bet · GO01NU3 · 2000-11-30 00:00:00 — I motionen pläderas för attforskningsinsatserna avseende etanolproduktion frånskogsråvara skall lyftas ut urenergiforskningsprogrammet. Det yrkas också attanslaget minskas med jämfört medregeringens förslag.Kristdemokraterna stöder principiellt regeringenssatsningar inom energiforskningen, uttalas det imotion 2000/01:N262 (kd). Motionärerna noterar medtillfredsställelse att regeringen har insett värdetav den framstående forskning kring solcellstekniksom bedrivs i vårt land. Däremot betvivlas behovetav statliga insatser i forskningsverksamheten vidGeneral eller . Mot denna bakgrund yrkarmotionärerna att anslaget minskas med 100 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag.Även i motion 2000/01:N367 (c) berörs samarbetetmed fordonsindustrin. Här sägs att ett utökatsamarbete med svensk fordonsindustri kringutveckling av mer miljövänliga och energieffektivafordon inte får gå ut över statens anslag tillforskning och utveckling inom energiområdet viduniversitet och högskolor. I syfte att motverka ensådan nedskärning yrkar motionärerna att 100miljoner kronor skall tillföras anslaget.I ekonomisk-politiska motion2000/01:Fi211 yrkas - av tidigare redovisade skäl -att anslaget minskas med iförhållande till regeringens förslag.Energiteknikstöd (35:6)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 130miljoner kronor.Anslaget disponeras för stöd till utveckling av nyenergiteknik i företag och branscher.Forskningsinsatser som är strategiska förteknikutvecklingen skall genomföras i samverkanmellan staten och näringslivet. Förordningen(1998:653) om statligt stöd till energiteknik träddei kraft . I förordningen finnsbestämmelser om stöd till ny energiteknik i enlighetmed energipolitiska stöd.Enligt uppgifter i propositionen har under år 1999beslut fattats om totalt frånanslaget. Anslaget används till att finansieraforskning vid universitet och högskolor samttillämpad branschgemensam forskning vid institut ochföretag. En nära samverkan med näringslivet hareftersträvats, och samfinansiering från näringslivetmed av de totala programkostnaderna ärvanligast förekommande.Av propositionen framgår också att regionalatillväxtavtal omfattar åtgärderinriktade på energiproduktion och teknikutveckling.Anslaget får disponeras för att medfinansiera sådanaåtgärder.För att möjliggöra fortsatt kontinuitet ochlångsiktighet i verksamheten är det nödvändigt attåtaganden kan göras även efter det aktuellabudgetåret. Regeringen föreslår därför att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om sådanaåtaganden.MotionernaI motion 2000/01:N350 (s) påtalas att ettinformationscentrum för vindkraft kan knytas tillHögskolan på . Högskolan på har -enligt motionärerna - unika förutsättningar ochkompetens inom området. Ett informationscentrum förvindkraft på kan, sägs det, organisatorisktutgöra en del av högskolan och etableras som enavdelning av högskolans avdelning för samverkan mednäringslivet (Innova).Regeringen anger i såväl ord som handling att detär de förnybara energikällorna, framför alltvindkraft och biobränslebaserad kraftproduktion, sommåste öka, konstateras i motion 2000/01:N242 (m).Motionärerna håller med om att båda energikällornahar sina förtjänster i synnerhet när det gällerderas begränsade miljöpåverkan. Men, sägs det,förutsättningen måste vara, såväl för dessa som förandra energislag, att de skall klaraenergimarknadens konkurrens utan subventioner. Detär enligt motionärerna mycket tveksamt om de stödsom utgår till dessa energislag kan klassassom forskning och utveckling av ny energiteknik. Detär snarare fråga om en subvention till en i dagredan etablerad teknik. Dessa stöd - i synnerhet detomfattande stödet till el producerad i vindkraftverk- är, uttalas det, knappast rimliga på en avregleradenergimarknad. Motionärerna hävdar att det är mycketsvårt att bedöma hur stor potentialen är för dessaenergislag om förutsättningen är att de måste klarasig på strikt kommersiella villkor.I motion 2000/01:N361 (m) betraktas