bet · GN01JuU11 · 2000-04-26 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett förslag från revisorersom syftar till att höja kvaliteten i det arbete som polisen och åklagarna utförnär det gäller brottsutredningar. Ett annat syfte är att förbättra riksdagensbeslutsunderlag. Utskottet behandlar också ett antal motioner som rör frågorom organisationsförändringar, kvalitetsaspekter och utbildning.Med anledning av revisorernas förslag föreslår utskottet fyra tillkännagi-vanden. Sålunda föreslås att regeringen skall låta utreda frågan om ett obero-ende organ som skall ha tillsyn över polisen och åklagarna. Vidare föreslåsatt regeringen skall se över frågan om en specialisering av utredningsverk-samheten inom närpolisen samt informera om hurdet problemorienterade arbetssättet utvecklats inom polisen. Utskottet före-slår också att regeringen i samband med budgetpropositionen skall redovisakostnadsutvecklingen inom rättsväsendets olika delar . Slutligen föreslår utskottet att regeringen före och efter större föränd-ringar inom rättsväsendet skall göra så omfattande bedömningar som möjligtav effekterna för andra myndigheter och samhället i övrigt.Utskottet föreslår att motionerna avslås.I ärendet finns fyra reservationer och ett särskilt yttrande.Revisorernas förslagI förslag 1999/2000:RR7 hemställer revisorer att somsin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört om1. förundersökningarnas kvalitet,2. kvalitetshöjande åtgärder för polisens verksamhet,3. kvalitetshöjande åtgärder för åklagarnas verksamhet,4. rättsväsendets ekonomi,5. bedömningar av effekter avorganisationsförändringar. Motioner väckta under den allmänna motionstiden år 19991999/2000:Ju208 av () vari yrkas att begär attregeringen ger i uppdrag att utreda polisens narkotikabe-kämpning efter polisens organisationsförändring.1999/2000:Ju213 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om granskning avpolis- och åklagarväsendets funktion och effekterna på rättssystemet.1999/2000:Ju229 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontinuerligvidareutbildning av poliser.1999/2000:Ju235 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att införa rättvisalöner för poliser.1999/2000:Ju905 av m.fl. (c) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bristande kvalitet i polisens brottsutredningsverksamhet ochotillräckligt teknikstöd,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utbilda alla poliser i det problemorienterade arbetssättet.1999/2000:Ju910 av och () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokal anpassning av närpolisverksamheten samt vikten av ökadstatus och karriärmöjligheter för närpoliserna,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mindre byråkrati, tydliga mål, ledarskapet och ledningsfunktioneninom polisen. BakgrundVåren 1997 föreslog utskottet att revisorer skulle granska kon-sekvenserna av de dittills genomförda organisationsförändringarna inomrättsväsendet. Revisorernas granskning redovisades i en rapport i juni 1999.Underlaget till granskningen utgörs bl.a. av intervjuer med företrädare förRikspolisstyrelsen, länspolismästarna vid polismyndigheterna i ,och samt annan personal vid myndighe-terna. Vidare har företrädare för Riksåklagaren, åklagarmyndigheterna iStockholm, och samt annan personal vid myndigheter-na intervjuats. Även företrädare för tingsrätterna i , ,och har intervjuats. Granskningen omfattar också en kart-läggning av förundersökningsarbetet i de tre länen. Ett antal polisanmälning-ar har följts genom rättsväsendet. Vidare har revisorerna genom en enkätun-dersökning kartlagt vissa yrkesgruppers uppfattningar om förundersökning-arnas kvalitet. Genom enkäter har också undersökts hur de intagna på anstaltuppfattar bl.a. polisens och åklagarnas förundersökningsarbete.Rapporten har remissbehandlats.I detta ärende behandlar utskottet ett förslag från revisorer(förs. 1999/2000:RR7) som bygger på den nämnda granskningen. Vidarebehandlar utskottet ett