bet · GN01KrU13 · 2000-04-04 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet en rad motionsyrkanden omkulturmiljöfrågor. Yrkandena har väckts dels med anledning av proposition1998/99:114 Kulturarv - kulturmiljöer och kulturföremål, dels underallmänna motionstiden åren 1998 och 1999.Utskottet avstyrker motionsyrkanden om ett klargörande avansvarsfördelningen inom kulturmiljövården mellan den centrala, regionalaoch lokala nivån. Utskottet, som anser att ansvarsfördelningen är tydlig ochpå det hela taget fungerar väl, hänvisar bl.a. till den förskjutning mellan deolika nivåerna som gjorts i detta hänseende . Även förslagsom syftar dels till att skilja den arkeologiska undersökningsverksamheten(UV) från (), dels till en mer långtgåenderenodling av RAÄ avstyrks av utskottet. Utskottet hänvisar till att det inomKulturdepartementet pågår en översyn av formerna för den arkeologiskauppdragsverksamheten och förutsätter att associationsformen för UV därviduppmärksammas.Även motionsförslag om att en sammanslagning av RAÄ ochNaturvårdsverket skall utredas avstyrks. Utskottet finner inte anledning attånyo utreda förutsättningarna för en sådan sammanslagning. Vidare avstyrksett förslag om en utredning om den regionala verksamheten inomkulturmiljöorganisationen. Utskottet hänvisar till att krav redan ställs på attstatligt stödda institutioner inom sektorn skall redovisa vilka insatser somgörs inom kulturmiljöområdet. Ett förslag att länsstyrelsernas personalbehovinom kulturmiljöområdet skall utredas avstyrks med hänvisning till attlänsstyrelserna har möjlighet att själva avgöra vilka prioriteringar sombehöver göras inom givna ekonomiska ramar.Utskottet avstyrker motionsyrkanden där det föreslås att kulturminneslagen(KML) förs in i , att kostnadsansvaret för markägaren börbegränsas vid arkeologiska undersökningar, att en reglering skall införas iKML som möjliggör avyttring av föremål från arkeologiska massfynd samtatt regler om tidsbegränsad hobbylicens för metallsökare införs.Motionsförslag om att RAÄ skall redovisa hur arkeologiskt material tasom hand avstyrks. Utskottet hänvisar bl.a. till och allmänna råd utfärdade med anledning avbestämmelser i kulturminneslagen. Utskottet avstyrker även ett förslag attfornfynd skall placeras i närheten av fyndplatsen. Utskottet anser att gällandebestämmelser i och den praxis som tillämpas vid RAÄ på etttillfredsställande sätt beaktar olika hänsyn och avvägningar som bör göras idetta hänseende.Utskottet avstyrker en rad motionsyrkanden om att skall uttalasig om olika slag av skydd för enstaka, kulturhistorskt intressanta objekt.Utskottet hänvisar därvid till att det enligt (1987:10),KML och ankommer på andra instanser att besluta i sådanaärenden. Utskottet anser vidare att det inte finns skäl att ändra på gällandeordning beträffande beslut om fördelning av statsbidrag till kulturmiljövårdoch avstyrker därmed motionsyrkanden om att skall besluta ombidrag till olika objekt. Utskottet avstyrker också motioner om inventering avefterkrigstidens bebyggelse, satsning på byggnadsvård, bevarande avveteranbåtar och bidrag till hembygdsforskning.Frågan om en långsiktig plan för finansiering av de kyrkliga kulturvärdenatas upp i ett motionsyrkande. Utskottet avstyrker motionsyrkandet medhänvisning till ställningstagande beträffande denkyrkoantikvariska ersättningen. Utskottet avstyrker vidare ettmotionsyrkande rörande uppgifter avseende kyrkligabyggnadsminnen.Tre motioner innehåller förslag om att Falsterbonäset, , och detskånska slotts- och sjölandskapet skall föras upp på världsarvslista.Utskottet anser att det inte bör ankomma på att ta ställning till omvissa objekt bör tas upp på listan. Motion väckt med anledning av proposition 1998/99:1141998/99:Kr37 