utvecklingen avny energiteknik som angelägen. Men motionärernaanser det inte vara rimligt att inom ramen förenergiteknikstödet innefatta verksamheter som ärkopplade till de regionala tillväxtavtalen. Motdenna bakgrund yrkar motionärerna att anslagetminskas med jämfört medregeringens förslag.Som tidigare nämnts betvivlas i motion 2000/01:N262(kd) behovet av statliga insatser i globalabilkoncerners forskningsverksamhet. Även under dettaanslag är detta ett skäl för motionärerna att yrkaen anslagsminskning med iförhållande till regeringens förslag.I ekonomisk-politiska motion2000/01:Fi211 yrkas - av tidigare redovisade skäl -att inga medel skall föras upp på anslaget.I motion 2000/01:N209 (mp) argumenteras för attupphandlingen av energibesparande teknik inomStatens energimyndighet slås samman med denarbetsenhet på () som går under namnetMiljöteknikdelegationen. Motionärerna pekar på attde två enheterna redan har ett visst samarbete kringupphandling. Enheten bör ges det nya namnet Statligkatalys av miljöbesparande innovationer. Enligtmotionärernas mening skulle en sådan åtgärd breddaområdet för upphandling till att gälla all slagsmiljöförbättrande teknik och ge denmiljöförbättrande teknikupphandlingen ny fart.Tyvärr är det industriella intresset svagt, ochdärför finns inte någon stor svensksolcellstillverkare eller tillverkare av detfönsterglas som behövs för tunnfilmsprodukten,påtalas i motion 2000/01:N215 (mp). Av detta skälbehövs, menar motionärerna, någon form av startstödför att få i gång verksamheten. I motionen hävdasatt subventionerar solenergi och där harföretaget presenterat en tunnfilmssolcell.Av denna anledning krävs en strategi vad gäller"gröna" lösningar och att få dem i produktion härhemma. Om kunskapen och tekniken finns, men inteförmågan eller viljan, finns det anledning förregeringen att försöka lösa de eventuella problemsom finns i processen - utan att för den delenåsidosätta rådande konkurrensregler, lyderbudskapet. Syftet med detta är, menar motionären,att i ett större och längre perspektiv säkra ochutveckla miljövänliga energialternativ, gröna jobboch en framskjuten forskningsposition.Introduktion av ny energiteknik (35:7)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 230miljoner kronor.Anslaget disponeras för att främja utvecklingen avteknik baserad på förnybara energislag och effektivenergianvändning i industriella processer i försöks-eller fullskaleanläggningar. Förordningen (1998:654)om energiteknikbidrag trädde i kraft den 15 juli1998. I förordningen finns bestämmelser om stöd tillny energiteknik i enlighet med 1997 årsenergipolitiska beslut.Det finns, enligt regeringen, ett behov av attutveckla och introducera nya typer av styrmedel somkomplement till lagstiftning, skatter ochsubventioner. Regeringen har därför i augusti 2000beslutat att inom tillsätta enförhandlare (förhandlingschef )med uppgift att ta fram underlag och förslag tilllångsiktiga avtal med den energiintensiva industrini syfte att på ett kostnadseffektivt sätt uppnåeffektivare energianvändning och att minskautsläppen av växthusgaser. Förhandlaren skall tillsitt förfogande ha en expertgrupp bestående avrepresentanter för berörda departement ochmyndigheter.Under år 1999 har beslut tagits om totalt 138miljoner kronor. harhittills beslut fattats om och153 har betalats ut. Medfinansieringfrån andra statliga finansiärer och samfinansieringfrån näringslivet förekommer.Av propositionen framgår också att regionalatillväxtavtal omfattar åtgärderinriktade på energiproduktion och teknikutveckling.Anslaget får disponeras för att medfinansiera sådanaåtgärder.För att möjliggöra fortsatt kontinuitet ochlångsiktighet i verksamheten är det nödvändigt attåtaganden kan göras även efter det aktuellabudgetåret. Regeringen föreslår därför att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om sådanaåtaganden.MotionernaÄven under detta anslag anförs i motion 2000/01:N361(m) att det inte är rimligt att inom ramen förenergiteknikstödet innefatta verksamheter som ärkopplade