bet · GN01KrU9 · 2000-03-14 00:00:00 — Kulturen har, som sägs i motionerna, möjlighet och förmåga attfrämja kommunikation och förståelse mellan människor. bör spegla den mångkulturella verklighet som präglar dagens samhälleoch medverka till att främlingsfientlighet och rasism motarbetas. Utskottetförutsätter självfallet att de nationella kulturpolitiska målen utgör grundför de statliga och de statligt stödda kulturinstitutionernas verksamhetutan att nu - efter det att antagit dekulturpolitiska målen - skall behöva göra ett särskilt uttalande därom tillregeringen. De nationella kulturpolitiska målen har utvecklats i dedetaljerade verksamhetsmål som anges i regeringens regleringsbrev. Någrasådana uttalanden till regeringen, som begärs i motionerna Kr201 (c)yrkande 7 och Kr234 (v) yrkande 2, behövs inte. Yrkandena avstyrks.Enligt motion Kr277 (v) bör som sin mening ge regeringen tillkänna att i arbetet inom EU och FN bör främja det internationellakulturutbytet (yrkande 12). Internationellt kulturellt utbyte är en mycketviktig del i det globala kultursammanhanget och viktigt för utvecklingeninom de olika konstarterna. Det är också en stor outnyttjad potential somkan användas till att utveckla förståelsen mellan människor över allagränser. Kulturens betydelse när det gäller att påverka attityder ochfördomar är ovärderlig. Vidare stärker den människor i deras identitet.Sverige kan använda internationellt kulturutbyte som ett aktivt verktyg ibiståndsarbetet för att stärka demokratiseringen och respekten för demänskliga rättigheterna och verka för en tolerantare värld, anförs det imotionen.Utskottet vill påminna om att EU skall bidra till kulturell utveckling imedlemsstaterna. Detta skall ske med respekt för nationella och regionalaintressen som det gemensamma kulturarvet skall framhävas. EU:sinsatser skall främja samarbetet mellan medlemsstaterna och vid behovstödja verksamhet som syftar till att sprida kunskap om de europeiskafolkens kultur och historia, att bevara och skydda kulturarv och att främjaicke-kommersiellt kulturutbyte och konstnärligt skapande även inom denaudiovisuella sektorn (regeringens skr. 1998/99:60 med berättelse omverksamheten i EU , s. 187-193).Inför det svenska ordförandeskapet i EU harregeringen förklarat att samarbetet på kultur- och medieområdet, isynnerhet barns och ungas situation i det nya medielandskapet samt publicservice, kommer att ägnas uppmärksamhet.I utrikespolitiska debatt uttaladeutrikesministern bl.a. att i regeringens arbete för global säkerhet stårfem mål i centrum, varav det första avser mänskliga rättigheter ochdemokrati. arbetar i FN, EU, och för att ställaindividen i centrum och främja de mänskliga rättigheterna. Utrikesministernframhöll att gör detta genom sitt engagemang mot rasism,främlingsfientlighet och intolerans, vare sig det gäller homosexuella iZimbabwe, romer i eller judar i Ryssland.Bidrag över statsbudgeten för internationellt kulturellt utbyte lämnas inomutgiftsområde 5 och internationell samverkan, anslaget C1 . Institutet skall sprida kunskap om i utlandetoch svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskningoch samhällsliv i övrigt. En viktig roll i detta arbete har också desvenska utlandsmyndigheterna.Medel till internationellt kulturellt samarbete anvisas även inomutgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid under anslaget A 2.Dessa medel disponeras av regeringen, respektive . Under anslaget E 1 anvisas medel tillinternationellt konstnärsutbyte.Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att arbete för demokrati ochmänskliga rättigheter är en viktig del av internationellautvecklingssamarbete, vilket finansieras inom utgiftsområde 7Internationellt bistånd. Det internationella utvecklingssamarbetet(verksamhetsområde A) inriktas bl.a. mot demokratisk samhällsutvecklinggenom att stärka det civila samhället och främja en öppnare och merdemokratisk kultur. För samarbetet med (verksamhetsområde B) tilldelas förår 2000 för att sprida kunskap om och bidra till utbytet med decentral- och östeuropeiska länderna inom kultur, utbildning, forskning ochsamhällsliv i övrigt. I ett långsiktigt projekt avses dialog ocherfarenhetsutbyte om kulturens möjligheter främja yttrandefrihet ochmångfald, demokrati och gemensam säkerhet.Utskottet anser mot bakgrund av de exempel, som anförts ovan om Sverigesarbete för demokratisk utveckling och internationellt kulturellt utbyte,att det inte är påkallat att gör ett sådant uttalande som begärsi motion Kr277 (v) yrkande 12, varför yrkandet avstyrks.Kulturaktiviteter för att påverka attityder till homosexuella m.fl. grupperI motion So225 (fp, s, v, c, mp) behandlas en rad frågor om homosexuellasrättigheter. Motionens olika yrkanden har remitteras för beredning -förutom till kulturutskottet - till ,justitieutskottet, lagutskottet, utrikesutskottet, socialutskottet ochutbildningsutskottet. I motionens yrkande 18 hemställs att skallgöra ett tillkännagivande till regeringen om kulturaktiviteter för attpåverka attityder och fördomar mot homo- och bisexuella samt transpersoner.Motionärerna framhåller kulturens betydelse för att påverka attityder ochfördomar. Likaså är kulturen en viktig källa till förståelse för ochbekräftelse av individers egna känslor. Därför är det viktigt att stimulerakulturaktiviteter där homo- och bisexuellas samt transpersoners situationbeskrivs. Det är ovanligt med positiva skildringar av homo- och bisexuellkärlek i böcker, teater, film, musik eller bildkonst. De homosexuellas egnakulturaktiviteter har svårigheter att nå ut till en bredare publik. Det ärenligt motionärernas mening angeläget att de institutioner i det svenskasamhället som har ansvar för att stödja kulturaktiviteter även prioriterarkulturaktiviteter som skildrar homo- och bisexuellas samt transpersonerssituation. Vidare kan även använda sådana kulturaktiviteter som ettaktivt verktyg i biståndsarbetet för att öka demokratiseringen ochrespekten för de mänskliga rättigheterna i andra länder, särskilt ,, , och . Folkbibliotekens inköpspolitik börutformas så att alla former av diskriminering motverkas och att behoven avböcker, tidskrifter och video om, av och för homo- och bisexuella samttranspersoner tillgodoses.Utskottet har i det föregående redovisat att ett av de nationellakulturpolitiska målen är att verka för att alla får möjlighet tilldelaktighet i kulturlivet och till eget skapande. Ett annat mål avser attbl.a. främja kulturell mångfald. Kulturen skall även ges förutsättningaratt vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället. Alla grupperi samhället omfattas av dessa mål och alla statliga och statligt stöddakulturverksamheter bör utgå från de kulturpolitiska målen. Det ärinstitutionerna m.fl. som bör ha frihet att själva utforma sin verksamhetutifrån dessa mål. Utskottet förutsätter att de därvid speglar samhälletsmångfald och främjar respekt och tolerans mellan människor och grupper isamhället. Det bör inte vara uppgift att för de olika, enskildaaktörerna inom kulturområdet utpeka olika grupper i samhället varssituation särskilt skall beaktas.Utskottet utgår vidare från att all verksamhet inom kulturområdet strävarefter att ha sin grund i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna ochi alla människors lika värde.Utskottet vill i sammanhanget påpeka att många kulturinstitutioner inte harstatligt huvudmannaskap eller bidragsstöd. Utskottet förutsättersjälvfallet att även kommunala, landstingskommunala och enskildakulturinstitutioner arbetar utifrån de i samhället grundläggandeinställningarna till människors lika värde och likaberättigande samtutifrån respekt och tolerans för andra människor och grupper.