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av kulturmiljöpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att låta utreda uppdrag och organisation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kulturmiljöfrågorna bör ingå i ,Motioner väckta under allmänna motionstiden 19981998/99:Kr201 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Falsterbonäsetpå världsarvslista.1998/99:Kr202 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om och Eksjöpå Världsarvslistan.1998/99:Kr216 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande avlicens för metallsökare.1998/99:Kr219 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att det skånska slotts- och sjölandskapet skall nomineras till Unescosvärldsarvslista.1998/99:Kr244 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ändringar i kulturminneslagen.1998/99:Kr245 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkostnadsansvar vid fynd av fornlämningar.1998/99:Kr247 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändring ifornminneslagen för att stödja finansiering av III.1998/99:Kr249 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avstatligt stöd för bevarandet av linbanan mellan och /99:Kr256 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av nya organisatoriska lösningar på kulturmiljöområdet,1998/99:Kr264 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att prövakulturminneslagen mot äganderätten.1998/99:Kr266 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombevarandeprogram och finansiering av icke aktiva fiskehamnar.1998/99:Kr267 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vikten av att bevara smalspåret Växjö-Västervik.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) vari yrkas40. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om dubbla uppgifter,1998/99:Kr275 av m.fl. (v) vari yrkas29. att i enlighet med vad i motionen anförts uppdrar åtregeringen att utreda om och hur verksamheten inomkulturmiljöorganisationen genomförts regionalt,30. att i enlighet med vad i motionen anförts ger regeringen iuppdrag att ställa krav på att redovisa hur detarkeologiska materialet har tagits och tas om hand,1998/99:MJ777 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturminneslagen.1998/99:Bo507 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bevarandefrågor.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19991999/2000:Kr202 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Falsterbonäsetsom världsarv.1999/2000:Kr206 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda omstaten återigen borde överta det ekonomiska ansvaret för småhamnar längsSveriges kuster.1999/2000:Kr207 av (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fornfynd börplaceras nära fyndplatsen.1999/2000:Kr208 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försäljning av delar av arkeologiska fynd.1999/2000:Kr225 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bidrag till hembygdsforskning och lokalhistorisk forskning.1999/2000:Kr226 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omangelägenheten av fortsatt restaurering av Vinäs slott, län.1999/2000:Kr251 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kulturmärkning av fyren /2000:Kr252 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av att vidta åtgärder för att på lämpligt sätt få Pater Nostersfyrplats klassad som kulturminne av riksintresse med därtill hörandemöjlighet att inom ramen för satsningen på industrisamhällets kulturarv bidramed finansieringen av erforderlig renovering.1999/2000:Kr253 av Skånberg (kd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skyddaÖsterlens fiskelägen enligt kulturminneslagen.1999/2000:Kr254 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökadkunskap om vårt båtarv och tillvaratagandet av