bet · GO01NU1 · 2000-11-30 00:00:00 — 2000/01: NU4) och som bl.a. innebär ytterligareeffektiviseringar av konkurrensövervakningen. Det rör sig om att desvenska konkurrensmyndigheterna ges behörighet att tillämpa EG:skonkurrensregler och en lagändring beträffande konkurrensskadeavgiften föratt öka möjligheterna att upptäcka och undanröja konkurrensbegränsningar.Konkurrensforskningen föreslås få ökade medel i en motion. Utskottetkonstaterar att verksamheten fick ett kraftigt tillskott ,då anslaget höjdes med till 6 miljoner kronor.I tre motioner föreslås att anslaget till omstrukturering av vissastatligt ägda företag m.m. skall slopas eller minskas kraftigt. Yrkandenom slopande av detta anslag har utskottet tidigare avstyrkt och riksdagenavslagit.Ökade medel för att främja export av miljöanpassad teknik föreslås imotion 2000/01:N366 (c). Som tidigare redovisats genomför etttreårigt program med syfte att främja export av miljöteknikrelateradevaror och tjänster och med en budget på för åren1999-2001. Insatserna skall koncentreras till regionalpolitisktprioriterade områden och genomföras tillsammans med regionala aktörer.Under innevarande år har vidare avsatts för miljöexportav Utrikes- och Miljödepartementen.Regeringens förslag om anslag till näringslivsutveckling iÖstersjöregionen avvisas i fem motioner. Utskottet behandlade hösten 1999i ett yttrande till finansutskottet över förslag i tilläggsbudgeten för år1999 frågan om verksamheten inom ramen för de s.k. Östersjömiljarderna(prop. 1999/2000: NU1y). Detta skedde mot bakgrund av en kartläggning somriksdagens utredningstjänst gjort på uppdrag av utskottet. Den aktuellaverksamheten präglas, enligt utskottets mening, såväl av solidaritet medÖstersjöländerna som av ett intresse att främja företagsamhet ochsysselsättning i . Utskottet ser verksamheten som en del av desvenska insatserna för att stödja utvecklingen mot ett demokratiskt systemoch mot marknadsekonomi i de berörda länderna. Enligt uppgift harföreträdare för det svenska näringslivet varit mycket positiva tillinsatserna.Utskottet välkomnar den rapport över pågående projekt som statssekreterareSven-Eric Söder, , har lämnat till utskottet. I detnyssnämnda yttrandet underströk utskottet vikten av att en grundligutvärdering görs av den hittillsvarande verksamheten och att en sådanutvärdering bör avse såväl en sedvanlig utvärdering projekt för projektsom en utvärdering av arbetsmetoden som sådan. Det sistnämnda kan skeförst när programmet är avslutat och bör lämpligen utföras av en externutvärderare. Beträffande den löpande uppföljningen av de olika projektenanser utskottet att det är en praktisk och ändamålsenlig ordning attföreträdare för redovisar en sådan till utskottetårligen, så som har gjorts.På konsumentområdet föreslås i tre motioner minskade medel tillKonsumentverket och i en motion minskade medel för åtgärder påkonsumentområdet. Beträffande vill utskottet erinra om attdetta verk utsatts för stora besparingar under de senaste åren.Med det anförda tillstyrker utskottet de av regeringen föreslagna anslagenför inom utgiftsområde 24 Näringsliv (se bilaga). Likasåtillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut somframlagts i budgetpropositionen. Samtliga behandlade motioner avstyrks.ExportkreditnämndenI motion 2000/01:N223 (v) begärs, som tidigare redovisats, dels en översynav () styrelse i syfte att ge den en mer folkligförankring, dels en översyn av de sekretessbestämmelser som gäller förnämnden i syfte att göra nämndens verksamhet mer öppen.Den sistnämnda frågan om sekretess kopplas i motionen, som nämnts, tillden av EKN införda miljöpolicyn. Utskottet vill poängtera sinpositiva syn på att miljöfrågona får en mer framskjuten roll i EKN:sverksamhet med garantigivning. Det är också positivt med en ökad öppenhet.Här måste dock hänsyn tas till att affärssekretessen måste respekteras.Det