bet · GN01UU11 · 2000-03-09 00:00:00 — MR-situationen i är fortfarande allvarlig.Positivt är att har undertecknat de tvåkonventionerna om mänskliga rättigheter och inletten dialog med omvärlden på området. dömsett stort antal personer till döden ochförtrycket i fortsätter.Människorättsaktivister och demokratiförkämpar iKina förföljs och döms alltjämt till långvariga ochnedbrytande frihetsberövanden. Ett stöd tilldemokratisk utveckling i måste därför utformas inom ramenför en konsekvent, sammanhållen och uthålligstrategi.Kristdemokraterna menar i yrkande 1 att världensregeringar inte borde ge sig till tåls med mindre änatt den kinesiska regeringen ger en full redogörelseför vad som hände, släpper alla som fortfarandesitter i fängelse och ger kompensation till familjerdär familjemedlemmar fick sätta livet till.Motionärerna kräver att den svenska regeringendriver denna fråga i EU och i FN-sammanhang. Vidarebegärs, i yrkande 2, att den svenska regeringenaktivt stödjer efterforskning av sju namngivnakinesiska kyrkoledare och i yrkande 3 att Sverigeoch EU gemensamt skall kräva att lever upp tillde konventioner om mänskliga rättigheter som landethar undertecknat.Motionärerna bakom motion 1999/2000:U643 (fp) menaratt det är viktigt för och förresten av världssamfundet att blir medlem iWTO. måste emellertid uppfylla de grundläggandemedlemsvillkoren på samma sätt som gäller för andramedlemmar, och ökat samarbete inom handelsområdetmåste knytas till ovillkorliga krav på demokratiskutveckling och respekt för mänskliga rättighetersamt folkrättsliga regler för fredlig samlevnad.Enligt yrkande 13 bör inom ramen för EU:sgemensamma utrikes- och säkerhetspolitik verka fören samlad och effektiv politik för att främjademokrati och mänskliga rättigheter i FolkrepublikenKina. Det bör ske i samarbete med och andraledande demokratiska stater.Utskottets övervägandenBristerna i fråga om mänskliga rättigheter i ärbetydande och kommer inte att kunna avhjälpas sålänge förblir en enpartistat som inte tolererarpolitisk opposition och en fri press. Utskottetkonstaterar att trots att undertecknade viktigaMR-konventioner 1997 och 1998 så skärptessituationen för olika religiösa grupper under 1999och myndigheterna genomförde bl.a. omfattandearresteringar av anhängare till gong-rörelsen.Amnesty Internationals rapport från 1999konstaterar: "Även hölls mer än 200.000människor fängslade enligt administrativt beslututan rättslig prövning i arbetsläger för omskolninggenom arbete. "Användningen av dödsstraffet är högst i världen ochrättssäkerheten har stora brister. För individen hardock reformpolitiken och den avideologisering somskett inneburit ett vidgat personligthandlingsutrymme när partiet inte längre styr dendagliga tillvaron. Hög prioritet ges åt lagstiftningoch administrativa reformer, och stora insatser hargjorts för att reformera och moderniserarättsväsendet. De internationella kommersiella ochpolitiska kontakterna samt samarbetet med FN:s MR-mekanismer har påskyndat denna process. har antalet bekräftadeavrättningar legat på enkonstant nivå av ca 1 800 personer om året.Amnesty och andra människorättsorganisationer anseratt det finns många personer som ännu avtjänar långastraff efter händelserna på Himmelska fridens torg.Utskottet menar att , somgått sedan massakern ägde rum vid , vid upprepade tillfällen protesterat motövergreppen och krävt frigivning av de personer somfängslats på grund av sitt deltagande idemonstrationerna och de som i andra sammanhangfängslats för sina åsikters skull.Samtidigt uppvisar utvecklingen under de senasteåren även vissa positiva tecken. Till dessa hör attKina 1998 undertecknade FN:s konvention om politiskaoch medborgerliga rättigheter. Året innanundertecknade konventionen om ekonomiska,sociala och kulturella rättigheter. Vidare har vissajuridiska reformer som stärkt den enskildesrättsliga ställning genomförts. IT-revolutionenmedför en oundviklig uppluckring av censuren, trotsatt detta motarbetas av de kinesiska myndigheterna.Den