detsamma.1999/2000:Kr301 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utredning och finansiering av icke aktiva fiskehamnar.1999/2000:Kr302 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att bör betraktas som riksarv.1999/2000:Kr303 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att Borghamnsskolan med hamnanläggning bör förvaltas av staten somstatligt byggnadsminne.1999/2000:Kr304 av (v) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till hur utmarker på kan räddas föreftervärlden.1999/2000:Kr313 av m.fl. (kd) vari yrkas33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en långsiktig plan för finansiering av kyrkliga kulturvärden,1999/2000:Kr315 av m.fl. (mp) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utreda om länsstyrelsernas personella resurser ärtillräckliga,1999/2000:Kr317 av m.fl. (m) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av nya organisatoriska lösningar på kulturmiljöområdet,1999/2000:N388 av m.fl. (mp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om byggnadsvård,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkets kyrkor. InledningI detta betänkande behandlas motioner om kulturmiljövård väckta dels underföregående , dels under innevarande riksmöte.Som ett led i arbetet med uppföljning av beslut har utskottetnyligen vid ett studiebesök på informerat sig omaktuella frågor på kulturmiljöområdet.Organisationen inom kulturmiljöområdetBakgrundGrunden för kulturmiljövården är ytterst de nationella mål för kulturpolitikensom beslutade om (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Av dessa är främst målet "att bevara och brukakulturarvet" hänförbart till kulturmiljöområdet.Regeringen har fastställt att följande övergripande mål skall gälla för denstatliga kulturmiljöorganisationen, nämligen att- bevara och förmedla (ursprungligen "levandegöra") kulturarvet,-- stärka den lokala kulturella identiteten,-- syfta till kontinuitet i utvecklingen av den yttre miljön,-- möta hoten mot kulturmiljön,-- bidra till att öka medvetenheten om estetiska värden och historiska sam-manhang.-(Jfr prop. 1987/88:104, bet. KrU 1987/88:21, rskr. 1987/88:390. )I proposition 1998/99:114 Kulturarv - kulturmiljöer och kulturföremål före-slås att skall godkänna följande nya övergripande mål för kultur-miljövården:- ett försvarat och bevarat kulturarv,-- ett hållbart samhälle med goda och stimulerande miljöer och med kultur-miljöarbetet som en drivande kraft i omställningen,-- allas förståelse, delaktighet och ansvarstagande för den egna kulturmiljön,-- nationell och internationell solidaritet och respekt inför olika grupperskulturarv.-Förslaget behandlas av kulturutskottet i betänkande 1999/2000:KrU7. Riks-dagen kommer att besluta i frågan inom kort.I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., KML, slås fast att det är en na-tionell angelägenhet att skydda och vårda vår kulturmiljö samt att ansvarethärför delas av alla. I lagen finns även bestämmelser om fornminnen, bygg-nadsminnen och kyrkliga kulturminnen. Av lagen framgår att länsstyrelsenhar tillsyn över kulturminnesvården i länet och att () har överinseende över kulturminnesvården i landet.RAÄ är således central förvaltningsmyndighet för frågor om kulturmiljönoch kulturarvet (jfr myndighetens instruktion 1997:1171 1 §), medan länssty-relserna och de regionala museerna på den regionala nivån ansvarar för attkulturarvet bevaras och brukas. Den centrala och regionala nivån samverkarsinsemellan.Av regleringsbrevet för RAÄ för framgår att arbetsuppgifternainom kulturmiljövården uppdelas på fyra verksamhetsgrenar, nämligen- myndighetsarbete,-- kunskapsuppbyggnad,-- vård,-- publikarbete.