bet · GN01KU20 · 2000-05-24 00:00:00 — undertecknades ett Memorandum ofUnderstanding av företrädare för , , , ochstaden . Enligt detta memorandum skall bilaterala IT-rådinrättas med representanter för och respektive part. åtog sigi samband härmed att stödja IT-rådens verk-samhet såväl administrativt som ekonomiskt. Punkt 8 av memorandum hadeföljande lydelse: "will act as coordinator amongthe and the Swedish Government. "Regeringen beslutade att högst skulleanvändas till stöd till IT-rådens verksamhet, till samarbetsprojekt och till enviss närmare beskriven konsulttjänst i samband med IT-satsningen. Kostna-derna skulle belasta det förut nämnda reservationsanslaget. Regeringen be-slutade att konsulttjänsten skulle upphandlas och uppdrog åt Rege-ringskansliets förvaltningsavdelning att genomföra upphandlingen och träffaavtal.Enligt regeringsbeslutet skulle konsulttjänsten innefatta följande arbets-uppgifter.- Fram till och med ge administrativt stöd till defyra bilaterala IT-råd som inrättats som ett samarbete mellan Sverigeoch , , samt staden sankt i arbetetmed att ta fram gemensamma IT-projekt.-- Värdera och analysera de projekt som respektive IT-råd för fram ochutifrån detta lämna förslag till regeringen om vilka projekt som bör er-hålla ekonomiskt stöd.-- Samordna IT-projekt i .-- Efter regeringens beslut betala ut medel till IT-projekt.-- Tillse att medel som utbetalas används i enlighet med regeringens be-slut.-- Verka för att få fram ytterligare finansiering till projekten utöver de 80miljoner kronor som avsätts ur Östersjömiljarden.-- Var sjätte månad till regeringen avge en samlad redovisning över pågå-ende projekt och medelsanvändning.-Senast den 1 mars 2000 avge en slutlig redovisning till regeringen.Den 9 januari 1998 hade () lämnat enoffert till Närings- och med en beskrivning av ettprojekt för Östersjömiljardens IT-satsning i , den s.k. Öster-sjöringen. Efter regeringsbeslutet skickade Regeringskans-liets förvaltningsavdelning ett förfrågningsunderlag . För-frågningen gick enbart till . inkom med ett anbud dateratden . Förvaltningsavdelningen beslutade attanta anbudet med vissa inskränkningar.Promemoria från RegeringskanslietUtskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt enredogörelse för upphandlingen och de kommentarer som granskningsanmäl-ningen ger anledning till. Den redogörelse som begärdes skulle innehålla enbeskrivning av de rättsliga bedömningar som gjorts i frågan om formen förupphandlingen. Utskottet begärde också att få del av den dokumentation somfanns i fråga om förloppet utöver vad utskottet redan hade tillgång till.Som svar på utskottets begäran har med en skrivelsefrån Statsrådsberedningen översänt en inom upprättad promemoria av , bilaga A 4.6. Ipromemorian anförs bl.a. att uppdraget i upphandlingen måste betecknas sombiståndsverksamhet. Det är ett uppdrag direkt från regeringen. Det innefattarsamordning mellan stater, bidragsgivning, förslag till regeringen, löpanderapportering till regeringen, kontroll av medelsanvändningen och uppdragetatt få fram ytterligare medel för biståndsverksamheten. Biståndsverksamhetär en statlig angelägenhet. Regeringens uppdrag var ett led i biståndsverk-samhet och innefattar uppgifter av så speciell karaktär att det inte kundelämnas till någon annan än en statlig myndighet eller annan statlig organisa-tion. Det måste enligt vad som anförs i promemorian anses ha varit heltuteslutet att engagera en privat uppdragstagare för detta uppdrag. Med denutgångspunkten fanns det bara en möjlig uppdragstagare - Swedfund.Det finns enligt promemorian enskilda punkter i upphandlingsförfarandetsom kunde ha hanterats på annat sätt. Beteckningen av den valda upphand-lingsformen är något tveksam. I förfrågningsunderlaget angavs att upphand-lingen var en s.k. förenklad upphandling. En mer korrekt beteckning bör vara"förhandlad upphandling med en anbudsgivare utan annonsering". Denegentliga bristen i förfarandet är enligt promemorian att dokumentationen förvalet