till de regionala tillväxtavtalen. Motdenna bakgrund yrkar motionärerna att anslagetminskas med jämfört medregeringens förslag.I ekonomisk-politiska motion2000/01:Fi211 yrkas - mot bakgrund av tidigareredovisade skäl - att anslaget minskas med 200miljoner kronor i förhållande till regeringensförslag.Energipolitiskt motiverade klimatinsatser (35:8)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 50miljoner kronor.Anslaget disponeras för energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser. Sådana insatseringår som en viktig del i strategin för minskadklimatpåverkan från energisektorn. Insatserna skallhuvudsakligen avse s.k. gemensamt genomförande inomramen för . Med gemensamtgenomförande avses att konventionens parter med högaåtgärdskostnader för utsläppsminskningar tillsammansmed ett mottagarland med lägre åtgärdskostnadervidtar åtgärder i detta land och i gengäld erhålleren kreditering som kan räknas av mot egna utsläppvid uppfyllande av åtaganden att minska ellerbegränsa utsläpp av växthusgaser.Under åren 1993-1997 har genomfört åtgärderför att effektivisera energianvändning ochintroducera förnybara energislag i ochÖsteuropa. Syftet är att minska utsläppen avkoldioxid och andra klimat- och miljöpåverkandeämnen från energisystemen i dessa länder. Sedan år1998 ansvarar förmotsvarande verksamhet. Sammantaget har regeringenbeviljat för verksamhetenunder . Huvuddelen har använts förlångivning till anläggningsägare för att finansierainvesteringar i uppvärmningssektorn. omfattade programmet 63 projekt somvar färdigställda och tagna i drift. Sammantaget harEnergimyndigheten beräknat att de hittillsgenomförda investeringarna bidragit till enminskning av utsläppen på koldioxid perår jämfört med situationen innan insatsernagenomförts.För att möjliggöra fortsatt kontinuitet ochlångsiktighet i verksamheten är det nödvändigt attåtaganden kan göras även efter det aktuellabudgetåret. Regeringen föreslår därför också underdetta anslag att bemyndigar regeringen attbesluta om sådana åtaganden.Täckande av förluster i anledning av statligagarantier inom energiområdet (35:9)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 5miljoner kronor.Anslaget disponeras för utgifter för förluster isamband med lånegarantier som har lämnats enligtförordningen (1981:717) om statlig garanti förutvinning m.m. av olja, naturgas eller kol ochförordningen (1988:805) om statligt stöd urEnergiteknikfonden, m.m.Ställda garantier enligt förordningen om statliggaranti för utvinning m.m. av olja, naturgas ellerkol har avvecklats successivt och avser numeraenbart verksamhet inom naturgasområdet. Dessagarantier är bundna genom avtal (prop. 1987/88:72,bet. 1987/88:NU16). Garantiramen uppgår till (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet.1991/92:NU25). uppgick summanav utestående garantier till ca 116 miljoner kronor.Någon avgift för garantin tas inte ut. Motsvarandebelopp belastar i stället anslaget.Under år 1999 har inga infrianden gjorts underanslaget. Inga återvinningar och inga avgifter harinbetalats för garantier hänförliga tillförordningen (1981:717) om statlig garanti förutvinning av olja, naturgas eller kol. Beräknadeförluster uppgår till för vart ochett av åren 2001, 2002 och 2003.Skydd för småskalig elproduktion (35:10)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 210miljoner kronor.Anslaget disponeras av för bidragtill småskalig elproduktion. Stödet utbetalas med 9öre per kWh el som produceras ielproduktionsanläggningar med en effekt om högst 1500 kW. Stödet godkändes av . De villkor som gäller för stödetregleras i förordningen om stöd till småskaligelproduktion (2000:614) som trädde i kraft den 15juli 2000.I enlighet med förslagen i proposition1999/2000:134 om ekonomiska förutsättningar förelproduktion från förnybara energikällor föreslårregeringen att det nuvarande tidsbestämda stödetförlängs t.o.m. utgången av . Som tidigarenämnts föreslår regeringen en finansiering sominnebär att anslaget 35:2 Bidrag för att minskaelanvändning