bet · GO01FiU3 · 2000-11-30 00:00:00 — Detär rimligt att det finns regler som motverkar att kommuner på ettansvarslöst sätt använder engångsintäkter för att finansierapermanenta åtaganden. Det finns ingen anledning att kommuner skall hastora förmögenhetsmassor. Jag anser att denna fråga bör bli föremålför utredning.Med det anförda föreslår jag att bifaller motion Fi613 (fp)yrkande 3.16. Kostnader för socialbidrag (punkt 11) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11 borde ha följandelydelse:11. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 16. Därmed bifaller motion2000/01:Fi613 yrkande 5.StällningstagandeFolkpartiet anser att långvariga mottagare av socialbidrag möter storasvårigheter när de vill ta sig ur denna påfrestande position isamhället och vill understryka den stora belastning somsocialbidragen utgör för kommunernas ekonomi. Detta har hög aktualiteti dag, när ekonomin går bra som bristen på kvalificeradarbetskraft börjar bli påtaglig. De människor som under långa perioderhar försörjt sig på socialbidrag riskerar att definitivtmarginaliseras, trängas utanför det produktiva livets arenor om deinte , när ekonomin går på högvarv, finner vägen in iinkomstbringande verksamhet.Stat och kommuner bör enligt min uppfattning ha ett gemensamt ansvarför och ett gemensamt intresse av att människor kommer urbidragssystemen och får jobb och lön. Stat och kommuner bör därfördela på kostnaden för socialbidragen. Underlag för en sådan reformbehöver tas fram, vilket som sin mening bör tillkännage förregeringen.Med det anförda föreslår jag att bifaller motion Fi613 (fp)yrkande 5.Särskilda yttranden1. Utjämningssystemet (punkt 1) (c)() anför:Centerpartiet anser att en viktig förutsättning för tillväxt och livs-kraft i hela landet är ett utjämningssystem som skapar likvärdigaförutsättningar för alla kommuner att bedriva verksamhet. Jaganser att ett nytt system, med enklare regler som stärker dendemokratiska kontrollen, måste utvecklas för framtiden. Denna s.k.pomperipossaeffekt måste avskaffas i ett reformerat system, då denupplevs som orättfärdig och inkräktar på det kommunala självstyret. Ensänkning av kompensationsgraden i dagens system är dock ettoacceptabelt sätt att komma till rätta med pomperipossaeffekten. Jaganser att det finns behov av fortsatt utredning för att skapa ett nyttutjämningssystem, med enklare och mer överblickbara regler.2. Anslagen inom utgiftsområde 25 (punkt 7) (m), , och (alla m) anför:Den 22 november 2000 beslöt en majoritet i bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att för 2001fastställa såväl nivå för utgiftstaket som ramar för de olikautgiftsområdena. Beslutet innefattade också en beräkning avstatsbudgetens inkomster liksom de skatteförändringar sompåverkar detta års inkomster.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vifrån att redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelninginom utgiftsområde 25. Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar - bör nämligenses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kanbrytas ut och behandlas isolerat från de andra.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av politiken avseende den kommunala sektorn och denkommunala ekonomin. Vi vidhåller vår uppfattning att anslagen inom ut-giftsområde 25 borde ha varit högre änregeringens förslag på det sätt som framgår av vår motion Fi208.Vi anser att kommunernas ekonomiska problem bäst löses genom enpolitik som leder till fler jobb. Det är nämligen inte statsbidragensnivå utan skatteintäkternas utveckling som är avgörande förkommunernas inkomstutveckling. När den ekonomiska tillväxten är godskapas successivt ett utrymme för skattesänkningar. Den relativtstarka ökningen av de kommunala skatteinkomsterna ger utrymme försänkt kommunalskatt i många kommuner. Tas inte detta till vara innebärdet sannolikt en höjd utgiftsnivå, som permanentar ett fortsatt högtskattetryck för låg- och medelinkomsttagarna. Vi anser därför attstatsbidragen till kommunerna inte bör höjas utan förespråkarfortfarande samma ram som vi presenterade i vår motion i maj 2000.Vi förespråkar att kommunerna skall fokusera på kärnuppgifterna. Kommu-nernas obligatoriska åtaganden måste minskas och kommunerna måste gesett större oberoende från staten. Vi anser att en översyn snarastskall göras av uppgiftsfördelningen mellan stat, kommuner och detcivila samhället.Genom en kombination av att den kommunala verksamheten renodlas och ef-fektiviseras och att ekonomin med vår politik uthålligt utvecklasstarkare, skapas utrymme för att både sänka den kommunalautdebiteringen och säkra kvaliteten på service. Med vårpolitik skulle ett stort antal kommuner på kort sikt kunna genomföraviktiga skattesänkningar.3. Anslagen inom utgiftsområde 25 (punkt 7) (kd)och (båda kd) anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och degrönas budgetförslag för . Det innebär att för dettaår nu har låst såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdenasamt fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som skallträda i kraft nästa år.För gäller därmed att de samlade utgifterna påutgiftsområde 25 inte får överstiga underriksdagens fortsatta behandling. förslag påutgiftsområdet överstiger denna nivå med och kansåledes inte formellt tas upp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vifrån att redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelninginom utgiftsområde 25. Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar - bör nämligenses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kanbrytas ut och behandlas isolerat från de andra.Vi anser att det är riktigt att stärka den kommunala självstyrelsenoch förbättra planeringsförutsättningarna genom att på kort sikt ökade generella statsbidragen, inte öronmärkta bidrag. På lång sikt ärdet endast en stark sysselsättningsutveckling som i kombination medfortsatta strukturreformer kan trygga verksamheterna inomkommunsektorn.Med vår politik får den samlade kommunsektorn ytterligare 3 miljarderkronor jämfört med regeringens förslag. Dencentralstyrda skolsatsning som regeringen föreslår anser vi börutformas som en höjning av de generella statsbidragen så attkommunerna själva kan bestämma över deras användning. Satsningen börockså tidigareläggas så att kommunerna får ett rejält tillskott redan2001. Kommuner och landsting med allvarliga ekonomiska problem börenligt vår uppfattning kunna få hjälp med rådgivning och ekonomisktstöd från Kommun- och Bostadsdelegationerna.4. Anslagen inom utgiftsområde 25 (punkt 7) (c)() anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och degrönas budgetförslag för . Det innebär att för dettaår nu har låst såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdenasamt fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som skallträda i kraft nästa år.För gäller därmed att de samlade utgifterna påutgiftsområde 25 inte får överstiga underriksdagens fortsatta behandling. förslag påutgiftsområdet överstiger denna nivå med och kansåledes inte formellt tas upp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vifrån att redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelninginom utgiftsområde 25. Vårt budgetalternativ - med våra förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar - bör nämligenses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kanbrytas ut och behandlas isolerat från de andra.Nu växer åter den svenska ekonomin, skattekraften ökar på nytt. Dennautveckling är för den kommunala ekonomin viktigare än attstatsbidragen ökar eftersom skattekraftsutvecklingen tillförkommunerna mera pengar än statsbidragsökningarna. Det innebär att detäven för den kommunala ekonomin är av stor betydelse att vi fårtillväxt genom att sysselsättningen ökar och att produktiviteten gerutrymme för löneökningar.Det finns alltjämt obalanser mellan de olika kommunernas ekonomier. Deflesta kommunerna klarar balanskravet, men flera av dem gör det inte.Ofta beror det på minskad befolkning i dessa kommuner. Det är därförav yttersta vikt att skapa tillväxt, utveckling och attraktionskraftäven i dessa kommuner. Den regionalpolitik står för gerdessa förutsättningar.Centerpartiet anser att anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser ivissa kommuner och landsting bör avvecklas och att medlen i ställetförs över till det generella statsbidraget. Vi vill slå vakt om detkommunala självstyret och avvisar därför det särskilda bidraget.Centerpartiet vill satsa på skolan men vianser till skillnad från regeringen att användningen av medlen inteskall detaljregleras. Vi ökar därför ramen för det generella stats-bidraget med 1 miljard kronor.5. Anslagen inom utgiftsområde 25 (punkt 7) (fp)() anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och degrönas budgetförslag för . Det innebär att för dettaår nu har låst såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdenasamt fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som skallträda i kraft nästa år.För gäller därmed att de samlade utgifterna påutgiftsområde 25 inte får överstiga underriksdagens fortsatta behandling. liberalernas förslag påutgiftsområdet understiger denna nivå med ochkan således formellt tas upp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vifrån att redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelninginom utgiftsområde 25. budgetalternativ - med våraförslag till utgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar -bör nämligen ses som ett sammanhållet paket där någon eller någradelar inte kan brytas ut och behandlas isolerat från de andra.Det viktigaste för kommunernas ekonomi är att driva en politik som gerhög sysselsättning och god och stabil tillväxt. Det ger kommunerna debästa förutsättningarna att klara sina uppgifter och sin ekonomi.Kommunerna måste göra rätt saker, och de måste göras på rätt sätt. Eneffektiv upphandling, koncentration till kärnverksamheterna ochmångfald inom den kommunalt finansierade servicen gör att medborgarnafår valuta för sina skattepengar. Vi anser att kommunerna i allmänhetskall bedriva sin verksamhet i förvaltningsform och bara iundantagsfall i bolagsform.Folkpartiet ställer sig bakom regeringens förslag tillutökade statsbidrag men den fortsatta utvecklingen av kommunernas skat-teinkomster kan komma att ändra denna bedömning.Folkpartiet anser att kostnaderna för personlig assistans skall förasöver till staten och minskar därför det generella statsbidraget med1 . Vi säger också nej till den s.k. kommunakutenoch bostadsakuten och avvisar därför de medel som avsatts för dessaändamål.6. Kommunalt självstyre (punkt 8) (c)() anför:Valfrihet och mångfald är viktigt för att såväl den offentligtfinansierade välfärden som näringslivet skall fungera väl.Centerpartiet arbetar därför för att motverka såväl privata somoffentliga monopol. Kommuner skall inte bedriva verksamheter somkonkurrerar ut privata alternativ. Kommunala bolag kan därför behövasäljas ut och kommunala verksamheter konkurrensutsättas för att skapabättre fungerande marknader, med en reell valfrihet och mångfald.Enligt uppfattning är det dock inget mål i sig attgenomföra en allmän utförsäljning av de kommunala affärsdrivandebolagen. Dessa bolag kan vara viktiga för mångfalden. Föratt exempelvis bostadsmarknaden skall fungera väl bör det finnas bådeallmännyttiga och privata bostadsföretag som kan erbjudahyreslägenheter.Det finns anledning att understryka att det är kommunpolitikernasjälva som skall avgöra om, när och i vilken omfattning förändringar idet kommunala innehavet av bolag skall genomföras. Riksdag ochregering skall inte genom central lagstiftning skriva de lokalabeslutsfattarna i kommunerna på näsan vad som är bäst vare sig i frågaom att stimulera en utförsäljning eller sätta upp speciella hinder förutförsäljningar.Beträffande driftsformer inom vård och omsorg vill öppnaför en större mångfald med offentlig och solidarisk finansiering somgrund. En ökad mångfald av vårdgivare ger patienterna störrevalmöjligheter och kan stimulera och utveckla vården. Vi anser därföratt privata, kooperativa och ideellt drivna alternativ bör gesförutsättningar att utvecklas.BILAGAFörteckning över behandlade förslag