bet · GN01KrU7 · 2000-04-04 00:00:00 — Kulturarv - kulturmiljöer och kulturföremål I betänkandet behandlas regeringens proposition 1998/99:114 Kulturarv -kulturmiljöer och kulturföremål i vad avser dels ändringar i lagen (1988:950)om kulturminnen m.m. och i lagen (1996:701) om befogenhetervid gräns mot ett annat land inom EU, dels målen för kulturmiljöarbetet.Vidare behandlas ett antal motioner, dels väckta med anledning avpropositionen, dels väckta under allmänna motionstiden åren 1998 och 1999.Propositionsförslagen beträffande fideikommiss behandlades av riksdagenunder (bet. 1999/2000:KrU6, rskr. 1999/2000:54).Utskottet föreslår att skall godkänna övergripande mål förverksamheten inom kulturmiljöområdet. Utskottet konstaterar bl.a. att det ide föreslagna nya målen finns tydliga hänsyftningar till de nationellakulturpolitiska mål som antog samt att de nya målen, somsynes vara mer vittsyftande än de gamla, genomsyras av tankar på en hållbarutveckling.Utskottet föreslår vidare att skall göra ett uttalande tillregeringen om att de övergripande målen för skallanpassas till de nya övergripande målen för verksamheten inomkulturmiljöområdet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att även under ettpågående ärende om byggnadsminnesförklaring skall kunna meddela beslutom anmälningsskyldighet. Vidare tillstyrks att beslut om fornminnen ihuvudsak skall kunna överklagas hos allmän förvaltningsdomstol och attlänsstyrelsens möjligheter att besluta om förelägganden utökas när det gällerbyggnadsminnen.Förslaget om ett skydd för ortnamn tillstyrks, vilket innebär att godortnamnssed skall iakttas vid statlig och verksamhet.Vidare tillstyrker utskottet att regeringen bemyndigas att meddelaföreskrifter om vilka kulturföremål som det skall krävas tillstånd för att fåföra ut ur landet. Utskottet tillstyrker också att det för dessa kulturföremålalltid, utan undantag, skall krävas tillstånd. Regeringen skall besluta om vadsom skall krävas av ansökningarnas innehåll och handläggningen av dessa.Utskottet föreslår att gör ett tillkännagivande om skyddet avkyrkstäder (avsnitt 10.1 i propositionen). Utskottet anser i likhet medKulturarvsutredningen att kyrkstäderna bör skyddas på samma sätt som dekyrkliga kulturminnena. Utskottet föreslår därför att regeringen skallförelägga förslag till kompletterande regler i 4 kap. KML omskydd för kyrkstäderna.Utskottet har, av lagtekniska samordningsskäl, från bostadsutskottetövertagit ett lagförslag i proposition 1999/2000:39 Registrering avfastighetsrättsliga förhållanden, m.m. som avser ändringar i lagen (1988:950)om kulturminnen m.m. I enlighet med vad bostadsutskottet har anfört i sittbetänkande 1999/2000:BoU8 tillstyrker kulturutskottet förslaget.I betänkandet har tio reservationer och ett särskilt yttrande tagits in.PropositionernaI proposition 1998/99:114 Kulturarv - kulturmiljöer och kulturföremålföreslår regeringen (), efter hörande av Lagrådet, attriksdagendels antar regeringens förslag till3. lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.,4. lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vidgräns mot ett annat land inom Europeiska unionen,dels godkänner5. målen för kulturmiljöarbetet.Lagförslagen har intagits som bilaga 1 i betänkandet.Propositionens lagförslag om lag om ändring i lagen (1963:583) omavveckling av fideikommiss (mom. 1) och lag om ändring i lagen (1963:587)om inkomstbeskattning av fideikommissbo, m.m. (mom. 2) har behandlats ibetänkande 1999/2000:KrU6 (rskr. 1999/2000:54).Av lagtekniska skäl lägger utskottet fram ett eget lagförslag till lagen(1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annatland inom Europeiska unionen (bilaga 2).I proposition 1999/2000:39 Registrering av fastighetsrättsliga förhållanden,m.m. föreslår regeringen () - såvitt nu är i fråga(lagförslag 2.27) - att antar i propositionen framlagt förslag tilllagom ändring i 3 kap. 8 och 17 §§ lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.Lagförslaget, som av bostadsutskottet av lagtekniska samordningsskälöverlämnats till kulturutskottet, återfinns som bilaga 3 i betänkandet. Övrigalagförslag i proposition 1999/2000:39 behandlas av bostadsutskottet ibetänkande 1999/2000:BoU8. Motioner väckta med anledning av proposition 1998/99:1141998/99:Kr37 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att låta utreda möjligheten att införa en svensk National Trustsom ett medel att bevara kulturhistoriskt värdefull bebyggelse,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör få i uppdrag att skapa en digital bankmed ortnamn som är i allmänt bruk,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att länsstyrelserna inom en månad bör besluta om huruvida väcktfråga om byggnadsminnnesförklaring av fastighet i privat ägo skall leda tillvidare handläggning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett förtydligande av begreppet institution i utlandet.1998/99:Kr38 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till ändring i lagen omkulturminnen m.m. i enlighet med vad som anförts i motionen omKulturarvsutredningens förslag,2. att - om yrkande 1 avslås - som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förslag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillståndsprövningen,4. att godkänner vad regeringen föreslår om målen förkulturarbetet (avsnitt 4.3) i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att beslutar att utredningens förslag angående skydd förkyrkstäder skall genomföras.1998/99:Kr39 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om direktiven till utredningen om att byggnadsminnnesförklaringarskall kunna omfatta även lösöre,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kartläggning av gamla ortnamn,4. att begär att regeringen återkommer med preciseringar av vadsom skall beaktas vid bedömningen av ett föremåls betydelse för detnationella kulturarvet,5. att avslår regeringens förslag till en ny regel om att tillståndtill utförsel skall krävas för att utförsel skall beviljas även i de situationersom nu är tillståndsfria,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om generella skyddsregler för kyrkstäder.1998/99:Kr40 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skydd mot utförsel av folkliga kulturföremål.1998/99:Kr41 av () vari yrkas att hos regeringenbegär en utredning med uppdrag att förbättra skyddet av kulturlandskapetoch av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19981998/99:Kr214 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att begära förslag omupprättande av kulturstiftelser för förvaltning av statliga historiskabyggnader.1998/99:Kr215 av Skånberg och tredje vice talman () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att traktnamnen skall omfattas avkulturmiljölagen.1998/99:Kr246 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en NationalTrust i Sverige.Motion väckt under allmänna motionstiden 19991999/2000:Kr313 av m.fl. (kd) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kartläggning av de ortnamn som inte längre används. tillsattes 1994 med uppgift att utreda vissa frågor omkulturminnesskydd m.m. (dir. 1994:57). Utredningen överlämnade i decem-ber 1995 delbetänkandet Kulturegendomar och kulturföremål (SOU1995:128) och slutbetänkandet Skyddet av kulturmiljön(SOU 1996:128).Efter remissbehandling har beredningen fortsatt i . Ar-betet redovisades i promemorian Kulturhistoriskt värdefullasamlingar i fideikommiss.Regeringen överlämnade nu aktuell proposition Kulturarv -kulturmiljöer och kulturföremål (prop. 1998/99:114).Propositionens avsnitt Frågor rörande fideikommiss (avsnitt 9) har utskot-tet behandlat i betänkandet Kulturarv - fideikommiss (bet.1999/2000:KrU6, rskr. 1999/2000:54).Kulturmiljöverksamhetens mål och inriktning (propositionensavsnitt 4)Kulturmiljöns tvärsektoriella hantering samt internationellt samarbete(avsnitt 