av upphandlingsform inte har sparats i akten. Där borde ha funnits enpromemoria som redovisar varför Swefund var den enda möjliga uppdrags-tagaren. Med de rutiner som finns hade detta enligt promemorian variten självklarhet.Efter att ha tagit del av promemorian från har utskottet genom en skrivelse som sänts till Regeringskanslietbegärt ytterligare upplysningar i ärendet. De frågor utskottet begärt svarpå är följande:1. Har någon ledamot av regeringen burit ett särskilt ansvar för hand-läggningen av IT-satsningen i , som föredragande iregeringen eller i annat hänseende?2.3. Har IT-satsningen sorterat under något visst departement?4.5. Vilken är den närmare bakgrunden till att endast en uppdragstagarevar tänkbar?6.Som svar på utskottets begäran om ytterligare upplysningar har Regerings-kansliet med en skrivelse från Statsrådsberedningen översänt dels en inomNäringsdepartementet upprättad promemoria av , dels eninom upprättad promemoria av den23 , bilaga A 4.7. Av dessa promemorior framgår följande.Dåvarande kommunikationsminister föredrog ärendet vidregeringssammanträdet då regeringen beslutade bl.a. attkonsulttjänsten skulle upphandlas och uppdrog åt att genomföra upphandlingen. Sedan förvaltningsavdelning-en genomfört upphandlingen har regeringen fattat beslut om beviljande avmedel i 16 ärenden efter utvärderingar genomförda av . Vid tolv avdessa beslut har näringsminister varit föredragande. Vid deåterstående besluten har kulturminister två gånger och stats-rådet likaledes två gånger varit föredragande som ersättare förnäringsministern.Det övergripande skälet till att valdes som uppdragstagare är attIT-satsningen betraktades som biståndsverksamhet till andra stater.Eftersom det i akten saknas dokumentation om grunden för ställningstagandetär det visserligen inte möjligt att ge en fullständig redovisning av deytterligare skäl som låg till grund för bedömningen att Swedfundvar den enda aktör som kunde utföra den efterfrågade tjänsten. Några av deskäl som var styrande för bedömningen kan dock utvecklas enligt följande:- IT-råden skulle bedriva verksamhet på mellanstatlig nivå. Den somutförde tjänsten måste ha stora kunskaper om de baltiska staterna ochRyssland som investeringsmiljö. - , som är ett helstatligt bo-lag, har skapats för att utföra investeringsbedömningar i svåra investe-ringsmiljöer. Bolaget hade i regionen kontakt med nyckelpersoner somvar nödvändiga för att driva ett mellanstatligt IT-projekt.-- Att fungera som rådgivare åt regeringen förutsätter en kunskap om detregelverk och övriga villkor som styr regeringens arbete. Uppdraget in-nefattade också känsliga utrikespolitiska överväganden. - ,med sin bakgrund i Sida, hade tidigare erfarenhet av att bereda dennatyp av biståndsfrågor åt regeringen.-- I uppdraget ingick att föreslå regeringen fördelning av medel till projektdär olika företag inom IT-branschen skulle medverka. För att undvikajävsliknande situationer var det därför viktigt att uppdragstagaren intehade ägarintressen i eller andra bindningar till IT-branschen. - Swed-fund har inga ägarintressen i IT-branschen och inte heller några andrabindningar till den branschen.-UtfrågningUtskottet har hållit en offentlig utfrågning med chefsjuristen , bilaga B 11, vid . Nordqvisthar inte medverkat i handläggningen av upphandlingsfrågan, men har i sinnuvarande befattning i efterhand fått anledning att ta del av dokumentationeni upphandlingsärendet. Vid utfrågningen har bl.a. anfört att han försin del inte kunnat finna någon uttrycklig rättslig regel som skulle leda tillslutsatsen att endast en uppdragstagare var möjlig i fråga om konsulttjänsten,dvs. På en praktisk nivå var det likväl utrett att det inte fannsnågon annan möjlig uppdragstagare, och har inte heller i efterhandkunnat finna någon annan uppdragstagare som skulle ha varit möjlig.Utskottets bedömningUtskottet vill starkt understryka vikten av att upphandlingslagens bestäm-melser följs inom och att detta görs med god marginal tillde olika