bet · GN01UbU17 · 2000-05-30 00:00:00 — Formerna för utvärde-ring måste vara av högsta klass.Genom den myndighet vi förordar kan bättre förutsättningar skapas att föragrundforskningens resultat vidare till exploaterbara resultat. Myndigheten fårdärigenom en viktig funktion inte minst för det informationstekniska ochbiotekniska nyföretagandet. Byggforskningen hör naturligen också hit.Till myndigheten för industrirelaterad spetsforskning vill vi samla de rer-surser som hanteras av KFB, de FoU-finansierande delarna av , de delar av som berör arbetsorga-nisatorisk forskning, delar av , vissa forskningsstödjan-de uppgifter som finns vid och samt energiforskningsom inte är relaterad till övriga uppgifter.Utbildningsutskottet bör således enligt vår mening tillstyrka motion Ub25yrkande 6 av m. fl. (m).2. och (båda v) anför:Regeringens förslag innebär att trafikverken får behålla medel till forskningoch utvecklingsarbete. Den kunskapsutveckling som är relevant för framtidatransporter är emellertid huvudsakligen trafikslagsövergripande. För att de avriksdagen antagna trafikpolitiska målen skall nås krävs en övergång från detransportslag som är särskilt miljö- och olycksbelastande till transporter varseffekter i förhållande till miljö- och trafiksäkerhetsmålen är bättre. Av naturliga skäl finns det inom respektive trafikverk en egen kultur som sätter enexpansion av det egna trafikslaget i centrum. Skall kunskaperna vad gällerintegrering av transporter och volymminskning av transporter kunna utveck-las bör denna uppgift läggas på ett organ som inte företräder ett särskilt tra-fikslags intressen.Vi vänsterpartister vill så långt möjligt säkerställa att transportforskningendels får erforderligt utrymme, dels bedrivs med den inriktning vi förordar iden nya som regeringen föreslår. Det är därför vi vill att denorganisationskommitté som regeringen aviserar skall få i uppdrag att ta framett specifikt program för hela trafik- och transportforskningen. Det är ocksådärför vi vill att trafikverkens ansvar och resurser för FoU skall föras över tdet specifika programmet.Utbildningsutskottet bör således enligt vår meningtillstyrka motion Ub30 av (båda v).Miljö- och jordbruksutskottets yttrande1999/2000:MJU2yForskning för framtiden - en ny organisation förforskningsfinansieringTill utbildningsutskottetUtbildningsutskottet har beslutat bereda miljö- och jord-bruksutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1999/2000:81Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansieringjämte motioner. Propositionen har föranlett 8 följdmotioner med sammanlagt26 yrkanden.Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i sitt yttrande regeringens förslag istort och den del som avser forskningsrådet för miljö, lantbruk och samhälls-planering. Sammanfattningsvis lämnas förslaget i behandlade delar utanerinran från de synpunkter utskottet har att företräda.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen lämnar i propositionen förslag till en ny myndighetsstruktur förforskningsfinansiering. Enligt förslaget skall tre nya forskningsråd och en nymyndighet för finansiering av forskning och utvecklingsarbete inrättas. Des-sa skall ersätta de verkande forskningsråden.Ett av de nya forskningsråden är , vars främsta uppgift en-ligt förslaget skall vara att ge stöd till grundläggande forskning av högstavetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. Inom bör det finnas tre ämnesråd för forskningsfinansierade områden nämli-gen humaniora-samhällsvetenskap, medicin respektive natur- och teknikve-tenskap.Därutöver bör två områdesinriktade forskningsråd inrättas, ett för socialafrågor och arbetsliv och ett för miljö, lantbruk och samhällsplanering. Detsenare bör ansvara för de områden som handhas av Skogs- och jord-brukets forskningsråd och samt för delar av uppgifter och anslag inom forskningsområdet. Skogs- och jord-brukets forskningsråd och skall därmed avvecklas.Dessutom bör inrättas en för behovsstyrd forskning ochutvecklingsarbete