inititativ som EKN tagit för att det via skall skapas eninternationell kanal för information om enskilda projekt tycker utskottetär lovvärt. Därmed skulle information om enskilda projekt kunnaoffentliggöras, utan att det skulle gå att härleda vilket eller vilkaföretag som ligger bakom projektet. Något behov av agerande frånriksdagens sida i denna fråga kan utskottet inte se och avstyrker därmedmotionen i berörd del.När det gäller den andra frågan som tas upp i motionen - sammansättningenav - är det, enligt utskottets mening, viktigt att deledamöter som utses har en djup sakkunskap och i övrigt en bred kompetens.Det är också viktigt att antalet styrelseledamöter inte blir alltförstort, om styrelsen skall kunna fungera effektivt. Den fackligarepresentationen som finns i anser utskottetär värdefull och bör bevaras. Med detta avstyrks motionen även i dennadel. beträffande målatt med bifall till proposition 2000/01:1 utgiftsområde 24moment 2 godkänner vad som anges i propositionen om målen inomutgiftsområdet,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande bedömning av regeringens resultatredovisningatt godkänner vad utskottet anfört,3. beträffande regelförenklingatt med avslag på motionerna 1999/2000:N52, 2000/01: T477yrkande 2, 2000/01:N218, 2000/01:N235, 2000/01:N237, 2000/01:N238,2000/01:N263 yrkande 2, 2000/01:N267 yrkande 7, 2000/01:N269,2000/01:N282, 2000/01:N302, 2000/01:N323 yrkandena 6-8, 10, 11, 14, 17 och18, 2000/01:N324 yrkande 5, 2000/01: N381 yrkandena 3-8 och 13,2000/01:N385 yrkande 3 och 2000/01: A812 yrkande 9 lägger regeringensskrivelse /2000:148 till handlingarna,res. 2 (m, kd, c, fp)4. beträffande anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringslivatt med bifall till proposition 2000/01:1 utgiftsområde 24momenten 3-10 och med avslag på motionerna 2000/01:Fi211 yrkande 22 idenna del, 2000/01:U509 yrkande 10, 2000/01:N203, 2000/01: N251,2000/01:N288, 2000/01:N324 yrkandena 4 och 16, 2000/01: N361 yrkandena10-15, 2000/01:N366 och 2000/01:N381 yrkande 10a) bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 26:2Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, ingå ekonomiskaförpliktelser om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterom högst under och sammanlagt högst under budgetåren 2003-2006,b) bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 38:14Rymdverksamhet, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter om högst 1 ,c) bemyndigar regeringen att sälja statens aktier i kommun,d) bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvarintill ett belopp av högst 150 förexportkreditgarantisystemet,e) bemyndigar regeringen att för ikläda staten betalningsansvarintill ett belopp av högst 10 för investeringsgarantier,f) bemyndigar regeringen att för besluta att Exportkreditnämndenfår obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalning,g) godkänner den föreslagna inriktningen på verksamheten vid AB SvenskExportkredit som, förutom att bedriva finansieringsverksamhet för attfrämja svensk exportindustri och svenskt näringsliv, även kan engagera sigi annan svensk och internationell finansieringsverksamhet på kommersiellagrunder,h) för anvisar anslag under utgiftsområde 24 Näringslivenligt regeringens förslag i bilaga,5. beträffande Exportkreditnämndenatt avslår motion 2000/01:N223.res. 3 (v, mp)den 30 november 2000På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per ()*, (),(), (), ()*, KarinFalkmer (m)*, ()*, (), (), (), ()*, (), ÅkeSandström (c)*, ()*, (), () och ()*. * Har avstått från att delta i beslutet under moment 4 Mål (mom.1)Per (), (), (), (), (), (), () och MikaelOscarsson (kd) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om mål bort ha följandelydelse:Regeringen begär i årets budgetproposition godkännande av de övergripandemål som redovisas för de olika politikområdena. Enligt utskottets meningär dock