bet · GN01UU9 · 2000-05-11 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande dels regeringens skrivelse1999/2000:90 Nordiskt samarbete 1999, med huvudsaklig inriktning påverksamheten inom ramen för , dels redogörelse tillriksdagen 1999/2000:NR1 svenska delegations berättelseangående verksamheten samt motioner väckta med anledning avdessa. Samtliga motioner avstyrks eller besvaras av utskottet. Utskottet före-slår att skrivelsen och redogörelsen läggs till handlingarna. I ärendet finnstvå reservationer och ett särskilt yttrande.SkrivelsenRegeringen yrkar i skrivelse 1999/2000:90 Nordiskt samarbete tar del av skrivelsen.RedogörelsenNordiska rådets svenska delegation överlämnar redogörelse /2000:NR1angående verksamheten för kännedom. Motioner med anledning av skrivelsen1999/2000:U15 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den svenska TV-publikens tillgång till det nordiska TV-utbudet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förhandlingar med de andra nordiska länderna avseende de nor-diska TV-kanalerna i Sverige.1999/2000:U16 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om koordinering och informationsutbyte av biståndsinsatser i Nor-dens närområden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samverkan med frivilligorganisationerna och vikten av att infor-mation sprids om det nordiska samarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av lagar, överenskommelser och rekommendationernär det gäller att få examina godkända i andra nordiska länder,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samernas ställning i det nordiska samarbetet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att prioritera miljöfrågorna i det nordiska samarbetet.1999/2000:U17 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom ramen för ett vidgat Nordensamarbete engagerarsig för de baltiska staternas önskan att utvidga det internationella samarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att understödja det nordisk-ryska samarbetet i avsikt att verka fören ekonomisk-demokratisk utveckling i enklaven ,3. att begär att regeringen i ett övergripande samarbete motrasism och främlingsfientlighet betonar minoriteternas deltagande och bety-delsen av att de får delaktighet i arbetslivet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förlägga session till vårvintermånaderna feb-ruari-mars,5. att begär att regeringen med kraft och skyndsamhet driverfrågan om svenska medborgares möjligheter att ta del av public service-utbudet i nordiska /2000:U18 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall initiera en digital allemansrätt i det nordiskasamarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avtal och konventioner som finns i det nordiska samarbetet börses över för att underlätta IT-lösningar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nordiskt samarbete när det gäller regionala nordiska kompe-tensmiljöer,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett fördjupat nordiskt samarbete för offentlighet och yttrandefrihetpå Internet.Motion med anledning av redogörelsen1999/2000:U19 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medlemskap för , och ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nominering av ledamöter i till ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riksdagsutskottens roll i det nordiska samarbete,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen iövrigt anförts om behovet av fortsatt reformering av . Regeringens skrivelse 1999/2000:901999 övertog ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet.Förutom att följa upp en rad initiativ från tidigare ordförandeskap har Islandlagt särskild vikt vid att utveckla samarbetet inom Västnorden och vad gällerarktiska frågor.Sveriges ambition under ordförandeskapet 1998 var att koncentrera arbetettill några få profilfrågor, däribland sysselsättning och ekologisk