gränser som sätts i lagen. roll som föredöme förandra myndigheter gör detta särskilt viktig. Om man inom Regeringskanslietinte klart och otvetydigt hanterar upphandlingarna med utgångspunkt i degränser som ges i lagen riskeras att upphandlingslagens regler urholkas intebara inom utan också inom andra myndigheter. De eko-nomiska vinster som kan uppnås genom att använda också förfaranden somkan uppfattas som mindre enkla riskerar dessutom att gå förlorade.Granskningen har visat att brådska i flera fall åberopats som skäl för attanvända regler som egentligen kan ses som undantagsregler. De skäl förbrådska som åberopats har som grund omständigheter som Regeringskansli-et i princip borde ha kunnat förfoga över om planeringen varit bättre. Dess-utom har i några fall tilläggsbeställningar med förhållandevis stora beloppgjorts utöver det ursprungliga avtalet på ett sätt som kan tyda på att denursprungliga planeringen inte varit tillräcklig. Det kan också ifrågasättas ominte ett nytt regelrätt upphandlingsförfarande borde ha genomförts när detvisade sig att tilläggsbeställningarnas värden skulle komma att uppgå tillbelopp som var stora i förhållande till den ursprungliga upphandlingen.Det som har framkommit under granskningen visar vidare att tjänster i vis-sa fall har köpts utan att ett regelrätt upphandlingsförfarande genomförts. Detgäller vissa köp i samband med Polenåret. Det gäller också det avtal somslutits med om konsulttjänster i samband med IT-satsningen iÖstersjöregionen och som i detta hänseende faller särskilt tydligt i ögonen.Otillräcklig dokumentation om vad som förekommit har också medfört attdet finns oklarheter som försvårar en bedömning i efterhand. Enligt utskot-tets mening ger granskningen anledning till kritik mot det sätt som dessaupphandlingar skötts på.Inom har gjorts en översyn av rutiner och organisation . Bakgrunden var bl.a. var att Regerings-kansliet i upphandlingslagens mening skulle kunna ses som en upphandlandeenhet och att tröskelvärdena då kunde ha särskild betydelse. Ett annat viktigtskäl för samordning var effektiviteten.En arbetsgrupp med företrädare för samtliga departement och den centralaupphandlingsfunktionen, vars funktion är att erbjuda stöd i upphandlingar,har skapats för informationsutbyte, policyfrågor och utveckling. Enligt ut-skottets mening kan en sådan grupp fylla en viktig funktion när det gäller attge upphandlingarna en mer central roll i arbetsplaneringen inom Regerings-kansliet. En bättre information från den centrala upphandlingsfunktionenskulle också kunna bidra till att det inte uppstår missförstånd kring före-komsten av ramavtal, vilket skett i ett av de granskade fallen.5 Vissa frågor i samband med Telia-Telenor-affärenÄrendetUnder hösten och /98 fördes det diskussioner om ett samgåendemellan och . avbröts dessa för-handlingar. Förhandlingarna återupptogs emellertid och kombolagens ägare - svenska respektive - överens om att slå sam-man bolagen. enades den norska och densvenska regeringen om att arbetet med att slå samman och Telenormåste avbrytas.I en granskningsanmälan, bilaga A 5.1, begärs att konstitutionsutskottetskall granska näringsminister tjänsteutövning i sambandmed Telia-Telenor-affären och regeringsärendets handläggning. Enligt an-mälaren måste det utredas om inte regeringens hantering av samarbetetäventyrat mycket stora belopp av skattebetalarnas pengar. Vidare menaranmälaren att det är nödvändigt att reda ut vissa ansvarsfrå-gor och att det vore värdefullt om gjorde en fördjupadgranskning i fråga om dels tolkningen av vissa delar av avtalet, dels Jan-ÅkeKarks anställningsavtal med Telia.Med anledning av anmälan har utskottet beslutat granska vissa frågor isamband med Telia-Telenor-affären. Som underlag för granskningen harutskottet bl.a. haft tillgång till den svenska och den norska propositionen,prop. 1998/99:99 respektive St.prp. 58 (1998-1999), näringsutskottetsbetänkande /99:NU14, protokoll från den särskilt anordnade debattenom Telia-Telenor-affären i (prot. 1999/2000:50), referat från statsminister redogörelse införStortinget och betänkande från den norska Samferd-selskomiteen om Telia-Telenor-affären inklusive referat från en öppen ut-frågning med den norske samferdselsministern den18 , Innst. 