4.2)Regeringens bedömningRegeringen bedömer att en rad betydelsefulla insatser har gjorts under senareår för att utveckla ansvaret för miljöns kulturvärden inom olika sektorer isamhället. Arbetet med att utveckla det tvärsektoriella ansvaret för kultur-miljön bör, menar regeringen, fortsätta samt fördjupas.I propositionen lämnas kortfattade redogörelser för de senaste årens vikti-gare beslut av betydelse för kulturmiljön inom följande politikområden,nämligen- arkitektur, formgivning och design,-- det kyrkliga kulturarvet,-- storstadspolitiken,-- miljöpolitiken,-- jordbrukspolitiken,-- skogspolitiken,-- transportpolitiken,-- regional utveckling, tillväxt och sysselsättning.-Vidare redovisas kort det internationella samarbetet inom området.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att arbetet med att utveckla det tvär-sektoriella ansvaret för kulturmiljön bör fortsätta och fördjupas.Målen för kulturmiljöarbetet (avsnitt 4.3)Gällande målFöljande övergripande mål för kulturmiljövården presenterades i proposition1987/88:104 Kulturmiljövård (s. 28-30).- Kulturmiljövården skall bevara och levandegöra kulturarvet.-- Kulturmiljövården skall syfta till kontinuitet i utvecklingen av den yttremiljön.-- Kulturmiljövården skall främja den lokala identiteten.-- Kulturmiljövården skall möta hoten mot kulturmiljön.-- Kulturmiljövården skall bidra till att öka medvetenheten om estetiskavärden och historiska sammanhang.-Målen underställdes inte för godkännande. uttaladeemellertid i betänkande KrU 1987/88:21 att målen syntes vara "väl ägnadeatt läggas till grund för det framtida kulturmiljöarbetet" (bet. s. 7).Riksdagen godkände nya nationella kulturpolitiska mål, somär tillämpliga inom hela kulturområdet (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1,rskr. 1996/97:129). Bland de nya målen finns ett femte delmål, att bevara ochbruka kulturarvet (kulturarvsmålet).Hösten 1996 godkände även övergripande mål för , RAÄ (prop. 1996/97:1 utg.omr. 17 anslaget G 1, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målet lyder: "Målet för äratt som central myndighet arbeta för att den statliga kulturmiljöorganisatio-nens mål uppnås." Med den statliga kulturmiljöorganisationens mål avsesovan angivna övergripande mål för kulturmiljövården som regeringen pre-senterade i proposition 1987/88:104.Slutligen bör nämnas att regeringen i regleringsbrevet (senast för år2000) anger olika verksamhetsmål för RAÄ för var och en av följande fyraverksamhetsgrenar, nämligen- myndighetsarbete,-- kunskapsuppbyggnad,- vård och- publikarbete.Samtliga verksamhetsmål utvecklas utförligt i regleringsbrevet och åtföljs avkrav på återrapportering från RAÄ till regeringen.Regeringens förslagRegeringen anser att det finns anledning att modernisera nu gällande över-gripande mål för verksamheten inom kulturmiljöområdet. Det finns ett behovav att de på ett tydligare sätt än skall svara mot den vikt somdag läggs vid att integrera frågor om resurshushållning och hållbarhet, beva-rande, delaktighet, tolerans för olika gruppers kulturarv samt ett internatio-nellt engagemang, det senare särskilt aktualiserat genom EU-inträdet.Regeringen föreslår att följande övergripande mål skall gälla för verksam-heten inom kulturmiljöområdet. Efter varje mål återges i korthet de motivsom ligger till grund för respektive mål.- Ett försvarat och bevarat kulturarvI propositionen anges bl.a. att ett effektivt och framåtsyftande kulturmiljöar-bete måste bedrivas förebyggande. Verksamheten skall uppmärk-samma och påtala hoten mot kulturmiljön och den lokala miljöns identitet.Det kräver att kulturmiljöverksamheten samverkar med andra samhällssekto-rer. Forskning och kunskapsinhämtning om kulturarvet och dess villkor är avgrundläggande betydelse.