hållbarhet.Sysselsättningsfrågornas behandling på det europeiska planet har förblivit encentral nordisk angelägenhet. EU:s riktlinjer för sysselsättningspolitikenbygger i stor utsträckning på värderingar som är bärande i de nordiska län-derna. Samverkan på det nordiska planet kring utvecklingen av ett ekologiskthållbart samhälle har också gått vidare, och en särskild strategi kommer attföreläggas . Frågorna om inomnordisk rörlighetoch avveckling av gränshinder är en tredje profilfråga för det nordiska sam-arbetet.Ett omfattande arbete har genomförts på det bilate-rala planet mellan och för att underlätta integrationen iÖresundsregionen. Det första mötet i den nybildade Öresundsdelegationen,bestående av de politiska aktörerna i regionen och andra intressenter, hölls ifebruari 2000. Samarbetet i har även blivit en inspira-tionskälla för ökad integration med och , med vilka Sverigeinlett särskilt samarbete kring gränshinder.Nordiskt samarbete i EU- och EES-frågor är ett av huvudområdena för detnordiska samarbetet. Den grundläggande ambitionen är att systematisktutnyttja nordiska samarbetsstrukturer för avstämning och, när förutsättningarfinns, samstämt agera i aktuella EU- och EES-frågor - liksom i det bredareEuropasamarbetet. 1999 inleds en period av då ett nordiskt land helatiden kommer att finnas i eller i närheten av EU:s ordförandestol, något sombör ge möjligheter att främja arbetet för sysselsättning, god miljö och andrafrågor där har starka sammanfallande intressen.Nordiskt samarbete i närområdet lämnar ett bidrag till säkerhet, demokratioch gynnsam ekonomisk och social utveckling i vår del av . Samar-betet har utvidgats väsentligt . Den snabba utvecklingeni närområdet har också aktualiserat frågan om en översyn av det framtidanordiska samarbetet i närområdet.Samarbetet inom NordenUnder 1999 har inriktning på frågor av betydelse för enskilda och företag ivardagen, inte minst gränshinder, stått högt på dagordningen.Projektet ! - en servicetelefon för information om arbete, studi-er och resor i andra nordiska länder - fortsätter som försöksprojekt vid Före-ningen informationsbutik Arena i till år 2000.Vidare kommer s.k. informationsfönster om det nordiska samarbetet attetableras i , och Stockholm.Sverige har fortsatt att verka för att effektivisera och förnya den verksam-het som finansieras över Nordiska ministerrådets budget, som uppgicktill . Den svenska andelen var , en minsk-ning sedan föregående år. Fördelningsnyckeln beräknas på basisav respektive lands nationalinkomst.Ministerrådets budget är oförändrad i reala termer, och de störstasatsningarna görs fortsatt på kultur-, utbildnings- och forskningssamarbetet.Ökade insatser görs främst på arktiskt samarbete, energisamarbete, välfärds-forskning och IT-frågor.Samverkan med frivilligorganisationerna är ett viktigt inslag i det nordiskasamarbetet. På det nationella planet har regeringen, i enlighet med önskemålsom har uttalats i , lämnat ett särskilt ekonomiskt bidrag till Före-ningen informationsbutik Arena i den nordiska budgeten ges vidare stöd till samisk verksamhet såsomSamerådet, Nordiskt samiskt institut och till samisk kulturverksamhet. Attinrätta ett nordisk-samiskt parlamentariskt råd har också diskuterats. Vidarebehandling avvaktar i väntan på att det svenska skall fatta beslut ifrågan.Norden och samt SchengensamarbetetEuropafrågorna är ett av huvudområdena för det nordiska samarbetet. Ge-nom att tre nordiska länder är medlemmar i och och ärparter i har alla nordiska länder en nära anknytning till det euro-peiska samarbetet. De nordiska länderna har också många gemensammaintressen att bevaka.Samarbetet i Europafrågor har i första hand karaktär av samråd och infor-mationsutbyte. För att använda sig av det nordiska samarbetet som en platt-form för samråd i aktuella EU- och EES-frågor har dessa blivit en ståendepunkt vid nordiska ministermöten. Det finns också en särskild kontaktgruppmed