minskas med förvart och ett av och att anslaget35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion frånförnybara energikällor på motsvarande sätt minskasmed för vart och ett av åren 2001och 2002. På så sätt skapas utrymme inomutgiftsområde 21 Energi på förhär aktuellt anslag under vart och ett av åren 2001och 2002.MotionenI motion 2000/01:N311 (mp) sägs att namnet"minikraftverk" kan låta litet och ofarligt. Mendessa små kraftverk förstör lika mycket, menarmotionärerna, i de små vattendragen som de storakraftverken gör i de stora. Vattenflödet reglerasoch vattennivån varierar med torrlagdastränder som följd. Regeringens produktionsmål förminikraftverken på skulle, enligtmotionärerna, innebära att nästan 200 nyaminikraftverk skulle behöva byggas. Detta skullevara totalt förödande för de arter som är beroendeav strömmande vatten, arter som redan är hårtträngda. Det paradoxala är, anförs det, att hotetmot de små vattendragen inte skulle finnas alls utanbidragen, eftersom dagens låga elpris ochkonkurrensen från andra energislag gör attminikraftverk är olönsamma i sig. Utan de statligabidragen skulle det knappast byggas någotminikraftverk i . Motionärerna hävdar att detär ett politiskt beslut som skapar hotet mot enredan trängd biologisk mångfald.Vissa kompletterande uppgifterMed småskalig vattenkraft avses vattenkraft med eninstallerad effekt som är mindre än 1 500 kW. Bidraglämnas av investeringen i miljövänliga,småskaliga vattenkraftverk. I samband med 1997 årsenergipolitiska beslut gjordes bedömningen att 0,25TWh årlig elproduktion skulle kunna tillkomma inomen femårsperiod. Räknat på genomsnittlig produktionför småskaliga vattenkraftverk motsvarar detta 200verk. I beslutet sades att investeringarna ihuvudsak torde komma att gälla redan befintligaanläggningar och utnyttjandet av redan befintligaregleringar samt förbättrad turbinteknik.Statens energimyndighet har därefter på regeringensuppdrag i samråd med ochNaturvårdsverket föreskrivit vilka miljökrav ettvattenkraftverk av aktuell storlek skall uppfyllaför att anses som miljöanpassat. Sammanfattningsvisinnebär dessa riktlinjer att i princip baraeffektivisering, ombyggnad eller återuppbyggnad avbefintliga anläggningar kan komma i fråga förbidrag.Statens energimyndighet har i årsredovisningen förår 1999 rapporterat att det totalt har inkommit 25ansökningar om investeringar i småskaligvattenkraft. Bidragsansökningarna uppgår till 15,5miljoner kronor. Åtta ansökningar har beviljats stödtill ett belopp om . En ansökanhar avslagits och två har återtagits (varav entidigare beviljad). bedömeratt det blir svårt att nå målet om en ökad årligelproduktion från små vattenkraftverk. Orsakernatill detta är bl.a. de höga miljökrav som uppställtsoch de låga elmarknadspriserna.Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av enreaktor i (35:11)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 337miljoner kronor.Anslaget skall användas för ersättning tillBarsebäcks () för de särskildakostnader som uppstår vid singeldrift iBarsebäcksverket, till följd av avställningen av denförsta reaktorn i verket. Vidare skall anslagetanvändas för att utbetala ersättning till BKAB förmerkostnader för avställnings- och servicedrift förden avställda reaktorn.Den 30 november 1999 slöts ett förslag tillramavtal om förtida avveckling av en reaktor iBarsebäcksverket mellan staten, ochVattenfall AB. I samband med att förslaget tillavtal slöts, ställdes av. hargodkänt de åtaganden som följer av avtalet (prop.1999/2000: 63, bet. 1999/2000:NU11).Av avtalet framgår att har rätt tillersättning i form av pengar för vissa kostnader somuppstår till följd av avställningen av 1.Det rör sig om särskilda kostnader som uppstår tillföljd av att enbart en av kraftverkets reaktorer fårdrivas för utvinning av kärnenergi, s.k.singeldrift, samt kostnader för avställnings- ochservicedrift av 1.MotionenI ekonomisk-politiska motion2000/01:Fi211 yrkas - av tidigare redovisade skäl -att inga medel skall föras upp på anslaget.Stöd till kärnsäkerhet i ÖsteuropaI partimotion 2000/01:Fi211 (fp)föreslås att ett nytt statligt anslag anvisas om 50miljoner kronor för stöd till kärnsäkerhet iÖsteuropa.