100 (1999-2000). Från Näringsdepartementethar utskottet bl.a. erhållit kopior av de brev som utväxlades mellan Närings-departementet och Samferdselsdepartementet , en promemoriaom beslutsstrukturen i det nya bolaget, anställningskontraktoch regeringens riktlinjer rörande personer i företagsledande ställning i stat-liga bolag. Från Samferdselskomiteen har utskottet bl.a. erhållit kopior avskrivelser från olika advokatfirmor till Samferdselsdepartementet och ettprotokollsutdrag från styrelsemötet i det nya bolaget, , den8 . Därutöver har utskottet hållit utfrågningar med departe-mentsrådet Dag Detter, företagsjuristen , verkställande direktö-ren och närngsministern bildades genom en bolagisering av dåvarande (prop.1992/93:200, bet. TU11992/93:30, rskr. 1992/93:443). Huvudinriktningenför blev att arbeta inom telekommunikationer i första hand i Sverigeoch med tillfredsställande avkastning. fick driva annan verksamhet ändenna under förutsättning att den kompletterade huvudinriktningen och attdet skedde med ett rimligt rikstagande.Riksdagen beslutade nya riktlinjer för (prop.1997/98:121, bet. 1997/98:NU14, rskr. 1992/93:308 ). Telias mål är att varadet ledande telekommunikationsföretaget i och Östersjöområdet.Huvudinriktningen är att i och erbjuda telekommu-nikationer i vid bemärkelse samt bedriva internationell verksamhet sombehövs för dessa tjänster. skall erbjuda telekombaserade informa-tionstjänster där Telias roll är att paketera information till tjänster somgörs tillgängliga på Telias olika nät. Annan verksamhet kan bedrivas om denkompletterar huvudinriktningen men höga avkastningskrav skall gälla i defall risktagandet är högre.Teliakoncernens affärsverksamhet är grupperad i åtta affärsområden ochtre marknadsområden. Affärsområde ansvarar för utveckling och drift avTelias fasta nät samt försäljning av nätkapacitet och nätprodukter till externaintressenter. Affärsområde ansvarar för fasta tjänstertill mindre företag och privatkunder i . Affärsområde ansvarar för fasta tjänster och integrerade erbjudanden till storaoch medelstora företagskunder i . Affärsområde ansvarar för mobila tjänster och mobila nät i . AffärsområdeSystem och Service ansvarar för kundutrustning, service och installations-koncept för företagskunder i . Affärsområde ansvarar förkatalog- och informationstjänster på samtliga valda geografiska marknader.Affärsområde ansvarar för finansiella tjänster och betal-servicetjänster på samtliga valda geografiska marknader. Affärsområde ansvarar för telekommunikationsverksamheten utanför Norden.Telenor ASTelenors mål är att vara det ledande tele-, IT- och mediaföretaget i önskar att utveckla företaget vidare till en internationell tele-och . är det enda företaget i som tillhandahållerett brett utbud av produkter och tjänster inom telefoni ochdatakommunikation, mo- biltelefoni, Internet, IT och satellitkommunikation.Internationellt har Tele- nor redan intagit en stark position med enprisnivå som är bland de lägsta i och med kvalitet och tjänsteutbudav hög klass. är delägare i tolv mobiltelefoniföretag i utlandet.Telenor är bland de största inom satellit- distribuerad radiosändning ochhar åtta helägda dotterbolag inom satellit- kommunikationsområdet. Dessutomhar etablerat utlandsverksamhet inom katalogområdet, Internet ochmarknader för försäljning av nätkapacitet mellan operatörer.Telenorkoncernen består av moderbolaget med dotterbolag.Koncernen är organiserad med ett koncerncenter med staber och stödfunk-tionerna Kapital og Finans och FoU. har totalt nioaffärsområden. Affärsområdet ansvarar för de största kun-derna. Affärsområdet tillhandahåller administrativa ochekonomiska stödsystem till banksektorn, offentlig förvaltning och sjukvår-den. Affärsområdet