tjänstemän vid de nordiska representationerna i Bryssel.Som ett led i det nordiska samarbetet om förverkligandet av den inremarknaden beslutade de nordiska handelsministrarna att en informellnordisk samrådsgrupp skulle arbeta vidare bl.a. vad gäller marknadskontrolloch ömsesidigt erkännande av provningar av konsumentvaror.Den nordiska passfriheten har fungerat och betraktas somen självklarhet av flertalet medborgare i de nordiska länderna. På liknandesätt är fri rörlighet för personer ett av kärnområdena i förverkligandet avEU:s inre marknad. För att påskynda avvecklingen av gränskontroller ingicknågra av EG:s medlemsländer 1985 det s.k. Schengenavtalet.I juni 1995 ansökte och om anslutning till Schengen-samarbetet, med förbehåll för att den nordiska passfriheten skulle bevaras.1996 undertecknade , och anslutningsavtal, samti-digt som och ingick särskilda samarbetsavtal med Schengen-länderna.Riksdagen antog propositionen om Schengensamarbete . I denlades dock inga lagförslag fram, utan sådana kommer att föreläggas riksda-gen i en proposition under vårriksdagen 2000.I och med Amsterdamfördragets ikraftträdande överfördes Schengen-samarbetet till EU. Det s.k. Schengenprotokollet innehåller bestämmelsersom säkerställer den nordiska passfriheten inom ramen för det bredare euro-peiska samarbetet. Utgångspunkten är att de nordiska länderna skall bli fär-diga för integrering under år 2000.Norden och dess närområdeEtt prioriterat område för de nordiska länderna är samarbetet med närområ-det, vilket omfattar de tre baltiska länderna, nordvästra , och . Insatserna genom insatser flätas alltmersamman med annat samarbete i regionen, såsom Östersjöstaternas råd, och Arktiska rådet.Nordiska ministerrådets närområdesinsatser utformas i dialog med berördasamarbetspartner, bl.a. genom årliga möten mellan de nordiska samarbetsmi-nistrarna och deras motsvarigheter inom . Målsättning-en är att bidra till stabil och demokratisk utveckling och främja en fungeran-de marknadsekonomi i närområdet.I ministerrådets budget ökade det särskilda närområdesprogram-met till . En stor del av resurserna satsades pådemokratifrämjande projekt. Programmet omfattar vidare verksamheten vidde nordiska informationskontoren i de baltiska huvudstäderna och S:t Peters-burg.Utöver det särskilda närområdesprogrammet görs insatser över ministerrå-dets budget för olika samarbetssektorer. De samlade satsningarna i närområ-dena beräknas uppgå till av Nordiska ministerrådets budget.Nordiska ministerrådets program för arktiskt samarbete omfattar bl.a. ur-befolkningsfrågor, polarforskning, miljö- och infrastrukturfrågor.Mot bakgrund av den snabba utvecklingen i närområdena och av önskemålom en bättre samordning med övriga insatser har beslutats att en översyn avde strategiska målsättningarna skall göras under 2000.Nordiskt samarbete på sektorsnivåKultur och medierInom ramen för det nordiska kultursamarbetet finns de två större fondernaNordiska kulturfonden och Nordiska film- och TV-fonden. Vidare finansie-rades kultursamarbete över ministerrådets budget uppgående till ca 138miljoner danska kronor under 1999.Tyngdpunkten i kultursamarbetet ligger på samarbetet inom ochbygger på den kulturella och språkliga gemenskap som finns mellan de nor-diska länderna.Under det isländska ordförandeskapet har utkantsområdenas och de smånationernas ställning betonats även inom kultursamarbetet. Satsningen påbarn och unga har fortsatt med utgångspunkt i den särskilda handlingsplanenEtt kommande Norden.Arbetet med ministerrådets förslag om en nordisk språkpolitik har fortsatt,och en handlingsplan för språkområdet (NORDMÅL) har utarbetats. Måletär att de skandinaviska språken fortsatt skall utgöra den gemensamma rameni det nordiska samarbetet och att den internordiska språkförståelsen ochkulturkompetensen skall vidareutvecklas.En ny prioritering är insatser mot rasism och främlingsfientlighet, med