bet · GO01TU1 · 2000-11-23 00:00:00 — roller ochorganisationsstruktur (mom. 49),n (m), (), Tom (), (), Skånberg (kd), Jan-EvertRådhström (m) och () anför:I enlighet med vad som föreslås i motion T212 (kd) bör manöverväga att skilja frånLuftfartsverket, så att inspektionen kan granska alla aktörerpå marknaden utifrån samma förutsättningar. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Ensådan förändring synes vara i linje med förslaget i motionT231 (c) yrkande 15.Vi anser att utskottets hemställan under 49 bort ha följandelydelse:49. beträffande roller och organisationsstrukturatt med bifall till motion 2000/01:T212 yrkande 35 samtmed anledning av motion 2000/01:T231 yrkande 15 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförs,24. roller ochorganisationsstruktur (mom. 49)() anför:En positiv utveckling av luftfarten förutsätter en effektivoch väl fungerande myndighetsutövning. harLuftfartsverket såväl myndighetsuppgifter somproduktionsuppgifter. Detta är mindre lämpligt. Bland annatfinns skäl till misstanke om att privata aktörer missgynnasav en sådan organisationsstruktur. Förmodligen kommerandelen privatägda flygplatser att växa. Därmed accentuerasbehovet att skilja myndighetsuppgifterna frånproduktionsuppgifterna. Detta föreslås i motion T231 (c)yrkande 15. Som vi vidare utvecklar i samma motion och ivår miljömotion kan det visa sig lämpligt att ansvaretför all transportinfrastruktur samlas inom en gemensamorganisation. Med vårt förslag torde syftet med förslaget imotion T212 (kd) om ett avskiljande avLuftfartsinspektionen från bli tillgodosett.Vi anser att utskottets hemställan under 49 bort ha följandelydelse:49. beträffande roller och organisationsstrukturatt med bifall till motion 2000/01:T231 yrkande 15 och medavslag på motion 2000/01:T212 yrkande 35 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,25. Luftfartsverketshuvuduppgifter (mom. 50)() och () anför:Som föreslås i motion T641 (v) bör Luftfartsverketsinstruktion ändras så att verket styr tydligare motmiljömålen och de transportpolitiska målen, inte minst detregionalpolitiska delmålet. är verkets huvuduppgiftenligt instruktionen att "främja utvecklingen av den civilaluftfarten". Denna formulering står enligt vår mening i stridmot transportpolitiska beslut, enligt vilket målenför samtliga trafikverk skall vara att bidra till uppfyllandetav de transportpolitiska målen. Utvecklingen av den egnasektorn bör få främjas endast i den mån detta bidrar till attdessa mål uppfylls.Vi anser att utskottets hemställan under 50 bort ha följandelydelse:50. beträffande huvuduppgifteratt med bifall till motion 2000/01:T641 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,26. Stöd till icke statligaflygplatser (mom. 52)() anför:Som anförs i motionerna N268 (fp) och N325 (fp) spelar deregionala flygplatserna en stor roll för kontakterna med detövriga landet. Dessa flygplatser bör därför få ett visststatligt stöd, utöver det som utgår, för att överleva.Detta gäller främst flygplatserna i , ochNorrlands inland. Stödet bör inte specialdestineras till visstspecifikt ändamål, t.ex. miljöåtgärder, vilket föreslås imotion T215 (fp).Jag anser att utskottets hemställan under 52 bort ha följandelydelse:52. beträffande stöd till icke statliga flygplatseratt med bifall till motionerna 2000/01:N268 yrkande 9 och2000/01:N325 yrkande 7 samt med avslag på motion 2000/01:T215yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,27. Privatisering av statligaflygplatser (mom. 55),n (m), Tom (), () och () anför:Arlanda är ett nav för det svenska utrikesflyget samt start-och målpunkt för huvuddelen av inrikesflyget. Mer än 70 %av alla flygresor går över som är av internationellt snitt. Som framhålls i motionT201 (m) står - i likhet med andra storflygplatser -inför miljardinvesteringar . För att dessa investeringar skall börArlanda, på samma sätt som andra internationellaflygplatser, privatiseras. Privatisering ger enligt våruppfattning helt nya möjligheter