bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Stora investeringar i utvecklingsländernassociala och ekonomiska infrastruktur behövs. Utländskadirektinvesteringar i de minst utvecklade länderna (MUL-länderna) är ettviktigt inslag i dessa länders utvecklingsansträngningar eftersomrelativt små förändringar i handels- och investeringsresursernagenererar mycket mer resurser för utveckling än några förutsebaraökningar i det offentliga biståndet.I 2000/01:U213 (c) yrkande 19 framhålls att de utvecklingsstrategier somförespråkats av de multilaterala finansieringsinstitutionerna har sinabegränsningar, och det internationella samfundet måste se över dessa ochta mer hänsyn till utvecklingens sociala, mänskliga och miljömässigadimensioner. Ett transparent internationellt ekonomiskt beslutsfattandemed deltagande av alla berörda parter inklusive näringsliv,frivilligorganisationer och den akademiska världen är en förutsättningför att internationella utvecklingsansträngningar skall lyckas.I motion 2000/01:U623 (m) yrkande 8 framhålls att en korrumperad ochinkompetent statsmakt ofta utgör det mest påtagliga hindret för ettlands välståndsutveckling. I de länder där regeringen utgör det störstahindret för det egna folkets utveckling och en genuin vilja attgenomföra reformer saknas, bör i möjligaste mån biståndet kanaliserasgenom ideella organisationer. Bistånd från och EU skall inte gestill korrumperade statsmakter som hindrar sina folks utveckling.I motion 2000/01:U658 (fp) yrkande 4 konstateras att så längeskuldbördorna hänger över utvecklingsekonomierna kan lite göras för attfå ordentlig fart på ekonomierna. Den ekonomiska tillväxt som ländernatidigare haft och där också de enskilda per capita-inkomsterna steg, harbrutits . går merparten av detinternationella biståndet åt till att amortera skulder. I användsfyra gånger mer resurser till skuldåterbetalningar och räntor än tillhälso- och sjukvård. För att förändra den ekonomiska situationen behövsskuldlättnader. Det är mycket betydelsefullt att engagerar sig ien samlad aktion för att minska skuldbörda.Utskottets övervägandenI motion U211 (v) yrkande 1 konstateras att ett av de främsta hindrenför fattigdomsbekämpningen är den enorma skuldbörda som många länderbrottas med. I U213 (c) yrkande 4 understryks vikten en sund makro- ochmikroekonomisk politik för en hållbar ekonomisk tillväxt och i yrkande16 att all sanering av ett lands ekonomi måste utgå ifrån de grundvärdensom finns i . I yrkande 14 krävs avskrivning av lån för attdärmed minska de fattigaste och mest skuldtyngda ländernas räntebördaoch i yrkande 17 understryks behovet av ökade investeringar iutvecklingsländernas sociala och ekonomiska infrastruktur och i yrkande19 framhålls kraven på ett transparent internationellt ekonomisktbeslutsfattande. I motion U658 (fp) yrkande 4 understryks att så längeskuldbördorna finns kan lite göras för att få ordentlig fart påekonomierna.Utskottet har tidigare konstaterat att skuldbördan utgör ett avgörandeutvecklingshinder i många av de fattigaste länderna. Sedan mitten av1980-talet har också hört till de mest aktiva aktörerna påskuldsaneringsområdet. välkomnade 1996 det s.k. HIPC-initiativet(Heavily Indebted Poor Countries) som ett första viktigt steg mot enlösning av skuldkrisen i de fattiga länderna. fattadesbeslut om att förstärka HIPC-initiativet mot bredare, djupare ochsnabbare skuldlättnader. Det är viktigt att påpeka att när detgäller beslut och prioriteringar vid en sanering av ett lands ekonomi såligger huvudansvaret på landet självt - och har enstödjande och rådgivande roll, tillsammans med andra aktörer verksamma ilandet.Ett avgörande villkor för att fattiga och skuldtyngda länder skall kunnakomma i fråga för skuldlättnader under HIPC-initiativet är att landetunder en rad år genomfört IMF-övervakade ekonomiska reformprogram. InomHIPC-initiativet finns också specifika krav på att landet skall byggaupp en kapacitet på skuldhanteringsområdet. Med förstärkningen av HIPC-initiativet 