denöverordnade målsättningen att öka minoriteternas deltagande och inflytandepå alla nivåer i kulturlivet. Satsningarna på medier har fortsatt, och ett om-förhandlat avtal garanterar Nordiska film- och TV-fonden ett årligt tillskottpå . harfonden stött produktionen av drygt 200 filmer och är det viktigaste nordiska stödorganet för kulturak-tiviteter. beviljades stöd uppgående till 19 miljoner danska kro-nor till bl.a. en nordisk visfestival i , nordiska dagar på Operaakademini och en konferens i om islam i Norden.De fyra konstkommittéerna Nordiska litteratur- och bibliotekskommittén,, samt Teater och dans iNorden verkar genom nätverk, seminarier och olika stödformer för att spridakunskap om nordisk konst. uppgift är att utveckla samarbetet pålitteratur och folkbibliotekens område. Översättningsstödet, som 1999 upp-gick till , bidrar till att sprida den nordiska litteraturen. Nomus beviljade stöd uppgående till drygt 2 miljo-ner svenska kronor till det nordiska musiklivet.Även den verksamhet som bedrivs vid de nordiska husen på , , och finansieras över kulturbudgeten.Nordiska ministerrådet genomför vidare ett antal kulturprojekt i utlandet.Under det gångna året har särskilda satsningar gjorts i bl.a. ochUSA. Även kultursamarbetet med närområdet har ökat i betydelse.Utbildning och forskningUtbildning och forskning är den resursmässigt största sektorn inom det nor-diska samarbetet. disponerades , somhuvudsakligen användes för student- och forskningsutbyte, de gemensammanordiska institutionerna, ett antal sektoriella handlingsplaner samt vissatidsbegränsade samverkansprojekt och forskningsprogram.Den för sektorn viktigaste åtgärden var antagandet av framtidsstrateginNorden som föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser.Även inom sektorn utbildning och forskning sätts språksamarbetet i för-grunden. Ett annat högt prioriterat område är insatser för barn och unga.Ledningsgruppen för nordiskt samarbete inom högre utbildning har underåret utrett hinder för rörlighet och erkännande av examina. Ministerrådetbeslutade förlänga det nordiska avtalet om tillträde till högre utbildning. IT-policygruppen har fått ett nytt mandat för . Med debaltiska länderna sker samarbete bl.a. när det gäller utbildning av lärare.MiljöDet nordiska miljösamarbetet utgår från målen i den nordiska miljöstrategin,vilken syftar till att bevara den biologiska mångfalden, att nå en hållbaranvändning av naturresurserna samt att minska föroreningar och utsläpp.Strategin innebär bl.a. att den högsta tillämpade ambitionsnivån skall varariktmärket.Island har som ordförande drivit frågor om havens resurser och miljö, Ös-tersjösamarbetet, det arktiska miljösamarbetet och det nordiska miljösamar-betets kontakter med EU. De nordiska miljöministrarna sände ett uttalandeom vikten av integration av miljöhänsyn och hållbar utveckling till Europe-iska rådets möte i . Miljöarbetet är prioriteratäven i samarbetet med de baltiska länderna och nordvästra finns också ett antal tvärsektoriella grupper för miljö och ekonomi,energi, jord- och skogsbruk, fiske, konsumentfrågor m.m. antogsen nordisk miljöpolicy för försvarssektorn.Ekonomi och näringMålsättningen med det nordiska energipolitiska samarbetet är att främja eneffektiv, konkurrenskraftig, säker och bärkraftig energiförsörjning i Nordenoch dess närområde. I verksamheten märks bl.a. ökad användning av förny-bara energikällor, utveckling av offentliga ramverk för byggande och drift avledningsnät och infrastruktur och kontakter mellan . Samarbete sker även med "Baltic EnergyTask Force".Samarbetet mellan de nordiska länderna på energiområdet stärktes under1999, och arbetet med utvecklingen av den nordiska elmarknaden har gåttframåt. Det nordiska energiforskningssamarbetet syftar till att kompletteraden verksamhet som sker nationellt. Klimatfrågan har särskild prioritet, ochinriktningen vägleds av de nordiska ländernas behov