bet · GN01FiU26 · 2000-05-04 00:00:00 — Moderniserade kapitaltäckningsregler m.m. (prop. 1999/2000:94) Utskottet behandlar i detta betänkande de i proposition 1999/2000:94 fram-lagda förslagen till ändringar i sekretesslagen (1980:100) och lagen(1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut ochvärdepappersbolag (kapitaltäckningslagen). Utskottet behandlar också enmotion som väckts med anledning av propositionen.I propositionen behandlas vissa frågor om kreditinstituts och värdepap-persbolags kapitalkrav för risker i verksamheten enligt kapitaltäckningsla-gen. I propositionen lämnar regeringen förslag om införlivandet av tre nyaEG-direktiv på kapitaltäckningsområdet. Direktivens bestämmelser föreslås istor utsträckning genomföras genom bemyndiganden från regeringen tillFinansinspektionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Till betänkan-det har fogats en reservation och ett särskilt yttrande. I proposition 1999/2000:94 föreslås att antar regeringens förslagtill1. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),2. lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora expo-neringar för kreditinstitut och värdepappersbolag.Propositionens lagförslag återfinns i bilaga till betänkandet.Motionen1999/2000:Fi11 av m.fl. (m) vari yrkas att be-slutar om sådan ändring att riskvikten för placeringar och fordringar för vilkaannan AP-fond än Sjunde AP-fonden svarar skall sänkas från till . BakgrundDen s.k. () harutarbetat rekommendationer om kapitaltäckning. EG har också i flera direk-tiv närmare reglerat kraven på kapitaltäckning i institut. Genom lagen(1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut ochvärdepappersbolag (kapitaltäckningslagen) har bestämmelserna om kapital-täckning anpassats till EG-rätten och Baselöverenskommelsen. Lagen harkaraktär av ramlagstiftning och innehåller centrala och övergripande be-stämmelser om kapitaltäckning, stora exponeringar och tillsyn av finansiellaföretagsgrupper. Bestämmelserna kompletteras av föreskrifter från Finansin-spektionen.Genomförandet av direktivenPropositionenI propositionen lämnas bl.a. förslag rörande införlivandet av tre nya EG-direktiv på kapitaltäckningsområdet. Direktiven kännetecknas av detaljrike-dom och teknisk komplexitet. Regeringen gör bedömningen att kapitaltäck-ningsreglerna är alltför detaljerade och behöver ändras alltför ofta för att deskall vara ändamålsenligt att de i sin helhet tas in i lag. Direktivens bestäm-melser föreslås därför i stor utsträckning genomföras genom bemyndigandenfrån regeringen till . Det föreslagna genomförandet avdirektiven förutsätter att det i kapitaltäckningslagen införs bemyndigandensom ger regeringen möjlighet att delegera föreskriftsrätt till Finansinspektio-nen. I propositionen anförs att föreskrifter om kapitaltäckning utgör ett medelför det allmänna att främja stabiliteten i finansiella företag och den finansi-ella sektorn och att föreskrifterna därför anses vara offentligrättsliga enligt8 kap. 3 § regeringsformen (samma bedömning gjordes vid införandet avkapitaltäckningslagen, jfr prop. 1994/95:50 s. 285). Eftersom föreskrifter omkapitaltäckning avser näringsverksamhet kan enligt 8 kap. 7 §regeringsformen genom föreskrifter i lag överlåta åt regeringen att genomförordningar meddela föreskrifter i ämnet. Enligt 8 kap. 11 § regeringsfor-men kan , om den bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter iett visst ämne, därvid medge att regeringen överlåter åt förvaltningsmyndig-het att meddela bestämmelser, s.k. subdelegation. Mot denna bakgrund före-slår regeringen att det i kapitaltäckningslagen införs bemyndiganden som gerregeringen möjlighet att delegera föreskriftsrätt till . Detbör tydligt anges i vilken omfattning regeringen kan överlåta sin rätt attmeddela föreskrifter till . De bestämmelser som tas in ikapitaltäckningslagen bör utformas som ramregler.