1999 beslöts även att ett krav för skuldlättnad var attländerna själva formulerade tydliga fattigdomsstrategier, s.k. PovertyReduction Strategy Papers (PRSP). Syftet med dessa strategier är attvisa hur det enskilda landet skall använda frigjorda medel för atteffektivt bekämpa fattigdom. Det nationella ägandeskapet över dessafattigdomsstrategier väntas bidra till att resurserna från HIPC-initiativet kommer att användas på ett effektivt sätt.Regeringen har även fattat beslut om att lämna 1 000 miljonerkronor i stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad. För förstagången fattades även beslut om att lämna ett flerårigt budgetstöd tilltre länder (, och ). För att visa den viktregeringen fäster vid att stödja fattiga länder med en tydligfattigdomsprofil som bedriver en sund ekonomisk politik haranslagsposten förstärkts från till 700 miljonerkronor för budgetåret 2001.Utskottet delar synen på att utländska direktinvesteringar är ettviktigt inslag i utvecklingsländers utvecklingsansträngningar. Dels föratt själva resurs-överföringen ofta är mångdubbelt större änbiståndsflödena, dels för att investeringarna för med sig så mycket merän kapital, såsom kunskap om organisation, produktion och marknader -dvs. tekniköverföring som kan bidra till att kapital genereras ide länder som tar emot investeringarna.Som påvisas i för är flödenatill MUL-länderna jämförelsevis mycket små. En orsak till detta är denrelativa bristen på företagsvänlig miljö. I den ingår såvälmakroekonomisk stabilitet som en god social och ekonomisk infrastruktur.I regeringens skrivelse De fattigas rätt - vårt gemensamma ansvar (skr.1996/97:169) framhålls betydelsen av såväl de ekonomisk-politiskaåtgärderna som det sociala kapitalet. I skrivelsen framhävs ocksåbiståndets roll som komplement till och katalysator för privatakapitalflöden.Sverige medverkar aktivt i det förberedande arbetet inför toppmötet ommiljö och utveckling och kommer under det första halvåret 2001att ha en nyckelposition i dessa förberedelser som EU:s ordförande.Regeringen fäster också stor vikt vid att EU skall kunna antaen strategi för hållbar utveckling som ett regionalt bidrag tilltoppmötet och del i ett världsomspännande nationellt Agenda 21-arbete.Utskottet anser att det internationella samfundet måste verka för att seöver de multilaterala finansieringsinstitutionerna för att de skall tastörre hänsyn till utvecklingens sociala, mänskliga och miljömässigadimensioner. har länge, tillsammans med likasinnade länder,verkat aktivt för att sociala och miljömässiga hänsyn tas in i deinternationella institutionernas arbete. Ett transparent beslutsfattandeär också nödvändigt för att de totala utvecklingsansträngningarna skalllyckas.Med vad som ovan anförts anses motionerna U211 (v) yrkande 1, U213 (c)yrkandena 4, 14, 16, 17 och 19 samt U658 (fp) yrkande 4 besvarade.I motion U623 (m) yrkande 8 krävs att biståndet till länder som ärkorrumperade kanaliseras genom ideella organisationer.En central tanke i utvecklingssamarbetet är att korruption i sig är enhämmande faktor för utveckling och fattigdomsbekämpning. Det är ettmoraliskt, legalt och etiskt problem i partnerskapssamarbetet ochdrabbar de fattigaste hårdast. Korruption innebär att samhällsresursertas från områden som inte kan generera egna intäkter, t.ex. skola ochhälsovård. Människor som inte kan finansiera detta på privat vägutestängs därmed från dessa tjänster. Genom utvecklingssamarbetet kanarbetet för att stävja korruption främjas dels genom stöd som bidrartill öppnare samhällen med starka granskande institutioner, t.ex.antikorruptionsmyndigheter, rättsväsende och fria medier, dels genomstöd till arbetet med internationell normutveckling, t.ex. det arbetesom organisationen bedriver, och slutligengenom rutiner i den bilaterala biståndsadministration som minimerarrisken för korruption och slöseri av biståndsmedel. I länder där riskenför korruption är särskilt påtaglig påverkas formerna för ochinriktningen på arbetet, t.ex. genom att