till stöd för innovationssystemet och en hållbar utvecklingoch tillväxt, samt ett med uppgift att verka för dialog ochsamverkan mellan forskare, forskningsfinansiärer, allmänheten och andrasom direkt eller indirekt berörs av forskningen.MotionernaUtskottets yttrande omfattar - helt eller delvis - följande motioner som harväckts med anledning av propositionen.1999/2000:Ub25 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår propositionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett svenskt "",3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett vetenskapsråd för naturvetenskap och teknik,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett forskningsråd för jordbruk, skogsbruk, trä och livsmedel.1999/2000:Ub26 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att med avslag på regeringens proposition 1999/2000:81Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering gerregeringen i uppdrag att återkomma med ett nytt förslag till organisation förforskningsfinansiering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motio-nen anförts om bristen på remissbehandling,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motio-nen anförts om att den politiska styrningen över forskningsrådens inriktningskall hållas tillbaka till förmån för den vetenskapliga bedömningsgrunden.1999/2000:Ub27 av m.fl. (c) vari yrkas1. att med avslag på propositionen som sin mening ger regering-en till känna vad i motionen anförts om ett brett samråd inför den fortsattaberedningen av forskningspolitiken.1999/2000:Ub28 av m.fl. (kd) vari yrkas att riksdagenmed avslag på proposition 1999/2000:81 hos regeringen begär förslag enligtde principer om en helhetslösning för finansiering av forskningen som pre-senterats i motionen.UtskottetMyndighetsstrukturen för finansiering av forskningPropositionenKommittén Forskning 2000 lade fram sitt betänkande Forskningspolitik ioktober 1998 (SOU 1998:128). tillsatte regeringen en arbetsgruppsom lade fram rapporten finansiera forskning och utveckling (Ds1999:68) och i tillsattes en utredning med uppgift attundersöka verksamheten vid de forskningsfinansierande myndigheterna.Denna utredning lämnade rapporten om vissamyndigheter. Remissbehandlingen av betänkandet Forskningspolitik gav ettomfattande underlag för den fortsatta beredningen av frågan om organisatio-nen. Remissbehandlingen av arbetsgruppens och utredningens rapporterskedde därför genom att anordnade remissmöten den 11och 12 januari 2000.Syftet med propositionen är att skapa en ny organisation för forskningsfi-nansiering som gör det möjligt att kraftsamla på viktiga vetenskapliga områ-den, främja samarbete mellan forskning och utvecklingsarbete samt förbättraspridningen av information om forskningen och dess resultat.Den nya organisationen skapar bättre förutsättningar för att stimulera bl.a.tvär- och mångvetenskaplig forskning. Den sätter även tydligare fokus pågrundforskningens roll och ökar kvalitetskraven genom förstärkt forskarstyr-ning. skall ta initiativ till och åstadkomma kraftsamlingkring vissa breda forskningssatsningar. bör disponera egnamedel för bl.a. dessa insatser, men bör även kunna åstadkomma övergripandesatsningar genom ämnesområden. I de fall det ordinarie myndighetssamar-betet behöver förstärkas bör , främst genom Forskningsfo-rum, ta initiativ till samverkan inom hela forskningssystemet. Inom ramenför skall övergripande forskningspolitiska frågor som intevilar på någon enskild finansiär kunna lyftas fram till öppen diskussion, t.ex.forskning om hållbar samhällsutveckling.MotionernaI motion Ub25 (m) yrkande 1 anförs att propositionen snarare är ett organi-sationsschema än en injektion för mer kunnande. I motionen uttrycks ocksåuppfattningen att miljön är en så viktig och central fråga att den hör hemmainom många forskningsområden, varför det är fel att knyta miljöfrågorna tillett forskningsråd.I motion Ub26 (fp) yrkandena 1 och 2 framförs uppfattningen att proposi-tionen företer en brist på