-Ansvaret för de fyra verksamhetsgrenarna fördelas mellan den nationellanivån, dvs. RAÄ, och den regionala nivån, dvs. länsstyrelserna och de regio-nala museerna på följande sätt.RAÄ svarar för centrala myndighetsuppgifter, fördelar till länsstyrelsernastatliga bidrag för vård av byggnader, kulturlandskap och fornlämningar,handlägger ärenden om statliga byggnadsminnen, samordnar kulturmiljö-sektorn med andra samhällssektorer etc. Inom verksamhetsgrenen kunskaps-uppbyggnad åvilar det RAÄ att leda och delta i arbetet med att bygga uppkunskapen om kulturmiljöer, kulturminnen och kulturföremål. Inom verk-samhetsgrenen vård har RAÄ ett övergripande ansvar, bl.a. för att utvecklaoch bygga upp de tekniska och praktiska grunderna för vården av kulturmin-nena samt ge stöd och råd åt myndigheter, institutioner och enskilda i vård-frågor. RAÄ:s arbete inom verksamhetsgrenen publikarbete går bl.a. ut på attpå olika sätt sprida information om kulturmiljön och kulturarvet. RAÄ:sarbetsuppgifter framgår av myndighetens instruktion (SFS 1997:1171). Må-len för de fyra verksamhetsgrenarna - liksom generella mål för myndigheten- preciseras i regleringsbrevet för för RAÄ.Här bör även nämnas att avdelningen för arkeologiska undersökningar(UV) inom RAÄ utgör ett separat verksamhets- och resultatområde som i sinhelhet finansieras med avgiftsintäkter. UV:s arbete ingår i verksamhetsgre-nen kunskapsuppbyggnad. (Den rådande uppdelningen av kulturmiljövårds-arbetet i fyra verksamhetsgrenar och den roll- och ansvarsfördelning som härredovisats överensstämmer med innehållet i en promemoria som RAÄ upp-rättat med anledning av ett regeringsuppdrag. )Länsstyrelsernas uppgifter inom kulturmiljöområdet framgår dels av läns-styrelseinstruktionen (SFS 1997:1258), dels av regleringsbrevet för . Iinstruktionen slås fast att länsstyrelserna skall svara för den statliga förvalningen i länet, i den mån inte någon annan myndighet har ansvaret för sär-skilda förvaltningsuppgifter (1 §). Länsstyrelserna svarar för att länet ut-vecklas på ett sådant sätt att fastställda nationella mål får genomslag (2 §).Vidare anges i instruktionen att det skall finnas en länsexpert inom kultur-miljöområdet. Länsexperten skall, under ledning, ansvara försakområdet (3 och 43 §§). Av regleringsbrevet framgår vilka effektmål somregeringen satt upp för länsstyrelserna. Ett av effektmålen innebär att länsstyrelserna skall ha en offensiv syn på kulturmiljöfrågorna lokalt och regionalt.Ett annat effektmål syftar till ett väl fungerande samarbete och en gemensamplanering i det regionala kulturmiljöarbetet. Vidare anger regeringen i regle-ringsbrevet att länsstyrelserna i en rapport till regeringen skall göra en be-dömning av samarbetet med respektive regionalt museum med utgångspunkti en tydlig roll- och ansvarsfördelning. Länsstyrelserna skall rapportera vadsom har gjorts för att bredda och utveckla samverkan och bedöma resultaten.Länsstyrelserna har arbetsuppgifter och ansvar inom främst tre av de ovannämnda fyra verksamhetsgrenarna inom kulturmiljövården. När det gällermyndighetsansvaret kan nämnas att länsstyrelserna har tillsyn över kultur-miljövården i länet och beslutar enligt de flesta av bestämmelserna i kultur-minneslagen, nämligen i fråga om byggnadsminnen, fornminnen och kyrkli-ga kulturminnen. Deras myndighetsansvar inom kulturmiljövården har utök-ats , bl.a. genom att beslut om statsbidrag för byggnadsvård,fornminnesvård m.m. från anslaget G 2 Bidrag till kulturmiljövård får dele-geras till länsstyrelserna. Då det gäller verksamhetsgrenarna vård och publik-arbete har länsstyrelserna ett övergripande ansvar för att insatser kommer tillstånd, medan det konkreta arbetet i allmänhet utförs av de regionala museer-na.De regionala museerna svarar för verksamhetsgrenarna kunskapsupp-byggnad, vård och publikarbete. Särskilt då det gäller de båda senare verk-samhetsgrenarna