antal motioner som väckts under den allmänna mo-tionstiden år 1999.Under ärendets beredning har utskottet hållit en utfrågning med företrädareför och Riksåklagaren. Vad som framkommit redovisasnärmare i anslutning till att utskottet behandlar respektive förslag. Redan härkan dock nämnas att det pågår ett utvecklingsarbete inombåde polisen och åklagarorganisationen som bl.a. syftar till att komma tillrätta med de brister som revisorer pekar på i sin rapport.I motion Ju213 (m) efterfrågas en granskning av omorganisationen inomrättsväsendet.Utskottet, som tidigare avstyrkt liknande yrkanden under hänvisning tillden nu föreliggande rapporten, vill redan här framhålla att revisorernasgranskning visar på en rad en problem som bl.a. har samband med organisa-tionsförändringarna. Utskottet ser därför granskningen som ett värdefulltbidrag till diskussionen om effekterna av omorganisationen. Någon sådanytterligare brett upplagd översyn som motionären efterfrågar ser utskottetinget behov av. Motion Ju213 får anses tillgodosedd, och utskottet föreslåratt avslår den. Till de enskilda förslagen som revisorerna presente-rar återkommer utskottet nedan.Kvalitet och tillsynI 7 § polislagen (1984:387) anges att har tillsyn överpolisväsendet. Ytterligare bestämmelser om tillsynen finns i förordningen(1989:773) med instruktion för . Där föreskrivs i 2 a § attRikspolisstyrelsen i sin tillsynsverksamhet särskilt skall beakta att polisar-betet bedrivs i överensstämmelse med de prioriteringar och riktlinjer somriksdagen och regeringen lagt fast för polisverksamheten, att polisarbetetbedrivs effektivt och uppfyller rättssäkerhetens krav och att förvaltningeninom polisväsendet skall fungera väl. Vidare anges i samma bestämmelse attRikspolisstyrelsen skall följa upp och analysera polisverksamheten. Ommålen för verksamheten inte uppnås eller om verksamheten inom poliseninte bedrivs på ett tillfredsställande sätt, skall genompåpekanden och uppmaningar eller på annat sätt söka åstadkomma rättelse.Vid behov skall anmäla förhållandet till regeringen.Såvitt gäller åklagarverksamheten finns bestämmelser av intresse i in-struktionen för Riksåklagaren. Av 2 § följer att Riksåklagaren har tillsynöver åklagarväsendet och skall verka för lagenlighet, följdriktighet och en-hetlighet vid rättstillämpningen. Vidare utövar överåklagarna en form avtillsyn genom att överpröva beslut av lägre åklagare.Till detta kommer den tillsyn som utövas av Justitiekanslern och . I övrigt förekommer inte någon myndighet vars enda upp-gift är att utöva tillsyn över den löpande verksamheten vid andra myndighe-ter.Revisorerna anser att ett viktigt mått på polisens och åklagarnas arbete ärförundersökningarnas kvalitet. Kvaliteten kan bl.a. mätas genom handlägg-ningstidernas längd. Revisorerna har genomfört en undersökning avseendeärenden som anmälts till polisen där en person född ärskäligen misstänkt för misshandel. Den genomsnittliga tiden från anmälantill dom var i och i Stockholmslän och . Enligt revisorernas uppfattning är handläggnings-tiden för ärenden med en skäligen misstänkt anmärkningsvärt lång.Revisorerna har också genomfört en enkätundersökning rörande förunder-sökningarnas kvalitet. Svaren visar att bl.a. de domare och försvarare somdeltog i undersökningen ansåg att förundersökningarnas kvalitet försämratsunder 1990-talet.Revisorerna föreslår ett tillkännagivande av innebörd att en utredning till-sätts för att utreda frågan huruvida ett oberoende tillsynsorgan bör inrättasinom rättsväsendet. Utredningen bör också lämna förslag på hur ett sådantorgan kan organiseras. I avvaktan på resultatet av en sådan utredning börenligt revisorerna få i uppdrag attgemensamt bedriva tillsyn över polisens och åklagarnas förundersökningsar-bete.Bakgrunden till revisorernas förslag är som framgått konstateradebrister i förundersökningsverksamheten. Sedan revisorernas rapport publice-rades har frågan om kvaliteten uppmärksammats på olika håll. I sambandmed behandlingen