fortsätter att bevakasituationen vad gäller de mänskliga rättigheterna iKina och att i olika sammanhang föra en kritiskdialog med den kinesiska regeringen i dessa frågor.Den svenska inställningen söker kombinera enkraftfull kritik mot övergreppen med påverkan genomdialog, expertutbyten och biståndssamarbete, somt.ex. kurs- ochutbildningsverksamhet.Inom EU förs regelbundet en dialog med ommänskliga rättigheter och efterlevnaden av deinternationella konventionerna. Inom ramen för dendialog som från svensk sida och i EU förs med Kinaöverlämnas även aktuella listor med namn på depersoner som fängslats för sin övertygelses skull.Med detta anser utskottet motionerna 1999/2000:U639(kd) yrkandena 1-3 och 1999/2000:U643 (fp) yrkande13 besvarade.TibetI motion 1999/2000:U614 (s) konstateras att ärett land som är ockuperat av . 1 216politiska fångar fanns dokumenterade ,siffran har med mycket stor sannolikhet ökat sedandess. Över åren har 1,2 miljoner tibetaner direkteller indirekt avlidit på grund av ockupationen.Tibets naturresurser är plundrade och mycket hårdaregler för barnbegränsning har införts trots denlåga nativiteten i . Tvångssteriliseringar ochtvångsaborter förekommer.Motionärerna menar att aktivt bör arbetaför att de mänskliga rättigheterna i skallrespekteras. bör ge stöd till defredsinitiativ som har presenterats och som innebäratt man skall verka för att blir ettdemilitariserat land. Krav ställs också på att Kinaöverger den befolkningspolitik som i realitetenhotar det tibetanska folkets existens och attregeringen verkar för att miljö skyddas.Vidare krävs att upphör med produktion avkärnvapen och dumpning av kärnavfall i samtatt regeringen verkar för att seriösa förhandlingarinleds om framtida status och de tibetanskaoch kinesiska folkens inbördes relationer.I flerpartimotion 1999/2000:U621 (v, kd, c, fp, mp)konstateras att det på många håll i världenförekommer ett uppenbart missbruk av nationellsäkerhetslagstiftning för att tysta oliktänkande ochpolitiska motståndare. undertecknade i oktober1998 FN:s konvention om medborgerliga och mänskligarättigheter. Trots detta fortsätter brotten mot demänskliga rättigheterna i landet.Övergreppen måste påtalas i dialogen med . MR-brotten mot befolkningen i måste ingå som enviktig del av denna dialog. Allt annat än ettkraftfullt agerande från världens regeringar är etttyst medgivande att de kinesiska ledarna kanfortsätta att bryta sina löften och vägra attrespektera de mänskliga rättigheterna. Motionärernamenar i yrkande 7 att i samband med EU:sdialog med skall verka för en kritisk ochvaksam hållning när det gäller de mänskligarättigheterna och därvid särskilt granska dekinesiska myndigheternas uppträdande i Tibet.I motion 1999/2000:U631 (mp) konstateras att Kina1950 invaderade och ockuperade utan förvarningi syfte att införliva landet i "befria" det från då rådande samhällssystem.1959 tvingades att fly till , dären exilregering upprättades.Motionärerna menar att det är viktigt att Sverigegenom FN verkar för att få till stånd villkorslösaförhandlingar mellan och den kinesiskaledningen. FN bör utse en särskild representant föratt hjälpa till med att få i gång en fredsprocess.I motion 1999/2000:U643 (fp) konstateras attursprungsbefolkningen i och Xinjiang i västraKina ställer allt större krav på självbestämmande.Problemet för regionernas ursprungsbefolkning är attdet kinesiska inslaget ökar, och därmedförsämras långsamt förutsättningarna försjälvständighet. har dekinesiska myndigheterna vid upprepade tillfällenslagit till mot oppositionella i Xinjiang.Motionärerna kräver i yrkande 3 att böruppmuntras att ge regionerna långtgåendesjälvbestämmande, upprätthålla respekt för mänskligarättigheter samt skapa förutsättningar för att vårdaoch utveckla kulturella särdrag utan att riskera hoteller förföljelser.Utskottets övervägandenUtskottet menar att situationen beträffande demänskliga rättigheterna i är mycketotillfredsställande. Det kommunistiska partietbehåller sitt monopol över den politiska ochadministrativa