sker detta i varierande omfattning och med varierandeinriktning.Enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverk-samhet syftar statsbidraget till de regionala museerna till att stödja museernai deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kunskaper om regionenskulturarv, dess konstutveckling samt om samhället och miljön i övrigt. Bi-draget skall också ge museerna möjlighet att ta det ansvar för kulturmiljöar-betet som vilar på dem (4 §).Statsbidraget till de regionala museerna anvisas under anslaget H 3 Bidragtill regionala museer. Medlen fördelas av . Särskilda reglergäller för fördelningen av statsbidrag till de regionala museerna i de s.k.försökslänen, dvs. , och län. Statsbidraget för kultur-miljöarbetet vid de regionala museerna i dessa tre län anvisas under anslagetH3 Bidrag till regionala museer och fördelas av RAÄ efter samråd medKulturrådet. Statsbidragen i övrigt till de regionala museerna i försökslänenanvisas under anslaget A 4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördel-ning av kulturpolitiska medel i enlighet med bestämmelserna i en särskildstödförordning (SFS 1998:305). Medlen under anslaget A 4 fördelas av desjälvstyrande organen i respektive län till de regionala institutionerna, där-ibland de regionala museerna.Vidare bör nämnas att särskild ersättning utgår - med stöd av förordningen(1993:379) om bidrag till kulturmiljövård - till de regionala museerna frånlänsstyrelsernas kulturmiljövårdsmedel, dvs. anslaget G 2 Bidrag till kultur-miljövård, för vissa av de uppdrag som museerna utför. Medel utgår ävenfrån andra anslag som fördelas av länsstyrelserna.Det bör i sammanhanget understrykas att länsmuseerna har en självständigroll gentemot länsstyrelserna då det gäller kulturmiljöarbetet. (Se närmarehärom prop. 1996/97:3 s. 158-159, bet. 1996/97:KrU1 s. 137-138 samt 4 §förordningen [1996:1598] om statsbidrag till regional kulturverksamhet. )Det kan tilläggas att även kommunerna utför en grundläggande insats påkulturmiljöområdet på lokal nivå. Bland annat har de ett stort ansvar förskyddet av kulturmiljön enligt bestämmelserna i (SFS1987:10). Flera kommuner har egen kompetens i form av kommunala museeroch kommunantikvarier.Ansvarsfördelning inom kulturmiljöområdet, m.m.I tre motionsyrkanden, nämligen motionerna 1998/99:Kr37 (m) yrkande 1,1998/99:Kr256 (m) yrkande 7 och 1999/2000:Kr317 (m) yrkande 10, samtli-ga yrkanden i denna del, framför motionärerna övergripande synpunkter påansvarsfördelningen inom kulturmiljövården, som enligt motionärerna präg-las av stor osäkerhet. Det skulle därför, menar de, vara önskvärt med ettklargörande av ansvarsfördelningen mellan den centrala myndigheten, läns-styrelser och regionala och lokala museer.Utskottet har i ett tidigare avsnitt i detta betänkande i huvuddrag redovisatde bestämmelser som gäller för kulturmiljövårdsarbetet i landet och denuppdelning som gjorts mellan central, regional och lokal nivå.Utskottet erinrar om att det skedde en successiv förskjut-ning i roll- och ansvarsfördelningen inom kulturmiljövården i . Ar-betsuppgifter fördes då från den centrala myndighetsnivån, dvs. RAÄ, tilllänsstyrelserna. RAÄ:s verksamhet kom därigenom alltmer att koncentreraspå ledningen av den samlade kulturmiljövården och kunskapsuppbyggnadeninom sektorn som handläggning och beslut i löpande förvaltnings-ärenden överfördes till länsstyrelserna. fårRAÄ delegera beslut om statsbidrag till kulturmiljövård och kulturstöd tillombyggnad till länsstyrelserna (från anslaget G 2). Vidare får länsstyrelsernafr.o.m. besluta om kyrkliga kulturminnen. Länsstyrelsernahar tillförts ökade resurser för att klara de ökade uppgifterna.Vidare erinrar utskottet om att den ansvarsfördelning för kulturmiljövårdensom redovisats i det föregående