av budgetpropositionen för ställde sig utskottetbakom de prioriteringar som regeringen redovisade. Såvitt gällde polisväsen-det angavs bl.a. att polisen skall förbättra och effektivisera utredningsverk-samheten, såväl den som bedrivs i närpolisområdena som den som gällersärskilt svåra och komplicerade brott (bet. 1999/2000:JuU1 s. 25). Beträffan-de åklagarväsendet angavs att samverkan med polisen skall utvecklas ytterli-gare i syfte att förbättra den brottsutredande verksamheten (s. 42).I detta sammanhang bör också noteras att det i polisväsendets reglerings-brev för anges att polisens utredningsarbete skall bedrivasrättssäkert, effektivt och på ett ändamålsenligt sätt. Andelen uppklarade brottskall öka och tiden mellan brottsanmälan och slutredovisning skall bli korta-re (verksamhetsmål 5). Till detta mål har knutits återrapporteringskrav.Det nämnda verksamhetsmålet har preciserats av i dereviderade planeringsförutsättningarna avseende som säntsut till samtliga polismyndigheter. anger där att s.k. förstahandsåtgärder skall vidtas i den utsträckning som behövs för att effektiviseradet brottsutredande arbetet. Vidare skall polismyndigheternas egen ledningav förundersökningar förbättras. Dessutom skall samarbetet med åklagar-myndigheterna utvecklas för en effektivare samverkan under hela förunder-sökningen i åklagarledda förundersökningar. hänvisarockså till en skrivelse där man sammanfattat tillsynsenhetens inspektioner avbrottsutredningsverksamheten. I skrivelsen anförs bl.a. att mer långtgåendeåtgärder bör ske initialt. Även andra råd lämnas. Vidare anförs i planerings-förutsättningarna att arbetet måste organiseras så att själva utredningsarbetetkan påbörjas direkt i anslutning till beslutet att inleda förundersökning.Frågan om tillsynen över polisverksamheten har tidigare behandlats i ut-skottet. behandlade utskottet ett regeringsförslag som bl.a. gickut på att länsstyrelsernas tillsyn skulle upphöra (bet. 1998/99:JuU5 s. 5).Utskottet ansåg att om fick det huvudsakliga ansvaret förden löpande tillsynen borde en effektiv verksamhet med hög kvalitet ochnationell överblick kunna upprätthållas. Utskottet ställde sig bakom rege-ringens förslag, och utskottet avstyrkte ett motionsyrkande om att frågan omen oberoende tillsyn skulle utredas.I sammanhanget bör även nämnas att frågan om en översyn av den statligatillsynen bereds i . Syftet med utredningen är att ge denstatliga tillsynen en tydligare innebörd.Under den utfrågning utskottet hållit i ärendet har framkommit att åklagaresedan några år tillbaka ofta deltar i inspektionsverksam-het. Även de efterföljande analyserna sker i viss utsträckning gemensamt.Vid rikspolischefens inspektioner tas alltid kontakt med åklagarna på orten.Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av att förundersöknings-verksamheten håller en hög kvalitet. Utskottet har också ställt sig bakom deprioriteringar som regeringen presenterade i budgetpropositionen i höstas.Utskottet noterar med tillfredsställelse att åtgärder vidtagits efter riksdagenbeslut.Utskottet delar emellertid revisorernas uppfattning att det kan finnas skälatt överväga inrättandet av ett oberoende tillsynsorgan. Värdet av en sådanextern kontroll måste självfallet vägas mot andra argument. Här tänker ut-skottet på gränsdragningsproblem i förhållande till andra tillsynsorgan. Ut-skottet anser dock att frågan bör utredas. Det får ankomma på regeringen attgöra detta. Revisorernas förslag om ett uppdrag till ochRiksåklagaren att i avvaktan på utredningen bedriva gemensam tillsyn fåranses tillgodosett med hänsyn till de upplysningar om en delvis samordnadtillsyn som lämnats inför utskottet. Vad utskottet nu anfört med anledning avrevisorernas förslag i denna del bör som sin mening ge regeringentill känna.Kvalitetshöjande åtgärder i polisens verksamhetRevisorerna föreslår att ges i uppdrag att utforma förslagtill förstärkt utbildning i förundersökningsverksamhet. Vidare bör Rikspolis-styrelsen