den näringspolitik som regeringen förordar inte den som krävs föratt uppnå tillväxt och utveckling i ekonomin. Som anförs i en reservation(m, kd, c, fp) om allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken ifinansutskottets betänkande 2000/01:FiU1 behövs det nu strukturellareformer inom ett antal områden för att svensk ekonomi och välfärd skallha förutsättningar att fungera bättre också i kommande lågkonjunktur. Dethandlar framför allt om ett bättre företagsklimat, reformer för en bättrekonkurrenssituation - nationellt och internationellt - och för en bättrefungerande arbetsmarknad.I motion 1999/2000:N52 (m, kd, c, fp), som behandlas i det följande,redovisas hur den näringspolitik som utskottet förordar bör utformas. Detnationella näringsklimatet måste formas så att klarar av att tävlamed de mest konkurrenskraftiga delarna av världen i fråga om goda villkorför företagande och investeringar. Omvärldsförståelse ochförändringsbenägenhet i politiken är helt avgörande för framtidaposition. Det är i detta perspektiv förödande att - som regeringen gör -klamra sig fast vid stela modeller, rigida arbetsmarknadsregler ochvärldens högsta skattetryck. Tillkomsten av jobb på lång sikt bygger på entillväxt bland de små och medelstora företagen.Negativa attityder till småföretagande har påverkatföretagsstrukturen. Villkoren för företagande har helt anpassats tillstorföretagen, vilket i förlängningen lett till en bristande mångfald avmedelstora, växande företag som finns i många andra länder. Av Sverigescirka en halv miljon företag är den överväldigande majoritetenenmansföretag och har fler än 20 anställda.Framväxt av nya företag inom tjänste- och servicesektorerna har effektivthindrats genom den offentliga sektorns kraftiga utbyggnad och monopol.Världens största offentliga sektor har krävt världens högsta skatter,vilket ytterligare har bromsat tillkomst av företag och tillväxt. Denarbetsintensiva privata tjänstesektorn som fungerat somsysselsättningsmotor i exempelvis har utvecklatsbetydligt långsammare i Sverige.Sverige behöver en god företagarpolitik, vilket omfattar en mängdförändringar inom områdena skatter, arbetsmarknad, konkurrens,regelförenkling och Europaengagemang. Framför allt är det viktigt attförändra attityderna till företagande och entreprenörskap. Det måsteskapas ett gott företagarklimat, så att fler kvinnor och män vill - ochvågar - starta och driva företag och anställa medarbetare. För att Sverigeskall få en växande företagsamhet måste entreprenörskap och företagandelöna sig bättre än det gör för närvarande.Eftersom de mål som regeringen formulerar för de olika verksamhetsområdenatar sin utgångspunkt i en felaktigt utformad näringspolitik avstyrkerutskottet dem. Regeringen bör lägga fram nya mål för de olikaverksamhetsområdena utifrån de riktlinjer för näringspolitiken somutskottet här angivit.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande målatt med avslag på proposition 2000/01:1 utgiftsområde 24moment 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Regelförenkling (mom. 3)Per (), (), (), (), (), (), () och MikaelOscarsson (kd) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om regelförenkling bortha följande lydelse:Ett framgångsrikt företagande är den absolut viktigaste förutsättningenför välstånd. Näringsklimatet i måste förbättras så att det klararav att tävla med de mest konkurrenskraftiga delarna av världen i fråga omgoda villkor för företagande och investeringar. En bland flera viktigaåtgärder för att forma ett sådant positivt näringsklimat och för attfrämja en god tillväxt är att genomföra en betydande regelförenkling.Utskottet anser - i likhet med vad som anförs i alla de här aktuellamotionerna, bl.a. motionerna 1999/2000:N52 (m, kd, c, fp) och 2000/01:N381(m, kd, c, fp) - att frågan om regelförenkling är särskilt betydelsefullför småföretagen. Detta har