bet · GO01MJU3 · 2000-11-09 00:00:00 — 15 (v)39. beträffande handel medutsläppsrätteratt avslår motionerna 1999/2000:MJ736 yrkande 3,1999/2000:MJ751, 2000/01:MJ711 yrkande 7,2000/01:MJ764 yrkande 9, 2000/01:MJ841 yrkande2 och 2000/01:K398 yrkande 21,res. 16 (m, fp)res. 17 (c)40. beträffande en skånsk bubblaatt avslår motion 1999/2000:MJ747,Vatten- och luftvård41. beträffande miljösituationen iÖstersjönatt avslår motionerna 1999/2000:MJ254 yrkande 10,1999/2000:MJ255 yrkandena 10 och 11 och2000/01:MJ841 yrkandena 13 och 14,42. beträffande minskade utsläpp tillsjöar och vattendragatt avslår motionerna 1999/2000:MJ255 yrkande 12och 2000/01:MJ841 yrkande 15,43. beträffande övergödning och försurningm.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ405 yrkande 1,1999/2000:MJ736 yrkande 5 och 2000/01:MJ796yrkande 1,44. beträffande miljöstationer förfritidsbåtaratt avslår motion 1999/2000:MJ709,45. beträffande Västerhavetatt avslår motionerna 1999/2000:MJ721 och1999/2000:MJ753 yrkande 10,46. beträffande ett Nordsjörådatt avslår motion 1999/2000:MJ800,res. 18 (c)47. beträffande provborrningar i Skagerrakoch Kattegattatt avslår motionerna 1999/2000:MJ722,1999/2000:MJ756 och 1999/2000:MJ796,res. 19 (mp, c, v)48. beträffande miljöövervakning avVästerhavetatt avslår motion 1999/2000:MJ768,49. beträffande ett statligt verk förrestaurering av insjöaratt avslår motion 1999/2000:MJ773,50. beträffande vattenkvaliteten iskärgårdarnaatt avslår motion 1999/2000:MJ786,51. beträffande dricksvatten ochgrustillgångar m.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ727 yrkandena 2och 3, 1999/2000:MJ770 och 2000/01:MJ837 yrkande4,52. beträffande klimatpolitiskthandlingsprogram m.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ254 yrkandena1-3, 1999/2000:M736 yrkande 6, 1999/2000:N228yrkande 17, 2000/01:MJ764 yrkande 16 och2000/01:MJ837 yrkande 1,53. beträffande kommunernas klimatarbeteatt avslår motion 1999/2000:MJ739,54. beträffande nationella utsläppsmål förklimatpåverkande gaser m.m.att avslår motion 1999/2000:MJ807 yrkandena 1 och2,55. beträffande avgasreningatt avslår motion 1999/2000:So226 yrkande 8,56. beträffande förbud mot halmbränningatt avslår motion 1999/2000:MJ719,Kemikaliekontroll m.m.57. beträffande nya arbetssätt ikemikaliepolitikenatt avslår motionerna 1999/2000:MJ718 yrkande 10,1999/2000:MJ731 yrkande 11, 1999/2000:MJ743yrkande 9 och 2000/01:MJ757 yrkande 1,res. 20 (mp)58. beträffande säkerhetsarbetet påkemikalieområdetatt avslår motion 1999/2000:MJ743 yrkande 1,res. 21 (m)59. beträffande produktvalsprincipenatt avslår motionerna 1999/2000:MJ255 yrkande 16,1999/2000:MJ714 yrkande 3, 1999/2000:MJ716yrkande 2 och 1999/2000:MJ743 yrkande 6,res. 22 (m)res. 23 (mp)60. beträffande pentaklorfenoleratt avslår motion 1999/2000:MJ714 yrkande 5,61. beträffande bromerade flamskyddsmedelatt avslår motionerna 1999/2000:MJ715,1999/2000:MJ743 yrkande 3 och 2000/01:MJ732yrkande 3,62. beträffande nonylfenoletoxylateratt avslår motion 1999/2000:MJ716 yrkande 1,63. beträffande PVCatt avslår motion 1999/2000:MJ743 yrkande 2,64. beträffande isocyanateratt avslår motion 1999/2000:MJ759,65. beträffande klorerade fettsyroratt avslår motion 1999/2000:MJ762,66. beträffande miljöövervakningensomfattningatt avslår motion 1999/2000:MJ789 yrkande 1,67. beträffande bekämpningsmedelatt avslår motion 1999/2000:MJ789 yrkandena 2-4,68. beträffande amalgamförbud m.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ808 yrkandena 1och 2 samt 2000/01:MJ763 yrkandena 1 och 2,69. beträffande azo-färgämnenatt avslår motion 1999/2000:MJ714 yrkande 4,70. beträffande forskning omläderhanteringens riskeratt avslår motion 1999/2000:MJ714 yrkande 2,71. beträffande ekologiska aspekter påläkemedelatt avslår motion 1999/2000:MJ716 yrkande 3,res. 24 (mp)72. beträffande försäljning avmiljöfarliga produkteratt avslår motion 1999/2000:MJ731 yrkande 13,73. beträffande kallpressad linoljaatt avslår motion 1999/2000:MJ737,74. beträffande mobila reningsverkatt avslår motion 1999/2000:MJ791 yrkande 1,res. 25 (kd)75. beträffande miljörevisionatt avslår motion 1999/2000:MJ791 yrkande 2,Naturvård och biologisk mångfald76. beträffande inventering av uppdämdavattendragatt avslår motion 1999/2000:MJ255 yrkande 4,res. 26 (fp)77. beträffande skydd av Emånatt avslår motionerna 1999/2000:MJ740 och 2000/01:MJ405,78. beträffande hushållning medvattenresurser m.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ727 yrkande 1,1999/2000:MJ802 och 2000/01:MJ726 yrkandena 1och 2,79. beträffande skydd av våtmarkeratt avslår motion 1999/2000:MJ255 yrkande 6,80. beträffande skydd av myraratt avslår motionerna 1999/2000:MJ704 och1999/2000:MJ753 yrkande 8,81. beträffande reservatatt avslår motionerna 1999/2000:MJ720 och1999/2000:MJ753 yrkande 9,82. beträffande havsöringsstammenatt avslår motion 1999/2000:MJ741,res. 27 (v)83. beträffande strandstädningatt avslår motionerna 1999/2000:MJ717,2000/01:MJ734, 2000/01:MJ741 och 2000/01:Bo508yrkande 5,84. beträffande skydd av skogsmark m.m.att avslårmotionerna 1999/2000:MJ255yrkande 1, 1999/2000:MJ306yrkande 9, 1999/2000:MJ310,1999/2000:MJ754 yrkande 3och 1999/2000:MJ772,res. 28 (m, c)85. beträffande skydd av sumpskogatt avslår motionerna 1999/2000:MJ729 och1999/2000:MJ753 yrkandena 6 och 7,86. beträffande våtmarker m.m.att avslår motion 1999/2000:MJ748 yrkandena 1-3och 5,87. beträffande skydd av biotoper medgroddjuratt avslår motion 1999/2000:MJ774 yrkandena 1-4och 7,88. beträffande naturbetesmarkeratt avslår motion 1999/2000:MJ798,89. beträffande grönytor i bebyggd miljöatt avslår motion 1999/2000:Bo231 yrkande 6,90. beträffande användningen avnaturgrusatt avslår motion 1999/2000:MJ725,91. beträffande Natura 2000att avslår motionerna 1999/2000:MJ255 yrkande 5och 2000/01:MJ841 yrkande 10,92. beträffande principer för bevarandeoch utvecklande av biologisk mångfald m.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ742 och1999/2000:MJ746,93. beträffande en nationellfågelvaktsorganisationatt avslår motion 1999/2000:MJ745,94. beträffande bevarande av myskoxenatt avslår motion 1999/2000:MJ763,95. beträffande miljöövervakning avsmågnagareatt avslår motion 1999/2000:MJ803,96. beträffande djurparkatt avslår motion 1999/2000:MJ735,97. beträffande svensk valfångstpolitikatt avslår motionerna 1999/2000:MJ711,2000/01:MJ742 och 2000/01:MJ777,res. 29 (mp, fp)98. beträffande skydd av m.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ744, 1999/2000:MJ760, 1999/2000:MJ778, 1999/2000:MJ785,1999/2000:MJ787 (s), 1999/2000:MJ793 och1999/2000:MJ806,res. 30 (mp, fp)99. beträffandeRidö/Sundbyholmsarkipelagenatt avslår motion 1999/2000:MJ781,100. beträffande Lovöatt avslår motion 1999/2000:MJ804 (mp),res. 31 (mp)Miljöarbetet inom EU101. beträffande möjligheten att införasträngare miljöregleratt avslår motionerna 1999/2000:U512 yrkande 10,1999/2000:U513 yrkande 17, 1999/2000:U514yrkande 3 och 2000/01:U511 yrkande12,102. beträffande miljögarantinatt avslår motionerna 1999/2000:MJ254 yrkande 11,1999/2000:U513 yrkande 18, 2000/01:U217 yrkande14 och 2000/01:U511 yrkande 13,103. beträffande farliga kemikalieratt avslår motion 1999/2000:U513 yrkande 19,104. beträffande reformering avlagstiftningen gällande genetiskt modifieradeprodukteratt avslår motion 1999/2000:U514 yrkande 10,res. 32 (kd, mp)105. beträffande ekonomiska medel för atträdda vattenmiljöatt avslår motion 1999/2000:T201 yrkande 3.Stockholm den 9 november 2000På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundI beslutet har deltagit: (), KajLarsson (s), (), (),(), (), (), (), (), (),(), (), LarsLindblad (m), (), (), () och (). Lokala investeringsprogram (mom. 2)(), (), (), (), EskilErlandsson (c), () och () anför:Samtidigt som marknaden för miljöteknik och denförväntade tillväxten för denna marknad inrymmer enenorm potential väljer regeringen att satsa pålokala investeringsprogram. Enligt vår mening gerdessa program alldeles för små miljömässiga ocharbetsmarknadsmässiga resultat i relation till desatsade pengarna. Det är enkelt att konstatera attvägen till ett ekologiskt uthålligt samhälle integår genom de lokala investeringsprogrammen. Attunderlätta svensk miljöteknikexport är effektivarebåde från miljö- och arbetsmarknadssynpunkt. Dettatillsammans med en satsning på det lokala arbetet,bland annat , ger en större miljönytta dåbåde företag och privatpersoner ändrar beteende.Ingångna avtal om lokala investeringsprogram börfullföljas. I övrigt bör de lokalainvesteringsprogrammen avslutas och de återståendepengarna användas på ett för miljön ochsysselsättningen effektivare sätt.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande lokala investeringsprogramatt med anledning av motion 1999/2000:MJ36 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,2. Produkters miljöpåverkan i ettlivscykelperspektiv (mom. 3)() anför:Regeringen framhåller betydelsen av en helhetssyn påmiljöpolitiken men utelämnar funktionstänkandet heltoch hållet. anser att det ärnödvändigt att tänka i funktioner. Det är inteprodukten i sig som skall efterfrågas utan det ärfunktionen som produkten tillhandahåller som skallefterfrågas. Funktionstänkandet gör att nya ochkanske okonventionella lösningar kommer attutvecklas. En viktig del av den miljödrivnautvecklingen är således att på ett effektivt sätttillhandahålla funktioner. Att regeringen bortserfrån detta är olyckligt. Det är att missa kärnan imiljöpolitiken när man bara nämner funktioner ochfunktionstänkande i förbigående.Jag anser att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande produkters miljöpåverkan i ettlivscykelperspektivatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ36yrkande 1 och 2000/01:MJ711 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,3. En översyn av producentansvaret m.m.(mom. 5)() anför:Inom byggsektorn finns inget lagstadgatproducentansvar. Byggsektorn har dock inrättat ettkretsloppsråd. Rådet framhåller att byggindustrininte kan behandlas på samma sätt som t.ex.förpackningsindustrin eller däckbranschen. Inombyggsektorn är det inte möjligt att finna enproducentansvarig eller att lägga ansvaret på endasten part. Det finns flera aktörer som ofta delar påansvaret för om material m.m. är miljöanpassat. har det blivit ett säljande argument att kunnapeka på att företaget tar miljöhänsyn och kanske äranslutet till EMAS eller ISO 14 000. Detta är bramen måste sådana åtgärder vidtas somgaranterar att företaget orkar fortsätta på deninslagna vägen. anser att regeringenbör utvärdera byggsektorns åtagande och återkommamed förslag om hur ansvarsdelen skall utformas.Viktigt är att normera vilka material som kommer ini byggnationen från början och att de deltagandeentreprenörernas miljöpolicy finns klart uttalade. Iutredningen bör också frågan om lagstiftatproducentansvar för byggsektorn tas upp.Jag anser att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande en översyn av producentansvaretm.m.att med anledning av motion 2000/01:Bo539 yrkandena1 och 2 samt med avslag på motionerna1999/2000:MJ36 yrkande 4, 2000/01:MJ711 yrkande35, 2000/01:MJ795 yrkande 2, 2000/01:MJ841 yrkandena 18 och 19 samt 2000/01:N390yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,4. En översyn av producentansvaret m.m.(mom. 5)() anför:Lagen om producentansvar har på ett verkningsfulltsätt drivit på återvinningen fram till . Nubehöver den ses över som en följd avriksdagsbesluten om deponiskatt, deponiförbud förbrännbart material och deponiförbud förkomposterbart material . Dessa beslut lederrimligen till ett ökat tryck på källsorteringen.Därför föreslår att en utredningtillsätts som omfattar insamlingsmålen,huvudmannaskapet för sopor/återvinningsmaterial ochuppdelningen av ansvaret för papper på fleramaterialbolag. Regeringen bör dessutom återkommatill med förslag om ett generelltproducentansvar i linje med vad som presenterats avKretsloppsdelegationen.Jag anser att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande en översyn av producentansvaretm.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:MJ36yrkande 4, 2000/01:MJ711 yrkande 35,2000/01:MJ795 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 2000/01:MJ841 yrkandena 18 och 19,2000/01:N390 yrkande 3 och 2000/01:Bo539 yrkandena 1 och2 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,5. En strategi för export av svenskmiljöteknik (mom. 6)() anför:Svenska miljöteknikföretag har genom bl.a.miljölagstiftning och kundkrav haft ett försprånggentemot sina utländska konkurrenter, och äri dag nettoimportör av renodlad miljöteknik. Motdenna bakgrund anser att delar av demedel som avsatts för lokala investeringsprogram börnyttjas för att genomföra den samlade strategi sompresenterades av i"Sustainable - a SUCCESS story" (SOU1998:118). Detta skulle kunna säkerställa ett jämttillflöde av nya miljöanpassade företag, lösningaroch teknologier. Effekterna för miljön,sysselsättningen och näringslivet av ettgenomförande av ovanstående skulle vara mångagånger större än de lokala investeringsprogrammen,dessutom till en mycket lägre kostnad vilket göratt medel frigörs till andra angelägnamiljösatsningar.Jag anser att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande en strategi för export avsvensk miljöteknikatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ36yrkande 3, 1999/2000:MJ718 yrkande 8 och2000/01:MJ711 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,6. förhållande tillskogsvårdslagen (mom. 16)(), (), (), (), EskilErlandsson (c), () och () anför:Skogsvårdslagen, där miljö- och produktionsmåljämställs, bygger på förvaltarskapstanken, ansvaretgentemot kommande generationer. Lagen skall ge skyddåt den biologiska mångfalden somvirkesförsörjningen skall vara säkrad för densvenska skogsindustrin. Lagstiftningen har baragällt vilket är i skogensomloppstid. regler däremot ärbristfälligt anpassade till skogs- och lantbruketsförutsättningar. Oklarheterna kan därmed komma attdrabba skogsbruket hårt till nackdel för skogsvårdenoch därmed också för svensk ekonomi. Exempelvisgäller för en skogsägare som gör enavverkningsanmälan att anmälan kan komma att prövasav två myndigheter utifrån skilda lagar med olikaeffekter. Detta förhållande bör rättas till.Vi anser att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande förhållande tillskogsvårdslagenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ309 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,7. Allemansrätten (mom. 18)(), (), (), (), EskilErlandsson (c), () och () anför:Det är viktigt att värna allemansrätten och det äravgörande att den inte missbrukas. Det är därförstötande att det är möjligt att organiserakommersiell verksamhet på annans mark utan attfastighetsägaren behöver informeras eller ge sintillåtelse till verksamheten. Lagstiftningen börändras så att det klart framgår att kommersielltorganiserade former av verksamhet i princip inte fårske utan den berörda markägarens medgivande. Enförutsättning för organiserat friluftsliv ikommersiellt syfte skall således vara att ett avtalhar slutits med markägaren. Regeringen bör återkommatill med förslag härom.Vi anser att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande allemansrättenatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ311yrkande 3, 1999/2000:MJ701, 1999/2000:MJ705yrkande 1, 1999/2000:MJ736 yrkande 7, 1999/2000:N238 yrkande 7,2000/01:MJ710, 2000/01:MJ721, 2000/01:MJ745,2000/01:MJ753, 2000/01:MJ764 yrkande 7,2000/01:MJ829 och 2000/01:N243 yrkande 11 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,8. Bestämmelserna om strandskydd (mom. 19)(), (), () och () anför:Ägare av strandnära mark måste kunna ges möjlighetatt nyttja sin egen mark på det sätt som de självaväljer. Om staten, i motsats till den generellabestämmelsen om strandskydd som gäller ,tvingades ange vilka stränder som var skyddsvärdaskulle övriga stränder kunna utvecklas och anpassastill förmån för bofasta och det lokala näringslivet.Att bygga och bo i strandnära lägen bör därförgenerellt tillåtas och endast i undantagsfallförbjudas om stranden anses vara särskiltskyddsvärd. Regeringen bör därför se överbestämmelserna om strandskydd och återkomma tillriksdagen med förslag som syftar till att skyddaskyddsvärda stränder i stället för att hindra allutveckling.Vi anser att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande bestämmelserna om strandskyddatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ708,1999/2000:Bo419 yrkande 3, 2000/01:MJ709,2000/01:MJ758, 2000/01:MJ774, 2000/01:Bo514yrkande 4, 2000/01:N385 yrkande 15 och2000/01:Sk1025 yrkande 8 och med avslag påmotionerna 1999/2000:MJ732 yrkandena 1 och 2,1999/2000:MJ758, 1999/2000:MJ761, 1999/2000:MJ777, 1999/2000:MJ779,1999/2000:MJ794, 1999/2000:Bo401 yrkande 1,1999/2000:N277 yrkande 5, 1999/2000:N279 yrkande 8, 2000/01:MJ704, 2000/01:MJ711yrkande 44, 2000/01:MJ716, 2000/01:MJ778,2000/01:MJ782, 2000/01:MJ786, 2000/01:MJ794,2000/01:MJ834 och 2000/01:Bo233 yrkande 19 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,9. Bestämmelserna om strandskydd (mom. 19)(), () och () anför:Strandskyddet syftar till att stränder inte skall fåtas i anspråk på sådant sätt att allmänheten hindraseller avhålls från att beträda dem. Det syftar ocksåtill att bevara goda livsvillkor på land och ivatten för djur- och växtliv. Förhållandet mellanboende och friluftsliv är väsentligt olika i olikadelar av landet. Den generella tillämpningen avlagstiftningen kan av den anledningen få oönskadekonsekvenser för enskilda medborgare och för denkommunala fysiska planeringen i typiskaglesbygdskommuner.Strandskyddet är generellt vilket fortsatt bör varagrundprincipen. Lagen borde emellertid lämna utrymmeför en regional anpassning av strandskyddet vidkommunernas översiktsplanering.Vi anser att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande bestämmelserna om strandskyddatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ732yrkandena 1 och 2, 1999/2000:MJ758,1999/2000:MJ761, 1999/2000:MJ777, 1999/2000:MJ779, 1999/2000:MJ794,1999/2000:Bo401 yrkande 1, 1999/2000:N277yrkande 5, 1999/2000:N279 yrkande 8,2000/01:MJ704, 2000/01:MJ711 yrkande 44,2000/01:MJ716, 2000/01:MJ778, 2000/01:MJ782,2000/01:MJ786, 2000/01:MJ794, 2000/01:MJ834,2000/01:Bo233 yrkande 19 och med avslag påmotionerna 1999/2000:MJ708, 1999/2000:Bo419yrkande 3, 2000/01:MJ709, 2000/01:MJ758,2000/01:MJ774, 2000/01:Bo514 yrkande 4,2000/01:N385 yrkande 15 och 2000/01:Sk1025yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,10. Hänsyn till barn i miljöarbetet(mom. 28)() anför:Omfattande kunskap finns om människans hälsa ochvilka faktorer inklusive miljöfaktorer som påverkardenna. utgörs emellertid av vuxna män.Specifik forskning om barn och miljö är ännu i sinlinda trots att det är känt att barn i allmänhet ärmer känsliga för föroreningar än vuxna. Barn harkänsligare kroppsfunktioner; immunförsvaret ocholika organ utvecklas successivt. Hållbar utvecklinghandlar om respekt för kommande generationers behovoch möjligheter till utveckling. Strategin bör varaatt få in barnhänsyn i miljöarbetet på alla nivåer.Jag anser att utskottets hemställan under 28 bort haföljande lydelse:28. beträffande hänsyn till barn imiljöarbetetatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ718yrkande 1 och 2000/01:MJ711 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,11. Utgångspunkter för det fortsattamiljöarbetet (mom. 32)(), (), () och () anför:Människan har ett speciellt förvaltarskapsansvar förnaturen och miljön. Den enskilda människans ansvarmåste således vara utgångspunkten förmiljöpolitiken. Skötseln och förvaltandet av naturenkan förbättras om fler uppgifter privatiseras.Naturvårdande uppgifter bör läggas ut påentreprenad. Naturresurser bör i första hand skapasgenom att skötselkontrakt upprättas och inte genomatt marken övergår i offentlig ägo. Äganderätten avvattenresurser bör bli tydligare för atteffektivisera hushållningen. Med denna inriktningkan staten koncentrera sina resurser tillmiljöproblem som inte kan lösas av enskildamänniskor själva.Arbetet med att öka antalet privata initiativ imiljöarbetet och miljöbevarandet måsteintensifieras. Möjligheten att lösa miljökonfliktergenom juridiska processer bör öka. Det juridiskaansvaret bör tydliggöras så att man på ett bättresätt än kan tillämpa principen om attförorenaren skall betala de kostnader föroreningenger upphov till. En inriktning där det blir lättareatt utkräva ett juridiskt ansvar skapar incitamentoch drivkrafter att i högre grad än förebyggamiljöproblem. En stark och väl definierad äganderättär en förutsättning för att uppnå en effektivhushållning med naturens resurser.Ett annat viktigt krav är att miljöbesluten grundaspå generella regler i syfte att minska risken förgodtycke och konkurrenssnedvridning. I den rikadelen av världen har miljöintresset och omsorgen ommiljön vuxit i snabb takt. Detta har starkt påverkatdet konkurrensutsatta näringslivet. Man talar i dagom en affärsmässig miljöutveckling. Den friamarknaden är en viktig drivkraft i miljöarbetet.Sverige behöver dessutom på ett mer aktivt ochkonsekvent sätt driva de gränsöverskridandemiljöfrågorna såväl inom FN som EU. Inom FN:s ram ärdet viktigt att trycker på för att få tillstånd begränsningar av koldioxidutsläppen och föratt få till stånd marknadsekonomiska reformer itredje världen.Vi anser att utskottets hemställan under 32 bort haföljande lydelse:32. beträffande utgångspunkter för detfortsatta miljöarbetetatt med anledning av motion 1999/2000:MJ736 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,12. instruktion (mom. 33)() och ()anför:Enligt de bestämmelser som gäller för bl.a.Naturvårdsverket skall verket innan det beslutar omföreskrifter eller allmänna råd bl.a. utredaföreskrifternas eller de allmänna rådenskostnadsmässiga konsekvenser och dokumentera dessasamt ge myndigheter och andra som berörs av dessatillfälle att yttra sig i frågan. Om en föreskriftleder till inte oväsentligt ökade kostnader för demsom berörs, skall begäraregeringens medgivande att besluta om föreskriften.Verket skall även se till att de kostnadsmässigakonsekvenserna begränsas när det begär in uppgiftereller utövar tillsyn. Bestämmelserna innebär en riskatt verkningsfulla förslag till lösningar avmiljöproblem av kostnadsskäl aldrig blir utarbetade.Det som leder till en långsiktigt hållbar utvecklingmåste vara överordnat andra aspekter somNaturvårdsverket skall väga in i sina beslut. Verketskall ha en strategisk roll i det pågåendemiljömålsarbetet. Bestämmelserna förNaturvårdsverket bör därför omarbetas så att verketsuppgift renodlas.Vi anser att utskottets hemställan under 33 bort haföljande lydelse:33. beträffande instruktionatt med anledning av motion 1999/2000:MJ752 yrkande2 om sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,13. Strategi för effektivare utnyttjande avresurser, m.m. (mom. 35)() anför:Våra resurser måste utnyttjas effektivare. Ökadresurseffektivitet minskar belastningen på miljön.Teknikutveckling måste uppmuntras och användas påett sådant sätt att belastningen på miljön minskar.Faktor 4 och Faktor 10 är de första stegen iutvecklingen och utgör viktiga instrument för att nåett ekologiskt hållbart samhälle. Regeringen ochMiljövårdsberedningen bör i sin dialog mednäringslivet om miljöanpassning driva på ochuppmuntra Faktor 4- och Faktor 10-tänkande.Jag anser att utskottets hemställan under 35 bort haföljande lydelse:35. beträffande strategi för effektivareutnyttjande av resurser, m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:MJ36yrkande 7, 2000/01:MJ711 yrkande 3 och medavslag på motion 1999/2000:MJ807 yrkandena 9 och10 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,14. Strategi för effektivare utnyttjande avresurser, m.m. (mom. 35)() anför:En förutsättning för att människan skall kunna levai en hållbar materiell välfärd är att energi ochandra naturresurser används på ett effektivare sätt.Om alla skall kunna leva med den standard somvästvärlden har måste resursförbrukningen per capitai västvärlden minska .