bet · GO01MJU6 · 2000-11-21 00:00:00 — I betänkandet behandlas 11 motionsyrkanden från riksmötena /99 och2000/01 om den svenska biodlingen. Motionerna avstyrks med hänvisningbl.a. till att en arbetsgrupp inom påregeringens uppdrag utreder förutsättningarna för biodlingsnäringen iSverige. Utskottet har vid en utfrågning medJordbruksverket och fått närmareinformation om biodlingens aktuella situation och vilka åtgärder som kankomma i fråga för att tillvarata näringens utvecklingsmöjligheter. Ensammanfattning av utfrågningen lämnas på s. 2-4 i betänkandet.Till betänkandet fogas en reservation och ett särskilt yttrande. Motioner från allmänna motionstiden 19981998/99:MJ222 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ny bikontroll,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i klassa bin som djur för att underlätta samarbetetmed EU.1998/99:MJ249 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom binäringen i Sverige.Motioner från allmänna motionstiden 20002000/01:MJ224 av och () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den svenska binäringens situation.2. begär att regeringen lägger fram förslag till verkningsfullaåtgärder för att rädda den svenska binäringen.2000/01:MJ241 av och () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. begär att regeringen lägger fram förslag om hur binäringen iSverige skall återvinna styrka och framtidstro.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att varroaparasiten skall bekämpas i syfte att utrotas.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att varroaparasiten skall jämställas med epizooti och därförjämlikt intentionerna i gällande lags förarbete skall omhänderhas avveterinärexpertis.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att aktivt stödja avelsarbetet inom binäringen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad forskning.2000/01:MJ247 av m.fl. (s) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut: tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om aktivering och utveckling av svenskbiodling. UtfrågningUtskottet har anordnat en utfrågning medrepresentanter för och . Vid utfrågningen framkom bl.a. följande:Jordbruksverket har till uppgift att följa bisjukdomarnas uppträdande ochutfärda bestämmelser för att bekämpa dem. På regional nivå samarbetarverket med länsstyrelserna. Dessa administrerar och sköter kontakterna medde totalt ca 500 bitillsynsmännen som representerar den lokalamyndigheten. Verket administrerar även EU-stödet till biodlingen, somunder innevarande år omfattar och används bl.a. föratt främja produktion och saluföring av honung.När det gäller epizootilagstiftningen erinrar verket om att epizootilagenytterst handlar om en tryggad livsmedelsförsörjning. Vilka sjukdomar somomfattas avgörs främst genom ekonomiska avvägningar på grundval avproduktionsbortfall och inte primärt genom sjukdomens dödlighet eller detlidande den framkallar hos djuren. Härav följer att det finns allvarligadjursjukdomar som inte omfattas av epizootilagstiftningen. Principen förde sjukdomar som omfattas är att vi i landet kan anse oss ha sjukdomsfristatus.I fråga om bikontroll/stöd till avelsarbete uppger att enkontroll för att stödja avelsarbetet har prövats men attbikontrollen lades ner efter att verkets rådgivande organ, binämnden,avslagit ansökningar om ytterligare medel. Ansökningar har kommit in tillverket för att åter starta en bikontroll. har avrått verket frånatt fördela medel till denna verksamhet, främst av det skälet attprojektet inte är tillräckligt väl förankrat i biodlarnas organisationeroch därför har små utsikter att bli framgångsrikt. Dock har medel