utarbeta en modell för hur rekryteringen till utbildningen skall se uför att utbildningssatsningarna skall göras över hela landet och för att depoliser med störst fallenhet för förundersökningsarbete rekryteras till utbild-ningarna. Satsningar på utbildning efterfrågas också i motion Ju229 (m).Revisorerna föreslår vidare att och Riksåklagaren till-sammans undersöker hur närpolisen bör arbeta för att höja kvaliteten påförundersökningarna. Revisorerna anser att det i stora närpolisområden kanvara motiverat att koncentrera utredningarna till vissa närpoliser. Liknandesynpunkter framförs i motion Ju208 (m) såvitt gäller narkotikabekämpning-en. I motion Ju905 (c) begärs åtgärder för att brottsutredningarnas kvalitetskall höjas; bl.a. understryks vikten av kvalitetssäkring och IT-stöd.Slutligen föreslår revisorerna att regeringen informerarriksdagen om hur det problemorienterade arbetssättet har utvecklats inompolisorganisationen. Revisorerna anser att utbildningen i detta avseende varitotillräcklig. I motion Ju905 påpekas att de flesta av dagens poliser inte utbildats i det problemorienterade arbetssättet.Såvitt gäller önskemålen om utbildningssatsningar kan följande nämnas.Det är en prioriterad uppgift för polisväsendet att satsa mer intensivt påkompetensutveckling. Detta gäller bl.a. grund- och vidareutbildningen. Prio-riteringarna återspeglas i regleringsbrevet för . Där har Rikspolissty-relsen fått i uppdrag att tillsammans med BRÅ överväga på vilket sätt rådetsroll i polisväsendets grund- och vidareutbildning kan vidareutvecklas.Utskottets uppföljningsgrupp har arbetat med frågorkring polisen. Inom ramen för det arbetet har framkommit att ett par hundracivilanställda genomgått en vidareutbildning till brottsutredningsassistenter.I fråga om kvalitetssäkring kan noteras att det är en prioriterad uppgift förpolisen att förbättra förundersökningarna. I budgetpropositionen anförderegeringen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 4, avsnitt 4.3.11) i denna del dess-utom bl.a. att det är av största vikt att polismyndigheterna genom fortsattkompetensutveckling, fördjupat samarbete med åklagarna och organisatoris-ka insatser, verkar för effektivitet och kvalitet i utredningsverksamheten. Detär, enligt vad regeringen anförde, viktigt att uppmärksamma att arbetstidensförläggning kan vara ett sätt att effektivisera även denna verksamhet. Rege-ringen anförde vidare att de framgångsrika insatser för att höja utrednings-kompetensen som har gjorts , med bl.a. åklagarmentorer,främst har riktat sig till närpolisen. Det finns, enligt vad som anfördes, skälatt nu pröva vilka åtgärder som kan vara lämpliga för att främja kompe-tensutveckling och effektivisering inom övrig utredningsverksamhet. Härkunde, enligt regeringen, det utvecklingsarbete med kvalitetssäkringsmodel-ler för brottsutredningar som pågår i och i ge intres-santa förebilder. Det är också, anförde regeringen, glädjande att den förstaetappen av Dur-Två, som är ett datoriserat stöd för förundersökningsproces-sen, nu är klar.Vid den utfrågning som utskottet hållit i ärendet har framkommit att kva-litetssäkringsarbete pågår i princip i alla polismyndigheter.När det gäller den mer avgränsade frågan om närpolisens arbete medbrottsutredningar kan dessutom noteras att det i polisväsendets reglerings-brev för anges att skall bedöma hur polisverk-samheten i närpolisområdena har utvecklats. Redovisningen skall särskiltbelysa de erfarenheter som har vunnits och de slutsatser som kan dras omverksamhetens framtida inriktning. Uppdraget skall redovisas till regeringensenast . Vidare skall tillsammans medStatens kriminaltekniska laboratorium utveckla kriminaltekniska metoderoch rutiner anpassade till närpolisens brottsplatsundersökningar. Vidtagnaåtgärder skall redovisas till regeringen senast den 1 juli 2000.Vad så gäller det problemorienterade arbetssättet nämns även detta blandpolisväsendets prioriteringar för - det problemorienterade arbetssät-tet