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömningar och tillstyrker regeringens förslag.Fordringar på AP-fondernaPropositionenEnligt kapitaltäckningslagen skall fordringar på staten åsättas riskvikte0 % medan fordringar på AP-fonden skall åsättas riskvikten . antagna lagen om allmänna pensionsfonder anges att AP-fonderna är statliga myndigheter (prop. 1999/2000:46, bet. FiU19, rskr. 181).Regeringen anser därför att det från risksynpunkt inte är motiverat att tilläm-pa annan riskvikt än för AP-fonderna. I den promemoria som ligger tillgrund för lagstiftningsärendet föreslogs dock att riskvikten även fort-sättningsvis skulle gälla för fordringar som Sjunde AP-fonden (nuvarandesjunde fondstyrelsen) svarar för. Detta motiverades i promemorian med atten sänkning av riskvikten till skulle kunna ge Sjunde AP-fonden enkonkurrensfördel gentemot konkurrerande värdepappersinstitut.I propositionen anför regeringen att vid bestämmandet av riskvikter ochkapitalkrav måste utgångspunkten vara den risk som en viss typ av placeringfaktiskt innebär. Eftersom AP-fonderna är en del av staten är det inte motive-rat att sätta riskvikten för fordringar på Sjunde AP-fonden. Därtillkommer att man kan förutse att Sjunde AP-fondens upplåning på marknadentorde bli mycket begränsad. Regeringen föreslår således att riskvikten förplaceringar och fordringar för vilka en AP-fond svarar sänks från till0 %.MotionenI motion Fi11 av m.fl. (m) anförs att enligt riktlinjerna ipensionsreformen skall den statliga kapitalförvaltningen, dvs. Sjunde AP-fonden, verka på lika villkor och i full konkurrens med privata kapitalför-valtare. Om riskvikten för fordringar på Sjunde AP-fonden sänks till 0 %kommer Sjunde AP-fonden att få en konkurrensfördel gentemot övriga pri-vata institut. Sjunde AP-fonden kommer förmodligen att kunna erhålla kre-diter till en lägre ränta än en privat förvaltare vars krediter för kreditgivarär förknippade med kapitaltäckningskrav. Regeringens förslag står således istrid med riktlinjerna för pensionsreformen. Motionärerna anser därför attriskvikten för fordringar på Sjunde AP-fonden även i fortsättningen bör vara20 %.Finansutskottets ställningstagandeI propositionen föreslås bl.a. att riskvikten för placeringar och fordringar fövilka en AP-fond svarar sänks från till . Utskottet anser, i motsatstill motionärerna, att utgångspunkten vid bestämmandet av riskvikter ochkapitalkrav måste vara den risk som en viss typ av placering faktiskt innebär.Som framgått ovan är AP-fonderna en del av staten. Fordringar på statenåsätts riskvikten . Eftersom AP-fonderna är en del av staten anser ut-skottet att de, i likhet med andra delar av staten, bör åsättas riskvikten 0 %.Att sätta riskvikten för fordringar på Sjunde AP-fonden skulle endastmedföra ökade kostnader för kreditgivarna. Utskottet anser således att ford-ringar på Sjunde AP-fonden bör åsättas riskvikten . Med anledning avvad som anförs i motionen vill utskottet understryka att Sjunde AP-fondensuppgift är att förvalta de medel inom premiepensionssystemet som förs tillPremiesparfonden och Premievalsfonden. Sjunde AP-fonden skall såledesförvalta premiepensionsmedel och fondens upplåning på marknaden tordedärför bli mycket begränsad. Med det anförda tillstyrker utskottet regering-ens förslag. Motion Fi11 (m) avstyrks.Regeringens förslag i övrigtPropositionenNär det gäller kapitalkravet för kreditrisk föreslår regeringen vissa komplet-teringar av kapitaltäckningslagens riskviktningssystem. Det föreslås att rege-ringen eller, efter regeringens bemyndigande, skall kun-na föreskriva en lägre riskvikt än om det är motiverat från risksyn-punkt. Det innebär bl.a. att värdepapper