makten och ett stort antaldissidenter hålls sedan ett flertal år i fängelseutan rättegång. I regioner med etniska minoriteter,såsom och Xingjiang, är det politiskaförtrycket särskilt hårt och övergrepp frånmyndigheterna vanligt förekommande.Utskottet menar att det är viktigt att Sverigeverkar för att få till stånd villkorslösaförhandlingar mellan den tibetanska exilregeringenoch den kinesiska ledningen.Med detta anser utskottet motionerna 1999/2000:U614(s) och 1999/2000:U631 (mp) besvarade.I motion 1999/2000:U621 (v, kd, c, fp, mp) yrkande 7anförs att när det gäller EU:s dialog måstevara kritiskt och vaksamt vad gäller MR-situationeni och de kinesiska myndigheternas uppträdande iTibet.Utskottet konstaterar att regeringen bådebilateralt med och inom EU tagit upp frågan omrespekt för de mänskliga rättigheterna. Därvidlaghar och EU betonat betydelsen av att hållaen levande dialog, inte minst för att främja Kinasnärmande till det internationella regelverket förmänskliga rättigheter och dessuppföljningsmekanismer. Inom ramen för dialogenbesökte EU:s trojka ,inklusive , för att undersöka och diskutera MR-situationen. har också, med undertecknandet avFN:s två grundläggande konventioner och genom attbjuda in FN:s högkommissarie för mänskligarättigheter, tagit viktiga steg framåt. Fortfarandehar dock ingen ratificering skett av konventionerna.Det är också viktigt att högkommissarien kan följas upp av FN:s specialrapportörer. Detbör framhållas att i dialogen medKina framför kritik när sådan är påkallad.Situationen beträffande de mänskliga rättigheternamåste vidare ligga till grund för EU:s agerande iförhållande till i FN:s , ochutskottet konstaterar att svenska ansträngningar hargjorts för att få upp situationen i pådagordningen både i EU och i MR-kommissionen.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U621 (v,kd, c, fp, mp) yrkande 7 besvarad.Provinserna har bägge ställningsom autonoma regioner i konstaterar att regeringen i såvälbilaterala som multilaterala sammanhang harunderstrukit den vikt fäster vid att denformella autonomin ges ett reellt innehåll, som gerfolken i dessa områden inflytande över sina egnaangelägenheter. I den kontinuerliga dialogen medKina har också kränkningar av den tibetanskabefolkningens mänskliga rättigheter påtalats.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U643 (fp)yrkande 3 besvarad.HongkongI motion 1999/2000:U643 (fp) konstateras att storosäkerhet råder om hur framöverkommer att behandla och dess innevånare.I en dom i i slutet av 1998fastställdes rätten för barn till fastlandskinesersom har bosättning i att få invandra dit. Ibörjan av 1999 upphävdes domen genom ett beslut iden kinesiska Folkkongressen. Beslutet innebär ettallvarligt ingrepp i självständigajurisdiktion. Det kan komma att få effekter också påomvärldens fortsatta investeringsbenägenhet iHongkong, när man kan lita på deträttsliga systemets hållfasthet och oberoende.Motionärerna menar i yrkande 4 att detinternationella stödet till den demokratiskaoppositionen i måste vara uthålligt.Utskottets övervägandenDen folkrättsliga grunden för nuvarandepolitiska, juridiska och ekonomiska system äröverenskommelsen mellan från1984 - den s.k. antog 1991 även den s.k. Basic , somreglerar ställning. Utskottet förutsätteratt infriar löftet "ett land, två system", dvs.Hongkong ges en fortsatt ekonomisk särställning ochen betydande grad av självbestämmande. Däremotinvände den kinesiska regeringen starkt mot dedemokratiska reformer som genomfördes i Hongkongefter , och dessa har också avskaffats efterövergången till kinesiskt styre. Utskottet har vidflera tidigare tillfällen, senast i betänkande1997/98:UU17, konstaterat att det finns anledningatt noga följa utvecklingen i . Utskottetnoterar vidare att enskilt och inom EU vidupprepade tillfällen betonat vikten av att Hongkongtillåts fortleva som rättssamhälle med garantier förmedborgarnas fri- och rättigheter samt betydelsen avatt åtnjuter den höga grad av autonomi somfastslagits i den internationella överenskommelsenmellan och och i den kinesiskaBasic . Utskottet utgår från att regeringen ävenfortsättningsvis noga bevakar utvecklingen vadgäller demokrati samt de medborgerliga fri- ochrättigheterna i Hongkong.