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion So225 (fp, s, v, c,mp) yrkande 18.PublikarbeteFrågan om resursbehovet för arbetet inom de idéburna publikorganisationernatas upp i två motioner.I motion Kr290 (s) redovisas att Skådebanan, Folkrörelsernas Konstfrämjandeoch En bok för alla har som mål att medverka till vidgat deltagande ikulturlivet. Genom information och förmedling av konstnärliga alster ellerupplevelser, såsom teater- och musikupplevelser, kvalitetsböcker ochbildkonst, vänder sig organisationernas ombud till vänner ocharbetskamrater i de miljöer där de vistas . Ett stort antaleldsjälar arbetar ideellt som ombud. Enligt motionen hindrar bristanderesurser utveckling av verksamheten. Betydelsen av publikarbete inomkulturområdet bör ges regeringen till känna (yrkande 1). Vidare bör enkartläggning göras av hela det uppsökande publikarbetets omfattning ochkostnader inom det samhällsunderstödda kulturområdet (yrkande 2). Slutligenbör som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts imotionen om de idéburna publikorganisationernas särskilda förutsättningarför att medverka i publikarbetet med syfte att vidga deltagandet ikulturlivet och bättre ta till vara det utbud som är resultat av dennationella kulturpolitiken (yrkande 3).Motsvarande frågor tas upp i motion Kr291 (s), i vilken en översyn begärsav obalansen i samhällets stöd till publikarbetet inom kulturområdet, i vadsärskilt avser Skådebanan.Utskottet har i flera sammanhang understrukit den betydelse ett aktivtpublikarbete har för att fler skall bli delaktiga i ett brett kulturutbud.Betydelsefulla insatser görs både av de idéburna publikorganisationerna ochav kulturinstitutionerna. Det är viktigt att organisationernas ombud kan nåmänniskor i deras egen miljö. Det är också viktigt attkulturinstitutionerna i sitt publikarbete kan nå nya grupper, såvälstadsbefolkning som landsbygdsbefolkning, med information och arrangemangsom inte endast innebär erbjudande om biljetter utan även inkluderar nyametoder för att göra utbudet tillgängligt. Ett exempel är Riksteaternsverksamhet med kombination av biljett och andra tjänster i ett s.k.scenpass.Betydelsen av de idéburna publikorganisationernas arbete och derassärskilda förutsättningar för medverkan i publikarbetet visas i detmångåriga statliga stöd de har fått. Något särskilt uttalande av riksdageni frågan bör dock inte nu göras. Utskottet anser för sin del att deidéburna publikorganisationerna gör ett betydelsefullt arbete för att flerskall kunna ta del av kulturell verksamhet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr290 (s)och Kr291 (s).Kulturhuvudstadsåret 1998Enligt motion Kr314 (fp) bör tillkännage för regeringen att detbehövs en plan för att vårda effekterna av aktiviteterna (yrkande 1).Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att ta tillvara erfarenheter och effekter av . Lika viktigt är detatt följa upp och ta till vara erfarenheterna från projektet i helalandet. Regeringen har givit i uppdrag att utvärderakulturhuvudstadsåret och projektet i hela landet. Till sommaren 2000avlämnas en rapport om båda projekten. avses en rapportavlämnas om de långsiktiga effekterna. Vidare har fått ett nyttuppdrag att för regeringen redovisa hur staten kan medverka till attutveckla det lokala kulturlivet i landet. Utskottet föreslår att riksdagenavslår motion Kr314 (fp) yrkande 1.Kulturens betydelse vid exportsatsningarRiksdagen bör enligt motion Kr314 (fp) uttala att kulturen skall ges enökad uppmärksamhet vid exportsatsningar (yrkande 21). Att satsa på kultureni bl.a. detta sammanhang kan vara en affärsmässigt god investering som kange god avkastning.Utskottet instämmer i motionärernas bedömning av kulturens betydelse iexportsammanhang. Utskottet anser emellertid inte att det är nödvändigt attriksdagen uppmärksammar regeringen på denna kulturens betydelse.Vid stora exportsatsningar i andra länder samverkar såväl statligainstanser som enskilda företag med representanter för kulturen vidmarknadsföringen av och svenska produkter. Det bör ankomma på deansvariga för sådana exportsatsningar, t.ex. ambassader, konsulat, Sverigesexportråd, handelskamrar