bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — Likformighet med de regler somgäller för att erhålla betalning för andra i domstol fastställda fordringar börenligt utskottets mening så långt möjligt eftersträvas.Utskottet avstyrker propositionens förslag med hänvisning till vad som an-förs i motionerna So32 yrkande 7 (m) och So44 yrkande 1 (kd), som bådayrkar avslag på propositionen.2. () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken bedömning börjar med "I denna del" slutar med "avslagpå propositionen" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att Lagrådet i ett yttrande över lagrådsremissen ansettatt förslagen var otillräckligt analyserade och att Lagrådet därför avstyrkte aförslagen skulle läggas till grund för lagstiftning. Utskottet finner att rege-ringen gjort vissa ändringar utifrån Lagrådets synpunkter men vill i motsatstill Lagrådet lagreglera roll i förhållande till kommuner ochlandsting beträffande de i propositionen föreslagna ändringarna i LSS ochSoL, vilket enligt propositionen inte innebär någon stor förändring i förhål-lande till vad som gäller sedan tidigare.Utskottet skulle gärna se att domstolstrots beträffande icke verkställd menbeslutad insats kunde regleras i lag. Propositionens förslag bör enligtutskottets mening inte läggas till grund för lagstiftning. Utskottet avstyrkerpropositionens förslag med hänvisning till vad som anförs i motionerna So44yrkande 1 (kd) och So32 yrkande 7 (m), som båda yrkar avslag på proposi-tionen.3. () och () anser att den del av ut-skottets yttrande som under rubriken bedömning börjar med "Medhänvisning till" och slutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse:Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionerna So40 yrkande6 delvis (fp) och So39 (s).I likhet med motionärerna som står bakom fp-motionen anser utskottet attSverige bör arbeta för att breddar diskrimineringsförbudet iEuropakonventionen om de mänskliga fri- och rättigheterna så att det blir ettgenerellt diskrimineringsförbud som även omfattar människor med funk-tionshinder. En sådan förändring skulle som anförs i motionen ha störrebetydelse än en ändring i regeringsformen, eftersom det inom Europarådetsområde finns en domstol som uttolkar bestämmelserna i konventionen ochger dem konkretion och slagkraft.Mot denna bakgrund anser utskottet att att fp-motionen So40 yrkande 6 i denna del bör tillstyrkas.Lagutskottets yttrande 1999/2000:LU3yVissa åtgärder mot s.k. domstolstrotsTill socialutskottetSocialutskottet har beslutat att bereda övriga utskott till-fälle att yttra sig över regeringens proposition 1999/2000:79, Från patient tilmedborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken, jämte even-tuella motioner.I propositionen föreslår regeringen att dels skall anta förslag tilländringar i bl.a. socialtjänstlagen (1980:620) samt lagen (1993:387) om stödoch service till vissa funktionshindrade (avsnitt 2.1 och 2.2), dels godkännavad regeringen föreslår om mål och inriktning för handikappolitiken (avsnitt5.1. och 5.2).Med anledning av propositionen har väckts ett tjugotal motioner.Lagutskottet har beslutat att avge yttrande över propositionens förslag så-vitt gäller förslagen till nya paragrafer i socialtjänstlagen (SoL) och lagen ostöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), 68 a § respektive 26 a §,samt de med anledning av propositionen väckta motionerna 1999/2000:So32av m.fl. (m) yrkande 7 och 1999/2000:So44 av m.fl. (kd) yrkande 1.Yttrandet begränsas till att avse frågan om det från utsökningsrättsliga ut-gångspunkter finns några hinder mot att regeringens lagförslag genomförs.UtskottetI propositionen anför regeringen att det funnits ett behov av attgöra något åt problemet med att kommuner och landsting trotsar domar somger en enskild rätt till en insats enligt LSS och SoL. Svårigheterna att finnaen juridisk lösning som dessutom låter sig förenas med principen omden kommunala självstyrelsen har emellertid varit betydande och gjort attproblemet kvarstått