att mobilisera kapital.Av samma skäl bör privatiseras, liksom , vilket föreslåsockså i motion Ub807 (m). ven på dessa flygplatser växer trafiken starktoch det finns goda möjligheter till lönsamhet.Vi anser att utskottets hemställan under 55 bort ha följandelydelse:55. beträffande privatisering av statliga flygplatseratt med bifall till motionerna 2000/01:T201 yrkande 15 och2000/01:Ub807 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,28. Delprivatisering av kluster avflygplatser (mom. 56)() anför:Antalet privata flygplatser ökar i omvärlden men ärförhållandevis litet i . i är ett braexempel på att privatisering kan bidra till en positivutveckling. Privata aktörer kan också bidra tillmobiliseringen av investeringskapital. Ett problem som oftaåberopas i sammanhanget är att vinsterna genereras vid destora flygplatserna medan de mindre flygplatserna vanligengår med förlust. Ett sätt att lösa detta problem vore att, somredovisas i motion T231 (c), delprivatisera kluster avflygplatser, där en vinstgenererande flygplats ingår i varjekluster. Enligt vår uppfattning bör frågan utredas.Jag anser att utskottets hemställan under 56 bort ha följandelydelse:56. beträffande delprivatisering av kluster av flygplatseratt med bifall till motion 2000/01:T231 yrkande 16 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,29. Förstatligande av kommunalaflygplatser (mom. 57)() och () anför:Vänsterpartiet anser att den svenska luftfartspolitiken måsteses över med inriktningen att transportpolitiskamål, om bl.a. en god miljö och en positiv regionalutveckling, skall uppnås. Flygets ohämmade tillväxt måstebromsas. Regeringen bör, som föreslås i motion T641 (v),tillsätta en utredning med direktiv att klarläggaförutsättningarna för ett överförande av de kommunalaflygplatserna i statlig ägo.Vi anser att utskottets hemställan under 57 bort ha följandelydelse:57. beträffande förstatligande av kommunala flygplatseratt med bifall till motion 2000/01:T641 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,30. Privata och kommunalaalternativ (mom. 58)() och Skånberg (kd) anför:Som redovisas i motion T212 (kd) är det viktigt att deprivata och kommunala alternativ som växer fram inomluftfarten ges samma förutsättningar som Luftfartsverket.Det får inte vara så att regeringen ger Luftfartsverkettillstånd att bygga flygplatser men avvisar privata alternativmed hänvisning till att miljöbelastningen blir för hård.Redan i samband med att tillstånd till måste alternativa möjligheter vägas in. På så sättskapas förutsättningar för en samlad bedömning av dentotala miljöbelastningen.Vi anser att utskottets hemställan under 58 bort ha följandelydelse:58. beträffande privata och kommunala alternativatt med bifall till motion 2000/01:T212 yrkande 34 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,31. Statens ägarandel i (mom. 59),n (m), Tom (), (), () och () anför:Som föreslås i kommitt,motion T211 (fp) börstatens ägarandel i säljas ut.I den moderata partimotionen N210 (m), som behandlas avnäringsutskottet, redovisas utförligt skälen för att ägandet i de statligaföretagen bör spridas. I motionen föreslås att i första hand ett trettiotal avstatliga företagen privatiseras. Till denna kategori hör SAS Gruppen. venModeraterna anser således att den svenska delen av SAS bör säljas ut.Vi anser att utskottets hemställan under 59 bort ha följandelydelse:59. beträffande statens ägarandel i SAS Sverige ABatt bifaller motion 2000/01:T211 yrkande 2,32. Konkurrensen inom deninrikes luftfarten (mom. 60)() anför:Som vid många tillfällen har påtalat ärkonkurrensen inom det svenska inrikesflyget bristfällig. Tillsamma slutsats har kommit efter en bredkartläggning av konkurrensutvecklingen i under1990-talet. Sedan avvecklat huvuddelen av sinverksamhet i har SAS en närmast monopolliknandesituation. Till yttermera visso är SAS delägare i den endakonkurrenten av någon betydelse, nämligen . Påingen linje konkurrerar dessa två bolag med varandra.Bristen på konkurrens leder till för höga priser. Enligt våruppfattning, som närmare redovisas i motion T211 (fp),måste åtgärder vidtas för att öka konkurrensen inom flyget.Bland annat bör lågprisföretag få möjligheter att etablera sigpå marknaden.Vi anser att utskottets hemställan under 60 bort ha följandelydelse:60. beträffande konkurrensen inom den inrikes luftfartenatt med bifall till motion 2000/01:T211 yrkande 15 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,33. Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet (mom. 61),n (m), Tom (), () och () anför:Storstockholmsregionen utvecklas snabbt. Det är skälet tillatt flygbolagen lägger linjer till . Med hänsyn till attregionen ligger geografiskt perifert måste tillgänglighetenmed flyg vara god, om regionen skall klara sig i deninternationella konkurrensen. Som framhålls i motion T201(m) bör behovet av utökad flygplatskapacitet i första handtillgodoses genom att får en fjärde rullbana.Härigenom skulle också antalet direktavgångar till andraflygnav i världen kunna öka.Med den syn på betydelse som vi har är det naturligt att vi ställeross bakom den uppfattning som redovisas i motion T625 (m), nämligen attbyggandet av en ny stor flygplats söder om skulle splittraflygservicen på ett olyckligt sätt och minska den fördel som en nationell ochinternationell storflygplats i ger. Yrkande 2 i motionen tillstyrksalltså. Som framhålls i motionen, liksom i motion T662 (m), är detmarknaden, inte staten och , som skall bestämma när och varnya flygplatser skall anläggas.Vår i motion T201 (m) redovisade uppfattning om är att dennaflygplats skall finnas kvar men ges en förändrad trafikstruktur.Företagsflyget blir allt viktigare. Detta slags flyg hör hemma på Bromma.För övrigt bör påpekas att cityflygplatser finns i de flesta av världens ledandstäder.Sammanfattningsvis anser vi således att bör bifalla motionernaT201 (m) i nu behandlade delar, T625 (m) och T662 (m). Övriga motioneravstyrks.Vi anser att utskottets hemställan under 61 bort ha följandelydelse:61. beträffande flygplatskapaciteten i Storstockholmsområdetatt med bifall tillmotionerna 2000/01:T201yrkandena 16 och 17,2000/01:T625 och 2000/01:T662samt med avslag på motionerna2000/01:T231 yrkandena 17-19,2000/01:T624 yrkande 1,2000/01:T628, 2000/01:T649 och2000/01:N321 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till kännavad ovan anförs,34. Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet (mom. 61)() anför:Som anför i sin kommitt,motion T231 (c) omkommunikationspolitiken är det viktigt att Arlandasfunktion som nav i flygsystemet bevaras och utvecklas. Vimotsätter oss mot den bakgrunden planerpå att bygga en ny flygplats söder om . Det ärenligt vår uppfattning osunt att bygga en ny flygplats,särskilt som det finns ett komplement tillArlanda, nämligen i . Vi anser attriksdagen bör peka ut som officiellakomplement. En förutsättning för att skall kunnafylla denna funktion är dock att järnvägsförbindelsenNyköping/Östgötalänken påbörjas och färdigställs.Beträffande anser vi att denna flygplats bör avvecklas. Avtaletmellan staten och kommunen bör sägas upp. Fram till avvecklingen böringen ökning av antalet flygrörelser tillåtas.Riksdagen bör således bifalla motion T231 (c) i nu behandlade delar.Övriga motionsyrkanden avstyrks.Jag anser att utskottets hemställan under 61 bort ha följandelydelse:61. beträffande flygplatskapaciteten i Storstockholmsområdetatt med bifall till motion 2000/01:T231 yrkandena 17-19samt med avslag på motionerna 2000/01:T201 yrkandena 16 och 17,2000/01:T624 yrkande 1, 2000/01:T625, 2000/01:T628, 2000/01:T649, 2000/01:T662 och 2000/01:N321 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförs,35. flygplats(mom. 62)() och () anför:Som framhålls i motionerna T230 (s) och T639 (c) ärLandvetters flygplats av strategisk betydelse förVästsverige. För att denna region, som med 1,5 miljonerinvånare är landets näst största, även i fortsättningen skallkunna rymma storföretagens ledningsfunktioner