och intressen inför defortsatta klimatförhandlingarna.På det näringspolitiska området koncentreras samarbetet till frågor därsamarbete kan ge nordisk nytta utöver vad nationella insatser kan ge. Storvikt fästs vid de små och medelstora företagens möjligheter att verka ochväxa. Särskilda ansträngningar görs när det gäller turism samt elektroniskhandel och IT-frågor.Institutet är ett viktigt regionalpolitiskt instrument, varsverksamhet bl.a. syftar till erfarenhets- och kunskapsutveckling.Samarbetet rörande jord- och skogsbruk samt fiske är särskilt inriktat påmiljö, förvaltning av genetiska resurser, utveckling av jord- och skogsbruks-beroende regioner samt uthålligt skogsbruk. Jord- och skogsbrukssektorn harvarit en av de sektorer som i ett första uppföljningsskede av statsminister-deklarationen Hållbart arbetat med en strategi för en hållbar utveck-ling i Norden.Den nordiska kontaktgruppen för internationell skogspolitik samråder i frå-gor av gemensam karaktär som varit föremål för behandling i internationellaforum. Samnordisk skogsforskning stöder akademisk forskning på området.Inte oväntat har det isländska ordförandeskapet prioriterat samarbetet påfiskeområdet, och tagit en rad initiativ särskilt när det gäller fiske och miljDet nordiska samarbetet har bl.a. initierat en teknisk konsultation inom FAOom miljömärkning av fisk, och samarbete sker även med EU-kommissionen.Under året hölls det 25:e mötet inom den Nordiska fiskerikonferensen undertemat hur havets levande resurser skall utnyttjas.I november 1999 hölls ett nordiskt bostadsministermöte i , vil-ket bl.a. resulterade i en gemensam studie om bostadssegregation. Nordisktsamarbete bedrivs även när det gäller transport, infrastruktur och trafiksäker-het.De nordiska finans- och ekonomiministrarna möts regelbundet för att dis-kutera det ekonomiska läget och den ekonomiska politiken i . Rikt-linjer rörande ansvarsfördelningen mellan styrelsen för Nordiska investe-ringsbanken (NIB) och ministerrådet antogs vid ministrarnas möte i novem-ber 1999. Baltiska investeringsprogrammet (BIP) är ett samnordiskt projektsom har kanaliserat tekniskt bistånd och kapital till de baltiska länderna, isyfte att skapa gynnsamma förutsättningar för små och medelstora företag.Programmet håller nu på att fasas ut.MedborgarpolitikDen särskilda ämbetsmannakommittén för arbetsmarknad och arbetsmiljöleder samarbetet för att minska arbetslösheten i . Studier har utförtsbl.a. rörande flyttningsbidrag inom samt för att identifiera hinder förrörlighet på den nordiska arbetsmarknaden. Samordning av frågor av nor-diskt intresse på arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdet sker också i EUoch . Vidare är Östersjösamarbetet prioriterat, och nordiska satsningargörs bl.a. för att bygga upp kompetens främst vad gäller arbetsmiljö.Det nordiska samarbetet inom social- och hälsosektorn leds av det särskil-da ministerrådet samt det tvärsektoriella ministerrådet för narkotikafrågor.Till övervägande del har samarbetet skett inom sektorns sju institutioner ochpermanenta verksamhet i övrigt. Aktuella EU- och EES-frågor är ståendedagordningspunkter vid möten i sektorn.Samarbetet när det gäller livsmedelsfrågor och konsumentpolitik syftar tillatt skydda konsumenten mot hälsofarliga produkter och fusk i livsmedels-hanteringen. Det förhållande att tre av de nordiska länderna är medlemmar iEU och att samarbete med de övriga länderna sker inom ramen för präglar i hög grad verksamheten. Att stärka samarbetet på det praktis-ka och politiska planet kan bidra till att den nordiska modellen kan bibehållasoch därutöver påverka konsumentpolitiken inom EU och globalt.Jämställdhetssamarbetet grundar sig på ett särskilt program , som kompletteras med en årlig handlingsplan. Samarbetet ligger väl ilinje med den svenska jämställdhetspolitiken. Arbetet koncentreras till verk-samhet som främjar kvinnors och mäns lika tillgång