undvika budgetstöd och genomhårdare krav på revision.Utskottet delar motionärernas syn på att det vore önskvärt med reglermot korruption i WTO. I regeringens skrivelse till Öppenhandel - rättvisa spelregler (skr. 1998/99:59), konstateras attkorruptionen utgör ett allvarligt handelshinder i många länder - inteminst i utvecklingsländerna. Bistånd bör på ett kreativt sätt kombinerasmed en politisk dialog och genom kopplingar mellan bilateralt ochmultilateralt agerande men inte, som motionen föreslår, utesluta ettstat-till-stat-samarbete under svåra förhållanden vad gäller t.ex.demokrati, mänskliga rättigheter och korruption.Med vad ovan anförts avstyrks motion U623 (m) yrkande 8.Forskningssamarbete - (propositionen s. 43)Målet med forskningssamarbetet är att stärka utvecklingsländernasforskningskapacitet och främja utvecklingsinriktad forskning. Detta skergenom stöd till forskningssamarbete med och mellan utvecklingsländer,stöd till internationell forskning med inriktning på utvecklingsländeroch u-landsrelaterade problem, samt till u-landsforskning i Sverige.En ny policy för stöd till forskning om hiv/aids har antagits av . Ett nytt forskningsnätverk om malaria har etableratsoch ett nytt omfattande forskningsprogram om bioteknik påbörjats. Syftetär att stärka forskningskapaciteten i ett antal i attanvända modern bioteknik och att förbättra berörda länders beredskap attdelta i internationella förhandlingar kring bioresurser.MotionenI motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 13 konstaterar attöver 700 miljoner människor lever i svårt skuldsatta länder, där enkombination av extrem fattigdom och svåra finansiella problem skaparspeciellt svåra lidanden. De svåra förhållandena i dessa länder ökardramatiskt och beräknas omfatta omkring 1,5 miljarder människor år 2030.Den globala hälsoforskningen inriktas i allt större utsträckning påproblemen i de rika länderna. Miljontals liv skulle kunna räddas omhälsoforskningen även fokuserades på de fattiga ländernas sjukdomar samtom samarbetet mellan regeringar, internationella organisationer ochnäringslivet ökade för att främja detta.Utskottets övervägandeAllmänt kan konstateras att andelen av världens forskning som läggs nedpå utveckling av läkemedel för tropiska sjukdomar är mycket liten.Anledningen till detta, anses det, är att det inte finns en tillräckligtstor marknad för sådana läkemedel, på grund av den fattiga befolkningensdåliga köpkraft. Det har lanserats förslag som innebär att FN-organenmåste spela en mycket större roll och att de internationellapatentsystemen, som ofta förhindrar att forskningsresultaten kan kommafattiga människor till godo, bör ses över. Det har även väckts förslagom en fond som garanterar en framtida marknad för vaccin mot tropiskasjukdomar - främst malaria, aids och tuberkulos.Utskottet har inhämtat att bedriver omfattande bilateraltsamarbete med bl.a. , , , ochNicaragua. Huvudmålet är att bygga upp en forskningskapacitet iländerna. Liknande stöd till är under beredning.Regionalt i östra och södra stöds ett nätverk för forskning ochreproduktiv hälsa. Ett forskningscenter för ändamålet kommer attetableras i . Ett antal internationella forskningsprogram stödsgenom WHO avseende tropikmedicin och reproduktiv hälsa.Med vad ovan anförts anses motion U216 (kd) yrkande 13 besvarad.Humanitärt bistånd och konfliktförebyggande verksamhet - (propositionens. 44)Det humanitära biståndets mål är att värna människoliv och lindra dehumanitära följderna av väpnade konflikter och naturkatastrofer. I dennasträvan har det humanitära biståndet blivit alltmer långsiktigt till sinkaraktär.Det respektlösa våldet mot civilbefolkning och även hjälparbetare, som istrid mot internationell rätt präglar många av dagens konflikter,ställer särskilda krav på de humanitära hjälporganisationernaserfarenhet och kompetens. FN:s strategiska samordning i fält bör i dettasyfte vidareutvecklas. Erfarenheterna från Kosovokrisen visar på entendens till ökad bidragsgivning vid sidan om