år efter år.Det utredningsarbete som har bedrivits redovisas i propositionen(s. 77). Inget av de framlagda förslagen har lett till lagstiftning. Av propositionen framgår vidare att den generella frågan om kommunalt domstolstrotsnu undersöks på nytt inom och ett utredningsförslag iämnet kan förväntas under hösten 2000.Regeringen anser att skadeverkningarna för enskilda på LSS- och social-tjänstområdet är så oacceptabla att åtgärder som motverkar domstolstrotsmåste företas . De i propositionen framlagda lagförslagen i dessadelar innebär att får förelägga en kommun eller ett landsting vidvite att följa en lagakraftvunnen dom som ger en enskild rätt till vissa insat-ser enligt SoL och LSS (68 a § första stycket resp. 26 a § första stycket). Deföreslagna reglerna får dock inte tillämpas om verkställighet av en lagakraft-vunnen dom redan har sökts enligt utsökningsbalken (UB). Ett vitesföreläg-gande förfaller om verkställighet söks enligt UB (68 a § andra stycket resp.26 a § andra stycket). De föreslagna bestämmelserna i paragrafernas andrastycken har lagts till efter Lagrådets yttrande. Den nya lagstiftningen föreslåträda i kraft den 1 juli 2000.Chris Heister m.fl. (m) uttalar i motion So32 tveksamheter till förslaget attge rätt att förelägga vite gentemot kommuner som exempelvisav resursskäl inte kan tillgodose särskilda behov enligt SoL eller LSS ochhänvisar därvid bl.a. till att Lagrådet framfört allvarliga invändningar motförslaget. Motionärerna förordar en annan lösning som innebär att den en-skilde får möjlighet till ekonomisk kompensation från kommunen motsva-rande kostnaden för att betala någon annan - exempelvis en privat utförare -som kan tillgodose de aktuella behoven. I motionen yrkas att av-slår förslaget om en vitesmöjlighet för samt hos regeringenbegär förslag om en ekonomisk kompensation till den enskilde i enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkande 7).Ester m.fl. (kd) anser i motion So44 att domstolstrots be-träffande icke verkställda domar bör bli reglerat i lag. Motionärerna haremellertid invändningar mot det nu aktuella lagförslaget, och i motionenyrkas att avslår propositionens förslag om sanktioner vid domstols-trots (yrkande 1).I likhet med Lagrådet vill lagutskottet erinra om att den vanligaste vägenför att framtvinga verkställighet av en lagakraftägande dom är att ansöka omverkställighet av domen hos kronofogdemyndighet enligt UB. Med verkstäl-lighet avses ett tvångsmässigt genomförande av en förpliktelse. Verkställig-het som avser betalningsskyldighet sker genom utmätning. Också verkstäl-lighet av annan förpliktelse kan ske med stöd av UB. I ett rättsfall från år1993 fann att det inte fanns några principiella hinder motatt använda detta förfarande för verkställighet av en förvaltningsdomstolsdom (NJA 1993 s. 99). Omständigheterna i målet var följande. I en dom frånlänsrätten hade slagits fast att en psykiskt utvecklingsstörd person hade rätttill sådan särskild omsorg som anges i 4 § första stycket lagen (1985:568) omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.m. (den s.k. omsorgsla-gen) i form av boende i gruppbostad för vuxna. I länsrättens dom hadeemellertid inte närmare preciserats när eller var denna särskilda omsorgskulle tillhandahållas. Högsta domstolens majoritet fann att domen därförinte kunde innefatta någon förpliktelse i den mening ordet har i UB och attdomen därför inte kunde verkställas. Två ledamöter var skiljaktiga beträffan-de motiveringen och ansåg att det inte var fråga om en förpliktelse som röregendom utan en förpliktelse som direkt avser den omsorgsberättigadesperson. UB var därför, enligt minoriteten, inte tillämplig på länsrättens dom.Vilka slutsatser som kan dras av rättsfallet är inte helt klart och avgörandethar varit föremål för diskussioner i den juridiska litteraturen (se T. Gregow,Utsökningsrätt, 3:e uppl., s. 63).Av vad som tidigare redovisats framgår emellertid att det för närvarandepågår arbete inom med att utreda frågan om hur ettsanktionssystem bör