser att den ordning som bygger på kommuner-nas frivilliga medverkan är bra och att de formella krav som ställs på dedokument som skall ingå i systemet är välgrundade. Det är utskottets för-hoppning att samtliga kommuner och landsting efter hand kommer att an-slutasig till rättsinformationssystemet. Med detta får motion K283 (kd) ansesbesvarad, varför den avstyrks.Regler för valbarhet till kommunala uppdragMotionenIngvar () föreslår i motion 1999/2000:K319 att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyndsam ändringav 4 kap. 5 § kommunallagen så att medborgare som flyttat in i en kommunefter det att röstlängden för närmast föregående val fastställts skall varavalbara till kommunala nämnder och styrelser om de vid valet till dem ärfolkbokförda i kommunen och i övrigt uppfyller kraven i 4 kap. 2 och 3 §§kommunallagen. Enligt motionären är det diskutabelt att valbarhet till kom-munala nämnder är kopplad till en röstlängd som upprättades förevaldagen. Om man av olika skäl flyttar in senare till en kommun blir manförhindrad att delta i en sådan nämnd i uppåt . S.k. fyllnadsvaltill nämnder med inflyttade medborgare i en kommun är alltså inte möjligtatt genomföra.BakgrundDen som är röstberättigad till val till kommun- och landstingsfullmäktigeär enligt 4 kap. 5 § kommunallagen (KL) också valbar till uppdrag ifullmäkti-ge, nämnder och revisionen. Den som har fyllt senast pådagen för ett val till sådana uppdrag är också valbar. Rösträtt har den somär folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyllt och är medborgarei eller är unionsmedborgare, medborgare i eller ellerför det fall de är andra utlänningar har varit folkbokförda i treår i följd före valdagen (4:2 KL). Motsvarande bestämmelser gäller för valtill (4:3 KL).Frågor om rösträtt enligt 2 och 3 §§ avgörs på grundval av röstlängd somupprättas före valet (4:4 KL). Enligt vallagen (1997:157) skallröstberättiga-de tas upp i röstlängden för det valdistrikt inom vilket deär folkbokförda före valdagen (7 kap. 1-6 §§). I samband medrevisionen av vallagen 1996/97 ersattes systemet med en alltid gällanderöstlängd med ett system där röstlängden endast tas fram då det skallhållas val eller omröstning (bet. 1996/97:KU16).Innebörden av bestämmelsen i 4:4 KL är inte helt klar. En möjlig tolkning -som motionären synes utgå från - är att valbarhetsvillkoren är uppfylldaendast om vederbörande dels uppfyller kraven enligt 4:2 och 4:3 KL, delsvarit upptagen i röstlängden inför det senaste valet. Konsekvensen av dettaskulle vara att en person som flyttar in i en kommun efter ett val inteblir röstberättigad och därmed heller inte valbar till kommunalaförtroendeupp-drag förrän inför nästa val, inför vilket en ny röstlängdupprättas.Det framgår emellertid av förarbetena till en ändring i vallagen (1972:620)som fattade beslut om 1974 (prop. 1974:35, bet. KU 1974:21) attrösträtten och därmed valbarheten inte förutsätter att den som skall väljasockså är upptagen i röstlängden i den aktuella kommunen.Enligt de då gällande kommunallagarna, kommunallagen (1953:753),kommunallagen (1957:50) för och landstingslagen (1954:319),valdes ledamöter och suppleanter i fullmäktige bland röstberättigade somvar bosatta inom kommunen. I den nämnda propositionen föreslogs att kravetpå bosättning i kommunen skulle ersättas med ett krav på att villkoren förröst-rätt skulle vara uppfyllda. Därigenom skulle uppnås enöverensstämmelse med motsvarande formulering i 3 kap. 10 § i den nyaregeringsformen angå-ende kraven på valbarhet vid val till . Ipropositionen anfördes vidare (s. 87):Lydelsen avser att framhäva att valbarhetsbedömningen skall göras obero-ende av vad som framgår av gällande röstlängd om rösträtten. Den som inågot avseende inte längre uppfyller rösträttsvillkoren enligt 6 § förstastyck-et är därmed inte valbar, även om han ännu står kvar i röstlängdensom röst-berättigad. Omvänt är den valbar som uppfyller rösträttsvillkorenmen som inte är upptagen i röstlängd, t.ex. till följd av att han blivitkyrkobokförd i kommunen efter det att röstlängden upprättades.Konstitutionsutskottet tillstyrkte i sitt betänkande (KU 1974:21) utan när-mare kommentarer av lagförslaget i denna del.Det här beskrivna synsättet fick också ett genomslag vid tillkomsten av1977 års kommunallag (1977:179), som ersatte de tidigare nämnda kommu-nallagarna. I proposition 1975/76:187 demokrati, ny kommunal-lag m.m. återgavs i specialmotiveringen (s. 348 f.) den argumentation som förtsi propositionen angående ändringen av vallagen 1974. Föredraganden anförde(s. 353) att det redan av de gällande bestämmelserna i kommunalla-garnaframgick att valbarhetsbedömningen skulle göras oberoende av vad somframgick av röstlängden. Föredraganden hade dock inget att erinra mot attett ytterligare förtydligande gjordes på den aktuella punkten. I den före-slagna 9 § första stycket föreskrevs därför att ledamöter och suppleanteri fullmäktige skulle väljas bland dem som uppfyllde villkoren för rösträttenligt 8 § första och andra styckena. Motsvarande föreslogs gälla förledamot eller suppleant i styrelsen eller nämnder (38 § första stycket, 48§ tredje stycket).Vid kommunallagsrevisionen 1991 överfördes bestämmelserna om rösträtt i 2kap. 3 § kommunallagen (1977:179) utan förändringar. I propositionen somlåg till grund för förslaget till ny kommunallag (prop. 1990/91:117)framhölls att regeln om rösträtt har intresse för de förtroendevalda ideras arbete, eftersom den reglerar valbarheten även till andra kommunalaförtro-endeuppdrag än som ledamot och ersättare i fullmäktige, vilketmotiverade att regeln tagits in i kapitlet om de förtroendevalda (4 kap.).Bestämmelserna om rösträtt i 2 och 3 §§ ValL överfördes oförändrade tillden nya vallagen vid revisionen 1997. I 2 och 3 §§ ValL hänvisas till be-stämmelserna om rösträtt i regeringsformen och kommunallagen.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening är den rådande osäkerheten om villkoren för valbar-het till kommunala nämnd- och revisorsuppdrag otillfredsställande.Utskottet konstaterar att det dessbättre finns klarläggande uttalanden iförarbetena till kommunallag om att valbarhetsbedömningen skallgöras oberoende av vad som framgår av gällande röstlängd om rösträtten.Bestämmelserna om valbarhet överfördes oförändrade till 1991 årskommunallag. För klarhetens skull bör ett förtydligande göras i 4 kap. 5 §kommunallagen så att det fram-går att valbarheten inte grundas på attvederbörande är upptagen i röstlängd. Utskottet föreslår med anledning avmotion K319 (kd) en sådan ändring i kommunallagen (bilaga).Förslaget innebär i huvudsak att det i 4:5 KL införs ett tillägg med inne-börd att valbarheten till kommunala nämnd- och revisorsuppdrag skall avgö-ras på grundval av om valbarhetsvillkoren i 2 och 3 §§ är uppfyllda vid val-tillfället. Detta innebär att valbara är personer som vid valtillfällethar upp-nått , är bosatta i kommunen respektive i en kommuninom samt är medborgare i eller i någon annan EU-stateller i eller eller, för det fall de är andra utlänningar, harvarit folkbok-förda i i följd.Samtidigt föreslås att den särskilda bestämmelsen om åldersgränsen 18 årtas bort. Den nämnda bestämmelsen finns bland de krav som nämns i 4:2KL och som grundar rösträtt. Den föreslagna formuleringen gör den särskildabestämmelsen om 18-årsgränsen överflödig.