och Turistdelegationen, att välja i vilken mån ochhur de skall anlita representanter för kulturen i kampanjer av olika slag.Riksdagen bör avslå motion Kr314 (fp) yrkande 21.ForskningI motion Kr315 (mp) yrkas att forskning om kulturens betydelse för mänskligtillväxt skall stimuleras med syfte att få landstingen att förstå att demåste delfinansiera musik och teater (yrkande 10). Tillgång till kultur kanses som ett slags förebyggande hälsovård. Exempel på forskning om kulturoch hälsa lämnas i motionen.Kulturens betydelse för människor har många aspekter. Betydelsen förmänniskors välbefinnande är en av dem. Utskottet anser att intebör uttala sig om inriktningen av t.ex. den kulturvetenskapliga forskningenvid universitet, högskolor eller forskningsråd. I den mån dekulturpolitiskt ansvariga myndigheterna finner att de behöver stödjaforskning för att öka kunskaperna inom ett särskilt område har de möjlighetatt använda sina sektorsforskningsmedel för detta.Kulturrådet har enligt regleringsbrev för regeringens uppdrag attrapportera viktigare insatser som gjorts för att stärka den kulturpolitisktrelevanta forskning och utveckling som bedrivs vid universitet, högskolor,forskningscentrum, museer m.fl.Riksbankens Jubileumsfond har till ändamål att stödja forskning som belysersociala, kulturella, politiska, ekonomiska och tekniska förändringar förden enskilda människan. Vidare fördelas medel från den kulturvetenskapligadonationen till kulturvetenskaplig forskning.Utskottet avstyrker motion Kr315 (mp) yrkande 10. beträffande utgångspunkter för kulturpolitiken, basstrukturer förkulturell frihet och utveckling, m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Kr313 yrkande 1 och1999/2000:Kr317 yrkandena 1, 2, 11 och 12 i denna del,res. 1 (m)res. 2 (kd)2. beträffande utredning om en ny kulturpolitisk strukturatt avslår motion 1999/2000:Kr273,res. 3 (v, fp)3. beträffande kultursponsringatt avslår motionerna 1999/2000:Kr277 yrkande 9 och1999/2000:Kr317 yrkande 12 i denna del,res. 4 (m, kd)res. 5 (v)4. beträffande hyreskostnaderatt avslår motion 1999/2000:Kr318 yrkande 11,5. beträffande regleringsbrevatt avslår motion 1999/2000:Kr277 yrkande 3,res. 6 (v)6. beträffande syftet med Stiftelsen avslår motion 1999/2000:Kr314 yrkande 9,res. 7 (m, kd, c, fp)7. beträffande resurser för utvecklingsverksamhet m.m.att avslår motion 1999/2000:Kr315 yrkandena 1 och 2,res. 8 (mp)8. beträffande satsningar på den kulturella infrastrukturenatt avslår motionerna 1999/2000:Kr201 yrkande 10 och1999/2000:N214 yrkande 8,res. 9 (c)9. beträffande Svenska , Stiftelsen avslår motion 1999/2000:N388 yrkande 13,res. 10 (v, mp)10. beträffande annex till statliga kulturinstitutioneratt avslår motion 1999/2000:Kr274,11. beträffande statliga kultursatsningar i Stockholmatt avslår motion 1999/2000:N271 yrkande 6,12. beträffande nya nationella kulturpolitiska målatt avslår motionerna 1999/2000:Kr234 yrkande 6 och1999/2000:Kr314 yrkande 2,res. 11 (v)res. 12 (fp)13. beträffande kultur för barn och ungdomatt avslår motionerna 1999/2000:Kr201 yrkandena 1-4 och1999/2000:Ub813 yrkande 2,res. 13 (c)14. beträffande skolans kulturansvaratt avslår motion 1999/2000:Kr317 yrkande 5,15. beträffande projekt för att belysa kvinnans roll och betydelse inomkultursektornatt avslår motion 1999/2000:Kr201 yrkande 5,16. beträffande könsbunden statistik inom kultursektornatt avslår motion 1999/2000:Kr277 yrkande 11,res. 14 (v, c)17. beträffande utredning om hur kultursatsningarna främjarjämställdhetenatt avslår motion 1999/2000:Kr234 yrkande 5,res. 15 (v)18. beträffande uttalande om funktionshindrades delaktighet ikulturenatt avslår motionerna 1999/2000:Kr234 yrkande 1,1999/2000:Kr317 yrkande 16 och 1999/2000:So226 yrkande 12,res. 16 (v)19. beträffande utredning om ett samiskt centrum i Stockholmatt avslår motion 1999/2000:MJ220 yrkande 2,res. 17 (mp) - delvis20. beträffande uttalande om den samiska teaternatt avslår motion 