FN-systemet, vilketundergräver den nödvändiga samordningen. Förtroendet för FN:s roll ochansvar på det humanitära området bör stärkas. På motsvarande sätt börICRC:s centrala humanitära ansvar ges ökad vikt. Enskilda organisationerbör också medverka i den strategiska samordningen som FN ansvarar för.Ett barnrättsperspektiv skall systematiskt tillämpas när det gällerminderårigas utsatthet. Sida har tagit fram riktlinjer för beaktande avbarns och kvinnors utsatta situation i det humanitära biståndet. EU:skontor för humanitära bistånd (ECHO) har lyft fram de äldres särskildabehov och flera FN-organ har antagit strategier för barn-,jämställdhets- och äldreperspektiv i sin humanitära verksamhet.Det humanitära biståndet tillhör Sidas största verksamhetsområden.Huvuddelen av biståndet kanaliserades via enskildaorganisationer och FN-organ. Denna trend beräknas fortsätta, samtidigtsom också det reguljära svenska stödet till vissa FN-organisationer somUNHCR och delvis också WFP och ICRC avser humanitära insatser inom ramenför den s.k. CAP-processen.MotionernaI motion 2000/01:U202 (kd, c, fp, mp) krävs en effektivare användning avde resurser som avsätter för att få bort de minor som lemlästareller dödar en människa var tjugonde minut.Vänsterpartiet konstaterar i motion 2000/01:U211 (v) att frågan omdemokrati kommer upp i praktiskt taget alla diskussioner om bistånd.Inte sällan förs kravet fram att endast skall ge bistånd tillländer som har ett fungerande demokratiskt system. Motionärerna menar iyrkande 12 att fattiga länders inköp av krigsmateriel borde kringgärdasav mer strikta villkor. Den bör ställa hårdarevillkor för det svenska biståndet till länder som bygger uppen militärapparat.I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 7 konstaterar attde grövsta brotten mot de mänskliga rättigheterna ofta sker vid väpnadekonflikter och att det därför är nödvändigt med ett omfattandeinternationellt bistånd som kan värna människoliv och lindra dehumanitära följderna av väpnade konflikter. Biståndet bör så långt sommöjligt gå via frivilligorganisationer som bättre når fram till debehövande.I motion 2000/01:U645 (s) konstateras att vissa företag som bedriverminröjning gör avkall på säkerheten. Företagen rekryterar outbildadpersonal som arbetar under extremt farliga förhållanden. Man prioriterarsnabbhet före säkerhet. Svenska insatser på minröjningsområdet sker inomklart definierade ramar och ger, via SWEDEC, (Swedish EOD anddemining centre) stöd till en omfattande utbildning av minröjare. Denordiska länderna har utarbetat en certifiering för minröjare ochammunitionsröjare. Problemet med oseriösa minröjningsföretag måsteuppmärksammas.Utskottets övervägandenEtt antal motioner, U202 (kd, c, fp, mp), U211 (v) yrkande 12, U216 (kd)yrkande 7 och U645 (s) tar upp frågan om bistånd i relation till väpnadekonflikter, vapeninköp och minröjning.Utskottet kan konstatera att det genomförs ett omfattande arbete för attuppnå ett minförbud samt för att röja de minor och oexploderadeammunitionseffekter som finns efter olika krig. De samladeinternationella resurser som avsatts för minröjning har stegvis ökats.Trots den positiva utvecklingen återstår dock mycket arbete. Oberoendeav vilka metoder som utvecklas kommer arbetet att ta decennier ianspråk. pågår ett omfattande arbete för att hitta nya,snabbare och effektivare minröjningsmetoder, ett arbete som har visatsig svårt. Generellt gäller dock att det inte finns några enklauniversalmetoder eller snabba lösningar.Oberoende av val av metod och teknik kommer det långsiktiga,lågintensiva arbetet som kommer att prägla minröjning att krävaen nationell förmåga att hantera problem förknippade med detta arbete.Minröjning i drabbade länder genomförs inte bara av humanitäraorganisationer och företag från givarländer, utan även av inhemsktuppbyggda organisationer. I många av dessa länder stöder FN uppbyggnadav nationella lokala eller regionala minröjningsorganisationer genoms.k. MAC:s (). I detta sammanhang är det