avdelatsför att genomföra en förstudie med syfte att klargöra om dagens avel medstationsparning medför en genetisk utarmning. Verket konstaterar attförstudien inte visar på en akut risk för genetisk utarmning, och dessutomär andelen bin som paras på parningsstationer liten i förhållande tillantalet bin i landet.Jordbruksverket har även redovisat sin strategi och organisationen för attbekämpa bisjukdomar. Det gäller främst sjukdomarna amerikansk yngelrötaoch varroa. Det bedömdes tidigt vara både praktiskt och ekonomisktomöjligt att utrota varroakvalstret från landet. Kvalstret är visserligenen försvårande omständighet, men det utgör i sig inte något hot motbiodlingen. Biodlare som bekämpar kvalstret, vilket är en lagstadgadskyldighet, kan alltså fortsätta att bedriva biodling. Som exempel nämnsatt varroa första gången påträffades på och i år1991 och att storskalig biodling fortfarande bedrivs i dessa regioner.Jordbruksverkets strategi går ut på att fördröja spridningen genomflyttningsrestriktioner m.m. och att bekämpa varroa där den påträffas. Detfinns exempel på länder som försökt genomföra massiva utrotningsinsatseroch som misslyckats. Praktiska erfarenheter visar att kvalstret spridsnaturligt från samhälle till samhälle genom överföring från bi till bi. ISverige är kvalstrets nuvarande utbredning med största sannolikhet ettutslag av mänsklig aktivitet genom att bin avsiktligt (t.ex. försäljning)eller oavsiktligt (t.ex. genom timmertransporter) flyttas runt i landet.Dessutom finns kvalstret i samtliga europeiska länder. Verket anser attden valda strategin varit framgångsrik.Inom ramen för det nationella stödprogrammet bedrivs forskning och försökkring virus, alternativa bekämpningsmetoder, teknikutveckling, kvalitets-arbete, vaxanalyser, utbildning i biodling och sjukdomsbekämpning samtstöd till produktion av informationsmaterial och bitidningar. Detpraktiska avelsarbetet får inget stöd, men indirekt stöds verksamhetengenom bidragen till utbildnings- och informationsinsatser.Ersättning för förintande av bisamhällen och kostnader i samband medbitillsynen belastar utgiftsområde 23, anslaget E 5 Bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar. Under innevarande år har budgeterats för detta arbete, och medlen får användas till ersättning enligtverkets föreskrifter (SJVFS 2000:64) om ersättning till bitillsynsmän ochersättning för bisamhälle som förintas enligt bisjukdomsförordningen (SFS1974:212). Bioldlarna belastas ej med avgifter för bitillsynen, tillskillnad från vad som gäller för övrig kontroll och tillsyn i fråga omdjursjukdomar.Enligt verkets bedömning är nedgången i antalet bisamhällen inte sådrastisk som det framställs i vissa motioner. Man har visserligenkonstaterat en kraftig nedgång , men har dennedåtgående trenden brutits, och har t.o.m.en viss återhämtning noterats. Verket uppskattar antalet bisamhällen tillca 110 000 och antalet biodlare till ca 14 000. Orsakerna till denlångsiktiga nedgången är flera; både varroasjukan och de nyaskattereglerna som är oförmånliga för s.k. hobbyodlare har spelat en roll.Produktionen av honung täcker ungefär hälften av den inhemska efterfrågan,och avsättningsmöjligheterna för svensk honung är goda. Ett bisamhälleberäknas ge ca honung , och producentpriset är ca perkilo. Sysselsättningseffekten av biodlingen är relativt begränsad.Genomsnittsåldern bland biodlarna är ganska hög, omkring 60 år.Representanterna för SBR har bl.a. lämnat uppgifter om förbundetsverksamhet och samarbetet med . När det gäller strateginför bekämpning av varroakvalstret delar förbundet . Det finns dock enstaka biodlare som har en annan uppfattning.En av