1999/2000:Kr315 yrkande 15,res. 17 (mp) - delvis21. beträffande det mångkulturella samhälletatt avslår motionerna 1999/2000:Kr201 yrkande 7 och1999/2000:Kr234 yrkande 2,res. 18 (v)res. 19 (c)22. beträffande internationellt kulturellt utbyteatt avslår motion 1999/2000:Kr277 yrkande 12,res. 20 (v)23. beträffande kulturaktiviteter för att påverka attityder tillhomosexuella m.fl. grupperatt avslår motion 1999/2000:So225 yrkande 18,res. 21 (v, c, fp, mp)24. beträffande de idéburna publikorganisationernaatt avslår motionerna 1999/2000:Kr290 och 1999/2000: Kr291,25. beträffande utvärdering av 1998att avslår motion 1999/2000:Kr314 yrkande 1,26. beträffande kulturens betydelse vid exportsatsningaratt avslår motion 1999/2000:Kr314 yrkande 21,res. 22 (fp)27. beträffande forskningatt avslår motion 1999/2000:Kr315 yrkande 10.res. 23 (mp)den 14 mars 2000På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), (), AgnetaRingman (s), (), (v), LennartFridén (m), (), (), (), LarsWegendal (s), (), (), (), EwaLarsson (mp), (), () och Anne-KatrineDunker (m). Utgångspunkter för kulturpolitiken, basstrukturer för kulturell frihetoch utveckling, m.m. (mom. 1)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande under , kulturens finansiering m.m. som börjar med "Utskottet har"och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den syn på statens ansvar på kulturområdet och på kulturensfinansiering som kommer till uttryck i motion Kr317 (m). En kultur som stårfri i förhållande till politiska beslutsfattare är en viktig del av ettdemokratiskt samhälle. Enligt utskottets uppfattning är kulturpolitikensuppgift att främja kulturell mångfald och rika möjligheter att välja i ettkulturutbud av hög kvalitet, men inte att styra människors val.Utskottet anser i likhet med motionärerna att en god förankring i den egnakulturen ger människor nödvändig trygghet. För de invandrade är ocksåförtrogenhet med det nya landets kultur väsentlig för att de skall kunnafinna sig till rätta i det nya landet.Den ökade mångfalden inom kulturen, internationaliseringen och utvecklingeninom medierna ger fler människor möjlighet att ta del av eller ägna sig åtdet omfattande kulturutbudet. Fria medier är en av det öppna samhälletsviktigaste förutsättningar. Som anförs i motionen måste kultursektorn gesen rimlig chans att vara med i det främsta ledet i IT- användandet. Statenbör genom universitetsbiblioteken föregå med gott exempel idigitaliseringen av bibliotek.Utskottet anser att statens insatser inom kulturområdet bör styras motverksamheter som har nationellt intresse och som inte skulle komma tillstånd utan det statliga stödet. bör slå fast att all kultur intekan uppbära stöd. Det statliga ansvaret för kulturpolitiken bör därföravgränsas och tydliggöras. Vidare bör det statliga kulturstödet enligtutskottets uppfattning kanaliseras via många bidragsgivare för attgarantera den pluralism som bör vara en utvecklad nations kännemärke.Utskottet anser i likhet med motionärerna att följande principer bör gällaför statens ansvar inom kulturområdet. Alla regioner skall ha möjlighet atterbjuda levande musikteater. Ett litet antal dansscener skall få del avstatligt stöd och bedriva regional turnéverksamhet. Staten bör ansvara förett antal symfoni- och kammarorkestrar så att hela landet kan få rimlig delav ett vitalt musikutbud. Det nationella kulturarvet, t.ex.nationalscenerna, arkiv och vissa museer, skall höra till statensansvarsområde. Staten bör finansiellt ansvara endast för de teatrarsom är nationalscener. Kostnaderna för fria teatergruppers turnerande över av arrangörsledet, som bör bli mottagare av alla offentligabidrag. All biblioteksverksamhet, med undantag för de statligaforskningsbiblioteken, bör vara kommunernas ansvar, således ävenlänsbiblioteken. Alla offentliga anslag bör bygga på klaraavtal mellan anslagsbeviljande instans och utförande institutioner.Kulturen bör enligt utskottets uppfattning vila på