självklartatt de minröjningsinsatser som genomförs görs av seriösa organisationeroch företag och att de oseriösa företagen uppmärksammas. På lång siktsäkras en positiv utveckling sannolikt bäst genom att de mindrabbadeländerna tar nationellt ansvar.Utskottet delar motionärernas syn på det delvis motsägelsefulla i att gestöd till länder som bygger upp sin militärapparat. Samtidigtmåste varje suverän nations rätt till sitt eget försvar respekteras.Information av detta slag blir synlig i kvalitativa analyser avstatsbudgeten och bör föranleda en politisk dialog om prioriteringar ochansvar för landets utvecklingssträvanden. Beslut om svenskt samarbetebör följaktligen vara väl underbyggt också i detta avseende. Det ärdärför viktigt att stödja lokalt förankrad konflikthantering ochförsoningsarbete.Utskottet konstaterar att alltmer av det humanitära biståndet vidväpnade konflikter går via frivilligorganisationer. A 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbete delposten 8 Enskildaorganisationer kanaliseras huvuddelen av det humanitära bistånd somhanteras via enskilda organisationer och FN. gav Sida drygt730 i stöd till enskilda organisationers humanitäraarbete både i konflikter och med anledning av naturkatastrofer. Dettaskall jämföras med det bidrag på som Sida undersamma år gav till FN för humanitära insatser.Med vad ovan anförts anses motionerna U202 (kd, c, fp, mp), U211 (v)yrkande 12, U216 (kd) yrkande 7 och U645 (s) besvarade.Stöd till enskilda organisationers utvecklingssamarbete - (propositionens. 45)Ett starkt civilt samhälle som ges möjlighet till delta ibeslutsprocesser är fundamentalt för hållbar demokratisk och ekonomiskutveckling. En god samverkan mellan det civila samhället och staten ärviktig om långsiktiga resultat i utvecklingssamarbetet skall kunnauppnås.Svenska enskilda organisationer har en tydlig förankring i Sverige.Folkrörelsetraditionen fyller en viktig funktion i stärkandet av detcivila samhället i samarbetsländerna. De enskilda organisationerna harockså en viktig roll för information och opinionsbildning kringutvecklingsfrågor.Delposten för stöd till enskilda organisationer omfattar endast medelför insatser som initieras och planeras av de enskilda organisationernasjälva. Därutöver beslutar Sida om insatser där organisationerna anlitassom genomförare. Tabellen nedan visar den totala volymen som går viaenskilda organisationer.Utvecklingssamarbete genom enskilda organisationerMiljoner kronor1998 1999Svenska enskilda organisationer 1542 1494Lokala och internationella enskilda organisationer 855 1059Summa 2397 2553Målet med stödet till enskilda organisationers utvecklingssamarbete äratt främja utveckling av ett livskraftigt och demokratiskt civiltsamhälle och stärka de lokala samarbetsorganisationerna iutvecklingsländerna.För att underlätta för de svenska enskilda organisationerna att sökabidrag från EU och för att utveckla policyn om det civila samhälletsroll i utvecklingsansträngningarna har bidragit tillbildandet av en verkställighetskommitté för utvecklingssamarbete genomeuropeiska enskilda organisationer. har också aktivt bidragittill att nya och enklare riktlinjer för EU:s samarbete med enskildaorganisationer har utarbetats.Sidas arbete med att utarbeta kriterier för urval av ramorganisationerskall, efter konsultationer med berörda intressenter, avslutas 2001.Sida bör stimulera erfarenhetsutbyte mellan svenska och internationellaorganisationer om metod- och policyutveckling vad gällerresursmobilisering och kapacitetsutveckling.MotionernaFolkpartiet konstaterar i motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 31 att desenaste årens budgetnedskärningar drabbat många enskilda organisationerhårt och har påverkat kvaliteten av biståndet. Motionärerna föreslår enhöjning av bidraget till enskilda organisationers biståndsarbete.I motion 2000/01:U213 (c) yrkande 7 framhåller att utanett starkt civilt samhälle kan aldrig en långsiktig stabil demokratiskutveckling uppnås. Folkrörelserna och de