också framförts i en reservation (m,kd, c, fp) om allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken ifinansutskottets betänkande 2000/01:FiU1 om utgiftsramar och beräkning avstatsinkomsterna, m.m. I reservationen redovisas under rubriken starta och driva företag (s. 300) synpunkter på behovet avregelförenkling och ett program för avreglering, som utskottet ställer sigbakom. Det måste ske en radikal förändring av myndigheternasförhållningssätt till småföretagen; dessa måste betraktas ur ettkundperspektiv.Trots regeringens uttalanden om vikten av regelförenklingar för småföretagär det inte mycket av positiv art som hänt, vilket kommer till uttryck iatt regeringens skrivelse är innehållsmässigt tunn. Det bristande tempot iregelförenklingsarbetet framgår också av en presenterad rapportfrån (). SAF har sedan år 1994låtit mäta företagarnas egna bedömningar av utvecklingen påregelområdet och hur de upplever sina myndighetskontakter. Resultatet avden senaste undersökningen avseende visar, enligt SAF, attvarken inrättandet av SimpLex-enheten i ellerinförandet av SimpLex-förordningarna har gett några positiva resultat.Över hälften () av de tillfrågade anser att det har blivit fler reglerunder de två till tre , medan säger sig uppleva enminskning. Vad gäller regelkvaliteten och komplexiteten i regelverketanser att det blivit svårare att följa reglerna, medan anseratt det blivit lättare. Vidare sägs i rapporten att endast ytterst fåföretagare upplever att de som berörs av nya bestämmelser blirkonsulterade innan bestämmelserna beslutas. Sammantaget visarundersökningen att företagarna upplever en växande regleringsbörda. Det ärföretagarnas egna bedömningar, anser utskottet, som bör utgöra måttstockenför hur betungande regelsystemet skall anses vara.Enligt utskottets mening kan - och bör - de flesta avSmåföretagsdelegationens förslag genomföras. Regeringen har,trots den tid som förflutit, endast vidtagit ett begränsat antal åtgärder.De flesta av dessa är dock inte konkreta förändringar och förenklingar,utan aviseringar om framtida åtgärder eller beslut om uppdrag, där det ärosäkert vad dessa kommer att resultera i. Utskottet anser att det nu ärhög tid för regeringen att gå från ord till handling.Enligt utskottets uppfattning bör anmoda regeringen attomedelbart vidta åtgärder, som kan grupperas under fyra rubriker, nämligenMål för regelförenklingsarbetet, Organisationen avregelförenklingsarbetet, Konkreta sakåtgärder och Kommunalnäringsverksamhet. Under respektive rubrik bör följande åtgärder vidtas:Mål för regelförenklingsarbetet- Ett tydligt och kvantifierbart mål bör formuleras förregelförenklingsarbetet. Regeringens förslag om att minska denadministrativa bördan försmåföretagen är ett alltför allmänt formulerat mål.- Alla regler som berör företagare skall ha granskats inom enfyraårsperiod i syfte att förenkla och minska regelmassan.- skall företagens regelmängd minska ochefter två mandatperioder med 25 %.- Företagens uppgiftslämnande bör minskas och förenklas.Organisationen av regelförenklingsarbetet- Arbetet med regelförenkling bör ledas från högsta politiska nivå, genomen särskild grupp i Statsrådsberedningen.- Ett näringslivets regelråd, med företrädare för företag, forskare ochorganisationer, bör inrättas. Rådet bör delta i löpandearbete med att testa förslag till nya regler ur ett småföretagsperspektiv.Konkreta sakåtgärder- Obligatorisk konsekvensanalys bör genomföras, inte bara i princip utan iverkligheten. Enligt regeringens skrivelse har efterlevnaden av SimpLex-förordningen inte varit särskilt god. Konsekvensanalyser skall lämnas avdepartement, myndigheter, utredningar och kommuner.- En solnedgångsparagraf bör införas, innebärande att alla företagsreglerskall genomgå en rullande översyn och att de som inte använts på fem åreller mer skall slopas.- En försöksverksamhet med tidsbegränsade regler bör genomföras.