bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Därmed är det enligt utskottet uppen-bart att verksamheten är resurskrävande - - - För utskottets vidkommandeär det självklart att resurser måste ställas till förfogande så att in-tentionerna bakom aktivitetsgarantin kan förverkligas.Utskottet instämde i princip i uppfattning att det ärviktigt att ge besked när det skall bli aktuellt med resursned-dragningar. Innan förmedlingens extra medel till personalförstärkningarminskas krävs noggrann planering för en omställningsperiod. Utskottetansåg dock, till skillnad från , att det i dagslägetinte är aktuellt att avisera någon sådan neddragning.Utskottet, som inte finner att det framkommit några skäl som talar förett annat ställningstagande, och som instämmer i vad regeringen anför omatt AMV även har behov av ytterligare medel för tillfälligapersonalförstärkningar för att kunna upprätthålla kvalitet i förmedlings-arbetet i tider med hög arbetslöshet, avstyrker motionerna A263 yrkande 8(fp) och A278 yrkande 3 delvis (kd).Även de frågor om otraditionella förmedlingsmetoder, privata specialför-medlingar och belöningssystem för framgångsrika arbetsförmedlingar re-spektive arbetsförmedlare som och tar upp imotionerna A263 (yrk. 9) respektive A278 (yrk. 3 delvis) behandlades avutskottet i det nyssnämnda betänkandet, där utskottet ställde sig princi-piellt positivt till otraditionella förmedlingsmetoder och menade att detredan i dagsläget finns möjligheter att använda sådana. följande.Utskottet kan konstatera att lagstiftningen medger privata specialförmed-lingar. Tillkomsten av sådana förmedlingar måste därmed vara avhängig avom marknaden efterfrågar sådana tjänster och om det finns någon som ärberedd att utföra tjänsterna.Av de motioner där förslag förs fram om belöningssystem för framgångsrikaarbetsförmedlingar respektive arbetsförmedlare framgår inte på något sätthur sådana system är tänkta att fungera. Utskottet kan för sin del se enrad problem kring sådana belöningssystem. Hur kan man undvika att förmed-lingar/förmedlare endast väljer ut de förmedlingsuppdrag som är lätta attklara av? Är inte riskerna överhängande att svårplacerad arbetskraft fårstå utan eller får sämre service från förmedlingens sida? Hur skulle mankunna väga in den lokala arbetsmarknadssituationen i ett sådant belö-ningssystem? Det är några exempel på frågor som måste ställas.Med hänvisning till vad som anförts förordar utskottet att riksdagenavslår motionerna.Utskottet, som inte finner anledning till någon annan bedömning ,avstyrker motionerna A263 yrkande 9 (fp) och A278 yrkande 3 delvis (kd).Kristdemokraterna vill i motion A278 (yrk. 7) bl.a. ha en översyn avarbetsmarknadspolitiken och . Ett identiskt yrkandeavstyrktes av utskottet i betänkandet 1999/2000:AU7 där ut-skottet bl.a. instämde i den av regeringen gjorda beskrivningen av pro-blemen kring ledning och styrning. Utskottet konstaterade också med till-fredsställelse att regeringen redan hade vidtagit åtgärder i syfte attväsentligt förbättra ekonomistyrning, kontroll och uppföljning inom AMV.Regeringen har fattat beslut om att förstärka AMV:s rappor-tering till regeringen. Verket skall till Näringsdepartemen-tet redovisa och analysera den länsvisa utvecklingen när det gäller re-sultat och budget samt vidtagna åtgärder i fråga om styrning och uppfölj-ning. Parallellt med detta stärker AMS verkets ekonomistyrning genom attsamtliga länsarbetsnämnder får i uppdrag att stärka sin controllerfunk-tion, förtydliga ansvar och befogenheter för chefer och ekonomiansvariga,tydligare koppla samman verksamhets- och budgetansvar samt att förbättrainternrevisionen.Med hänvisning till vad som anförts och då utskottet inte finner att detframkommit någon omständighet som talar för en annan bedömning avstyrksmotion A278 yrkande 7 (kd).