skall utvecklas inom alla delar av polisens verksamhet. Även denna prio-ritering följs upp i regleringsbrevet för . Sålunda har Rikspolisstyrel-sen ålagts att redovisa de åtgärder som vidtagits för att vidareutveckla ochsprida det problemorienterade arbetssättet så att det får genomslag i all verk-samhet. Vidare skall styrelsen redovisa de åtgärder som vidtagits för attförbättra polisväsendets kompetens för utredningar av IT-relaterad brottslig-het.Utskottet vill inledningsvis markera att revisorernas rapport visar på ettbehov av åtgärder för att höja kvaliteten på förundersökningarna. Flera åt-gärder skulle kunna vidtas i denna riktning.För att höja kvaliteten i polisverksamheten bör det problemorienterade ar-betssättet få ett starkare genomslag. Utbildningen härom har varit otillräckligoch har bara de som genomgått polisutbildningen någon sär-skild utbildning i denna metod. Utskottet ställer sig därför bakom revisorer-nas förslag om att regeringen informerar om hur detproblemorienterade arbetssättet har utvecklats inom polisen. Detta bör riks-dagen med anledning av revisorernas förslag som sin mening ge regeringentill känna.När det gäller utbildningsfrågor i övrigt noterar utskottet att satsningar påkompetensutveckling är en prioriterad uppgift, och utskottet utgår från attRikspolisstyrelsen arbetar i enlighet med detta och inom ramen för det arbe-tet - i den mån det är ändamålsenligt - ser till att satsningar på vidareutbildning görs jämnt över hela landet. I övrigt anser utskottet att intebör uttala sig i frågan om hur vidareutbildningen av poliser bör organiseras. Idenna del bör såväl revisorernas förslag som motionerna Ju229 och Ju905avslås.När det gäller önskemålen om en specialisering av utredningsverksamhe-ten anser utskottet att det finns ett visst utrymme för förändringar. Vissapoliser bör kunna avdelas för att sköta utredningar eller - i undantagsfall -vissa typer av utredningar. För att några effektivitetsvinster skall uppnåskrävs att underlaget för en specialisering är tillräckligt stort. Detta innebärsin tur att en sådan förändring endast lämpar sig för de större närpolisområ-dena. Det bör ankomma på regeringen att se över frågan och vidta de åtgär-der som behövs för att åstadkomma en koncentration av utredningsverksam-heten i enlighet med det anförda. Utskottet föreslår att med anled-ning av revisorernas förslag ger regeringen detta till känna.Utskottet anser inte att det behövs någon utredning om hur narkotikabe-kämpningen skall organiseras, och utskottet föreslår att avslårmotion Ju208.Övriga önskemål om en bättre förundersökningsverksamhet får anses till-godosedda med numera vidtagna åtgärder. Här tänker utskottet främst på vadsom anförts i de reviderade planeringsförutsättningarna som sänts ut tillpolismyndigheterna och det uppdrag avseende närpolisen som lämnats tillRikspolisstyrelsen i regleringsbrevet. Utskottet vill också påminna om att detär en prioriterad uppgift för polisen att utveckla IT-system bl.a. för stöd tilverksamheten. Såväl revisorernas förslag i denna del som motion Ju905 fåranses tillgodosedda, och utskottet föreslår att de avslås.Kvalitetshöjande åtgärder i åklagarnas verksamhetI denna del föreslår revisorerna att en utredning tillsätts för att se över åklgarnas arbetsformer och samverkan med tingsrätterna. Revisorerna konstate-rar att åklagarna efter reformen är placerade på färre orter och att avsiktenvid omorganisationen var att också antalet tingsrätter skulle minska. Reviso-rerna menar att det finns behov av ökad samverkan när det gäller utsättandeav mål till huvudförhandling. Revisorerna har också tagit fasta på kritik somriktats mot hur arbetet fördelas inom en och samma åklagarkammare.I samband med behandlingen av budgetpropositionen för avstyrkteutskottet ett motionsyrkande om att åklagarna skulle knytas till vissa tings-rätter (bet. 1999/2000:JuU1 s. 43 f). Utskottet ville inte utesluta att åklagarnu ägnar en större del av sin arbetstid åt