de faktorer som talar emot storskaliga utrotningsinsatser är attvarroan enligt gjorda erfarenheter alltid kommer tillbaka. Antalet medlemmar i förbundet sjunker sakta sedan15 år tillbaka. Av EU-stödet går ca till förbundet,och huvuddelen avser kostnader för verksamheter som är tillgängliga föralla, oavsett förbundstillhörighet. Det gäller t.ex. löner tillbisjukdomskonsulenter.Det finns vissa beräkningar om hur många bisamhällen som behövs för olikatyper av växter med avseende på pollineringen. Forskningen på området ärdock obetydlig. I relation till åkerarealen finns bara i genomsnittett bisamhälle . Fördelningen är dessutom ojämn i landet. 61 %av alla bisamhällen finns i . Enligt vissa uppskattningar kanbiodlingen ge en pollineringseffekt som motsvarar skördeökning.Biodlingen kan också bidra till bevarandet av vissa växter och till denbiologiska mångfalden. Förbundet ser stora möjligheter i biodlingen, menman saknar personella och ekonomiska resurser för många önskvärdaverksamheter. Förbundet pekar på några problem som borde lösas, t.ex.ansvaret för statistikinsamlingen och bristen på forskning inom någotbredare områden av binäringen än vad bisjukdomarna representerar. borde biodlingen definieras tydligare som en del avjordbrukssektorn. Biodlingen borde användas som en kraft för lokalutveckling, landsbygdsturism, komplement till jordbruksnäringen m.m.Bevarandearbetet för de nordiska biraserna borde få ökat stöd.MotionernaI motion 1998/99:MJ222 (mp) understryks behovet av en bikontrollverksamheti statlig regi. Motionärerna framhåller att det bedrevsett kontrollarbete rörande aveln av bin och olika stammars utveckling avbikontrollen. Tyvärr lades verksamheten ned på grund av brist på pengar(yrkande 1). Enligt yrkande 4 i motionen bör "bin klassas som djur" iSverige för att underlätta samarbetet med EU.I motionerna 1998/99:MJ249 (m) och 2000/01:MJ224 (m) diskuterasbinäringens allmänna situation. Enligt motionerna har näringen genomgåtten katastrofal utveckling med en halvering av antalet bisamhällen påsenare år, och det krävs verkningsfulla åtgärder för att rädda den svenskabinäringen. Liknande synpunkter framförs i motionerna 2000/01:MJ241 (c)och 2000/01:MJ247 (s). Enligt centermotionen bör förslag framläggas somger binäringen styrka och framtidstro. I motionerna berörs också problemenmed varroasjukan. Varroaparasiten bör enligt yrkandena 2 och 3 icentermotionen bekämpas i syfte att utrotas. Sjukdomen bör jämställas medepizooti och omhänderhas av veterinär expertis. Det krävs aktivt stöd föravelsarbetet, och det bör ges utrymme för ökad forskning på området.Enligt motion 2000/01:MJ224 (m) är det på många håll fråga om dåliguppföljning av gällande bestämmelser angående bekämpning av varroasjukanoch bristande myndighetsansvar. Enligt s-motionen 2000/01:MJ247 börregeringen tillsammans med näringen sätta i gång en offensivopinionsbildning och skapa intresse för biodling som därmed ökarmöjligheterna att rekrytera nya unga biodlare.Utskottets övervägandenSverige deltar i ett av EU medfinansierat projekt som stöderbiodlingen inom gemenskapen. Det svenska programmet omfattar förnärvarande , varav hälften finansieras av EU. Somframgår av ett interpellationssvar av jordbruksministernhar fått i uppdrag att redovisa förutsättningarnaför biodlingen i . Utskottet har vid utfrågningen (se ovan) fåttnärmare information om detta arbete, som kommer att redovisas tillregeringen . Utskottet delar i huvudsak motionärernasbedömning angående biodlingens betydelse för växtodlingen och i mångaandra avseenden. Enligt utskottets mening finns det också mångasynpunkter och förslag från biodlarnas sida som förtjänar att övervägas idet fortsatta arbetet. De uppgifter som lämnades vid utfrågningen tyder påatt näringen har goda utvecklingsmöjligheter. Utskottet anser dock inteatt nu har underlag för något slutgiltigt ställningstagande ifråga om biodlingens allmänna situation. I detta avseende är det lämpligtatt avvakta resultatet av utredning, som kommer attpresenteras i december 2000.