flerafinansieringsvägar. De enskildas avgifter utgör ett viktigt bidrag tillverksamheten. Bidrag kan också komma från företag och institutioner,antingen som direkta bidrag till viss verksamhet eller som bidrag tillfondavsättningar. Slutligen måste en del av kulturverksamheten finansierasgenom offentliga bidrag. Lokala och regionala kulturfonder samt en ellerflera centrala fonder bör tillskapas. En motsvarighet till den brittiskaNational Trust skulle gynna vården av kulturmiljöer. AB bördelas upp så att de spel som tidigare låg hos AB Tipstjänst överlåts på detsätt som beslutades av . Övriga spel som tidigare låghos bör överföras till en stiftelse, vars uppgift bliratt på olika kulturella verksamheter fördela det överskott som uppkommer.Utskottet föreslår att med bifall till motion Kr317 (m) yrkandena1, 2, 11 och 12 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om utgångspunkterna för kulturpolitiken, statens ansvar påkulturområdet och kulturens finansiering.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande utgångspunkter för kulturpolitiken, basstrukturer förkulturell frihet och utveckling, m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Kr317 yrkandena 1, 2, 11 och12 i denna del och med avslag på motion 1999/2000:Kr313 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Utgångspunkter för kulturpolitiken, basstrukturer för kulturell frihetoch utveckling, m.m. (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande under , kulturens finansiering m.m. som börjar med "Utskottetbehandlade" och slutar med "(kd) avstyrks" bort ha följande lydelse:Kulturen har enligt utskottets uppfattning möjlighet att bidra med enhelhetssyn på människan och hennes behov av mening, sammanhang ochstruktur. Kultur är i enlighet med vad som anförs i motion Kr313 (kd)därför en viktig grund för all utveckling och en nödvändig och viktig delav välfärdssamhället. Kulturen har ett egenvärde genom att den fyllermänniskans primära behov, bidrar till att göra människor hela och frigörmänskliga resurser. Ett mångsidigt kulturliv och en ömsesidig förståelseför varandras olika kulturer och kulturyttringar är en viktig förutsättningför ett öppet och demokratiskt samhälle och allas delaktighet i kulturen.Utskottet anser det mot denna bakgrund viktigt att det allmänna stöderkulturen.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion Kr313 (kd) om att kommunernasstöd till kulturverksamheten även kommer att vara avgrundläggande betydelse för de offentliga kulturinsatserna. Det mesta somsker inom kulturlivet har lokal förankring och finansiering. Även deregionala instanserna har ett ansvar för att kulturen skall nå ut iregionerna. Det är dock naturligt att en koncentration av kulturevenemangär stor i de större städerna.Som anförs i motionen krävs det vissa basstrukturer för kulturell frihetoch utveckling. Förutom nationalinstitutionerna bör dessa innefatta ävenregionala stödjepunkter av god kvalitet, sett i både ett nationellt ochinternationellt perspektiv. Tillgången till lokaler för olikakulturaktiviteter bör också ingå i en väl utvecklad basstruktur förkulturen i landet.Som anförs i motionen är det en rimlig utgångspunkt att besluten om dennärmare fördelningen av bidragen sker så nära verksamheterna som möjligt.Innan ställning tas till de framtida formerna för fördelningen av destatliga bidragen till den regionala kulturen bör resultaten av nu pågåendeförsöksverksamhet noggrant utvärderas.Utskottet föreslår att med bifall till motion Kr313 (kd) yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ombasstrukturer för kulturell frihet och utveckling.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande utgångspunkter för kulturpolitiken, basstrukturer förkulturell frihet och utveckling, m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Kr313 yrkande 1 och medavslag på motion 1999/2000:Kr317 yrkandena 1, 2, 11 och 12 i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3.