ochspjutspetskompetens inom forskning och utveckling måsteLandvetters ställning som internationell flygplats förstärkas.Det är enligt vår uppfattning självklart att flygplatsen intaren framträdande plats inför beslut om storainfrastrukturinvesteringar i landet. En satsning påLandvetter är viktig inte bara för regionen; den bidrar ocksåtill en avlastning av Stockholmsregionenskapacitetsproblem.Vi anser att utskottets hemställan under 62 bort ha följandelydelse:62. beträffande flygplatsatt med bifall till motionerna 2000/01:T230 yrkande 16 och2000/01:T639 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförs,36. Slottidssystemet (mom. 63)() och () anför:Som anförs i motion T641 (v) är start- och landningstidernaav stor betydelse för flyget från bl.a. skogslänen. Slottidernaregleras i en särskild EG-förordning. Den där tillämpadeprincipen om s.k. grandfather's rights missgynnar främstnya operatörer men också små bolag som flyger på inlandet.Fördelningen bör ändras så att regionalflygets behovtillgodoses. Det bör påpekas att nuvarande regelverkmedger undantag för regionalt viktiga anslutningar. I övrigtkan slottiderna säljas ut till flygbolagen via ettauktionsförfarande.Motion T632 (m) avstyrks.Vi anser att utskottets hemställan under 63 bort ha följandelydelse:63. beträffande slottidssystemetatt med bifall till motion 2000/01:T641 yrkande 11 samtmed avslag på motion 2000/01:T632 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,37. Miljöfrämjande åtgärder(mom. 65)() och () anför:I tillämpas redan ett system med buller- ochavgasdifferentierade landningsavgifter. Men, som redovisasi motion T641 (v), är dessa avgifter så låga att de inte harnågon miljöstyrande effekt. De innebär inte heller attflygtrafiken betalar för sin miljöpåverkan. Innan beskattningav flygbränsle blir möjlig bör ta ut avgifter som ärkopplade till flygplanens bränsleförbrukning. Avgifternabör ha en landnings- och startfaskomponent samt ensträckflygningskomponent, vilken sistnämnda skullemöjliggöra avgiftsbeläggning även av de flygplan sompasserar svenskt territorium. Vidare bör avgifternadifferentieras med hänsyn till utsläpp och buller samt tilltrafiksituationen över dygnet.Vi anser att utskottets hemställan under 65 bort ha följandelydelse:65. beträffande miljöfrämjande åtgärderatt med bifall till motion 2000/01:T641 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,38. tgärder mot brottsligahandlingar (mom. 66)() och Skånberg (kd) anför:Ett enigt trafikutskott har tidigare (bet. 1999/2000:TU1)påpekat att nuvarande ordning för särskild passagerar- ochbagagekontroll på flygplats inte är tillfredsställande. Deninnebär nämligen att en presumtiv brottsling i förväg kanavgöra när kontroll bedrivs och därmed, utan risk förupptäckt, ändra sin planering och invänta ett bättre tillfälle.Några åtgärder har trots utskottets uttalande inte vidtagits.Som redovisas i motion T212 (kd) måste ambitionsnivånhöjas vad gäller den s.k. securityverksamheten.Passagerarpassage och rutiner i samband medincheckningen bör enligt vår uppfattning vara likadantutformade, vare sig säkerhetskontroll bedrivs eller inte.Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 66 bort ha följandelydelse:66. beträffande åtgärder mot brottsliga handlingaratt med bifall till motion 2000/01:T212 yrkande 33 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,39. Gotlandstrafiken - envägfråga (mom. 76)(), () och ElverJonsson (fp) anför:Vi anser att det statliga ansvaret för Gotlandstrafiken börligga på som har hand om färjetrafik.Utgångspunkten för färjetrafiken bör vara att gotlänningarskall kunna åka till och åter på . Detinnebär att målet måste vara dagliga avgångar året runt medexempelvis snabbfärja. Lösningen enligt vårt förslag gerockså möjligheten att jämställa kostnaden förgodstransporter till och från med motsvarandesträcka på fastlandet. Det finns dessutom fördelar med attVägverket handlägger frågan då verket också är ansvarigtför vägarna till