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1998/99:MJ249 (m),2000/01:MJ224 (m), 2000/01:MJ241 (c) yrkande 1 och 2000/01:MJ247 (s).Frågor om bekämpning av varroakvalstret och avel av motståndskraftigabiraser m.m. ingår i det ovan nämnda stödprogrammet. Regelverket förbekämpning av varroa och andra bisjukdomar finns i huvudsak samlat ibisjukdomslagen (1974:211) och bisjukdomsförordningen (1974:212). Detframgår av föreskrifter om smittförklaring med anledningav amerikansk yngelröta och varroasjuka hos bin att varroasmitta numerapåträffats i 11 län och att därutöver vissa områden förklarats somskydds- och observationszoner med avseende på varroa (SJVFS 2000:121).Utskottet behandlade motioner om bekämpning av varroakvalstret senast ibetänkande 1997/98:JoU12 och redovisade då utförligt vilka praktiska ochtekniska svårigheter som möter om statsmakterna skulle besluta om åtgärderför att helt utrota sjukdomen (se s. 25-27). De uppgifter somJordbruksverket och SBR lämnat vid utfrågningen bekräftar enligtutskottets mening att storskaliga utrotningsinsatser inte är någon lämpligmetod för att bekämpa varroasjukan. Motion 2000/01:MJ241 (c) yrkande 2avstyrks.Yrkande 3 i motion 2000/01:MJ241 går ut på att varroasjukan skalljämställas med epizooti och omhänderhas av veterinär expertis. Utskotteterinrar om att under /99 antog en ny epizootilagoch en ny zoonoslag (1998/99:MJU9, SFS 1999:657 resp. 658). Den nyaepizootilagen skall omfatta sådana allmänfarliga djursjukdomar som kanspridas genom smitta bland djur eller från djur till människa. Sjukdomenskall, enligt enhälliga bedömning, vara allmänfarlig i denmeningen att den kan utgöra ett allvarligt hot mot människors eller djurshälsa eller medföra stora ekonomiska förluster för samhället. Samhälletsåtgärder med anledning av ett sjukdomsutbrott skall syfta till att befrialandet från sjukdomen. Den nya epizootilagen innebar också vissainskränkningar i rätten till ersättning för den som drabbas av kostnadeller förlust genom intrång i näringsverksamhet m.m. i samband medsjukdomsutbrott. Det skall understrykas att epizootilagstiftningen i mångaavseenden till karaktären är en katastroflagstiftning. Redan av detta skälanser utskottet det ej motiverat att varroasjukan skulle omfattas avepizootilagstiftningen. När det gäller möjligheten att besluta omtvångsåtgärder eller liknande ingrepp för att bekämpa eller hindraspridning av bisjukdom konstaterar utskottet att bisjukdomslagen(1974:211) synes innehålla alla de bestämmelser som kan vara nödvändigaför det angivna syftet. Utskottets hänvisar i denna fråga också till desynpunkter redovisat. När det gäller valet av tillämpliglagstiftning bör för övrigt beaktas att bitillsynen är kostnadsfri förbiodlarna medan övrig tillsyn och kontroll i fråga om djursjukdomar i storutsträckning finansieras med avgifter från djurägarna. Det bör slutligenframhållas att den veterinärmedicinska utbildningen inte omfattarsjukdomar hos bin eller liknande frågor. Med det anförda avstyrks motion2000/01:MJ241 (c) yrkande 3.Yrkandet i motion 1998/99:MJ222 (mp) att bin skall klassas som djur kantolkas som att djurskyddslagen och möjligen också epizootilagstiftningenskulle göras tillämplig på bin. Utskottet vill framhålla att bin ochandra insekter