- Ett hållbart samhälle med goda och stimulerande miljöer och med kultur-miljöarbetet som en drivande kraft i omställningenI propositionen uttalas bl.a. att kulturmiljöverksamheten skall utgå från enhelhetssyn på människan och hennes miljö. Den måste därför spela en tydligoch integrerad roll inom övriga samhällssektorer. Kulturmiljöverksamhet ärytterst resurshushållning och dess uppdrag är att ta till vara, hävda och åter-använda befintliga värden i miljön så att de tjänar samtiden och därmedframtiden.- Allas förståelse, delaktighet och ansvarstagande för den egna kulturmiljönI propositionen anförs att utformningen av kulturmiljön är en angelägenhetför alla och ansvaret för dess vård delas också av alla. Människor utan erkäntkulturarv och dokumenterad historia riskerar att stå sämre rustade när deskall delta i formandet av samhället och hävda sina krav på lika rättigheteroch möjligheter. Kulturmiljöns förutsättningar att skapa levande kunskap omkultur och historia hos alla måste tas till vara. Kulturmiljöverksamhetensuppgift är därför att ge perspektiv på samhällsutvecklingen och underlättaförståelsen för miljöns kulturvärden samt sätta oss i stånd att försvara kul-turmiljöns väsentliga värden mot förfall och förödelse.- Nationell och internationell solidaritet och respekt inför olika grupperskulturarvI propositionen sägs bl.a. att kulturarvet i är en del av mänsklighe-tens kulturarv och som sådant ett svenskt ansvar gentemot det internationellasamfundet. Vidare är förståelsen för olika gruppers kulturarv inom och utomdet egna landet en grund för tolerans. Kulturarvet kan dock missbrukas i etttrångsynt identitetsbyggande som i förlängningen kan leda till utestängningav det olikartade.MotionsförslagI motion 1998/99:Kr38 (v) föreslås vissa ändringar i regeringens förslag tillmål för kulturmiljövården (yrkande 4).I stället för propositionens fyra mål vill motionärerna ha fem mål. De tvåförsta målen i propositionen godtas av motionärerna. I det tredje delmålet -allas förståelse, delaktighet och ansvarstagande - saknar motionärerna ettköns-, generations- och klassperspektiv. Vidare måste, anförs det, de funk-tionshindrade kunna känna igen sig i målet. Ett nytt tredje mål bör därförformuleras på följande sätt: "Förutsättningar för alla - oavsett social bak-grund, köns- och generationstillhörighet och oberoende av eventuella funk-tionshinder - att känna igen sig i och ha tillgång till det gemensamma kultur-arvet". Ett nytt fjärde mål föreslås med följande formulering: "Allas förståel-se och ansvarstagande för den egna kulturmiljön. "Slutligen anser motionärerna att regeringens fjärde delmål, som rör natio-nell och internationell solidaritet, är för allmänt hållet. Förmågan att hävdainvandrade gruppers kulturarv kan bli avgörande för hur demokratin i vårtland kommer att utvecklas, anför motionärerna, som föreslår ett femte målmed lydelsen: "Ett samhälle som på ett medvetet och konstruktivt sätt hante-rar det nationella och det internationella kulturarvet med full respekt för oliursprungskulturer och befolkningsgrupper. "Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid beredningen av nu aktuella förslag till mål för verksamhe-ten inom kulturmiljöområdet i likhet med regeringen kommit fram till att detfinns skäl att modernisera mål. Utskottet ser därför positivt på demålförslag som regeringen presenterat. Enligt utskottets uppfattning synes denya målen vara mer vittsyftande än de gamla målen. Vidare finns t.ex. i denya målen tydliga hänsyftningar till några av de nationella kulturpolitiskamål som antog . Utskottet tänker då främst på det andrakulturpolitiska målet, det s.k. delaktighetsmålet, men även på mångfaldsmå-let, det internationella målet samt givetvis kulturarvsmålet. Utskottet kanockså konstatera att de föreslagna målen genomsyras av tankar på en lång-siktigt hållbar utveckling.I propositionen anges att målen avser "verksamheten inom kulturmiljöom-rådet" (rutan s. 27), vilket torde innebära att de skall gälla för all statligstatligt stödd verksamhet som kommer i beröring med kulturmiljöområdet.Därmed