helhetssyn och att regeringen bör återkomma medett förslag som blivit föremål för en bred remissbehandling. Enligt Folkparti-et föreslår regeringen en ny organisation utan att ta ställning iviktiga principfrågor om hur forskningen skall finansieras . Enligtmotionen saknar ansvarsuppdelningen i olika forskningsråd stöd i sakligaargument.I motion Ub27 (c) yrkande 1 anför att förslagets finansieringär oklar och att den fortsatta beredningen inte bör ske internt inom regerings-kansliet utan att såväl de politiska partierna som forskningsintressenter börinbjudas.Yrkandet om avslag på propositionen i motion Ub28 (kd) motiveras bl.a.med att regeringen borde ha strävat efter en bredare politisk förankring.Utskottets övervägandenSom anges i propositionen syftar förslaget till att skapa förutsättningar för amed ett lägre antal myndigheter tillgodose behovet av fördjupade insikter omforskningen i olika ämnen och sektorer som den ökade koncentra-tionen av myndigheter med bl.a. ett Vetenskapsråd och två områdesinriktaderåd kommer att öka förutsättningarna för samverkan och övergripande sats-ningar inom forskningen. Miljöforskningen är alltmer inriktad på frågorkring en hållbar utveckling varför denna typ av forskning kommer att spännaöver flera samhällssektorer. Utskottet kommer att gå närmare in på dennafråga nedan men vill redan här framhålla att principen med bl.a. ett centraltVetenskapsråd och ett för dialog och samverkan mellanforskare, finansiärer och allmänhet innebär dels att möjligheten till samord-ning av sådana övergripande frågor som finns inom bl.a. miljöforskningenförbättras, dels att riskerna för överlappning eller luckor i forskningsfinansiringen kommer att minska. Utskottet instämmer i regeringens bedömning attde krav som kommer att ställas på forskningsfinansieringen harförutsättningar att tillgodoses genom den föreslagna organisationen. Utskot-tet vill, i anslutning till vad som anförts om att förslagets finansiering äroklar, hänvisa till att propositionen inte berör den närmare medelsfördelning-en och att regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för år 2001med en närmare redovisning av förändringar på anslagsnivå och eventuellaförändringar på utgiftsområdesnivå. Med det anförda ansluter sig utskottetför sin del till regeringens överväganden i stort om myndighetsstrukturenm.m. och avstyrker de avslagsyrkanden som framförts i motionerna Ub25(m) yrkande 1, Ub26 (fp) yrkande 1, Ub27 (c) yrkande 1 och Ub28 (kd).Av propositionen framgår slutligen att de utredningar som ligger till grundför propositionen har varit föremål för remissbehandling. I propositionenfinns dessutom angivet att ett betydande antal myndigheter och andra organinbjudits att yttra sig i ärendet. Utskottet finner därvid inte skäl för någonerinran mot förslagets beredning och avstyrker motion Ub26 (fp) yrkande 2.Ett forskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplaneringPropositionenDen forskning som stöds av Skogs- och jordbrukets forskningsråd(), () och () har mångaoch viktiga beröringspunkter genom inriktningen mot samhällets omställningtill en ekologiskt hållbar utveckling. Inriktningen mot ett hållbart samhälleinnebär dessutom att miljöforskningen förutom naturvetenskapliga och tek-niska frågor även innefattar sociala, kulturella och ekonomiska aspekter.Detta förhållande motiverar att nämnda forskningsområden förs samman i ettnytt områdesinriktat forskningsråd. På detta sätt samlas stora delar av forsk-ningen till stöd för ett hållbart samhälle i en myndighet. Enligt regeringensmening skapas därmed bättre förutsättningar för kraftfulla och allsidigaforskningsinsatser med ett helhetsperspektiv. bör bestå avtretton ledamöter. Sju ledamöter utses av forskarsamhället genom ett förfa-rande med elektorsval. skall inrättas under Miljödeparte-mentet.Det viktigaste ansvarsområdet för forskningsrådet för miljö, lantbruk ochsamhällsplanering skall vara lantbruksvetenskaplig forskning, miljöforskningoch forskning för en ekologiskt