och som bygger på en rapport från RAÄ iapril 1995 ännu gäller. Utskottet är medvetet om att förändringar av det slagsom ägt rum inom kulturmiljövården och som utskottet kortredovisat ovan är kraft- och tidskrävande. Först efter det att föränd-ringar genomförts kan resultaten utläsas. Regeringen kunde i budgetproposi-tionen för konstatera att roll- och ansvarsfördelningen inom kutur-miljöorganisationen fortsatt att utvecklas i riktning mot ökad samsyn på måloch strategier för verksamheten bland de regionala företrädarna på länssty-relser och länsmuseer. I flertalet län, menade regeringen, finns en samordnadsyn på hur det regionala kulturmiljöarbetet bör organiseras. I vissa län finnsdet dock skäl att fortsätta att utveckla roll- och ansvarsfördelningen i enlighmed den redovisning som RAÄ lämnade (prop. 1998/99:1utg.omr. 17 s. 100). I budgetpropositionen för angav regeringen bl.a.att länsstyrelsernas samarbete med de regionala museerna fortsatt att ut-vecklas i riktning mot ökad samsyn i frågor som rör kulturmiljöarbetet iregionen. Regeringen ansåg också att länsstyrelsernas samarbete med muse-erna föreföll ha ökat i omfattning jämfört men att situationeni de olika länen skiljer sig åt och att det finns behov av fortsatt aktivt arbeför att ytterligare bredda och utveckla samverkan (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 17 s. 110).Enligt utskottets uppfattning visar det anförda att den ansvarsfördelningsom råder på kulturmiljöområdet är tydlig och på det hela taget fungerar välmen att samverkan - främst på den regionala nivån - i vissa fall fortfarandekan förbättras. Styrningen från statens sida gäller de statliga institutionernadvs. RAÄ och länsstyrelserna, medan de regionala museerna har en själv-ständig ställning gentemot staten. Det ankommer på RAÄ att som centralmyndighet med ett övergripande ansvar för kulturmiljövården i landet verkaför att samspelet mellan kulturmiljöarbetets olika aktörer utvecklas ytterliga-re och får en fast form. RAÄ har i sin årsredovisning för redovisat attett kontinuerligt arbete i detta syfte pågår vid myndigheten och att ett internarbete inom myndigheten har påbörjats för att ytterligare stärka samarbets-formerna inom kulturmiljöarbetet.I sammanhanget är det intressant att notera att RAÄ träffat avtal med mu-seerna i de tre s.k. försökslänen rörande den statsbidragsrelaterade kultur-miljöverksamhetens inriktning, ett förhållande som utskottet berör ävenlängre fram i detta betänkande.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna1998/99:Kr37 (m) yrkande 1, 1998/99:Kr256 (m) yrkande 7 och 1999/2000:Kr317 (m) yrkande 10, samtliga tre motioner i nu aktuella delar, bör avslåsav riksdagen.Förslag om renodling av RAÄ:s uppdrag behandlas i fyra motionsyrkanden.I motionerna 1998/99:Kr37 (m) yrkande 1, 1998/99:Kr256 (m) yrkande 7,båda yrkandena i motsvarande delar, menar motionärerna att RAÄ skullekunna fungera som en ren sektorsmyndighet utan vad som i motionen be-tecknas som egna genomföranderesurser. RAÄ skulle därvid ha möjlighet attsluta avtal med olika intressenter om kulturmiljöarbete. Statsbidraget tilllänsmuseerna m.fl. - som RAÄ enligt motionärerna skulle sluta avtal med -skulle kunna bestå av två oberoende delar, dels en del som fördelas av , dels en del som fördelas av RAÄ efter ingånget avtal. Liknandetankar framförs även i motion 1999/2000:Kr317 (m) yrkande 10 i denna del.I motion 1998/99:Kr274 (mp) anförs att det inte är rimligt att RAÄ både ärtillsynsmyndighet över kulturmiljövården och självt deltar i arkeologiskundersökningsverksamhet. I motionen föreslås därför att dessa RAÄ:s dubblauppgifter skall utredas (yrkande 40).Som utskottet visat i det föregående har en viss renodling genomförts un-der då det gäller RAÄ:s arbetsuppgifter.