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om anslag m.m. inomutgiftsområde 21 Energi. Därefter behandlas ensärskild fråga om ny organisation för teknik-upphandling som aktualiserats i en motion.Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 EnergiUtskottet ansluter sig till de av regeringenframlagda förslagen till anslag ibudgetpropositionen.När det gäller partiernas olika förslag till ram pådetta utgiftsområde och den fördelning de vill göraav denna ram på anslagen framgår att Moderatasamlingspartiet vill göra besparingar på anslagen35:1-7 med sammanlagt ca 849 miljoner kronor.Kristdemokraterna föreslår besparingar på 225miljoner kronor och fördelar dem över anslagen35:4-6. pläderar för en utökning avramen för utgiftsområdet med ,och denna förstärkning skall främst komma anslaget35:5 till godo. föreslår den störstabesparingen av samtliga partier - en ramminskning påca - och fördelaranslagsminskningarna över anslagen 35:1-7 och 10. Igengäld föreslår att ett nytt anslag (50miljoner kronor) inrättas för stöd till kärnsäkerheti har i ett yttrande - i form av ettprotokollsutdrag - till finansutskottet (bet.2000/01:FiU1 s. 249) tillstyrkt regeringens förslagtill ram för utgiftsområdet. Av protokollsutdragetframgår att företrädarna för Moderatasamlingspartiet, , tillstyrkte förslagen i respektivepartimotion. fattade riksdagenbeslut om anslagsramarna för samtliga politikområdeni budgeten. Genom beslutet är ramarna förstatsbudgetens utgiftsområden fastlagda.Av särskilda yttranden till detta betänkandeframgår att företrädarna för de nämnda partiernavidhåller sina förslag till ramar för olikautgiftsområden och att de därför inte deltar ibeslutet om anslagsfördelning för här aktuelltutgiftsområde.Utskottet övergår därmed till att kommentera någraav de i detta avsnitt berörda motionerna.I motionerna 2000/01:N260 (s) och 2000/01:N229 (kd)begärs att ett långsiktigt mål skall läggas fast förvindkraftens roll i det svenska energisystemet. Somframgått tidigare i betänkandet har regeringen föravsikt att återkomma till med förslag omett lämpligt planeringsmål för vindkraften ochförslag för att möjliggöra att ett sådantplaneringsmål uppfylls. I detta sammanhang är detenligt utskottet lämpligt att bedöma den typ avyrkanden som framförs i motion 2000/01:N350 (s).I motion 2000/01:N382 (c) berörs behovet avförbättrade förutsättningar för investeringar ismåskalig vattenkraft och vindkraft. I motionerna2000/01:N226 (kd) och 2000/01:N369 (fp) argumenterasför en satsning på den småskaliga vattenkraften.Utskottet hänvisar i denna del till deställningstaganden som utskottet tidigare gjort ibetänkandet om de ekonomiska förutsättningarna förelproduktion från förnybara energikällor.När det gäller frågan om de regionalaenergikontorens roll i arbetet medenergiomställningen - som har aktualiserats i motion2000/01:N303 (c) - kommer den enligt uppgift attingå som en del i uppgifterna för den särskildaarbetsgrupp som regeringen skall tillsätta för detfortsatta arbetet med energieffektiviseringen.I motionerna 2000/01:MJ841 (fp) och 2000/01:N311(mp) uttalas att anslagsmedel ej skall utgå förutbyggnad av den småskaliga vattenkraften. Här villutskottet hänvisa till det uppdrag somEnergimyndigheten - tillsammans med Fiskeriverketoch - har haft att utarbeta demiljökrav som ett vattenkraftverk av aktuell storlekskall uppfylla för att anses vara miljöanpassat.Utskottet kan för sin del konstatera att detföreligger höga miljökrav för den småskaligavattenkraften, och att detta varit en av orsakernatill den låga utbyggnadstakten.I motion 2000/01:N215 (mp) berörs problemet medmarknadsintroduktion av solcellsteknik. Enligtuppgift avhölls ett seminarium påstatsministerns initiativ om framtiden för svensksolenergi med syftet att diskutera möjligheten attkommersialisera forskningsresultat. När frågan omnäringslivets engagemang och finansiering lösts kandet enligt utskottet vara av intresse med ettstatligt stöd inom det energipolitiska programmettill utvecklings-, demonstrations- ochpilotverksamhet.