utformas som gör det möjligt att motverka kommunaltdomstolstrots. Det uppdrag har gett en utredare innebär attutredaren skall göra avvägningar i fråga om vilka sanktioner som bör använ-das, vem sanktionen skall riktas mot och hur kännbara sanktionerna bör varasamt om det sanktionssystem som utredaren förordar bör gälla generellt,anpassas till olika sektorer eller utgöra en kombination av dessa modeller. Iuppdraget ligger att utredaren bör överväga i vilken omfattning tidigareförslag som lagts fram kan läggas till grund för ett förslag till sanktionssys-tem. I första hand bör utredaren emellertid därutöver analysera i vilka fall deskulle vara motiverat med sanktioner riktade även mot enskilda ledamöteroch hur sådana sanktioner skulle utformas. Utredaren bör även, enligt vadsom framgår av uppdraget, försöka klarlägga i vilken mån UB:s bestämmel-ser kan användas för att få en dom av förvaltningsdomstol verkställd. Upp-draget skall redovisas den 1 september 2000.Vad som anförts i motionerna utgör, enligt utskottets mening, inte skäl motatt förslaget nu genomförs. Inte heller den omständigheten att utredningsar-bete pågår bör fördröja lagstiftning. De av regeringen föreslagna åtgärderna,är, enligt lagutskottets mening, att se som ett första och välkommet steg motatt på det viktiga LSS- och socialtjänstområdet komma till rätta med vissa avde problem som ryms inom begreppet domstolstrots. förutsätteratt regeringen inom ramen för det pågående arbetet med att finna förslag tillmer heltäckande lösningar mot s.k. domstolstrots kan ta vara på de erfaren-heter som under hand uppkommer vid tillämpningen av de nya bestämmel-serna i SoL och LSS.Med det anförda förordar lagutskottet att socialutskottet tillstyrker bifalltill propositionen i förevarande delar och avstyrker bifall till motionernaSo32 yrkande 7 och So44 yrkande 1.Stockholm den 27 april 2000På lagutskottets vägnarTanja LinderborgI beslutet har deltagit: (), RolfÅbjörnsson (kd), (), StigRindborg (m), (), (),(m), (),(), (), TassoStafilidis (v), (), (), (), () ochEva ().Avvikande meningRolf (), (), (m), ElizabethNyström (m), () och () anser att den delav utskottets yttrande som börjar med "Vad som" och slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse:Det återstår nu endast till dess att den av Justitiedeparte-mentet tillsatte utredaren skall avge sitt förslag till en mer heltäckande lös-ning av det från olika utgångspunkter synnerligen vittomfattande problemetmed s.k. domstolstrots. Enligt utskottets mening borde regeringen ha avvak-tat resultatet av detta arbete och inte nu lagt fram ett förslag som enbart tarsikte på verkställighet av domar enligt LSS och SoL - ett förslag som dess-utom, trots de invändningar Lagrådet framfört, inte tillräckligt analyseratsfrån utsökningsrättsliga utgångspunkter. De uttalanden regeringen gjort ipropositionen har inte löst oklarheterna mellan de föreslagna bestämmelsernai SoL och LSS om vitesföreläggande i förhållande till om verk-ställighet. Därutöver vill utskottet särskilt peka på att () i sitt remissvar, enligt vad som redovisats i propositionen (s. 76), uttalatt man inte skall skapa en ny väg för verställighet av domar utan att UB:stillämplighet blivit klarlagd. I ett kommande lagförslag bör regeringen, enligtutskottets mening, göra sådana klarlägganden samt därutöver beakta de för-slag och synpunkter som förts fram i de aktuella motionerna.Vad som anförts innebär att lagutskottet förordaratt socialutskottet med bifall till motionerna So32yrkande 7 och So44 yrkande 1 avstyrker bifall tillpropositionen i förevarande delar.Kulturutskottets yttrande 1999/2000:KrU4yFrån patient till medborgare - en nationellhandlingsplan för handikappolitikenTill socialutskottetSocialutskottet har beslutat att bereda kulturutskottet till-fälle att avge yttrande över proposition 1999/2000:79 Från patient till med-borgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken jämte eventuellamotioner.Kulturutskottet yttrar sig i det följande över propositionen i vad avser