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U643 (fp)yrkande 4 besvarad.TaiwanMotion 1999/2000:U301 (m) betecknar Taiwansställning i världen som unik. Landet, som har ca 22miljoner invånare, är de facto en stat med fullkontroll över sitt territorium sedan åtminstone år1949 (och daterar sig självt ). Taiwanhar erkänts diplomatiskt av ett trettiotal stater,medan flertalet länder föredragit att ge sitterkännande åt den kommunistiska menar att det är orimligt att -en av världens främsta ekonomiska aktörer, ettfolkrikt land och en av främsta demokratier -står utanför FN. I yrkande 1 framhålls att iFN bör verka för inlemmandet av i detinternationella samarbetet.Även om formella diplomatiska relationer inte finnsmellan och har det inte minst avpraktiska skäl varit nödvändigt att ha permanentakontakter mellan våra två länder. Exportrådetskontor i har en status på hög nivå medskattefrihet och viseringsrätt likvärdig den som gesdiplomatiska representationer. Motsvarande uppgifterfullgörs i av representationskontori . Med tanke på de omfattandeförbindelserna mellan och anförmotionärerna i yrkande 2 att kontor iStockholm bör ges samma behandling som andrautländska beskickningar.Motionärerna anser i yrkande 3 att det behövs ettdubbelbeskattningsavtal med , inte minst föratt underlätta för de svenska företag som ärverksamma där och för de taiwanesiska företag som ärintresserade av att investera i . Vidareanförs i yrkande 4 att i EU aktivt bör verkaför att förhandlingarna om medlemskap i slutförs.I motion 1999/2000:U601 (m) konstateras att imånga avseenden har varit en stabiliserande faktor iAsien och att är en stat med flerpartisystemoch en fullt utvecklad demokrati.Motionärerna menar att det måste finnas enberedskap att göra nya markeringar vad gällerSveriges Kinapolitik och att detta bör omfatta engenerösare behandling av representation iSverige.I motion 1999/2000:U619 (fp) liksom i motion1999/2000:U645 (fp) framhålls att är en avAsiens starkaste demokratier. Sedan demokratinsuccessivt infördes och framåt, har landetvisat att det är ett bra exempel på hur endemokratisering kan ske i praktiken. I mars nästa århålls det andra presidentvalet. Den ekonomiskautvecklingen har varit mycket stark och ärnumer en av världens rikare länder. Motionärernamenar att alltsedan FN och världens demokratierböjde sig för 1971 och uteslöt ur FN-gemenskapen, har landet systematiskt trakasserats avsin stora granne.Taiwan har det högsta antalet företag per invånarei världen, cirka ett företag på arton medborgare. av näringsliv består av högteknologiskaföretag, som gör stora investeringar utomlands. Närde söker investeringstillfällen söker de sig tillländer som som en naturlig ingång till dennordiska marknaden. Svenska företag gör också storainvesteringar i . Många företag som vill in påKinamarknaden väljer med fördel som bas.Motionärerna menar i 1999/2000:U619 (fp) yrkande 1liksom i motion 1999/2000:U645 (fp) yrkande 1 attför att öka möjligheterna till ett störrehandelsutbyte mellan och är detviktigt att ett dubbelbeskattningsavtal mellanländerna kommer till.Även om de formella diplomatiska relationerna intefinns mellan och har det varitnödvändigt att ha permanenta kontakter mellan de tvåländerna. kontor i har många aven ambassads funktioner och har skattefrihetlikvärdig diplomatiska representationers.Motsvarande uppgifter fullgörs i av Taiwansrepresentationskontor i . Det finns ingenanledning till att skall behandla Taiwansrepresentationskontor och dess personal annorlundaän vad andra länder i EU gör, därför bör Taiwansrepresentationskontor i , vad avsermervärdesskatt och punktskatter, jämställas med"utländsk beskickning" (1999/2000:U619 (fp) och1999/2000:U645 (fp) yrkande 2).I motion 1999/2000:U643 (fp) yrkande 5 framförs attdet är medborgarna