hållbar utveckling. Forskningen skall syftatill att öka kunskaperna om de biologiska naturresurserna och mark- ochvattenresurserna, samhällets hållbara nyttjande av naturresurser, samhälls-planering, bygg- och förvaltningsfrågor, boendefrågor samt miljöfrågor.Forskningen skall bidra till sektoriella utvecklingsmål och skapa sambandoch samarbete mellan forskningsutövare och användare av forskningsresul-tat. Forskningen kommer också att vara av stor betydelse för internationelltsamarbete inom området.Ansvaret för livsmedelsforskningen respektive skoglig och skogsindustri-ell forskning bör fördelas mellan forskningsrådet för miljö, lantbruk ochsamhällsplanering och . Denna forskning har en mycketkomplex karaktär och omfattar frågeställningar över hela kedjan från råva-ruproduktion till konsument eller slutanvändare. Principen för ansvarsfördel-ningen inom dessa områden bör i huvudsak vara att forskningsrådet för mil-jö, lantbruk och samhällsplanering skall ha ansvaret för forskning inomkedjan från råvara till initial förädling, medan ansvars-område fokuseras kring vidareförädling av råvaran.En organisationskommitté bör tillsättas med uppgift att förbereda och ge-nomföra bildandet av de nya myndigheterna. Kommittén bör även sörja föratt ansökningar om forskningsstöd och tidigare gjorda åtaganden om forsk-ningsstöd kan hanteras på ett sätt som inte innebär några störningar förforskningen när den nya organisationen bildas.MotionernaI motion Ub28 (kd) delvis anförs kritik mot förslaget av innebörd att ettforskningsområde med miljö, lantbruk och samhällsplanering är alltför brettoch att samhällsplaneringen borde flyttas över till forskningsrådet för socialafrågor och arbetsliv. Vidare anför att Naturvårdsverketskall få behålla de anslagna medlen till och med så att verket kanfullfölja projekt som redan är påbörjade eller planerade samt att Jordbruks-departementet bör vara det departement som blir huvudansvarigt för det nyarådet.Moderaterna föreslår i motion Ub25 (m) yrkandena 2, 3 och 5 att till ettnytt och hälsa förs de resurser som används för forskningom livsmedel genom Skogs- och jordbrukets forskningsråd. I motionen före-slås också att kunskaperna inom jord- och skogsbruk skall tas till vara genomatt skapa ett forskningsråd som sträcker sig genom en större del av föräd-lingskedjan, från jorden och skogen till förädlade varor och livsmedel. Vida-re föreslås att till ett nytt forskningsråd för naturvetenskap och teknik försresurser som handhas av bl.a. Naturvårdsverket.Enligt motion Ub26 (fp) yrkande 4 kommer det föreslagnaforskningsrådet för miljö, lantbruk och samhällsplanering att få en tydligpolitisk profil som medför en inriktning mot forskning med syfte att stödjaen viss politisk utveckling. Den politiska styrningen bör enligt motionenhållas tillbaka till förmån för den vetenskapliga bedömningen.Utskottets övervägandenForskningspolitiken behandlas numera i intervaller om och iproposition 1996/97:5 Forskning och samhälle presenterade regeringen sinforskningspolitik . Miljö- och jordbruksutskottet be-handlade propositionen (1996/97:JoU1 och 1996/97:JoU2). Regeringen har för avsikt att lägga fram en ny forskningspolitiskproposition . I proposition 1998/99:94 Vissa forskningsfrå-gor redovisade regeringen de utgångspunkter som den ansåg borde gälla förutredningen om en förnyad myndighetsorganisation på forskningsområdet.Denna proposition behandlades av utbildningsutskottet (1999/2000:UbU3).I proposition 1996/97:5 framhöll regeringen att det svenska forsknings-systemet med många finansiärer medför ett stort behov av samarbete överråds- och sektorsgränser. Regeringen pekade därför på behovet av en för-stärkt samverkan mellan myndigheterna inom vissa områden, t.ex. skogsin-dustriell forskning, livsmedelsteknisk forskning och forskning kring lands-bygdsutveckling. Regeringen betonade också vikten av myndigheternasansvar för forskningens relevans och kvalitet. Miljö- och jordbruksutskottetuttalade inte någon avvikande