av-snitt 9 Kultur och media jämte motionerna 1999/2000:So32 (m) yrkande 11,So33 (m) yrkandena 8 och 9, So35 (s), So42 (c) yrkandena 6 och 7 och So44(kd) yrkande 8, väckta med anledning av propositionen.UtskottetInledningI proposition 1999/2000:79 (avsnitt 6) anför regeringen att det bör införas entydligare struktur på det handikappolitiska arbetet hos myndigheterna. Demyndigheter som har ett sektorsansvar har särskilt stort ansvar för att denationella mål som föreslås i propositionen för handikappolitiken skall för-verkligas. Sektorsmyndigheterna bör ges i uppdrag att utarbeta förslag tilluppföljningsbara etappmål för respektive sektor, vilka fastställs av regering-en. Etappmålen bör vara uppfyllda . Till de myndigheter somföreslås ha ett särskilt sektorsansvar för handikappfrågorna hör bl.a. Bover-ket, och . En redogörelse för dennationella handlingsplanens genomförande och de fastställda etappmålen förhandikappolitiken bör lämnas till . Därefter bör enredovisning av det fortsatta arbetet lämnas till vart tredje år.Regeringen gör i propositionen (avsnitt 8.9) vidare den bedömningen attkulturella uttrycksformer som teater, litteratur, film, musik och konst kanminska fördomar, påverka attityder och tydliggöra hur personer med funk-tionshinder bemöts.Kultursektorns tillgänglighetStatens insatser för ökad tillgänglighet till kultursektorn för funktionshindrade personer bör enligt regeringens bedömning förstärkas (prop. avsnitt 9).Inriktningen bör vara den som förordades i den kulturpolitiska propositionenår 1996 (prop. 1996/97:3). Enligt de av antagna nationellakulturpolitiska målen skall kulturpolitiken bl.a. verka för allas möjlighet tilkulturupplevelser och eget skapande.I propositionen framhålls att det statliga stödet är en viktig förutsättningför funktionshindrades möjligheter att ta del av det statliga kulturutbudet.Undersökningar visar att tillgängligheten också ökat . Måletär dock långt ifrån uppfyllt.Statens kulturråd har på regeringens uppdrag kartlagt situationen på kul-turområdet för funktionshindrade personer och utarbetat ett handlingspro-gram för att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet (Kartläggningoch handlingsplan, rapport från 1998:3).Målet för programmet är enligt förslag att förbättra kunska-perna om funktionshindrades behov inom kulturinstitutionerna, stärka sam-arbete och samverkan mellan kulturområdet och handikappområdet, utvecklanya verksamhetsformer samt utveckla ny teknik och anpassa existerandeteknik.Statens kulturråd fick ett övergripande ansvar för att fullföljahandlingsprogrammet för att främja funktionshindrades deltagande i kulturli-vet. Rådets anslag förstärktes med för ändamålet (prop.1998/99:1, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55).Regeringen anför i propositionen att ytterligare åtgärder är nödvändiga.Bland annat behövs kraftfullare satsningar när det gäller syntolkning avteaterföreställningar, textning samt syntolkning och uppläsning av textrem-san såväl på biograf som på videofilm. Den fysiska tillgängligheten till kul-turlokaler är fortfarande i många fall begränsad. Detta gäller i synnerhetsådana lokaler som institutionerna själva inte råder över, exempelvis vidturnéer.Regeringen bedömer också att det är nödvändigt med utbildning inomkulturområdet för personal i omsorgen men också av personal vid kulturin-stitutionerna i bemötandefrågor.En mängd organisationer gör stora insatser med mycket begränsade resur-ser för att ge funktionshindrade möjligheter till eget skapande. Staten bör ökamöjligheterna för sådana organisationer att erhålla årliga verksamhetsbidrag,bl.a. för att utveckla pedagogisk verksamhet för barn och ungdomar och förinsatser för ökad tillgänglighet i form av exempelvis bokklubbar i enlighetmed tidigare beslut (bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Vidareskulle fria teatergrupper kunna ges möjlighet att ansöka om bidrag för syn-tolkning. De statliga museerna behöver öka tillgängligheten. Nya utställ-ningsformer bör stödjas och