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 2001inom utgiftsområde 21 (se bilaga). Likaså tillstyrksde övriga här berörda förslagen till riksdagsbeslutsom lagts fram i budgetpropositionen. Samtligaaktuella motionsyrkanden avstyrks därmed.Ny organisation för teknikupphandlingNär det gäller yrkandet i motion 2000/01:N209 (mp)om en ny organisation för energibesparande ochmiljöförbättrande teknikupphandling anser utskottetatt denna fråga ligger inom regeringenskompetensområde och att inte har anledningatt närmare pröva denna fråga. Med detta avstyrksmotionen.Affärsverket svenska kraftnätPropositionenAffärsverket ()driver och förvaltar det svenska stamnätet och destatligt ägda utlandsförbindelserna (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38). är sedanden systemansvarig myndighet enligtellagen och skall enligt riktlinjeransvara för driften av stamnätet, den löpandemomentana elbalansen och det svenska kraftsystemetsövergripande driftsäkerhet. skallfrämja en öppen svensk och nordisk elmarknad medkonkurrens.Verksamheten vid finansieras heltgenom intäkterna från verkets affärsverksamhet, medundantag för elberedskapsverksamheten somfinansieras med anslag på statsbudgeten.Investeringarna i affärsverkskoncernen har under år1999 uppgått till totalt . Avdetta belopp stod affärsverket för 283 miljonerkronor, för ochSvenska för 150 miljonerkronor. Investeringarna i optofiberförbindelseruppgick till 41 miljoner kronor.Under år 1997 bildade tillsammansmed och det polska företaget () bolaget uppgift är att bygga, äga, driva ochunderhålla Polenkabeln. Bolaget ägs till avSvenska kraftnät, av och avPPGC. Arbetet med Polenkabeln har bedrivits ihuvudsak enligt tidsplanen. kunde desista arbetena med återledaren färdigställas. Efterleveransprovning m.m. togs kabeln i kommersielldrift . Kabeln får en effekt på ca600 MW.I slutet av år 1999 etablerades dotterbolagetSvenska . Bolaget bildadesför att långsiktigt skall kunnasäkra resurser för att hantera störningar ikraftsystemet. köpte bolaget sexgasturbiner med en total effekt om 400 MW. Svenskakraftnät har även genom utnyttjandeavtal medgasturbinägare säkrat tillgången på reservkraft.Svenska Kraftnät Gasturbiner AB ägs helt av Svenskakraftnät och hade ingen omsättning.Svenska kraftnät har också tillskjutitberedskapsmedel för att garantera en fortsatt driftav oljekondensblocket 3 (336 MW) samt föratt bibehålla gasturbinen G11 i (78 MW).Svenska kraftnäts förslag till investerings- ochfinansieringsplan föraffärsverkskoncernen bygger på verkets långsiktigainvesteringsplanering för stamnätet inklusiveutlandsförbindelserna och utbyggnaden av detplanerade optofibernätet. De planeradeinvesteringarna inom affärsverkskoncernen underperioden beräknas till ca 2 245 miljoner kronorinklusive optofiberinvesteringar i stamnätet, varavca avser investeringar under år2001. Investeringarna i stamnätet avser enligtförslaget dels åtgärder i befintliga anläggningar,s.k. reinvesteringar, om sammanlagt ca 810 miljonerkronor, dels nyinvesteringar om sammanlagt ca , inklusive optofiberinvesteringar istamnätet. investeringsverksamhetskall finansieras med egna medel under den aktuellatreårsperioden.Regeringen föreslår att godkänner denredovisade investerings- och finansieringsplanen förSvenska kraftnäts verksamhetsområde , samt omfattning ochinriktning av verkets beredskapsåtgärder.Regeringen har bemyndigande att tecknaborgen för och lämna kreditgarantier till bolag, ivilka förvaltar statens aktier ochandelar inom ett sammanlagt belopp om 1 500 miljonerkronor (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:NU2).Regeringen föreslår att detta bemyndigande kvarståroförändrat under år 2001.Regeringen har vidare av bemyndigats attinom en given ram besluta i frågor som rör förvärvav aktier eller bildande av bolag inom Svenskakraftnäts verksamhetsområde.