og Installasjon utför installationer,service och liknande inom telefoni, data, elektronik, säkerhet och integreradelösningar. Affärsområdet utvecklar verksamheter påden internationella marknaden, särskilt inom mobil- och satellitkommunika-tion samt fasta nät. Affärsområdet är ledande leve-rantör av mobila tjänster. Affärsområdet tillhandahåller fastatelefonitjänster till privatpersoner och småföretagsmarknaden. AffärsområdetTelenor Nett ansvarar för utbyggnad och drift av det fasta nätet i Norge.Affärsområdet är koncernens tyngdpunkt och kompetenscent-rum inom Internet såväl i som internationellt. Affärsområdet ansvarar för koncernens satsning på värdeökande tjänster särskilt inomkatalogverksamhet, TV-distribution och elektronisk marknad.HändelseförloppetDiskussioner 1997-1998Under förde och samtal om ett samgående. Dessasamtal avbröts men återupptogs på begäran av . Den20 avslutades de återupptagna samtalen utan att enighet hadeuppnåtts. I ett pressmeddelande uttalade dåvarande näringsmi-nistern att den svenska positionen hade varit att det nyabolaget skulle arbeta efter affärsmässiga principer, att det skulle bli ettfullt integrerat bolag och att ledning och personal i såväl somTelenor enga- gerat skulle delta i fusionen. Eftersom det inte hade gåttatt nå full enighet kring dessa principer, hade parterna gemensamtkonstaterat att det saknades förutsättningar för förhandlingar om en fusionmellan bolagen. Enligt vad den norska statsministern i , hade man inte lyckats uppnåenighet om ett resultat som i tillräcklig grad tillvaratog de norskaintressena i ett sammanslaget bolag.På försommaren 1998 inledde bolagen nya samtal och inför ett nordisktministermöte i kontaktade den dåvarande norskasamferdselsministern, , statsrådet och önskade taupp förhandlingar om en sammanslagning av vad näringsminister uppgav vid den särskilt an-ordnade debatten om Telia-Telenor-affären i den 20 december1999, var det Telias och ledningar tillsammans med facket som toginitiativet till fusionen.AvsiktsförklaringenI inleddes alltså förhandlingar mellan Näringsdepartementetoch det norska Samferdselsdepartementet om en sammanslagning av Teliaoch . Dessa förhandlingar baserades bl.a. på det förhandlingsunderlagsom bolagen hade förberett.Den 20 januari 1999 undertecknades en avsiktsförklaring om att slå sammanTelia och av företrädare för den norska och den svenska regeringensamt av företrädare för de två bolagen. I avsiktsförklaringen sägs att bäggeparter avsåg att inleda förhandlingar om slutgiltiga avtal om samgåendet påde villkor som angavs i avsiktsförklaringen. Några av huvudpunkterna iavsiktsförklaringen var:- Svenska staten skulle få av aktierna i det nya bolaget och den norskastaten . Bägge ägarna skulle dock få lika röstmässigt inflytande i bo-laget. Vidare skulle bägge ägarna sälja av sina aktier så att lika ägande om33,uppnåddes . På skulle de båda staterna till-sammans behålla av aktierna i det nya bolaget.-- Det nya bolaget skulle börsnoteras senast vid utgången av .-- Det nya bolaget skulle verka för att fullgöra förekommande samhällsom-fattande tjänster och för att tillhandahålla en effektiv service i ochNorge i enlighet med kraven i gällande lagar och föreskrifter.-- Samgåendet skulle bygga på lika inflytande för de två huvudägarna när detgällde rösträtt, styrelserepresentation och sammansättning av det nya bola-gets högsta ledning.-- Det nya bolagets huvudkontor skulle ligga i och ett internatio-nellt center skulle etableras i Oslo.