- Vid registrering av företag bör bara en myndighet behöva kontaktas, ochdet bör kunna ske via Internet.- Staten bör svara för ett Internetbaserat informationssystem förföretagare.- Myndigheterna bör ges i uppdrag att lämna bindande löften om hur långtid det tar att avgöra ett ärende. Generellt sett måstehandläggningstiderna minskas, t.ex. vid Patent- och registreringsverket.- Myndigheterna bör i sina årsredovisningar redovisa hur service- ochinformationskraven gentemot företagen klarats av.Kommunal näringsverksamhet- Prövning av kompetens att driva affärsverksamhet bör ske.- Konkurrensneutralitet mellan offentliga och privata aktörer bör gälla.Även de förslag från Småföretagsdelegationen som ligger på andra utskottsansvarsområden bör beredas och genomföras med skyndsamhet.Riksdagen bör anmoda regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vadutskottet här har angett. Därmed blir samtliga nu aktuella motionertillgodosedda i berörda delar och tillstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande regelförenklingatt med bifall till motionerna 1999/2000:N52, 2000/01: T477yrkande 2, 2000/01:N218, 2000/01:N235, 2000/01:N237, 2000/01:N238,2000/01:N263 yrkande 2, 2000/01:N267 yrkande 7, 2000/01:N269,2000/01:N282, 2000/01:N302, 2000/01:N323 yrkandena 6-8, 10, 11, 14, 17 och18, 2000/01:N324 yrkande 5, 2000/01: N381 yrkandena 3-8 och 13,2000/01:N385 yrkande 3 och 2000/01: A812 yrkande 9dels lägger regeringens skrivelse 1999/2000:148 till handlingarna,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. (mom. 5)(), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnittet omExportkreditnämnden som börjar med "När det" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i likhet med vad som anförs i motion 2000/01:N223 (v) -att bör anmoda regeringen att göra en översyn avsammansättningen av , så att denna får en bredare folkligförankring. Trots att EKN:s kreditgivning handlar om en ansenlig del av deskattemedel som medborgarna inbetalat till staten, har dessa ingen insynvia sina folkvalda representanter. I återfinns i huvudsakendast representanter för departement och näringsliv. Det finns endast enrepresentant i styrelsen som skulle kunna sägas ha en viss folkligförankring, nämligen en utredningschef från . Någon insyn från sida i EKN:sverksamhet finns således inte.Utskottet anser mot denna bakgrund att sammansättningen av EKN:s styrelsebör ses över i syfte att ge den en bredare folklig förankring. Riksdagenbör genom ett tillkännagivande ställa sig bakom detta. Därmed blirmotionen tillgodosedd i berörd del och tillstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande Exportkreditnämndenatt med bifall till motion 2000/01:N223 yrkande 1 och medavslag på motion 2000/01:N223 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (mom. 4)Per , , och (alla m)anför:I finns en majoritet - bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister - för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samtberäkningen av statens inkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällande beräkningen av detoffentliga utgifts-taket samt förslagen om preliminära utgiftstak för åren2002 och 2003.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt,kulturellt och socialt växande . Genom en större enskild sektor ochett starkare civilt samhälle kan både företag och människor växa. Fler ochfler kan komma in på den ordinarie arbetsmarknaden, och den socialatryggheten ökar också i andra bemärkelser genom att hushållen får enstörre ekonomisk självständighet. Friheten att välja bidrar till mångfald,till en bättre kvalitet och till en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi om de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurserför att på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter sommåste vara gemensamma.Då majoritet har en annan inriktning av