kunskapen om dem spridas bland institutioner-na. Informationen om olika kulturevenemang måste också i större utsträck-ning än göras tillgänglig för funktionshindrade personer.Statens kulturråds bidrag för funktionshindrades deltagande i kulturlivetbör kraftigt förstärkas.Stödet till Talboks- och (TPB) bör förstärkas ytter-ligare i syfte att fullfölja projektet med att överföra de analoga talböckernatill ny digital standard.Behovet av lättläst litteratur för en yngre publik i åldrarna har på-talats från handikapprörelsen och pedagoger inom skolan.LL-stiftelsen har i liten skala påbörjat en utgivning med lättlästa böckerriktade till ungdomar. I syfte att starta och utveckla en utgivningsverksamhetmed litteratur för barn och ungdomar bör få disponera ytterliga-re medel.I vårbudgeten har regeringen beräknat en förstärkning på sammanlagt 10miljoner kronor (prop. 1999/2000:100 s. 185).I motion So33 (m) påminner motionären om att redan under förrariksmötet, med bifall till en annan motion av motionären, begärde att rege-ringen skulle överväga former för finansiering av bokklubben synskadade och blinda. Enligt motionärens mening framgår det tyvärrinte klart och tydligt av propositionen hur detta skall kunna bli verklighet.Riksdagen bör därför göra ett nytt tillkännagivande i frågan (yrkande 8).Kulturutskottet anförde i sitt betänkande 1998/99:KrU1 (s. 47) att det ärviktigt att synskadade ges möjlighet att använda och utveckla sin förmåga attläsa och skriva punktskrift. Utskottet ansåg att Synskadades Riksförbundsinitiativ att stödja bokklubbsverksamheten för punktskriftsläsare är av stortkulturpolitiskt värde. Regeringen borde inför nästa budgetår överväga i vilkaformer denna verksamhet kunde stödjas genom ett särskilt bidrag. Detta gav- som påpekas i motionen - som sin mening regeringen till känna(rskr. 1998/99:55). När regeringen redovisade för sinaåtgärder med anledning av beslut angavs att ärendet var underberedning. Något förslag i frågan lämnades inte i budgetpropositionen hösten1999.Som utskottet redovisat ovan anger regeringen i den nu aktuella proposi-tionen att insatserna för ökad tillgänglighet skall förstärkas, bl.a. genom stötill bokklubbar för synskadade i enlighet med tidigare beslut.Utskottet förutsätter självfallet att medel till förstärkt stöd beräknas i budgpropositionen för . Något förnyat tillkännagivande till regeringen frånriksdagen i frågan bör således inte vara nödvändigt. Mot denna bakgrundföreslår utskottet att socialutskottet avstyrker motion So33 (m) yrkande 8.I motion So35 (s) anförs att döva har samma självklara behov som andra avett rikt och levande språk. För dem, som för andra, kan biblioteken vara ettstöd i språkutveckling och kontakt med den rikedom som de samlade bok-skatterna utgör. Motionärerna föreslår därför att ett nationellt ansvarsbiblio-tek för döva inrättas vid länsbiblioteket i . bör få riktaderesurser för ändamålet.Motionärerna framhåller att stads- och länsbiblioteken i har ut-vecklat biblioteksverksamheten för döva och hörselskadade bl.a. mot bak-grund av att riksgymnasier och specialskolor liksom en förskola för döva ochhörselskadade finns i staden. Vidare finns många döva och hörselskadade viduniversitetet och där finns också . I motio-nen hävdas att många döva och hörselskadade dock känner sig främmandeför som bibliotekens personal vet mycket litet om dedövas behov.I motionen efterlyses en mera fullständig analys av de dövas behov avbiblioteksservice än vad som framgår av handlingsplan förfunktionshindrades deltagande i kulturlivet. Det finns enligt motionen ocksåbehov av samordning och metodutveckling för att biblioteken i landet skallnå ut till de döva och hörselskadade.Utskottet delar helt motionärernas uppfattning att litteraturen och bibliote-ken har en mycket stor roll att spela för att de döva och hörselskadade skallfå möjlighet att tillägna sig och utveckla det svenska språket. Det är ocksåviktigt att de genom biblioteken kan få tillgång till videogram på teckensprå-ket.Utskottet vill