resor än vad som var fallet förereformen. Mot den bakgrunden framstår det, anförde utskottet, som lovvärtatt åklagarna försöker utnyttja sin tid rationellt och som ett led i det "bytermål med varandra i syfte att minska resandet. Utskottet utgick dock från attsådana mått och steg vidtas endast när det är lämpligt med hänsyn till måletskaraktär. Avslutningsvis konstaterade utskottet att ingenting hindrar kam-marcheferna från att bestämma att en viss åklagare skall ha hand om målenvid en viss domstol i den mån det framstår som en ändamålsenlig ordning.Vid den utfrågning som utskottet hållit i det nu aktuella ärendet har bl.a.tagits upp frågan om i vilken utsträckning en åklagare som lett en förunder-sökning också bör föra talan i domstol när åtal väckts. Inom åklagarväsendetsynes den allmänna uppfattningen vara att enklare mål kan annan åklagare tahand om när det blir huvudförhandling. Bedömningen av var denna gräns bördras varierar över landet. Det har också upplysts att ochRiksåklagaren tagit ett initiativ i fråga om samverkan mellan tingsrätternaoch åklagarkamrarna. Inom ramen för detta arbete finns en samverkansgruppdär bl.a. de frågor som revisorerna tagit upp är aktuella.När det gäller lokaliseringen av åklagare har en koncentration skett till re-sidensstäderna. Även om detta inneburit en del resor är den allmänna me-ningen inom åklagarväsendet att detta är en bättre ordning än den som dentidigare organisationen innebar. är dock trenden att åklagareåterigen i viss utsträckning samlokaliseras med polisen, vilket medför attåklagarna i högre utsträckning kommer att finnas på orter där det finns entingsrätt.Som utskottet konstaterade synes en del problem i och för sig varaförknippade med lokaliseringen av åklagarkamrarna. Även revisorernasrapport pekar i den riktningen. Utskottet noterar dock att Riksåklagarenredan under remissbehandlingen av rapporten påpekat att en översyn avåklagarnas arbetsformer i många hänseenden redan har påbörjats. Det fort-satta arbetet kommer enligt Riksåklagaren att bedrivas med hänsyn till revi-sorernas synpunkt. Härtill kommer att frågan uppmärksammats i en arbets-grupp. Utskottet kan mot denna bakgrund inte finna annat än att de syn-punkter som revisorernas förslag baseras på har tillgodosetts. Något ingri-pande från behövs alltså inte, och utskottet föreslår att riksdagenavslår revisorernas förslag i denna del.Rättsväsendets ekonomiI budgetpropositionen för redovisades siffror för hela utgiftsområdeti avsnitt 3. Här har regeringen dock valt att inte gå längre tillbaka än år 199Revisorerna föreslår att regeringen i samband med budgetpropositionenredovisar kostnadsutvecklingen inom rättsväsendets olika delar under desenaste tio åren. Revisorernas förslag får förstås så att det avser en redovis-ning tillbaka i tiden , dvs. i budgetpropositionen för bör redovisas kostnadsutvecklingen och framåt.I samband med remissbehandlingen av revisorernas rapport påpekades frånJustitiedepartementet att beräkningar av anslagsbelopp har förändrats i flerafall. Förändringarna gör att en jämförelse längre tillbaka i tiden än 1996 ärförenad med tolkningsproblem.Utskottet anser att möjligheterna för att följa kostnadsutveck-lingen inom rättsväsendet bör förbättras. Även om längre tidsserier är för-knippade med vissa tolkningsproblem anser utskottet att det finns ett visstvärde i en sådan redovisning som revisorerna föreslår. Utskottet anser alltså ilikhet med revisorerna att regeringen i samband med budgetpropositionenskall redovisa kostnadsutvecklingen inom rättsväsendets olika delar under desenaste tio åren. En sådan redovisning måste naturligtvis kompletteras mederforderliga förklaringar. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Effekter av organisationsförändringarRevisorerna föreslår att regeringen före och efter större förändringar inomrättsväsendet gör så omfattande bedömningar som möjligt av vilka effekterförändringarna får för andra myndigheter och samhället i övrigt.