bet · GN01TU8 · 2000-03-28 00:00:00 — Motionen bör därför inte föranleda något initiativ från riksdagenssida.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T8(s) tillstyrks och motion T7 (c) blir tillgodosedd, börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Motion T709 (mp) påkallar inget initiativ frånriksdagens sida varför utskottet föreslår att denavslås av riksdagen.6 Andra åtgärder av betydelse för mobiltelemark-naden6.1 MotionernaNummerportabilitet, indirekt anslutning m.m.Johnny och Skånberg (båda kd) framhåller i motion T6 att detfinns flera alternativa åtgärder för att stärka konkurrensen inom mobiltelefo-nin i och föreslår ett tillkännagivande till regeringen med dennainnebörd. Exempel på sådana åtgärder kan vara att införa nummerportabilitetmellan operatörerna eller förval av operatör, samt att ge ytterligare ett till-stånd på GSM-marknaden. Den s.k. tredjepartsaccessen i befintliga GSM-nätborde kunna säljas ut på frivillighetens väg fram då nya beslutom lagändringar kan fattas. Vidare borde regeringen se till att kommaut med UMTS-licenser så att den s.k. tredje generationens mobiltelefoni kanbörja växa även i Sverige.En liknande uppfattning förs fram av m.fl. (fp) i motion T9(yrkande 3). Motionärerna anser att man för att öka konkurrensen i förstahand borde pröva metoder såsom indirekt anslutning via prefix eller förval avteleoperatör, nummerportabilitet och tidsbegränsad nationell roaming.Villkoren för privatisering av TeliaPrivatiseringen av tas upp i motion T9 (yrkande 4) av . (fp). Mobile är enligt motionärerna den enda aktör som har ettbetydande inflytande på mobiltelemarknaden. Eftersom staten är ende ägareså finns det enligt motionärerna goda möjligheter för staten att vid försälj-ningen av ställa sådana villkor att konkurrensen främjas. I motionenföreslås ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att konkurrens-frågorna bör beaktas i samband med att villkoren för Telias privatiseringutformas.Fördelningen av UMTS-tillståndYtterligare en fråga som tas upp i samma motion gäller metoderna att fördelaUMTS-tillstånd. PTS avser att fördela fyra sådana tillstånd genom s.k. skön-hetstävling där de ansökande operatörerna bedöms efter hur väl de uppfyllerde kriterier som PTS har ställt upp. I motionen förordas att licenserna i ställfördelas genom auktionering, något som enligt motionärerna är en mindrebyråkratisk procedur (motion T9 [fp] yrkande 5).6.2 Utskottets ställningstagandeNummerportabilitet, indirekt anslutning m.m.Nummerportabilitet innebär att abonnenten kan behålla sitt telefonnummervid byte av teleoperatör. För abonnenten blir det betydligt lättare att bytaoperatör då bytet inte drar med sig några krav på att informera omgivningenom ett nytt telefonnummer. Införande av nummerportabilitet kan vara ettverksamt medel att öka kundernas valfrihet och rörlighet mellan leverantö-rerna. Detta gäller dock bara rörligheten mellan de redan etablerade aktörer-na. Nummerportabilitet är med andra ord ingen metod att släppa in nyatjänsteleverantörer på marknaden. Däremot kan nummerportabilitet göra detlättare för en ny nätoperatör att konkurrera med de tidigare etableradenätoperatörerna.Att införa nummerportabilitet på mobiltelemarknaden är självfallet önsk-värt, men kan inte ses som något alternativ till de åtgärder som regeringenföreslagit i proposition 1999/2000:57. Utskottet vill även påpeka att detredan i dag finns stöd i telelagen för att införa nummerportabilitet mellanmobilteleoperatörer. PTS arbetar med att utforma de före-skrifter som är nödvändiga.Indirekt anslutning innebär att abonnenten kan få sina samtal kopplade via operatörs nät. Detta kan ske antingen genom att abonnenten slår ettprefix före telefonnumret vid ett enstaka samtal eller genom förval av tele-operatör på permanent basis. Indirekt anslutning (troligen via prefix) ger iprincip en möjlighet för nya aktörer att komma in på mobiltelemarknaden.Det finns numera lagliga möjligheter att införa indirekt