enskilda organisationernaspelar enligt deras uppfattning en oerhört viktig roll i detsammanhanget.I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 20 anser att deenskilda organisationerna utgör en ytterst viktig del av det bilateralabiståndsarbetet. Deras arbete på lokalnivå ger dem en unik position sommåste utnyttjas på ett bättre sätt i det svenska utvecklingssamarbetet.Det rör såväl samråd kring landstrategier som möjligheterna att byggaupp starka civila samhällen.I motion 2000/01:U616 (v) yrkande 4 konstaterar att iAfghanistan har talibanerna erövrat merparten av landet. Till följdhärav är 100000-tals människor på flykt undan talibanerna och detta harskapat en ström av flyktingar till grannländerna. Detta ställer storakrav på de frivillig-organisationer som arbetar bland flyktingar iAfghanistans grannländer och dessa måste ges allt stöd.I motion 2000/01:U658 (fp) yrkande 3 konstaterar att mångasvenska enskilda organisationer verkar som förmedlare av svenskt biståndoch stöd till det civila samhället. Organisationerna måste stå så starkaatt de inte är beroende av en person eller en liten grupp av människor.För detta krävs ett professionellt och målinriktat arbete med inriktningpå strategiskt tänkande och organisationsuppbyggnad.Utskottets övervägandenI motion U206 (fp) yrkande 31 föreslås en höjning av bidraget tillenskilda organisationers biståndsarbete och i motion U213 (c) yrkande 7framhålls vikten av folkrörelsernas och de enskilda organisationernasroll. I motion U216 (kd) yrkande 20 krävs ett ökat samråd med enskildaorganisationer i det svenska utvecklingssamarbetet och vidare, i motionU616 (v) yrkande 4, uppmärksammas frivilligorganisationer som arbetarbland flyktingar i grannländer. Även i motion U658 (fp)yrkande 3 uppmärksammas stödet till det civila samhället.Utskottet konstaterar att de enskilda organisationerna spelar en centralroll i utvecklingssamarbetet. 1999 svarade de för en dryg femtedel avdet totala biståndet. Svenskt utvecklingssamarbete är beroende av deenskilda organisationerna både som aktörer i samarbetet och somdialogpartner. Inom ramen för den utvecklingspolitiska utredningenkommer det civila samhället och de enskilda organisationernas roll iutvecklingssamarbetet att genomlysas.Utskottet delar uppfattningen att det civila samhället och de enskildaorganisationernas kunskaper, erfarenheter och kompetens är värdefull iplanering och genomförande av insatser inom utvecklingssamarbetet. Ettnära samråd sker kontinuerligt med dessa, såväl på det civila samhälletssom på organisationernas egna initiativ. Möjligheterna till ökat stödtill de enskilda organisationerna är också goda i och med ökningen avbiståndsanslaget de kommande åren.Sverige deltar aktivt i (). ASG är ensammanslutning av de 15 största givarländerna samt EG-kommissionen.Dessutom deltar FN-organisationer, Internationella Röda korsrörelsenochenskilda organisationer. I syfte att följa utvecklingen på såväl depolitiska som humanitära områdena samt att följa uppAfghanistanbiståndet avlägger Sida- och UD-representanter regelbundnabesök i och dess grannländer.Sveriges humanitära bistånd till uppgår till ca 100 miljonerkr/år. Biståndet kanaliseras via FN-systemet, Röda korsrörelsen ochenskilda organisationer. Biståndet används för att stödja insatser innei , men även för afghanska flyktingar i grannländerna,framför allt i och . Till de enskilda organisationer somstöds, och som får större bidrag, hör ochRädda Barnen.Med det ovan anförda anser utskottet motionerna U206 (fp) yrkande 31,U213 (c) yrkande 7, U216 (kd) yrkande 20, U616 (v) yrkande 4 samt U658(fp) yrkande 3 besvarade.Information, rekrytering och resursbasutveckling - (propositionen s. 46)Målet för informationsverksamheten är att öka stödet hos svenska folketför långsiktigt utvecklingssamarbete samt öka kunskapen och intressetför utvecklingsfrågor. Informationen bör också främja en debatt om dessafrågor.Tilltron till biståndets möjligheter att skapa en långsiktig utvecklinghar minskat.