-Utarbetandet av principerna för den faktiska integrationen av och Tele-nor, inklusive frågan om lokalisering av affärsenheterna, överlämnades tillbolagen. Principerna skulle färdigställas och ingå som enbilaga i ett kommande samgåendeavtal. Affärsmässiga principer skulle varavägledande för fusionsarbetet.SamgåendeavtaletDen undertecknades ett samgåendeavtal mellan svenska ochnorska staten samt de två bolagen . Parterna var överensom en sammanslagning av rörelser i ett gemensamt ägtnybildat svenskt bolag.I samgåendeavtalet anges att parterna är överens om att en sammanföringav verksamheterna i och innebär strategiska och affärsmässigamöjligheter att dra nytta av möjliga synergier, att öka värdet på ägarnasaktieinnehav och att genom sammanslagningen bilda en ledande europeiskteleoperatör. Vidare framgår att samgåendet skall ske genom sammanföringav Telias och verksamheter i ett samägt bolag. Den svenska ochnorska staten överlåter aktierna i respektive i utbyte mot aktieri det nya bolaget. I avtalet lämnar såväl staterna som och ettantal bekräftelser och garantier rörande bolagen.Som bilaga till samgåendeavtalet låg ett förslag till avtal om den framtidaförvaltningen av respektive stats innehav i det nya bolaget (aktieägaravtalet).Aktieägaravtalet var dock inte undertecknat, utan det skulle undertecknas näralla nödvändiga förutsättningar - godkännande av båda ländernas parlamentoch av - var uppfyllda.I aktieägaravtalet kommer parterna överens om att det nya bolaget skallverka för att bibehålla och utveckla både Telias och verksamheter ideras respektive hemmamarknader, fullgöra sina åtaganden vad gäller sam-hällsomfattande tjänster samt erbjuda effektiv service. Parterna är ense omatt det nya bolaget skall ha det oberoende som behövs för att driften skall skepå affärsmässiga grunder med målsättningen att öka värdet på aktierna församtliga aktieägare och på ett sätt som möjliggör för bolaget att tillgodosesitt nuvarande och framtida kapitalbehov på internationella kapitalmarkna-der.Aktieägaravtalet innehåller också en plan för börsintroduktion och be-stämmelser om begränsningar i rätten att överlåta aktierna innan paritet upp-nåtts. Där finns också rösträttsbestämmelser som skall ge lika inflytande förde två ägarna till dess paritet uppnåtts. Vidare innehåller aktieägaravtaletbestämmelser om styrelsens sammansättning och utseende av ordförande ochkoncernledning samt om bolagets organisation. Det framgår också att vissastyrelsebeslut kräver särskilda omröstningsregler.Parterna hade även kommit överens om särskilda integrationsriktlinjer. framgår att parterna förutsätter att verksamheten i det nya bolagetskall bedrivas på ett sätt som följer av dessa. Det nya bolagets huvudkontormed koncernledningen m.m. skall vara lokaliserat till . Ett internatio-nellt center skall vara placerat i Norge.Avtalet skulle vara bindande för parterna under och styras av svensklag. Eventuella tvister skulle avgöras genom skiljedomsförfarande i Köpen-hamn i enlighet med danska skiljedomsregler.PropositionernaDen beslutade den proposition 1998/99:99Sammanslagning av . Med hänsyn till utvecklingeni telekommunikationsbranschen gjorde regeringen bedömningen att en sam-manslagning av och var en väsentlig förutsättning för att debägge företagen skall kunna hävda sig i den allt starkare konkur-renssituation som förutses i . I propositionen föreslog regeringendärför att skulle godkänna samgåendeavtalet och att aktieägarav-talet kunde ingås. Svenska staten skulle äga av aktierna i det nya bola-get och den . Bägge staterna skulle sälja av sina aktier såatt lika ägande om av aktierna uppnåddes . På längresikt skulle staterna tillsammans behålla av aktierna i det nyabolaget. Bägge staterna skulle få lika röstmässigt inflytande i bolaget intilldess paritet hade uppnåtts. Sammanslagningen och styrningen av det nyabolaget skulle enligt regeringen baseras på kommersiella grunder. Det ansågsväsentligt att det nya bolaget kunde agera på samma villkor som de storakonkurrenterna i . Verksamhetsområdet skulle vara telekommunika-tion i vid bemärkelse. De två avtalen, samgåendeavtalet och aktieägaravtalet,fanns som bilagor till propositionen.Den 16 april 1999 beslutade den norska regeringen proposition St.prp.nr 58 (1998-99) om sammenslåing av og . Även i dennorska propositionen fanns de två avtalen intagna som bilagor. Sammanslag-ningen godkändes av den 3 juni 1999.Den 27 maj 1999 justerade näringsutskottet betänkande 1998/99:NU14Sammanslagning av .