uppfattning och instämde bl.a. i synsättet attmiljöforskningens övergripande mål är samhällets omställning mot en håll-bar utveckling. Också i proposition 1998/99:94 framhöll regeringen att sam-spelet mellan olika slag av forskning måste utvecklas och att arbetet med attfördela forskningsresurser måste bedrivas effektivt. Utbildningsutskottettillstyrkte samtliga de förslag som presenterades i propositionen.Våren 1999 behandlade miljö- och jordbruksutskottet en av regeringen fö-reslagen strategi för en ekologiskt hållbar utveckling med bl.a. femton natio-nella miljökvalitetsmål (1998/99:MJU6). Dessa mål spänner över ett vitt fältoch berör stora delar av de nuvarande forskningsrådens och Naturvårdsver-kets ansvarsområden inom forskningen. Arbetet för att uppnå en ekologiskthållbar samhällsutveckling ställer höga krav på samarbete och förutsätterförmåga till prioriteringar. Det krävs därför att forskningsfinansieringen skermed en god överblick över detta breda fält. Koncentrationen av organisatio-nen med det föreslagna forskningsrådet för miljö, lantbruk och samhällspla-nering torde innebära att förutsättningarna för att tillgodose det redovisadekravet på överblick bättre tillgodoses än . Förutsättningarna för stödettill den tvärvetenskapliga forskningen och möjlighet till en effektivare re-sursanvändning torde också förbättras.Enligt vad som anges i propositionen skall de uppgifter forskningsrådet förmiljö, lantbruk och samhällsplanering får syfta till att öka kunskaperna ombl.a. de biologiska naturresurserna och mark- och vattenresurserna samtmiljöfrågorna. Utskottet förutsätter därvid att forskningsrådet, vars styrelseenligt förslaget till övervägande del skall bestå av forskarsamhället utseddaledamöter, kommer att säkerställa den vetenskapliga bedömningsgrunden iforskningen utan att därmed förlora relevansen för berörda samhällssektorer.Därutöver kan tilläggas att den närmare inriktningen av forskningspolitiken idetta avseende torde komma att presenteras i den kommande forskningspoli-tiska propositionen. Det bör dessutom i sammanhanget påpekas att förslagetinte innebär en total samordning av miljö- och lantbruksforskningen. Denforskning som finansieras inom ramen för (Mistra) berörs t.ex. inte av förslaget. Inte heller berörs den åtgärsinriktade miljöforskningen inom ramen för (). Avpropositionen framgår dessutom att endast delar av den forskning som ingår iNaturvårdsverkets ansvarsområde kommer att beröras. Utskottet som såledestillstyrker förslaget om ett nytt områdesinriktat forskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplanering, delar därför inte de farhågor som uttryckts imotion Ub26 (fp) yrkande 4.På grund av det anförda avstyrker utskottet vidare motion Ub28 (kd) delvisom att frågorna om samhällsplanering borde föras över till annat forsknings-råd. I anslutning till motionens synpunkter rörande rollhänvisar utskottet till att regeringen enligt förslaget avser att tillsätta ennisationskommitté för att säkerställa kontinuiteten under övergångsperiodendå de nya myndigheterna bildas. När det gäller frågan om ansvarigt departe-ment erinrar utskottet om att det enligt 7 kap. 1 § regeringsformen ankommerpå regeringen att fördela ärenden mellan departementen.Utskottet anser att de förslag till uppdelning av bl.a. miljöforskningen tillolika vetenskapsråd som framförts i motion Ub25 (m) yrkandena 2, 3 och 5skulle motverka den önskvärda inriktningen mot ökad överblick och samver-kan. Den i propositionen beskrivna avgränsningen mellan forskningsrådetsoch ansvar vad gäller förädlingskedjan av livsmedel ochskogsprodukter synes naturlig och väl avvägd. Utskottet delar därför inte desynpunkter som framförts i motionen i denna fråga.Stockholm den 27 april 2000På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), () och JonasRingqvist (v).Avvikande meningar1. Avslag på propositionen och utgångspunkter för en nymyndighetsstrukturGöte (), (), () och () anför:Syftet med propositionen sägs vara att skapa en ny