i som själva måste fåavgöra om de vill bli en del av ellerom de föredrar fortsatt självständighet. Under desenaste årtiondena har demokratin i befästs,och de fria val som hållits gör Taiwantill exempel för många diktaturer.Motionärerna menar i yrkande 6 att inom EU:sgemensamma utrikes- och säkerhetspolitik bör verkaför att frågan om representation i FNutreds. En sådan utredning bör också avse frågan omTaiwans representation i (yrkande7).Folkpartiet menar att bör utveckla sinabilaterala förbindelser med . I yrkande 8krävs därför att representationskontor iStockholm ges diplomatisk skattefrihet. Vidareföreslås i yrkande 9 att den svenskarepresentationen i förstärks och i yrkande 10att bör verka för att EU öppnar ettinformationskontor i . Motionärerna menarvidare i yrkande 11 att det inte finns någonanledning att neka medborgare från inresa iSverige.På området utbildning och forskning har det skett entillväxt i utbytet mellan och Sverige.Företrädare för utbildningsväsende har varitpositiva till att ta emot fler svenska studenter.Att öka utbytet mellan studenter från ochTaiwan måste därför bli en viktigt del i engenomtänkt svensk Asienstrategi anser motionärernabakom motion 1999/2000:U619 (fp) yrkande 3 liksom imotion 1999/2000:U645 (fp) yrkande 3.Utskottets övervägandenDet har skett en genomgripande förändring idemokratisk riktning i under de senaste åren.Alla politiska ledare i är utsedda ifria demokratiska val. har ett omfattandeutbyte med på många områden. Handeln ärbetydande och många svenska företag har gjortinvesteringar i . Det finns också mycket somtyder på att fler taiwanesiska företag kan komma attetablera sig i Sverige.Utskottet ser positivt på denna utveckling och flera tillfällen uttryckt sitt stöd för dendemokratiska utvecklingen på . Även om detfinns restriktioner i det officiella umgänget medTaiwan, förekommer breda kontakter och utbyte i båderiktningarna. Ett väl utbyggt kontaktnät med Taiwanstärker förutsättningarna att stå som ettdemokratiskt föredöme i hela regionen, särskilt iförhållande till kinesiska Inre kabinettet () har iden senaste s.k. vitboken om deklarerat attom myndigheter vägrar gå med påförhandlingar om återförening tvingas den kinesiskaledningen vidta alla tänkbara åtgärder inklusivebruk av maktmedel.Utskottet tar generellt avstånd från militära hotsom påtryckningsmedel, och i detta sammanhangmilitära hot mellan och ,på samma sätt som utskottet generellt tar avståndfrån våld. Utskottet har tidigare uttryckt sitt stödför den demokratiska utvecklingen på ochkonstaterar att reagerat kraftigt mot attFolkrepubliken använder militära hot sompåtryckningsmedel i konflikten med . Taiwansframtida status är en fråga som måste lösas påfredlig och demokratisk väg, dvs. med beaktande avfolkviljan.Med detta anser utskottet motion 1999/2000:U643 (fp)yrkande 5 besvarad.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om Taiwansmedlemskap i , senast i betänkande 1997/98:UU17varvid anfördes:Medlemskap i behandlas av enligtuniversalitetsprincipen; suveräna stater som Sverigeerkänner anses ha rätt att ansluta sig till FN ochdess organ. I enlighet med upptas nyamedlemmar i genom beslut i generalförsamlingenefter beredning i och på rekommendation avsäkerhetsrådet. Ett flertal stater satte sig emotett förslag att föra upp frågan om ställningpå generalförsamlingens dagordning hösten 1993.Sedan 1993 har ytterligare försök att föra uppfrågan om ställning på generalförsamlingensdagordning misslyckats. Ett gemensamt initiativ togs1995 av tjugotalet länder som då erkände ochhade diplomatiska förbindelser med landet. Dessa varett antal länder huvudsakligen i ,och ; bl.a. , ,, , Centralafrikanskarepubliken och Swaziland.Utskottet konstaterar att inte erkännerTaiwan som en suverän stat. Den svenska ett-Kina-politiken är klar och tydlig. ärFolkrepubliken innehavare av den Kinatillhöriga platsen i FN.Utskottet anser att det är positivt att harutvecklade kontakter med olika länder, inklusive medFolkrepubliken . Utskottet ser