vars värde är beroende av bo-stadskrediter kan åsättas samma riskvikt, , som krediter till bostäder.Nuvarande kapitalkrav för marknadsrisker föreslås skärpt så att det ävenomfattar råvarutillgångar och positioner i råvaruderivat. Guld och positioneri guldderivat skall därvid behandlas enligt reglerna för valutarisk. Vidareskärps kapitalkraven för valutarisk på så sätt att kravet skall beräknas påhela valutaexponeringen.Dessutom föreslås en möjlighet att under vissa förutsättningar överskridagränserna för stora exponeringar i 5 kap. kapitaltäckningslagen. Det föreslåsockså att eviga och tidsbegränsade förlagslån skall kunna räknas in i kapital-basen i den utsträckning regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,föreskriver.Utöver ändringarna i kapitaltäckningslagen föreslås ändringar i sekretess-lagen (1980:100). Sekretess skall gälla även för uppgifter somFinansinspektionen erhåller enligt samarbetsavtal med andra utländska myn-digheter än tillsynsmyndigheter och med utländska organ på det finansiellaområdet.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2000.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag i övrigt varför detillstyrks. beträffande genomförandet av direktivenatt med bifall till proposition 1999/2000:94 i denna delgodkänner vad utskottet anfört,2. beträffande fordringar på AP-fondernaatt med bifall till proposition 1999/2000:94 i denna deloch med avslag på motion 1999/2000:Fi11 godkänner vad utskottetanfört,res. (m, fp)3. beträffande regeringens förslag i övrigtatt med bifall till proposition 1999/2000:94 i denna delgodkänner vad utskottet anfört,4. beträffande lagförslagenatt till följd av vad utskottet ovan anfört och hemställt ochmed bifall till proposition 1999/2000:94 i denna del antar de av rege-ringen framlagda förslagen tilldels lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),dels lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och storaexponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag.Stockholm den 4 maj 2000På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), CarinLundberg (s), (), (), Per (),(), (), () och (). Fordringar på AP-fonderna (mom. 2) (m, fp)(), (), (), KarinPilsäter (fp) och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken på AP-fonderna bort ha följande lydelse:Enligt riktlinjerna i pensionsreformen skall den statliga kapitalförvaltning-en, dvs. Sjunde AP-fonden, verka på lika villkor och i full konkurrens medprivata kapitalförvaltare. Sjunde AP-fonden kommer att kunna erhålla kre-diter till en lägre ränta än en privat förvaltare vars krediter för kreditgivarär förknippade med kapitaltäckningskrav. Regeringens förslag står således istrid med riktlinjerna för pensionsreformen. Utskottet anser med bifall tillmotion Fi11 (m) att riskvikten för fordringar på Sjunde AP-fonden även ifortsättningen bör vara . Riskvikten blir härigenom densamma som förövriga kapitalförvaltare. Propositionen avstyrks i denna del.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande fordringar på AP-fondernaatt med bifall till motion 1999/2000:Fi11och med avslag på proposition 1999/2000:94 idenna del godkänner vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeFordringar på AP-fonderna (mom.2) (kd)och (båda kd) anför:I den av antagna lagen omallmänna pensionsfonder stadgas att AP-fonderna ärstatliga myndigheter (prop. 1999/2000:46, bet.FiU19, rskr. Sjunde AP-fonden är således endel av staten. Vi anser att det faktum att Sjunde AP-fonden är en del av staten ger fonden en konkurrens-fördel gentemot övriga privata institut vidupptagande av krediter. Kapitaltäckningsreglernakan inte användas som instrument för att ändra dettaförhållande.Propositionens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut ochvärdepappersbolag