organisation för forsk-ningsfinansiering som gör det möjligt att kraftsamla inom viktiga vetenskap-liga områden. Genom att lägga fast en organisation utan förankring i ensamlande övergripande kunskapsstrategi blir planeringen felvänd. Föreställ-ningen att ett vetenskapsråd kan utfärda kloka riktlinjer för underställdaämnesråds medelsfördelning övertygar inte. Ett centralt råd blir lätt ett offerför godtycke och politiska påtryckningar. Ansvarsfördelningen mellan veten-skapsråd och ämnesråd verkar dessutom oklar. På grund härav bör utskottetmed tillstyrkande av motion Ub25 (m) yrkande 1 avstyrka regeringens för-slag.För att på ett optimalt sätt kunna tillvarata den potential som finns inombl.a. medicin, bioteknik samt hälso- och sjukvård bör ett svenskt institut förmedicin och hälsa skapas. Det bör övervägas att hit föra vissa av de resursersom används för forskning om livsmedel genom Skogs- och jordbruketsforskningsråd. Functional food t.ex. blir ett allt viktigare forskningsområde.Starka skäl talar för en förstärkning av den naturvetenskapliga och teknis-ka forskningen genom inrättande av ett nytt vetenskapsråd för såväl natur-vetenskap som teknik. Till detta forskningsråd föreslår vi att bl.a. delar avNaturvårdsverkets miljöforskning samlas.När det gäller forskning inom jord- och skogsbruk har starka tra-ditioner. För att ta till vara denna kunskap och utveckla forskningen ytterli-gare anser vi slutligen att det bör skapas ett forskningsråd som sträcker siggenom en större del av förädlingskedjan, från jorden och skogen till förädla-de trätekniska varor och livsmedel. Ett forskningsråd för jordbruk, skogs-bruk, trä- och livsmedelsindustri bör därför inrättas.Vi anser därför att regeringen bör återkomma med förslag i enlighet medmotion Ub25 (m) yrkandena 2, 3 och 5.2. Avslag på propositionen och behovet av en helhetslösning avforskningsfinansieringenDan () och () anför:Den nuvarande myndighetsstrukturen för forskningsfinansiering behöverreformeras. Vi anser emellertid att regeringen borde ha arbetat för en bredarepolitisk förankring och tagit ett vidare grepp. Förslaget berör t.ex. inte allsden struktur som finns för landets lärosäten och deras forskningsfinansiering.Vi anser att fakultetsanslagen borde tagits med vid en omorganisation avforskningsfinansieringen. Den nya strukturen måste dessutom utgå frånmänniskans behov. Det innebär att de olika organen skall vara tvärveten-skapliga till sin karaktär som de skall kunna samverka med ämnes-disciplinära forskare. Det ömsesidiga samarbetet mellan olika forskare måstestödjas. Regeringen borde dessutom tydligare ha redovisat på vilket sätt dennya strukturen kommer att gynna forskningens kvalitet och effektivitet.Miljöforskningens betydelse för ett hållbart samhälle är stor. Förslaget attinrätta ett forskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplanering innebäremellertid en risk att områdesinriktningen får en för stor bredd. Områdetsamhällsplanering borde därför flyttas över till forskningsrådet för socialafrågor och arbetsliv.Kristdemokraterna har redan tidigare poängterat vikten av ökade satsning-ar på forskning och utbildning inom lantbruksområdet. Detta är nödvändigtför att svensk livsmedelsproduktion som har en sjunkande lönsamhetskall kunna överleva på en alltmer konkurrensutsatt internationell marknad.Vi anser att bör vara det departement som blir hu-vudansvarigt för ett nytt råd för miljö och lantbruk, inte minst med hänsyntill den komplexitet som den gemensamma jordbrukspolitiken inom EUinnebär.I enlighet med vad som anförts i motion Ub28 (kd) bör propositionen av-styrkas och regeringen återkomma med förslag i enlighet med vad som an-förts i nu behandlad del.3. Avslag på propositionen och behovet av en bred förankringinför den fortsatta beredningenEskil () anför:Den nuvarande organisationen för forskningsfinansiering, med ett stort antalmyndigheter, har vuxit fram . För att hantera dagens ochframtidens forskning krävs en anpassning av strukturen.