också, somnämnts, positivt på den demokratiska utveckling somskett i . Med hänvisning till vad ovan anförtssamt till tidigare uttalanden av utskottet framstårdet som klart att det inte är motiverat att ageraför medlemskap i vidhåller denna uppfattning och avstyrkerdärmed motion 1999/2000:U643 (fp) yrkande 6 samtanser motionerna 1999/2000:U301 (m) yrkande 1 och1999/2000:U643 (fp) yrkande 7 besvarade.I enlighet med om diplomatiskaförbindelser beviljar med stöd av bl.a.lagen om immunitet och privilegier i vissa fallutländska diplomatiska beskickningar i Sverigeimmunitet och privilegier. och harinte upprättat diplomatiska förbindelser, och Taiwankan således inte ha en diplomatisk beskickning iSverige. Med nuvarande lagstiftning är det därföromöjligt att tillmötesgå kravet på skattebefrielseför handelskontor i . I motionenhänvisas till att personalen vid det svenskaExportrådskontoret i åtnjuterskattebefrielse. tillämpar dock intereciprocitetsprincipen för behandlingen av utländskrepresentation. Det är således inte heller möjligtatt av reciprocitetsskäl bevilja Taiwankontoretskattebefrielse.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:U643 (fp)yrkande 8 samt anser motionerna 1999/2000:U301 (m)yrkande 2 och 1999/2000:U601 (m) samt 1999/2000:U619(fp) yrkande 2 och 1999/2000:U645 (fp) yrkande 2besvarade med vad utskottet anfört.Utskottet konstaterar att eftersom inte harmellanstatliga förbindelser med kan intenågot dubbelbeskattningsavtal ingås. Ettdubbelbeskattningsavtal har förnyats mellanKina och . Det avtalet gäller inte dådet förutsätter att staten i fråga (i detta fallKina) har fullständig kontroll över territoriet därbeskattningen skall äga rum.Det finns stater, t.ex. och ,som utan att ingå folkrättsligt bindande avtal haruppnått arrangemang med taiwanesiska motparter föratt undvika dubbelbeskattning. har dockinget EU-land gjort detta. Regeringen arbetar medfrågan att finna en praktisk och tekniskttillfredsställande lösning på de problem somdubbelbeskattning och kapitalflykt innebär ochföljer noga utvecklingen. Diskussioner förs avSverige (och EU-länderna) med om ettdubbelbeskattningsavtal som, när det kommer tillstånd, sluts med "ekonomin" eller "tullområdet"Taiwan.Med detta anser utskottet motionerna 1999/2000:U301(m) yrkande 3 samt 1999/2000:U619 (fp) yrkande 1 och1999/2000:U645 (fp) yrkande 1 besvarade.Utskottet har inhämtat att det inteär aktuellt att förstärka bemanningen påExportrådskontoret i . Inom EU harupprättandet av ett representationskontor i men något beslut att öppna ett sådantkontor har inte fattats. Utskottet konstaterar ocksåatt , liksom de andra medlemsländerna i EU,stöder det särskilda tullområdet Taiwansmedlemsansökan till WTO.För medborgare från gäller sammaviseringsregler som för andra viseringspliktiga.Med avstyrkande av motion 1999/2000:U643 (fp)yrkandena 9-11 besvaras motion 1999/2000:U301 (m)yrkande 4 med vad utskottet anfört.Utskottet menar att ett ökat utbyte mellan svenskaoch taiwanesiska högskolor och universitet ärpositivt och bör uppmuntras. Denna syn har ävenframförts i den svenska Asienstrategi somfastställdes 1999.Med detta anser utskottet motionerna 1999/2000:U619(fp) yrkande 3 samt 1999/2000:U645 (fp) yrkande 3besvarade.20. MexikoI motion 1999/2000:U608 (v) pekar påAmnestys senaste årsrapport om , enligt vilkenen rad kränkningar av mänskliga rättigheterförekommer. Vidare finns inskränkningar av dedemokratiska fri- och rättigheterna. Amnestybeskriver också två enskilda fall av godtyckligagripanden och tortyr. I yrkande 1 krävs att Sverigeagerar i internationella sammanhang för attuppmärksamma brott mot mänskliga rättigheter iMexiko. tar också upp situationen iChiapas, där fredsförhandlingarna mellan regeringenoch befrielserörelsen gått i stå. Motionärernaanser i yrkande 2 att för den mexikanskaregeringen bör understryka vikten av attförhandlingarna med EZLN återupptas.Utskottets övervägandenMexikos lagar ger ett gott skydd åt de mänskligafri- och rättigheterna, vilka också respekteras istort.