hamn. Regeringen bör därför snabbutredafrågan om att staten skall ta över ansvaret förGotlandstrafiken genom . Med det anförda blirmotionerna T211 (fp), T607 (s) och N268 (fp) tillgodoseddai väsentlig del.Vi anser att utskottets hemställan under 76 bort ha följandelydelse:76. beträffande Gotlandstrafiken - en vägfrågaatt med bifall till motion 2000/01:T635 samt med anledningav motionerna 2000/01:T211 yrkande 21, 2000/01:T607 yrkande 2och 2000/01:N268 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförs,40. observationsmaterial(mom. 79)() och Skånberg (kd) anför:Vi delar motionärens uppfattning att det urklimatforskningssynpunkt vore värdefullt att snabbt få allaän så länge handtecknade uppgifter i rikhaltigaobservationsmaterial inlagda på data. bör såledesbifalla motion T838 (kd).Vi anser att utskottets hemställan under 79 bort ha följandelydelse:79. beträffande observationsmaterialatt bifaller motion 2000/01:T838,41. Kommunalt IT-stöd (mom. 81),n (m), Tom (), (), () och () anför:Vi anser att marknaden klarar av att bygga ut IT-infrastruktur i kommunerna utan stöd och anser att den avregeringen föreslagna tekniken med skatteavdrag är ett sättatt kringgå utgiftstaket. I värsta fall kan detta få till följd attföretag väntar på vilka områden som kommer att blistödberättigade i stället för att satsa egna pengar. Statligapengar kan dessutom innebära att ny teknik slås ut och attpriserna blir för höga. Enligt vår uppfattning sker en fortsattutbyggnad av bandbredd bäst genom att efterfrågan påmarknaden ökar, fler tjänster blir tillgängliga och med enfortsatt teknikutveckling. Det skall inte vara en statliguppgift att garantera bandbredd åt hushåll utan snarare attfrämja en god konkurrens, en god mångfald på nätet och atttillse att bevakar denna konkurrens.Vi anser att utskottets hemställan under 81 bort ha följandelydelse:81. beträffande kommunalt IT-stödatt med bifall till motionerna 2000/01:T223 yrkande 10,2000/01:T717 yrkande 3 och 2000/01:T718 yrkande 5 och med avslagpå regeringens förslag till lag om kreditering på skattekonto av stödtill kommuner för anläggande av lokala telenät och motionerna2000/01:T229 yrkande 4 och 2000/01:T713 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförs,42. Kommunalt IT-stöd (mom. 81)() anför:Centerpartiet anser att en heltäckande digital infrastrukturtillgänglig för alla medborgare är ett nödvändigt steg för attkunna förverkliga id,n om en digital allemansrätt.Regeringens IT-politik präglas dock av en lågambitionsnivå när det gäller att skapa förutsättningar för ensnabb utbyggnad av bredbandsförbindelser i hela landet.Mindre orter och kommuner kommer inte att kunnafinansiera den del av bredbandsutbyggnaden som deförväntas stå för. Den metod som regeringen valt förutbyggnaden av bredband är behäftad med en betydanderisk för att lokala och regionala infrastrukturmonopolkommer att skapas. Dessutom kommer regeringens lågaambitioner att skapa skalbarhetsproblem. Metoden innebäratt kapaciteten med största säkerhet inte kommeratt klara av de behov som finns. Dessa punkter ikombination med att utbyggnadsmetoden vältrar överbetydande kostnader för IT-utbyggnaden på mångaekonomiskt svaga kommuner samt människor och företag idessa områden ger anledning att ompröva riksdagenstidigare ställningstagande på IT-området. Regeringen bördärför återkomma till med en strategi för attgarantera ett finmaskigt bredbandsnät, i huvudsak beståendeav optisk fiber, till "nära hemmet".Jag anser att utskottets hemställan under 81 bort ha följandelydelse:81. beträffande kommunalt IT-stödatt med bifall tillmotion 2000/01:T713 yrkande 2och med avslag på regeringensförslag till lag om kreditering påskattekonto av stöd till kommunerför anläggande av lokala telenätoch motionerna 2000/01:T223yrkande 10, 2000/01:T229yrkande 4, 2000/01:T717 yrkande3 och 2000/01:T718 yrkande 5som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,43. Tredje generationensmobiltelefoni (mom. 82),n (m), (), Jan-EvertRådhström (m) och () anför:Vi anser att utvecklingen av digital bredbandstelefoni, ,har stor betydelse för såväl den svenska IT-branschensframtida utveckling som för den fortsatta övergången till ettIT-samhälle. har en världsledande positioninom mobiltelefoni. För nästa utvecklingssteg, UMTS,ligger väl till vad gäller såväl utveckling ochtillverkning av mobiltelesystem som utveckling av olikamobila Internettjänster.Enligt vår mening tas dessa utvecklingsförutsättningar bäst till vara genomett auktionsförfarande, vilket ger en smidig och marknadsmässig effektivfördelning av tillgängligt frekvensutrymme. Det är också en ordning somnumera tillämpas i flertalet länder. Därmed optimeras konkurrensensamtidigt som konsumenterna ges lägre avgifter. Till bilden hör också storastatsinkomster. Erfarenheterna från och satta irelation till BNP visar att en auktion av UMTS-licenserna skullekunna tillföra den svenska statskassan . Dessamedel skulle kunna göra stor nytta i i stället för att tillförasteleoperatörer som verkar på internationella telemarknader där prissättningensker efter kommersiella grunder.Vi anser därför att ett auktionsförfarande bör införas efter det att Post- ochtelestyrelsen har granskat inkomna ansökningar och presenterat sina villkor.Därmed begränsas också risken för överklagande av beslut, vilket kankomma att ytterligare fördröja introduktionen av den tredje generationensmobiltelefoni.Vi anser att utskottets hemställan under 82 bort ha följandelydelse:82. beträffande tredje generationens mobiltelefoniatt med bifall till motionerna 2000/01:T201 yrkande 19,2000/01:T703 och 2000/01:T718 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,44. Postens kassaservice ochlantbrevbäring (mom. 84)() och () anför:Det råder oklarhet kring . Som redovisas i mångamotioner finns det en stor oro i landet för en försämradkassaservice och lantbrevbäring. Oklarhet råder också omPostens betalningsservice. Posten har beslutat att säljaPostgirot till Svenska Girot fr.o.m. den 1 januari 2001.Konkurrens-verket har dock med stöd av konkurrenslageninlett en fördjupad prövning av Postens eventuella avyttringav Postgirot. En prövning som inte beräknas vara avslutadförrän . Vidare gäller att Posten har sagtupp sitt avtal med Nordbanken fr.o.m. utanatt det är klargjort hur nödvändiga bankkontakter därefterskall lösas. Oklarhet råder också om statens framtida kravpå Posten. Avtalet mellan staten och Posten löper ut den 1april 2001.Hittills har endast informerats om de krav som regeringen ställt iPostens förändringsarbete. Någon information om kostnader ochkonsekvenser för Postens verksamhet och ekonomi har dock inte redovisats.Som redovisas i motion T811 (c, fp) råder dessutom även osäkerhet kringbl.a. definitionen av vissa centrala postpolitiska begrepp och om poströstningskall kunna genomföras i framtiden.Vi anser det angeläget att klarhet vinns om hur riksdagenspostpolitiska mål skall uppnås framgent och om hur Posten kommer attutvecklas och utforma sin service . Det bör därför ankomma påregeringen att skyndsamt redovisa för ett sådant beslutsunderlag såatt en väl fungerande postservice samt betalnings- och kassaservice kantryggas.Vi anser att utskottets hemställan under 84 bort ha följandelydelse:84. beträffande Postens kassaservice och lantbrevbäringatt medanledning av motionerna2000/01:T211 yrkande 28,2000/01:T212 yrkandena36 och 37, 2000/01:T231yrkande 26, 2000/01:T232yrkande 11,2000/01:T811,2000/01:T828, 2000/01:T831 och 2000/01:T835som sin mening gerregeringen till känna vadovan anförs,S RSKILDAYTTRANDEN1. Anslagsfördelning inomutgiftsområde 22 (mom. 1),n (m), Tom (), () och () anför:BakgrundSocialdemokraterna, degröna har i finansutskottets betänkande 2000/01:FiU1 ställtsig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22Kommunikationer för . har den22 beslutat i enlighet med finansutskottetsförslag.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommitt,motioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken.