bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Detta föreslås som sin mening ge regeringen till känna(yrkande 1).Motionärerna anför vidare att ett spänt säkerhetspolitiskt läge i vår om-värld troligen innebär svårigheter för oss att importera strategiska insatsvarooch militär materiel. Exportförbud kan komma att råda när behoven är somstörst. Vår anpassningsstrategi sägs därför endast vara trovärdig så länge somvi har en levande inhemsk försvarsindustri, vilket som sin meningbör ge regeringen till känna (yrkande 2).I motionen sägs den grundläggande frågan vara om vår demokrati är kapa-bel att fatta nödvändiga beslut om tillväxt . Det är därför viktigt att utfrån vårt demokratiska styrelseskick noggrant analysera vilka beslutsformersom krävs med hänsyn till lagar och förordningar, vilket som sinmening bör ge regeringen till känna (yrkande 3).En avgörande fråga för anpassningen är finansieringen. Motionärerna kon-staterar att i budgetberedningen beslutar om en bered-skapskredit för totalförsvaret. Denna kredit är avsedd att finansiera bered-skapsåtgärder under höjd beredskap. För anpassningsåtgärder måste rege-ringen däremot anslå extra medel. ser med oro på dennuvarande ordningen och begär en översyn av anpassningens finansiering.Detta föreslås som sin mening ge regeringen till känna (yrkande4).Kristdemokraterna anser vidare att i samband med bud-getpropositionen bör få en särskild skrivelse om omvärldsutveckling ochanpassning (yrkande 5). I denna skrivelse bör bl.a. tydligt redovisas hurinsatsorganisationen, beredskapen och den långsiktiga anpassningen utveck-las.Varje år görs stora investeringar i utbildning av pliktpersonal. Eftersomanpassningsförmågan i hög grad bygger på välutbildade förband bör rege-ringen ange vilka åtgärder som kommer att vidtas för att ta till vara och vid-makthålla nödvändig kompetens hos pliktpersonalen, dels inför en ettårighöjning av krigsdugligheten, dels när det gäller den långsiktiga anpassning-en. Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om vilka åtgärder som bör vidtas för attvidmakthålla kompetens hos pliktpersonalen (yrkande 6).I kommittémotion Fö212 (kd) återkommer till kravet påen särskild årlig skrivelse till i samband med regeringens budget-proposition (yrkande 7).Ytterligare en kommittémotion från behandlar frågan omanpassning. I motion Fö32 (kd) betonas sålunda att Försvarsmaktens plane-ring för tillväxt måste vara en kontinuerlig process och en viktig del av an-passningsprincipen. Det sägs därför vara nödvändigt att fortlöpande värderaFörsvarsmaktens operativa förmåga utifrån omvärldsutvecklingen och attriksdagen kontinuerligt informeras om detta. Med hänsyn till att tillväxtför-mågan nu blir kraftigt beskuren i en minskad försvarsmakt bör tillväxtmöj-ligheterna klarläggas i samband med den årliga redovisningen av anpass-ningsförmågan. Ett trovärdigt tillväxtkoncept måste enligt motionärernaskapas. Ett sådant bör bl.a. visa den personella och materiella bas som finnsatt tillgå. bör därför som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om att skapa ett trovärdigt tillväxkoncept för försvaret ihändelse av säkerhetspolitiska försämringar i omvärlden (yrkande 2).I liberalernas partimotion Fö28 (fp) refereras den kritik somRiksdagens revisorer i sin rapport /99:RR7 riktat mot regeringens in-formation till , bl.a. att informationen varit otydlig och att det funnits brister när det gäller redovisningen av hur försvaret utvecklats under enlängre tidsperiod. Motionärerna hemställer att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen i kommandepropositioner så långt som möjligt redovisar försvarets resurser, tillståndet iolika delar av Försvarsmakten, antalet tillförda respektive avförda värnplikti-ga samt befintlig, nyanskaffad respektive avförd materiel (yrkande 26).I motion Fö24 (m) av citeras propositionens ställningstagan-de att en viktig del i Försvarsmaktens framtida organisation är förmågan tilltillväxt. Motionären ställer i anslutning härtill ett antal frågor. Han ifrågaster bl.a. om vi kan lita på den politiska förvarningen och om det finns till-räcklig beslutskraft för att genomföra erforderliga anpassningsåtgärder.Motionären anser det rimligt att försöka beräkna vad en återtagning skullekosta om man tvingas göra återtagningen efter exempelvis fem, tio efter det att den nu föreslagna neddragningen genomförts. Riksda-gen bör därför begära att regeringen utreder vad en eventuell framtida åter-tagning av försvaret skulle kosta (yrkande 5).UtskottetRiksdagen har beslutat att totalförsvarets förmåga till anpassning skall varaen av grundstenarna i den svenska försvarspolitiken (prop. 1996/97:4, bet.1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:36). Med anpassningsförmåga avses totalför-svarets förmåga att möta angrepp i olika tidsperspektiv. Med hänsyn tillutvecklingen i omvärlden skall försvaret kunna förstärkas, utökas, reduceraseller eljest förändras för att motsvara de krav som ställs på försvaret. An-passningen skall som princip kunna tillämpas oavsett ekonomisk nivå.Regeringen redovisade i samband med kontrollstationen (prop.1998/99:74) relativt utförligt sin syn på anpassningsprincipen och på utveck-lingen av anpassningsförmågan. Utskottet anslöt sig då till regeringens upp-fattning (bet. 1998/99:FöU5) att förmåga till anpassning bör ha en centralbetydelse vid totalförsvarets utformning. Utskottet betonade, liksom rege-ringen, betydelsen av genomtänkta förberedelser och tidiga beslut. Det ärofrånkomligt att beslut om anpassningsåtgärder kommer att behöva fattasunder betydande osäkerhet och med inslag av politiskt risktagande. Förmå-gan att kunna uppfatta och rätt tolka de ofta svaga signalerna om säkerhets-politiska förändringar blir betydelsefull. Utskottet uttalade sig också för enflexibel totalförsvarsorganisation som kan möta olika hot eller utvecklas motatt möta sådana hot. Det är då nödvändigt att upprätta planer som på medel-lång sikt klargör skilda utvecklingsmöjligheter för totalförsvarets utveckling.Denna planering måste präglas av ett dynamiskt synsätt. Härutöver pekadeutskottet på skilda behov som måste vara avstämda mot anpassningsprinci-pen och dess tillämpning, t.ex. kompetens i försvarsorganisationen, utbild-ningsanordningar, försvarsindustriella resurser, försvarsindustriellt interna-tionellt samarbete samt forskning. Utskottet utgick från att regeringen årli-gen, antingen i budgetförslaget eller i annan ordning, informerar riksdagenför att denna skall kunna pröva hur anpassningsförmågan utvecklas.Regeringen behandlar i den nu föreliggande propositionen anpassnings-principen och dess tillämpning där dessa frågor hör hemma i sitt samman-hang, t.ex. under avsnitten om operativ förmåga, försvarsmaktens krigsför-band och materielförsörjning. Regeringen betonar, återigen, att anpassnings-förmågan är en viktig fråga och att planeringen för anpassning är en kontinu-erlig process. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att en avgö-rande förutsättning för att säkerställa förmågan till anpassning i olika avse-enden är att Försvarsmakten har och kan upprätthålla erforderlig kompetens.Utskottet delar också regeringens bedömning av inom vilka områden somkompetens bör upprätthållas och vad kompetensen därvid bör innefatta.Liksom regeringen anser också utskottet att det från anpassningssynvinkel ärnödvändigt att behålla viss organisations- och effektbestämmande materiel istället för att avveckla denna.I kommittémotion Fö1 (kd) uttalas viss skepsis mot att det inom ramen förvårt styrelseskick skulle vara möjligt att fatta nödvändiga beslut om anpass-ning och att därför beslutsformerna noggrant bör analyseras. uppfattning kommer vi i en anpassningssituation alltid att vara iefterhand. Detta är naturligt eftersom i detta fall anpassning för totalförsvarper definition innebär att reagera på något slags störning i den säkerhetspoli-tiska miljön. Utskottet ser inte något behov av att behöva ändra nuvarandebeslutsformer som följd av anpassningsprincipen. Under förutsättning av attdet finns erforderlig politisk vilja och beslutskraft bör nödvändiga anpass-ningsbeslut kunna fattas i nuvarande beslutsformer. Motion Fö1 (kd) yrkande3 avstyrks därför.I en annan av kommittémotioner - Fö32 (kd) - framhållsen rad förhållanden som behövs för att skapa en trovärdig anpassningsfiloso-fi: kontinuerlig process, fortlöpande analys, klarlagda förändringsmöjlighe-ter, m.m. Som framgått av det föregående har utskottet ingen annan meningän motionärerna i denna del. Något särskilt uttalande från i enlig-het med motionen synes därför inte erforderligt varför utskottet avstyrkeryrkande 2.Riksdagens revisorer har gjort en omfattande genomlysning av skilda aspek-ter på anpassningsprincipen. Förslaget (1998/99:RR7) Anpassning av total-försvaret har lämnats till . Utskottet kan konstatera att den rapport(1998/99:4) som revisorerna tagit ställning till har utarbetats före regeringenredovisning av anpassningsfrågorna i kontrollstationen (prop. 1998/99:74).Som framgått av det föregående var regeringens redovisning då relativt om-fattande och behandlade en rad frågor som förts fram i den nämndarapporten. Regeringen återkommer i den nu föreliggande propositionen medytterligare redovisningar om anpassning. Utskottet kan således konstatera attflera av de påpekanden som görs i rapporten och av revisorerna därför redanhar beaktats, exempelvis kritiken mot att regeringen inte närmare redogjortför den mera långsiktiga anpassningen.Revisorerna föreslår tydligare redovisningar av anpassning i propositioneroch skrivelser och att regeringen i anslutning till budgetpropositionenlämnar en särskild skrivelse om anpassning till (yrkande 1). Ikommittémotionerna Fö1 (kd) yrkande 5 och Fö212 (kd) yrkande 7 samt ipartimotion Fö28 (fp) yrkande 26 förordas också årliga redovisningar omanpassning från regeringen. I kommittémotion Fö1 (kd) yrkande 6 föreslås attregeringen i sin redovisning anger vilka åtgärder som behövs för att behållakompetensen hos pliktpersonal inför en anpassning.Utskottet håller med revisorerna och motionärerna att det skall vara tydligaredogörelser och relevant information till . Som framgått av detföregående har utskottet också uttalat sig för årliga redovisningar, antingen ibudgetförslaget eller i en särskild skrivelse om detta skulle vara mer ända-målsenligt. Utskottet håller också med revisorerna om värdet av att i detsammanhanget vid försvarspolitiskt lämpliga tillfällen kunna redovisa tidsse-rier och nyckeltal för att belysa utvecklingen. Däremot är inte utskottetövertygat om att den struktur på redovisningen som revisorerna föreslår ärden mest angelägna. De omfattande strukturförändringarna inom försvaretunder och de ändrade budgeterings- och redovis-ningsprinciperna försvårar dessutom jämförelsen mellan olika år och gör detlätt att dra fel slutsatser. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetrevisorernas förslag nr 1 samt motionerna Fö1 (kd) yrkandena 5 och 6, Fö28(fp) yrkande 26 och Fö212 (kd) yrkande 7.Revisorerna efterlyser en tydligare redovisning från myndigheterna till rege-ringen, bl.a. om hur den långsiktiga anpassningen är tänkt att genomföras,samt av hur olika funktioner påverkas om det uppstår störningar i andrafunktioner (förslag nr 2). Enligt utskottets mening ankommer det inte påriksdagen att ange detta. Det måste vara regeringens uppgift att reglera vilketunderlag som av myndigheterna skall lämnas till regeringen. En närmareredovisning av hur anpassningsfrågorna skall realiseras mer konkret börregeringen lämna inför försvarsbeslutet . Härav följer att utskottetavstyrker revisorernas förslag nr 2.Revisorerna för resonemang om hur tillämpningen av anpassningsförmågor-na kan komma att inverka på olika delar av svensk säkerhetspolitik, t.ex.alliansfrihet, förhandlingar om rustningsbegränsningar och exportregler förkrigsmateriel. I kommittémotion Fö1 (kd) anförs att vår anpassningsstrategiendast är trovärdig om vi har en levande inhemsk försvarsindustri. Utskottetutgår, i likhet med revisorerna, från att regeringen klargör för omanpassningsprincipen i någon del av sin tillämpning kommer i konflikt medsäkerhetspolitiska mål eller handlingsnormer. Om detta kräver att en utred-ning behöver tillsättas eller ej bör enligt utskottets mening ankomma påregeringen att bedöma. Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att detfrån bl.a. anpassningssynpunkt innebär fördelar med en inhemsk försvarsin-dustri. Att en sådan skulle vara ett krav för trovärdighet vore dock enligtutskottet att gå för långt. Internationell försvarsindustriell samverkan ochleveransavtal kan komplettera eller ersätta egen industrikapacitet. Häravföljer att utskottet avstyrker revisorernas förslag nr 2 och motion Fö1 yrkan-de 2.Revisorerna föreslår att det upprättas ett oberoende analysinstitut. I kommit-témotion Fö1 (kd) hävdas behov av att ständigt förse statsmakterna medaktuellt underlag för att analysera långsiktiga utvecklingstendenser införbeslut om anpassningsåtgärder. Utskottet har i det föregående betonat denstora betydelsen av en god förmåga att kunna uppfatta och rätt tolka signa-lerna om viktigare säkerhetspolitiska förändringar. Det kan således vara heltavgörande för vår förmåga till anpassning, inte minst för att tidigt kunnareagera på kritiska förändringar, att det finns kvalificerade resurser med högintegritet som i en kontinuerlig process kan analysera vad som händer ochförse de politiska organen med beslutsunderlag. Det finns utanför Regerings-kansliet flera av varandra oberoende organ som gör säkerhetspolitiska om-världsanalyser, t.ex. , vissa universitet, Försvaretforskningsanstalt och Försvarshögskolan. Det är uppgiftatt med utgångspunkt i tillgängligt analysmaterial bereda regeringens säker-hetspolitiska ställningstaganden. Tillkomsten av en särskild enhet i Försvars-departementet - sekretariatet för analys och långsiktig försvarsplanering -bör även kunna förbättra möjligheterna att ta in och analysera relevant un-derlag för regeringens ställningstaganden i fråga om anpassning. Utskottetser alltså inte behov av att inrätta något nytt oberoende samma sätt som Försvarsberedningen göra omvärldsanalyser. Utskottetutgår från att statsmakterna får tillgång till det underlag som motionärernapåtalar behov av. Utskottet avstyrker därför förslag nr 3 och motion Fö1 (kd)yrkande 1.Revisorerna föreslår att regeringen lämnar förslag till om hur enanpassningsperiod skall finansieras. I kommittémotion Fö1 (kd) yrkande 4föreslås en översyn av anpassningens finansiering och i motion Fö24 (m)yrkande 5 förordas en utredning om vad en eventuell framtida återtagning på5, 10 och skulle kosta. Utskottet är inte övertygat om fördelarnamed beräkningar på det sätt som föreslås i motion Fö24 (m). Förutsättning-arna ändras fortlöpande och utfallet påverkas starkt av vilka antaganden omåtgärder, tidsramar, restriktioner m.m. som ligger till grund för beräkningar-na. Utskottet har, som framgått av det föregående, också sagt att planeringenmåste präglas av ett dynamiskt synsätt. Det får därför anses mer realistisktoch effektivt att i anslutning till aktuella beslutstillfällen, med då gällandeförutsättningar, beräkna kostnader och äska medel för erforderliga anpass-ningsåtgärder. Utskottet anser inte heller att det behövs någon särskild bered-skapsstat på statsbudgeten för anpassningsåtgärder. Däremot bör regeringenför kunna redovisa kostnader och tidsramar för åtgärder för attiståndsätta förband och system till krigsförband som tagits ur krigsorganisa-tionen men behållits "i malpåse". Utskottet avstyrker följaktligen förslag nr 5och motionerna Fö1 (kd) yrkande 4 och Fö24 (m) yrkande 5.Revisorerna föreslår att regeringen återkommer till och redovisarhur samordningen kan förbättras i syfte att åstadkomma ett effektivt civiltförsvar. Utskottet delar revisorernas uppfattning om behovet av en effektivoch förbättrad samordning. Utskottet konstaterar att regeringen ut-färdat direktiv (dir. 1999:63) för en utredning om principer för en bättrehelhetssyn vid planeringen för civilt försvar och beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred. I uppdraget ingår att ta ställning till omnuvarande funktionsindelning, myndighetsuppgifter och samordningssystembehöver ändras. Utskottet utgår från att denna utredning kommer att be-handla de frågor som aktualiseras av revisorer. Förslag nr 6 bördärför inte bifallas av riksdagen.Behov av kompetensUtskottet delar regeringens uppfattning att den viktigasteförutsättningen för att säkerställa förmågan till anpassning iolika avseenden är att Försvars-makten har tillgång tillnödvändig kompetens. Utskottet gör ingen annan bedömning änregeringen av inom vilka områden som Försvarsmakten börupprätthålla kompetens samt innehållet i dessa kompetenser.Försvarsmaktens krigsförbandI detta avsnitt behandlar utskottet propositionens avsnitt 5.3 Inriktning avinsatsorganisationen (s. 53-59) samt motionerna Fö7 (v) yrkande 4, Fö17(m) yrkande 2, Fö20 (m) yrkande 5, Fö28 (fp) yrkandena 11 och 23, Fö32(kd) yrkandena 8 och 9 (i denna del), Fö36 (mp) yrkande 2, Fö322 (kd) (idenna del) samt Fö601 (m).RegeringenRegeringen föreslår (hemställan nr 2) att godkänner regeringensförslag till inriktning av den framtida insatsorganisationen. Den föreslåsinriktas mot att successivt fram t.o.m. innehålla följande viktigarekrigsförband:? ett högkvarter, en operativ insatsledning och fyra militärdistriktssta-ber,?? en armédivisionsstab med tillhörande förband, bland dem en NBC-insatsstyrka och två jägarbataljoner,?? sex armébrigadledningar, sexton mekaniserade bataljoner, fyra luft-värnsbataljoner, fyra haubitsbataljoner, fyra pionjärbataljoner, fyraunderhållsbataljoner, sex stadsskyttebataljoner och en luftburen ba-taljon,?? två ytstridsflottiljer med sammanlagt tolv ytstridsfartyg,?? en ubåtsflottilj med fem ubåtar,?? en minkrigsflottilj,?? en amfibiebrigadledning och tre amfibiebataljoner,?? åtta JAS 39 Gripen-divisioner,?? två helikopterbataljoner, varav en med markoperativ inriktning och enmed sjöoperativ inriktning och?? nationella skyddsstyrkor, inkluderande bl.a. tolv markstridsbataljoneroch hemvärn. ?Regeringens syn på grunderna för stridskrafternas utformningGrunden för det militära försvarets utveckling skall även framgent vara för-mågan till väpnad strid. Med denna utgångspunkt bör målet för den långsik-tiga utvecklingen vara en flexibel försvarsmakt med förmåga till en rad olikainsatser samt till att kunna anpassas mot de nya hot och risker som kan upp-stå i framtiden.Försvarsmaktens krigsförband skall sålunda kunna uppfylla de krav påoperativ förmåga och beredskap som ställs i närtid. Vidare skall krigsförban-den också innehålla en stor del av de kompetenser som efterfrågas för attkunna tillgodose kraven på långsiktig anpassningsförmåga.Organisationens beredskap styrs i nuvarande omvärldsläge främst av be-hovet att hävda territoriella integritet, medverka i internationellainsatser samt att kunna stärka samhället. Organisationen bör innehålla krigs-förband med hög operativ rörlighet och kvalitet och kunna flexibelt sättassamman efter aktuella behov.Territorialförsvar, hemvärn och vissa andra delar av dagens militära för-svar bör organiseras som nationella skyddsstyrkor. De nationella skyddsstyr-korna skall med varierande beredskap ha förmåga att skydda befolkningenoch infrastrukturen samt att stödja de operativt rörliga förbandens strid.Ledningsfunktionen bör utformas för att kunna hantera ett brett spektrum avhändelser, såväl nationellt som internationellt.Regeringen anser att en utveckling av det militära försvarets organisationsom beskrivits ovan är en viktig del av det militära försvarets strukturellaförnyelse. Det är väsentligt att organisationens utformning och beredskapanpassas till de relativt låga kraven på försvar mot väpnat angrepp somställs i närtid, så att ett tillräckligt stort utrymme kan skapas för långsiktianpassningsförmåga och förnyelse och för att öka förmågan att medverkainternationellt till fred och säkerhet.I propositionens bilaga 3 redovisas en detaljerad sammanställning överregeringens förslag till hur Försvarsmaktens krigsorganisation bör utvecklasfram t.o.m. år 2004.Regeringens syn på ledningsorganisationens utformningFörsvarsmakten har lämnat ett förslag till utformningav den framtida ledningsorganisationen. Försvarsmakten föreslår bl.a. att förledning av stridskrafterna skapas en ny samlokaliserad operativ och taktiskledning, vilket skapar bättre förutsättningar för en framtida integrering avdessa. Detta är av stor betydelse för att Försvarsmakten samordnat skallkunna leda insatser såväl inom som utom landet. Regeringen föreslår därföratt det organiseras? ett högkvarter,?? en operativ insatsledning och?? fyra militärdistriktsstaber?Regeringens och motionernas förslag till utformning av organisation m.m.avseende den militära ledningsorganisationen utvecklas närmare i ett särskiltavsnitt i detta betänkande.Regeringens förslag till markstridskrafternas utformningMarkstridsförbandens förmåga till väpnad strid skall vara hög. Vapenver-kan, rörlighet och skydd bör vidareutvecklas liksom förmågan till underrät-telseinhämtning och ledningskrigföring.Alla konfliktnivåer skall kunna hanteras både nationellt och i de interna-tionella fredsfrämjande operationer som beslutar sig för att delta i. IEuropa och dess närhet skall markstridsförbanden kunna delta i alla typer avfredsfrämjande operationer. I övriga delar av världen skall markstridskrafter-na kunna delta i fredsbevarande operationer.Fram t.o.m. bör enligt regeringens mening av de operativt rörligamarkstridskrafterna främst organiseras:? en armédivisionsstab med tillhörande förband, bland dem bl.a. två jä-garbataljoner, en fallskärmsjägarbataljon, tre säkerhetsbataljoner, treluftvärnsbataljoner samt en NBC-insatsstyrka,?? sex armébrigadledningar,?? sexton mekaniserade bataljoner, sex stadsskyttebataljoner, en luftbu-ren bataljon, fyra luftvärnsbataljoner, fyra haubitsbataljoner, fyra pi-onjärbataljoner och fyra underhållsbataljoner. ?Flexibelt sammansatta stridsgrupper bör kunna skapas av bataljonsförban-den. Förbanden skall ha en hög tillgänglighet efter beredskapshöjning. Mark-stridskrafternas bataljoner bör kunna verka inom divisions och brigads ram,såväl i som i internationella sammanhang.Ett utbildningssystem bör införas som innebär att grundorganisationen årli-gen utbildar en komplett brigad. När har gått har fyra brigader utbil-dats med en sådan kompetensnivå att de har förmåga till omedelbara insat-ser.När ytterligare en omgång har utbildats kan den först utbildade brigadenspersonal överföras till de nationella skyddsstyrkorna eller utgöra tillväxtre-surs för ytterligare brigadförband. Med detta system kan det ständigt finnasfyra brigader och tillhörande divisionsförband med hög utbildnings- ochkompetens att tillgå. Det är viktigt att alla brigadledningarna ges lika högkompetens.Regeringens förslag till utformning av marinstridskrafternaHuvudinriktningen bör vara en förmåga att kunna utöva områdeskontrollöver och under havsytan samt i kustzonen. Sjöstridskrafterna bör vidareut-vecklas mot ett färre antal fartyg, men med en ökad uthållighet till sjöss.Marinstridskrafterna bör vidare utvecklas mot integrerade och behovssam-mansatta styrkor och mot ökad förmåga till samverkan med andra nationersförband vid övningar och internationella insatser i vårt närområde samt medcivila myndigheter.Utformningen av marinstridskrafterna styrs av förmågan att framgångsriktkunna bekämpa en kvalificerad angripare och förmåga till uthållig marinnärvaro i våra omgivande farvatten.Den närtida dimensioneringen av marinstridskrafter styrs däremot främstav kravet att kunna hävda vår territoriella integritet och kravet på långsiktiganpassning. Förmågan att övervaka omgivande havsområden ochkunna ingripa vid kränkningar av sjöterritoriet bör vidareutvecklas.Antalet ytstridsfartyg bör därför reduceras till tolv ytstridsfartyg.