bör de självfallet gälla för () och läns-styrelserna, men också för de statligt stödda regionala museerna, liksom förmyndigheter som , , m.fl.Av propositionen framgår även att det är sektorns ansvar att sprida de kun-skaper och perspektiv som kulturarvet - manifesterat i våra kulturmiljöer -möjliggör (prop. s. 28).Utskottet förutsätter att regeringen i kommande regleringsbrev meddelarerforderliga föreskrifter och att RAÄ i sin informationsverksamhet spriderkännedom till kommunala instanser, organisationer m.fl. om målen för kul-turmiljöområdet.Då det gäller förslaget i motion 1998/99:Kr38 (v) om ändringar i kulturmil-jömålen vill utskottet anföra följande.Motionärerna önskar en ny formulering av regeringens förslag till dettredje delmålet. Detta mål tar fasta på allas förståelse, allas delaktighet ochallas ansvarstagande för den egna kulturmiljön. Utskottet konstaterar attordet "alla" inkluderar de grupper som motionärerna tycker sig sakna. Iregeringens förslag till målformulering inbegrips således alla åldrar, olikagenerationer och kön, funktionshindrade m.fl. icke angivna grupper. Utskot-tet kan inte se att det råder någon meningsskiljaktighet mellan motionärernaoch regeringens förslag på denna punkt. Utskottet kan inte heller finna någonstörre divergens mellan motionärernas uttryck "känna igen sig" och rege-ringens uttryck om "allas delaktighet".Då det gäller motionärernas förslag till det fjärde delmålet konstaterar ut-skottet att det står i nära överensstämmelse med regeringens tredje delmåls-förslag.Slutligen har motionärerna invändningar mot regeringens fjärde delmål,som de anser dels är för allmänt hållet, dels inte tar tillräcklig hänsyn tillinvandrade gruppers kulturarv med åtföljande risker för demokratins utveck-ling i landet. I stället har de tillfogat ett eget förslag (= motionens femtedelmål). Enligt utskottets uppfattning är det lämpligt att målformuleringar avdetta slag är allmänt hållna. Det är nämligen vanskligt att i en kort meninguttrycka mer eller mindre komplicerade resonemang. Sådana resonemangkan i stället med fördel föras in i en förklarande text i anslutning till målfomuleringen, vilket också gjorts i detta fall i propositionen (prop. s. 30). Avpropositionen framgår att förståelsen för olika gruppers kulturarv inom ochutom det egna landet är en grund för tolerans mot olikheter och att kulturar-vet kan missbrukas i ett trångsynt identitetsbyggande som i förlängningenkan leda till utestängning av det olikartade. Detta står enligt utskottets synsväl i överensstämmelse med det resonemang som förs i motionen.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att skall god-känna regeringens förslag till mål för kulturmiljöarbetet och avslå motion1998/99:Kr38 (v) yrkande 4.Utskottet har i ett tidigare avsnitt i detta betänkande redovisat vilka mål - nivåer - som gäller på kulturmiljöområdet. Därvid harutskottet redovisat innehållet i det övergripande mål som gäller för RAÄ.Detta mål, som godkändes av , ansluter till de övergripandemål för kulturmiljövården som regeringen presenterade i proposition1987/88:104 Kulturmiljövård.När nu har att ta ställning till nya övergripande mål för verk-samheten inom kulturmiljöområdet, innebär det - självfallet - att de gamlaövergripande målen upphör att gälla. Av detta skäl bör RAÄ:sövergripande myndighetsmål anpassas till de nya övergripande mål för verk-samheten inom kulturmiljöområdet som förelagts för godkännandeoch som utskottet tillstyrker. Utskottet har vid sina överväganden kommitfram till att ett nytt övergripande mål för myndigheten bör formuleras påföljande sätt:"Målet för är att som central myndighet arbeta föratt de övergripande målen för verksamheten inom kulturmiljöområdet upp-nås. "Vad utskottet sålunda anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.Behov av fortsatt utredning (avsnitt 4.4)Regeringens bedömningRegeringen anför att en särskild utredare bör