Även i motion A294 efterlyser motionären en översyn av arbetsförmedling-arnas verksamhet.Utskottet kan konstatera att det av AMS allmänna råd för tillämpningen avförordningen (1997:1275) om anställningsstöd framgår att det åliggerarbetsgivare, som inte har tecknat kollektivavtal, att styrka att han hartecknat försäkringar för den anställde som är minst likvärdiga med deavtalsbundna försäkringarna (3 §).Det anges också att arbetsförmedlingen i samband med ett beslut om an-ställningsstöd bör försäkra sig om att bidrag endast utgår till seriösverksamhet. Förmedlingen bör vidare inför ett bidragsbeslut övertyga sigom att stödet kommer att användas på föreskrivet sätt. Ett samarbete medden lokala skattemyndigheten för kontroll av hur företaget sköter sinmomsredovisning och sina skatteinbetalningar kan vara av stort värde somen signal om företaget är seriöst eller inte. I vissa fall kan även kon-takt med kronofogdemyndigheten vara befogad. Den information som på detsättet erhålls om företaget kan användas av arbetsförmedlingen i en prio-riteringssituation (7 §).Av AMS föreskrifter för länsarbetsnämnderna om handläggningen av anställ-ningsstöd (7 och 8 §§) framgår att arbetsförmedlingen vid kontakten medarbetsgivaren angående anställning med anställningsstöd bör ta upp fråganom samråd med den fackliga organisationen. Arbetsgivaren kan få snabbareservice genom att själv låta facklig representant skriva på blankettenBeslutsunderlag innan den återsänds till arbetsförmedlingen. Om be-slutsunderlaget återkommer till arbetsförmedlingen utan underskrift avfacklig företrädare skall förmedlingen ombesörja att den fackliga organi-sationen får information om anställningen och får tillfälle att yttra sigenligt 15 § förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. Facklig repre-sentant kan, om det är praktiskt lämpligt, avge yttrande per telefon tillförmedlingstjänstemannen, som då skall göra en tjänsteanteckning på blan-ketten.Det anförda visar vilka åtgärder som arbetsförmedlingen skall vidta isamband med att den förmedlar arbetskraft och där anställningsstöd dålämnas. Som utskottet redogjort för har regeringen vidtagit åtgärderi syfte att väsentligen förbättra bl.a. kontrollen och uppföljningen inomAMV. Utskottet, som förutsätter att regeringen även beaktar efterlevnadenav reglerna för förmedlingsverksamheten, avstyrker motion A294 (s).I två identiska motioner tar upp situationen för dansare.Utskottet har behandlat likartade motioner ,senast i betänkande 1997/98:AU1. Som utskottet framhöll där står detklart att dansarna är en yrkesgrupp med mycket speciella förhållanden.Dansare har normalt en kort och koncentrerad karriär som i allmänhet ärbåde fysiskt och psykiskt krävande. Hos många av utövarna är yrkesidenti-teten stark och livet kretsar kring dansen, varför det inte är förvånandeom många får problem i samband med sitt yrkesbyte, ett byte som av mångadessutom kan uppfattas som påtvingat. Utskottet kan därför ha förståelseför att dansarna kan behöva stöd av många olika slag, inte bara i frågaom yrkesval utan även allmänt rådgivande eller kurativt stöd.Utskottet vill här liksom i tidigare betänkanden framhålla betydelsen avatt dansarna redan under sin karriär förbereder sig för de förändringarsom kommer. Först när yrkeskarriären väl är slut och yrkesbytet ett fak-tum har arbetsmarknadsmyndigheterna sitt ansvar och skall då ge de dansa-re som vill byta yrkesinriktning hjälp med det inom ramen för den befint-liga arbetsförmedlingsverksamheten. Där är det naturligtvis en fördel omarbetsförmedlaren har kännedom om denna grupps särskilda förhållanden.Det kan vara önskvärt med vidgad kunskap på området för arbetsförmedlarenså att gruppens särskilda behov kan tillgodoses. Det viktigaste är emel-lertid att rådgivning och vägledning lämnas med kunskap om hela arbets-marknaden så att inte perspektivet snävas in i onödan. Om stödåtgärderbehövs utöver detta, måste det ske efter en individuell bedömning. Medhänvisning till detta avstyrks motionerna 1999/2000:Kr314 yrkande 17 (fp)och Kr346 yrkande 22 (fp).Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning under ansla-get och avstyrker motionerna A301 yrkande 3 (m), A306 delvis (c), A263yrkande 27 delvis (fp), A278 yrkande 32 delvis (kd) och Fi211 yrkande 17delvis (fp). Utskottet tillstyrker regeringens förslag att 14,9 miljonerkronor av inflytande medel får användas för tillsynen av arbetslöshets-försäkringen (prop. 6).I slutet av detta avsnitt finns en sammanställning av utskottets ställ-ningstaganden i fråga om anslagen på utgiftsområde 13.Anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstödPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor1999Utfall34 494 164An-slags-spa-rande- 1 2756372000Anslag29 696000Ut-gifts-pro-gnos32 5850002001Förslag38 96200012002Beräk-nat38 5930002003Beräk-nat38 9890001 Nytt anslag . Redovisningen av utfall, anslagssparande ochanslag avser det under innevarande budgetår under utgiftsområdetuppförda anslaget A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp38 962 000-1 943000 1-7 030 000-3 439 000-4 400 0001. föreslår en högre egenfinansiering av arbetslöshetsförsäk-ringen som innebär en beräknad intäkt med . Det angivnabeloppet har inte tillgodoförts anslaget varför det inte är inräknat iModeraternas förslag till medelsanvisning.Ändamålen för anslaget avser i huvudsak arbetslöshetsersättning vid öppenarbetslöshet och aktivitetsstöd för personer som deltar i arbetsmarknads-politiska program. Utgifterna påverkas främst av omfattningen av program-men och den öppna arbetslösheten, ersättningsnivåerna, ersättningsperio-dernas längd, villkoren för rätt arbetslöshetsersättning och hur stor delav deltagarna i programmen som har rätt till arbetslöshetsersättning.Deltagare i program med aktivitetsstöd får en ersättning som motsvararden arbetslöshetsersättning som de skulle ha haft om de varit öppet ar-betslösa. De som inte är berättigade till arbetslöshetsersättning får 103kr per dag i aktivitetsstöd. Regeringen föreslår nu att denna nivå höjstill per dag , per dag och per dag år2003. Förslaget skall gälla från (prop. 12).Utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning har tidigare utbeta-lats från det under utgiftsområde 13 uppförda anslaget A1 Bidrag tillarbetslöshetsersättning medan aktivitetsstöd har utbetalats fråndet under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppförda anslagetA2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Från föreslås attbidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd utbetalas från detuppförda ramanslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivi-tetsstöd (prop. Förändringen syftar till att tydliggöra attutgifterna för dessa ändamål hänger samman. Den skapar störremöjligheter att under löpande budgetår vid behov göra omprioriteringarmellan arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd.För år 2001 tillförs anslaget för utgifter föraktivitetsstöd vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska program inklusivestatliga ålderspensionsavgifter.En viss flexibilitet kommer att finnas i medelsanvändningen mellan dettaanslag och anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kost-nader. Under anslaget 22:2 beräknas att högst fåranvändas för de ändamål som finns under anslaget 22:3 Köp av arbetsmark-nadsutbildningar och övriga kostnader.Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 38 962 miljo-ner kronor för . Av detta belopp beräknas 9 707 miljonerkronor för aktivitetsstöd, för bidrag till arbets-löshetsersättning och för statliga ålderspen-sionsavgifter avseende aktivitetsstöd och bidrag till arbetslöshetser-sättning (prop. 15 delvis).Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att ifråga om anslaget 22:2 ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 5 500 miljonerkronor (prop. 7).MotionerModeraterna föreslår i kommittémotion A301 att det införs en allmän obli-gatorisk arbetslöshetsförsäkring . Arbets-löshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring och ge ett be-gränsat skydd mot inkomstbortfall. Försäkringen skall vara tidsbegränsadoch ge ett sådant skydd . Dessa förslag innebär inga eko-nomiska konsekvenser för anslaget . Därefter leder förslagentill minskade kostnader. Arbetsvillkoret bör ändras till tolv månader.Ersättningsnivån skall vara av den arbetslöses tidigare inkomst.Egenfinansieringen skall höjas. Den enskilde kompenseras genom Moderater-nas förslag till sänkta skatter.Moderaterna förordar en omläggning av arbetsmarknadspolitiken. De befint-liga arbetsmarknadspolitiska insatserna måste struktureras. Arbetsmark-nadsutbildningen förändras så att yrkesutbildningen och lärlingsutbild-ningen kraftigt utökas och förbättras. Särskilda insatser måste genomfö-ras för att få ordning på den grundläggande svenska språkutbildningen förinvandrare. Enligt får den föreslagna omläggningen av arbets-marknadspolitiken budgetmässiga konsekvenser som innebär att anslaget kanminskas.Moderaterna avstyrker förslaget om att inkomster från finansieringsbidragvid arbetspraktik skall få redovisas mot anslaget. Enligt Moderaternaöverensstämmer inte en sådan redovisningsteknik med intentionerna bakombudgetlagen (yrk. 10).Vidare avstyrker förslaget om lägsta ersättningsnivå i akti-vitetsstödet och hänvisar till de egna förslag som finns i motion A5(yrk. Motionen har behandlats i utskottets betänkande 2000/01:AU5.Sammanfattningsvis föreslår ett anslag på 37 019 miljonerkronor, dvs. en minskning med jämfört med regering-ens förslag.Till följd av den höjda egenfinansieringen beräknar att dettillkommer en intäkt på för . Beloppet harinte tillgodoräknats anslaget. För vart och ett av de två nästföljandebudgetåren uppgår intäkterna till (yrk. 4) .Även förordar i kommittémotion A278 att det införs enallmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Egenfinansieringen böröka vilket innebär att anslaget också kan minskas. Den ökade kostnadenför den enskilde kompenseras enligt mer än väl av sänktinkomstskatt genom höjt grundavdrag. Arbetslöshetsförsäkringen bör ha ensådan utformning att allt arbete lönar sig. Ersättningsnivån bör detförsta året vara av den lön som den arbetslöse hade vid arbetslöshe-tens inträde. Den ersättningsgrundande inkomsten kan därefter beräknassom på en 24- månadersperiod. Det bör inte införas någon bortreparentes. Den lägsta respektive högsta dagpenningnivån skall bestå. Istället bör, som tidigare nämnts, inkomstskatten sänkas och grundavdragethöjas. anser att det bör införas en mer struktureradsökprocess i enlighet med de förslag som lämnas i departementspromemorianKontrakt för arbete (Ds 1999:58).Partiet anser att deras övriga förslag på näringslivs- och arbetsmark-nadsområdena leder till att arbetslösheten kommer att sjunka, vilket isin tur minskar kostnaderna för arbetslöshetsersättning och behoven avarbetsmarknadspolitiska program. Förslagen innebär en förnyelse av tjäns-tesektorn och en förstärkning av kommunernas och landstingens ekonomiskaresurser. Till detta kommer en rad företags- och tillväxtorienteradeåtgärder.Med hänvisning till ovanstående förslag föreslår attanslaget minskas med jämfört med regeringens för-slag (yrk. 32 delvis).Kristdemokraterna föreslår också förändringar vad gäller finansieringsbi-drag vid arbetspraktik. Enligt partiet är det bra att ideella organisa-tioner kan undantas från skyldigheten att betala finansieringsbidrag ochatt anordnare kan befrias från denna skyldighet när det gäller gruppersom är utrikes födda eller arbetshandikappade. anseratt även statliga myndigheter bör undantas. Eftersom det är samma huvud-man går pengarna runt i systemet. Viktiga uppgifter som t.ex. naturvårdinom ram blir inte utförda om finansieringsbidrag skallbelasta myndigheternas knappa anslag (yrk. 13).Centerpartiet föreslår i kommittémotion A306 att anslaget minskas med3 jämfört med regeringens förslag. Partiet lämnarförslag om ett antal förändringar av arbetslöshetsförsäkringen som inne-bär besparingar. Egenavgifterna i arbetslöshetsförsäkringen skall höjasstegvis fram . Den höjda egenavgiften skall kompenseras genomskatteavdrag. Kommunerna skall även erhålla kompensation av staten förförlorade skatteintäkter. En hårdare kontroll av regelverket skall genom-föras. Ersättningen skall vara avtidigare inkomst. Därefter skall den sänkas till för de följande 200ersättningsdagarna.Folkpartiet slår fast att en väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är enfrihetsfråga. I kommittémotion A263, som i denna del hänvisar till motionA2, vilken behandlas i betänkande AU5, föreslår partiet att arbetslös-hetsförsäkringen skall utformas som en omställningsförsäkring där entidsbegränsad ersättning baserad på inkomstbortfall lämnas till alla somhar kvalificerat sig. Ersättningen skall inledningsvis motsvara avinkomstbortfallet för att sedan successivt trappas ned. Den övre gränsenför inkomster som berättigar till ersättning för inkomstbortfall bör varadensamma som för övriga socialförsäkringar. Den inkomstrelaterade ersätt-ningen bör vara tidsbegränsad.Enligt motionen kommer partiets företagarpolitik att leda till en minskadarbetslöshet vilket också minskar behovet av arbetsmarknadspolitiskaprogram. Partiet föreslår att anslaget bestäms till ett 4 400 miljonerkronor lägre belopp än vad regeringen föreslagit (yrk. 27 delvis).Ett motsvarande yrkande har framställts av i partimotionFi211 (yrk. 17 delvis)() anser i motion A273 att man bör överväga att infö-ra någon form av stimulansbidrag när den arbetslöse anvisas en aktivitet.Enligt motionären har det visat sig att det är svårt att motivera lång-tidsarbetslösa att delta i aktiviteter eftersom det innebär ökade utgif-ter för den enskilde i form av resor, mat och andra arbetsplatsrelateradekostnader.Ann-Kristine och (båda s) beskriver i motionA295 att man i bl.a. uppmuntrar bildandet av kooperativa företagi syfte att minska arbetslösheten. Motionärerna anser att regeringen börutreda ett svenskt system där arbetslöshetsersättning kan omvandlas insats i ett nystartat kooperativt företag.I flera motioner framställs krav på att det skall införas ett fri-år/sabbatsår.Kristdemokraterna välkomnar i kommittémotion A278 att regeringen skallutreda för- och nackdelar med att införa ett friår. Enligt partiet börett friår omfatta personer i åldrarna . För att en anställd skallkunna beviljas friår skall det krävas att företaget där han eller honarbetar i stället anställer en vikarie som är arbetslös. Partiet anseratt man bör överväga om friåret skulle kunna bekostas av den enskildeindividen genom förtida pensionsuttag (yrk. 10).I partimotion A256 föreslår att det införs ett friår. Enligtpartiet skall den som tar ledigt få en ersättning som motsvarar avden arbetslöshetsersättning som vederbörande har rätt till. För att er-sättning skall kunna utges måste arbetsgivaren erbjuda platsen åt någonarbetslös. Under ledigheten skall den enskilde kunna studera, utbilda sigeller vara hemma med barnen. För den som utbildar sig eller är ledig medbarn bör ledighetens längd vara . Ersättningsnivån kan vara diffe-rentierad beroende på skälet till ledigheten. Förslaget innebär en lägrekostnad för staten eftersom ersättningsnivån är lägre än i arbetslöshets-försäkringen (yrk. 10).Även i två enskilda motioner, A219 av Skånberg och (båda kd) och A235 av och (båda s), framförsförslag om ett friår.Utskottets ställningstagandeSom framgår av det inledande avsnittet har anslagen ändrats. Det nyaanslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstödomfattar i princip samtliga kontantstöd som kan lämnas i samband medarbetslöshet. Genom att stöden nu finns på samma anslag ökar flexibilite-ten eftersom de arbetslösa kan komma att växla mellan öppen arbetslöshetoch deltagande i olika former av insatser. Det blir möjligt, vilket påpe-kas i propositionen, att göra omprioriteringar under löpande år mellanarbetslöshetsersättning och insatser som kräver aktivitetsstöd. Tilldetta kommer den möjlighet som regeringen anvisar att använda högst 400miljoner kronor av anslaget för ändamål som finansieras under anslaget22:3.Regeringen föreslår nu också att AMV skall få