Ägandeformer i verksamhetMotionenBirger () föreslår i motion 1999/2000:K347 att som sinmening bör ge regeringen till känna vad i motionen anförts dels om behovetav en utredning om ägandeformer etc. när det gäller kommunala verksamhe-ter(yrkande 1), dels om att principen för ändring av grundlag bör tillämpasvid viss utförsäljning i regi (yrkande 2).Enligt motionen är det viktigt att utveckla goda, välavvägda spelregler somkan leda till en både ansvarsfull och kreativ mångfald inom vård, skola ochomsorg. Spelreglerna skall värna mångfald, nytänkande och olika alternativmen också hålla avarter borta. Därför är det enligt motionen viktigt attutreda frågan om begränsningar i ägandeformer och tillhörande problem. Detfinns dessutom enligt motionen skäl att värna demokratin genom attförhindra kuppartad utförsäljning av större verksamhet, varsutförsäljning i realiteten innebär att det blir omöjligt för en annanpolitisk majoritet att ta tillbaka beslutet. En överföring av principernaför grundlagsändringar med krav på två beslut med mellanliggande val tilldet kommunala planet skulle skapa ett demokratiskt rådrum.BakgrundUtskottet har (bet. 1999/2000:KU2) behandlat en motion med vä-sentligen samma innehåll som i motion K347. Utskottet hänvisar till redovis-ningen av gällande regler m.m. för kommunalt beslutsfattande i det nämndabetänkandet. Utskottet avstyrkte motionen, och följde utskottet.Mot beslutet reserverade sig Miljöpartiet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin uppfattning sådan den framgår av betänkande 1999/2000:KU2 och avstyrker motion K347 (mp).Frågor om regional demokratiMotionernaI partimotionen 1999/2000:K204 hemställer m.fl. (c) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsdels om den fortsatta regionala demokratiprocessen (yrkande 9), dels omdirektvalda högsta beslutande organ i regionerna (yrkande 10), dels ocksåom överlåtande av ansvaret för EU-stöd på regionerna (yrkande 12).I motionen anförs att erfarenheterna från den pågående försöksverksam-hetenmed ändrad regional samhällsorganisation bör läggas till grund för ettfortsatt arbete där nya regioner tillåts bildas och ta över ansvaret förden regionala utvecklingen m.m. Dock måste den demokratiska förankringengöras bättre. bör nu enligt motionen tydligt markera att de regio-ner som vill skall tillåtas gå vidare i demokratiprocessen. I detfortsatta ar-betet bör det slås fast att varje region skall ha ettdirektvalt högsta beslutande organ, såsom ett regionfullmäktige. I motionenanförs också att genom ett överförande av ansvaret för EU-stödet tillregionerna kan kontakten med det civila samhället, näringslivet ochregionens politiska nivå stärkas, vilket skulle ligga i linje med detansvar för den regionala utvecklingen som över-förts till regionerna.I motion 1999/2000:K321 föreslår () att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om somett direktvalt regionalt organ. Enligt motionen finns det skäl att särskiltmarkera att samarbetsorganisationen , där kommunerna och landstingeti är engagerade, skall förstärka demokratin och attsubsidiaritetsprincipen skall gälla för organisationen. ÖSTSAM bör enligtmotionen gestaltas som ett direktvalt regionalt organ.I motion 1999/2000:K322 hemställer och ,båda (m), att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en ny regional nivå med direkta val och be-skattningsrätt ej införs i (yrkande 1). Enligt motionärernaskall staten och kommunerna vara de två politiska nivåerna i . kan avskaffas i och med att en ny finansiering avsjuk-vården införs. Någon ny regional nivå bör inte inrättas enligtmotionärerna.Karin m.fl. (fp) föreslår i motion 1999/2000:N271 att regeringenbör föreslå en försöksverksamhet med vidgat regionalt självstyrelseansvar iStockholms län (yrkande 9). Enligt motionärerna innebär en överföring avuppgifter kopplade till det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelsetill landsting endast ett tydliggörande av den ansvarsfördelning som harfunnits sedan storlandstinget infördes.