tillkallas för att utreda ochlämna förslag om ett förbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggel-se. Utredaren bör också enligt regeringen överväga möjligheterna att låtabyggnadsminnesförklaringar omfatta även lösöre.Motionsförslag och utskottets ställningstagandeI motion 1998/99:Kr39 (kd) anser motionärerna att det i direktiven till denfortsatta utredningen måste beaktas att två motstridiga värden ställs motvarandra när det gäller skydd för kulturhistoriskt värdefullt lösöre vid bygg-nadsminnesförklaring och att båda är skyddsvärda. Det ena är bevarandehän-syn och det andra är äganderättshänsyn. Utredningen bör vidare enligt mo-tionärerna genomföras skyndsamt (yrkande 2).Motionären bakom motion 1998/99:Kr41 (s) anser att utredaren bör utsessnabbt och ges i uppdrag att förbättra skyddet även för kulturlandskapet.Utredaren bör vidare enligt motionären föreslå en modernisering av ersätt-ningsreglerna.Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen framhåller att det ärangeläget att finna former som utan att vara administrativt betungande ellerinnebära alltför stora ingrepp i äganderätten kan förbättra skyddet för denkulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen. Utredaren skall således beakta bådebevarande- och äganderättsaspekten.När det gäller skydd av kulturlandskap bör noteras att ellerkommunen, i syfte att bevara värdefulla kulturpräglade landskap, enligt 7kap. 9 § (MB) får förklara ett mark- eller vattenområde somkulturreservat. Denna bestämmelse om kulturreservat tillkom 1998 och harännu tillämpats endast i ett fåtal ärenden. Utskottet finner därför inte anled-ning att nu ta initiativ till en översyn. När det gäller den av regeringen avisrade utredningen förutsätter utskottet att utredaren tillsätts utan dröjsmål ocatt utredningen genomförs med den snabbhet som är möjlig.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1998/99:Kr39 (kd) yrkande 2 och 1998/99:Kr41 (s).Utskottet vill erinra om att utskottet i betänkande 1999/2000:KrU13 harlämnat en redogörelse för gällande bestämmelser beträffande skyddet förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m., vad gäller bestämmelserna ilagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (KML), (MB) ochplan- och bygglagen (1987:10), PBL.I motionerna 1998/99:Kr37 (m) yrkande 4, 1998/99:Kr214 (m) och1998/99:Kr246 (m) föreslår motionärerna att regeringen skall utreda ochförelägga förslag om upprättande av en nationell stiftelse, liknandeNational Trust i , för att stödja och bevara kulturhistorisktvärdefull bebyggelse.Utskottet föreslog att skulle göra ett tillkännagivan-de beträffande inrättandet av en nationell stiftelse för kulturmiljöförvaltningUtskottet uttalade att inrättandet av en nationell stiftelse för kulturmiljöförvaltning synes ha så många fördelar att utskottet ville förorda att frågansnarast möjligt blev föremål för ingående överväganden. följdeutskottets förslag (bet. 1991/92:KrU18, rskr. 1991/92:204).Kulturarvsutredningen diskuterar i betänkandet Kulturegendomar ochkulturföremål (SOU 1995:128) olika förvaltningsformer som kan främja ettlångsiktigt bevarande av kulturegendomar. Utredningen lade inte fram någraförslag i ämnet men i betänkandet uttalades bl.a. följande beträffande inrät-tandet av en nationell stiftelse för förvaltning av kulturmiljöer. eller annat organ skulle ha sitt berättigande, men inte i första handgenom att långsiktigt äga och förvalta egendom. En sådan uppgift kan enligtutredningen i de fall det är fråga om ett omfattande statligt engagemang ske imyndighetsform, t.ex. genom . Stiftelsens främsta rollskulle vara att på ett friare sätt än en myndighet kan göra arbeta med ekono-miska medel för bevarande av kulturarvet. Arbetet skall inte vara bundet tilldet bestånd staten långsiktigt skall äga och förvalta. De former som då kandiskuteras blir olika om stiftelsen skall arbeta med insamlade medel ellermed statsmedel.