disponera inkomsterna frånfinansieringsbidrag vid arbetspraktik för verksamhet under anslaget(prop. har invänt mot förslaget och hävdar att detstrider mot grunderna i budgetlagen. Utskottet delar inte denna bedömningutan tillstyrker regeringens förslag, vilket innebär att motion A301yrkande 10 (m) avstyrks.En annan fråga som rör finansieringsbidraget är kravatt staten skall befrias från skyldigheten att betala sådant bidrag.Utskottet kan konstatera att redan när åtgärden inför-des hade denna uppfattning. Utskottet står fast vid deavvägningar som då gjordes och som innebär att finansieringsbidragetsstorlek i första hand bör vara beroende av den anvisades förhållanden.Motion A278 yrkande 13 (kd) avstyrks därför.Regeringen föreslår även att den lägsta ersättningsnivån för dem somdeltar i program höjs. Ersättningen regleras i förordningen (1996:1100)om aktivitetsstöd. Enligt nuvarande regler får de deltagare i program sominte har rätt till arbetslöshetsersättning per dag. Enligt rege-ringens förslag skall denna nivå höjas till per dag , 183kr per dag och per dag . har som fram-gått motsatt sig denna höjning. Utskottet anser att det finns goda skälatt höja den lägsta nivån. Nuvarande nivå är inte rimlig. Nivån bör höjasså att den närmar sig grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen.Utskottet kan notera att regeringens förslag inte innebär att deltagare iungdomsgarantin får en motsvarande höjning. Ersättningen till dessa reg-leras inte i den nyssnämnda förordningen utan i lagen (2000:625) om ar-betsmarknadspolitiska program. Av lagens 4 § tredje stycke framgår attsådana deltagare i ungdomsgarantin som inte är berättigade till arbets-löshetsersättning, eller som uppbär försörjningsstöd enligt socialtjänst-lagen när han eller hon börjar delta i verksamheten, får en ersättningmed . Utskottet anser att det av rättviseskäl är ange-läget att även denna grupp får en motsvarande höjning av sin ersättning.Detta kräver en ändring av den nyssnämnda lagbestämmelsen. För att över-ensstämma med aktivitetsstödet till deltagare i andra arbetsmarknadspoli-tiska program bör ersättningen bestämmas till per månad.Utskottet tillstyrker regeringens förslag (prop. Utskottetföreslår också att lagen om arbetsmarknadspolitiska program ändras ienlighet med vad som framförts ovan. Lagförslaget framgår av bilaga 3till detta betänkande. Motion A301 yrkande 11 (m) avslås.Under sommaren 2000 har regeringen i proposition 1999/2000:139 lagt framförslag om ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och ilagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Avsikten är att stärka arbets-löshetsförsäkringens effektivitet och rättstryggheten för dem som ärberoende av den för sin försörjning mellanarbeten. Förslagen innebär i huvudsak följande. får den arbetssökande begränsa sitt sökande såväl yrkes-mässigt som geografiskt. För att ha rätt till ersättning skall den ar-betssökande medverka till att en individuell handlingsplan upprättas.Arbetsvillkoret ändras något och det s.k. återkvalificeringsvillkoretslopas. Ersättningsperioden blir för alla oavsett ålder. Detinförs en möjlighet till en förlängd ersättningsperiod om längst 300dagar utan att den arbetssökande uppfyller ett nytt arbetsvillkor. Denhögsta inkomstrelaterade dagpenningen får bestämmas till ett högre beloppunder av en ersättningsperiod. Sanktionsreglernaändras så att den som har avvisat ett erbjudet lämpligt arbete utan god-tagbart skäl eller som utan att uttryckligen ha avvisat ett sådant arbeteändå genom sitt uppträdande uppenbarligen har vållat att anställning intehar kommit till stånd, får sin dagpenning nedsatt under 40 er-sättningsdagar och under 40 nya ersättningsdagar vid en andraförseelse inom samma ersättningsperiod. Vid en tredje förseelse inomsamma ersättningsperiod upphör ersättningsrätten till dess att personen ifråga har uppfyllt ett nytt arbetsvillkor. Förändringarna föreslås trädai kraft . Effekterna av förändringarna kommer att ut-värderas löpande.