till de politiska ochekonomiska beslutsprocesserna, kvinnors och mäns lika ekonomiska ställ-ning och inflytande samt ett jämställt arbetsliv. Jämställdhetsarbetet är tillstor del knutet till frågor och områden som är aktuella inom EU och EES.På lagstiftningsområdet sker nordiskt samarbete på en rad områden, bl.a.när det gäller ungdomsbrottslighet, brottsförebyggande, Schengenfrågor,ekonomisk brottslighet, konsumenträtt och sexuellt utnyttjande av barn. I defall det inom sakområdet pågår arbete med någon rättsakt inom EU skersamråd, varvid bl.a. samordning av de nordiska ståndpunkterna diskuteras.Migrationsfrågor och flyktingpolitiska frågor diskuteras i De nordiska re-geringarnas samrådsgrupp för flyktingfrågor. Representanter för FN:s flyk-tingkommissarie () och () har deltagit vid vissa möten, liksom en representant för . har tagit över ordförandeskapet i samrådsgrup-pen från . Bland de frågor som varit aktuella kan nämnasKosovo, återvändande/återtagande och integrationsfrågor. De nordiska ut-länningsmyndigheterna samråder i Nordiska utlänningsutskottet.Det nordiska samarbetet i ungdomsfrågor bereds inom ramen för , som lyder under kulturministrarnas råd. till uppgift att fördela stöd till ungdomars nordiska samarbete, att koordinera nordisk ungdomsforskning samt att följa upp arbetet med barn- ochungdomspolitiska frågor inom alla ministerrådets sektorer. Budgeten uppgick1999 till ca . Utveckling av ungdomssamarbetetmellan Östersjöstaterna är en prioriterad fråga.Säkerhets- och försvarspolitiskt samarbeteSäkerhetspolitiska frågor diskuteras inom ramen för , som en del av utrikesministrarnas löpande dialog och genom att denordiska försvarsministrarna deltagit i årliga session.Kärnan i det nordiska försvarsrelaterade samarbetet utgörs av verksamhe-ten inom det fredsfrämjande området. Genom mekanismen Nordcaps (NordicCo-ordinated Arrangement for Military Peace Support) bedrivs samarbeteoch koordination av nordiska fredsfrämjande resurser. Nordcaps bidrar äventill informationsutbyte och ett fördjupat utbildnings- och materielsamarbetemellan de nordiska länderna. Den nordisk-polska brigaden som var verksam iBosnien-Hercegovina är ett exempel på framgångsrikt nordiskt samarbete påområdet. Målsättningen är att vid behov kunna sända ut engemensam nordisk fredsfrämjande brigad. En sådan brigad är ett exempel påutvecklingen mot en alltmer multinationell europeisk krishanteringsförmåga.I september 1999 genomfördes för tredje gången den årliga fredsfrämjandeövningen i Partnerskap för freds anda, Nordic Peace. Övningen, som dennagång ägde rum i , syftar till att öva samverkan mellan militära för-band och civila enheter.Det nordiska samarbetet på minröjningsområdet omfattar bl.a. forskning,materielutveckling, utbildning samt fredsfrämjande och humanitära insatser.Under det gångna året fastställde försvarsministrarna en gemensam nor-disk miljöpolicy - för försvarssektorn. En prioriterad del av sam-arbetet är försvarsmiljöbistånd till staterna i . lederdetta arbete, i vilket även deltar.De nordiska länderna stöder på olika sätt uppbyggnaden av nationella to-talförsvar i de baltiska länderna och samarbetar med flera andra länder ifråga om bl.a. uppbyggnaden av en baltisk fredsfrämjande bataljon - Baltbat.Vidare pågår arbete med att upprätta en gemensam marin enhet - Baltron -för minröjning till sjöss. Som ett resultat av nordisk och internationell sam-verkan invigdes en gemensam baltisk försvarshögskola, Baltic DefenceCollege.Säkerheten i kan inte skiljas från säkerheten i hela det euroat-lantiska området. Ett tydligt amerikanskt engagemang i ärett grundläggande nordiskt intresse. Länder utanför den nordiska kretsen somlämnar ett betydelsefullt stöd till de baltiska länderna är förutom ävenTyskland, , och . Ett sätt att säkerställa ävenandra länders engagemang i regionen är att gemensamt utveckla verksamhe-ten inom Partnerskap för fred (PFF) och ().