påminna om att bibliotekslagen (1996:1596) stadgar att folk-och skolbiblioteken skall ägna särskild uppmärksamhet åt vissa grupper, bl.a.funktionshindrade, genom att erbjuda litteratur i former särskilt anpassade tildessa gruppers behov (8 §).Utskottet påminner också om att TPB har ett övergripande ansvar för att isamverkan med andra bibliotek arbeta för att synskadade och andra handi-kappade får tillgång till litteratur.Som utskottet redovisat fick ett övergripande ansvarför att fullfölja handlingsprogrammet för funktionshindrades delaktighet ikulturlivet. fick en resursförstärkning. har rege-ringen i propositionen aviserat att ytterligare förstärkningar av insatserna föde funktionshindrade skall göras. Utskottet förutsätter att i sittordinarie uppföljningsarbete och inför sin fördelning av medel till funktions-hindrades delaktighet i kulturlivet gör de analyser som behövs dels av resul-taten av redan gjorda insatser, dels av de behov som finns bl.a. inom littera-tur- och biblioteksområdena.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att socialutskottet avstyrkermotion So35 (s).Tillgängligheten hos radio och TVEn ny tillståndsperiod för (), () och () inleds . Ensärskild utredare (dir. 1999:74) lägger fram ett brett underlag införkommande beredning under parlamentarisk medverkan av de villkor somskall gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperi-od. I direktiven för utredaren anges att en utgångspunkt bör vara att radio-och TV-programmens tillgänglighet för funktionshindrade skall öka.I motion So32 (m) anförs att en av de grundläggande förutsättningarna för attfunktionshindrade skall ges en reell möjlighet att leva ett så normalt liv sommöjligt är en god tillgång till olika slag av hjälpmedel. Synskadade har t.ex.behov av att få texterna i TV tillgängliga genom s.k. talande textremsa, föratt inte utestängas från information och kulturella upplevelser (yrkande 11).Teknik för detta finns men trots påpekanden , bl.a. från repre-sentanter för Moderata samlingspartiet, har enligt motionen inte något gjorts.Även i motion So33 (m) framhålls att det går att göra textremsan hörbar.Motionären framhåller att kulturutskottet vid ett flertal tillfällen påpekat aten förutsättning för ett förnyat sändningstillstånd bör vara att sådana tjänsteinförs. I avvaktan på det nya sändningstillståndet och med syfte att prövatekniken borde SVT redan nu i vissa delar i påbörja försökssänd-ningar med hörbar textremsa (yrkande 9).I motion So42 (c) understryks att likvärdiga möjligheter för alla, även förmänniskor med syn- och hörselnedsättningar, att följa och medverka i denoffentliga debatten är en viktig demokratifråga. De bör därför ha tillgång tillradio- och TV-sändningar. Den digitala tekniken gör det möjligt att införanya tjänster och ger möjlighet för synskadade att ta del av textade programgenom att texten kan avlyssnas. Likaså bör radiosändningar göras tillgängli-ga för hörselskadade genom att radiosändningar nedtecknas och läggs ut påInternet. En av förutsättningarna för ett förnyat sändningstillstånd för SVTbör vara att kraven på företagets tillgänglighet för syn- och hörselskadadeökas ytterligare (yrkande 6).Även i motion So44 (kd) betonas att en viktig del i public service-upp-draget är att öka möjligheten till delaktighet för människor med funktions-nedsättning. I motionen sägs att införandet av digital-TV ger nya möjligheteratt öka tillgängligheten. Det är viktigt att TV-program som är tillgängliga försynskadade kan börja sändas så snart digitala TV-sändningar kommer i gång.Tillgängligheten skall kunna öka i samma takt som den tekniska utveckling-en ökar, bl.a. skall textremsan kunna göras hörbar (yrkande 8).Utskottet har i sitt betänkande 1999/2000:KrU8 redovisat nu gällan-de bestämmelser i tillståndsvillkoren för SVT, SR och UR som gäller företa-gens skyldigheter att beakta funktionshindrades behov. Genom att utnyttjabefintlig och ny teknik skall företagen öka möjlig-heterna för funktionshindrade att ta del av programmen.