politiken, deltar viinte i utskottets beslut avseende moment 4 om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv. I finansutskottets betänkande 2000/01:FiU1 omutgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna har företrädarna förModerata samlingspartiet i en reservation (12) lagt fram förslag tilltotala utgifter på statsbudgeten och fördelning på utgiftsområden. När detgäller det här aktuella utgiftsområdet 24 Näringsliv innebär denföreslagna ramen en minskning med jämfört medriksdagens beslut. Hur den minskade ramen borde fördelas på olika anslagframgår av motion 2000/01:N361 (m) och av bilaga.Konkurrensverkets uppgift är mycket viktig, varför vi länge förespråkathöjt anslag för verket. bör ges en starkare ställning,och verkets möjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagen måsteförbättras. har regeringen äntligen givit med sig och höjt anslaget.Den föreslagna höjningen är dock inte tillräcklig, utan anslaget borde hahöjts med ytterligare . De ökade medlen skulle ha använtsför att påvisa de konkurrenssnedvridningar som är en följd av offentligasektorns monopol samt kommunalt och statligt ägande av bolag somkonkurrerar med privata företag.I vårt budgetförslag förordades också att två anslag skulle slopas helt,nämligen Näringslivsutveckling i (39:6) och Kostnader föromstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. (38:20). Motsvarandemedel som regeringen föreslår för näringslivsutveckling i Östersjöregionenborde i stället anslås på biståndsbudgeten för underutgiftsområde 7 Internationellt bistånd. När det gäller uppläggningen ochhanteringen av de s.k. Östersjömiljarderna är vi - i likhet med vad somanfördes i en avvikande mening (m, kd, fp) i yttrande 1999/2000:NU1y tillfinansutskottet om tilläggsbudget för - mycket kritiska tilldessa. Denna uppfattning har styrkts av en inom avseende Östersjömiljard I, som utskottet tagit del av, dockinte genom försorg utan genom att rapporten harsänts till revisorer. Därigenom blev rapporten offentlig. I deslutsatser som formuleras i rapporten finns en förödande kritik avuppläggningen och hanteringen, och det sägs att vardåligt förberett på att hantera Östersjömiljard I.Regeringen föreslår att skall användas tillomstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. Dock avser regeringenatt under innevarande år inte genomföra några ytterligare försäljningar avstatligt aktieinnehav, varför medlen i praktiken är tänkta att användastill förvaltning av statligt ägda bolag. Detta är, enligt vår mening,oacceptabelt. Förvaltningen skall bolagen själva stå för, och kostnadersom uppstår i samband med de försäljningar som förhoppningsvis sker iframtiden skall täckas av försäljningsintäkterna. Därmed skulle anslagetkunna tas bort.När det gäller Verket för näringslivsutveckling vill vi erinra om detställningstagande som gjordes i en reservation (m, kd, fp) ibetänkande 1999/2000:NU17 om vissa organisationsfrågor inomnäringspolitiken. Där sades bl.a. att det naturliga tillvägagångssättethade varit att en utvärdering av den förda näringspolitiken försthade gjorts, innan förslag om inrättande av nya myndigheter läggs fram. Desynpunkter som har framförts till utskottet av olika berörda aktöreroch intressenter styrker att vårt ställningstagande var riktigt. Närförändringar av det slag som är aktuella skall genomföras är detväsentligt att de sker i samklang med de berörda aktörerna.Organisationskommittén för den nya myndigheten har uppenbarligen brustit idetta avseende.En annan fråga som vi vill uppmärksamma är vilket stöd Verket förnäringslivsutveckling framöver skall lämna till den verksamhet som bedrivsvid regionala och lokala resurscentrum för kvinnor runt om i landet. Iföregående års anslagsbetänkande 1999/2000:NU1 behandlade utskottetspeciellt frågan om Nationellt resurscentrum för kvinnor (NRC), vilkettidigare bedrivits i projektform vid .