inte omfattas av t.ex. djurskyddslagen (1988:534), eftersomdet ligger i sakens natur att lagens bestämmelser i allmänhet endast kantillämpas på högre stående djur. Denna princip uttalades redan iförarbetena till djurskyddslag (prop. 1944:43 s. 27). Utskottetavstyrker motion 1998/99:MJ222 såvitt avser yrkande 4. Med hänvisningtill vad anfört om den statliga bikontrollen avstyrkerutskottet även yrkande 1 i motionen.När det gäller forskningen inom området bör nämnas att regeringen i denforskningspolitiska propositionen understryker att kunskapsbristerna inomområdena biodling och pollination är stora och att en bredkunskapsuppbyggnad är angelägen (prop. 2000/01:3 s. 226). I fråga om aveloch liknande frågor fullgör näringens egna organisationer viktigafunktioner. Utskottet utgår från att dessa frågor, som också lyftes framvid utfrågningen, kommer att övervägas i det fortsatta arbetet. Därmedavstyrks yrkandena 4 och 5 i motion 2000/01:MJ241 (c). beträffande stöd till den svenska biodlingenatt avslår motionerna 1998/99:MJ249, 2000/01:MJ224,2000/01:MJ241 yrkande 1 och 2000/01:MJ247,2. beträffande varroasjukanatt avslår motion 2000/01:MJ241 yrkandena 2 och 3,3. beträffande stöd till forskning och avelsarbeteatt avslår motion 2000/01:MJ241 yrkandena 4 och 5,res. 1 (c)4. beträffande yrkande att bin skall betecknas som djuratt avslår motion 1998/99:MJ222 yrkande 4,5. beträffande statlig bikontrollatt avslår motion 1998/99:MJ222 yrkande 1.Stockholm den 21 november 2000På miljö- och jordbruksutskottets vägnarSinikka BohlinI beslutet har deltagit: (), (), JonasRingqvist (v), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (),() och (). Stöd till forskning och avelsarbete (mom. 3)() anför:Som framgår av motion 2000/01:MJ241 (c) finns det många skäl som talar föratt samhället tar ett större ansvar för den svenska biodlingen, som i dagbefinner sig i en mycket allvarlig situation. Det gäller att få framåtgärder som ökar intresset för biodling och bidrar till en bättrespridning av bisamhällena i landet. Det krävs verkningsfulla åtgärder påmånga plan, bl.a. när det gäller bekämpningen av bisjukdomar. Stödet tillavelsarbetet är mycket begränsat, för att inte säga obefintligt. Medhänsyn till det utredningsarbete som pågår i vill jag idetta sammanhang begränsa mig till att särskilt understryka det angelägnai att forskningen på detta område ökar och att avelsarbetet inom näringenfår ett aktivt stöd.Jag anser att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande stöd till forskning och avelsarbeteatt med anledning av motion 2000/01:MJ241 yrkandena 4 och 5 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts, Särskilt yttrandeBiodlingIngvar (), (), (), (), () och ()anför:I betänkandet behandlas motionsyrkanden som avstyrkts med hänvisning tillbl.a. att en arbetsgrupp inom , påregeringens uppdrag, utreder förutsättningarna för biodlingen i Sverige.Vi finner det helt uppenbart att brister vad gällerbitillsynspersonernas verksamhet förekommit och förekommer på vissa håll ilandet. Lika uppenbart är att binäringen åderlåtits kraftigt under desenaste 10-12 åren, vilket innebär allvarliga konsekvenser inte minst vadgäller tillgången av bin för pollinering av växter inom jordbruks- ochträdgårdsnäringen. En av orsakerna är varroaparasiten som under 1990-taletfortsatt att sprida sig upp genom landet.Vi delar de synpunkter som framförts i reservationen men av hänsyn tilldet utredningsarbete som pågår inom har vi avstått frånatt nu reservera oss. Vi förutsätter att vad utskottet framfört ibetänkandet också skall leda till verkningsfulla åtgärder i syfte atträdda och utveckla den svenska binäringen.