anslutning för digitalmobiltelefoni. De tekniska möjligheterna att genomföra ett sådant system imobilnäten är dock ännu inte utredda. Det finns avsevärda skillnader mellanfastnäts- och mobilnätstelefoni på detta område. De föreskrifter som behövskommer att utarbetas av PTS, men krävs ett förhållandevisomfattande förberedelsearbete.Såväl nummerportabilitet som indirekt anslutning kan göra det lättare förabonnenterna att byta leverantör. Bägge åtgärderna är viktiga för att åstad-komma en ökad konkurrens på mobiltelemarknaden. Utskottet kan emellertidinte se att det skulle föreligga något motsatsförhållande mellan dessa åtgär-der och de nya regler om upplåtelse av nätkapacitet som föreslagits av rege-ringen. Åtgärderna kan tvärtom komplettera varandra. Utskottet utgår från attPTS inriktar sitt arbete så att detta blir fallet.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avslår motionerna T6(kd) och T9 (fp) yrkande 3.Villkoren för Telias privatiseringAtt utforma villkoren för Telias privatisering så att konkurrensen främjasframhålls i motion T9 (fp) som ett möjligt alternativ till den reglering somföreslagits av regeringen.Regeringen kommer att lägga fram en proposition om privatisering av Telia.Denna proposition skall behandlas av näringsutskottet. finnerdärför ingen anledning att i detta sammanhang kommentera de frågor som tasupp i motionen. Utskottet föreslår att avslår motion T9 yrkande 4.Fördelning av UMTS-tillståndFördelning av UMTS-tillstånd tas också upp i motion T9 (fp) yrkande 5.Motionärerna förespråkar att fördelningen sker genom utauktionering i ställetför genom s.k. skönhetstävling. Det motiv som anges i motionen är attutauktionering skulle vara en mindre byråkratisk procedur.Utskottet vill med anledning härav framföra följande. Den byråkratiskaproceduren torde inte vara alltför betungande med tanke på att det gäller såpass få företag. Utskottets bedömning är också att denna procedur rymmerfördelar för konsumenterna som inte skulle kunna tillvaratas vid ett standar-diserat auktioneringsförfarande. Som framhållits av regeringen i dess yttran-de till kommissionen (se avsnitt 3 i detta betänkande) har utauktionering vis-sa klara nackdelar när det gäller att skapa likvärdiga konkurrensvillkor. Deväsentliga fördelarna med utauktionering skulle närmast vara av statsfinansi-ell art. Denna aspekt nämns dock inte av motionärerna. Det statsfinansiellaintresset måste emellertid vägas mot konsumentintresset och mot önskemåletom en dynamisk utveckling på mobiltelemarknaden.Mot denna bakgrund anser utskottet inte att bör ta något initiativi denna fråga. Utskottet föreslår att avslår motion T9 (fp) yrkande5. beträffande det aktuella regeringsförslagetatt , med avslag på motionerna 1999/2000:T6 yrkande 1,1999/2000:T7 yrkandena 2 och 3, 1999/2000:T9 yrkandena 1 och 2samt 1999/2000:T10, antar regeringens förslag till lag om ändring itelelagen (1993:597) med den ändringen att tidpunkten för ikraftträ-dandet senareläggs till ,res. 1 (m, kd, fp)res. 2 (m, c) - motiv.2. beträffande tillsynsmyndighetens rollatt , med bifall till motion 1999/2000:T8, med anledningav motion 1999/2000:T7 yrkande 1 samt med avslag på motion1999/2000:T709, som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anför,res. 3 (m)3. beträffande nummerportabilitet, indirekt anslutning m.m.att avslår motionerna 1999/2000:T6 yrkande 2 och1999/2000:T9 yrkande 3,res. 4 (kd, fp)4. beträffande villkoren för Telias privatiseringatt avslår motion 1999/2000:T9 yrkande 4,5. beträffande fördelning av UMTS-tillståndatt avslår motion 1999/2000: T9 yrkande 5.Stockholm den 28 mars 2000På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), SvenBergström (c), (), (), (), (),(), Tom (), KristerÖrnfjäder (s), (), (), (), Skånberg (kd), BirgittaWistrand (m), (), KenthSkårvik (fp) och (). Det aktuella regeringsförslaget (mom. 1)(), Tom (), Skånberg (kd) och KenthSkårvik (fp) anför:Vi ansluter oss till regeringens uppfattning att det krävs åtgärder för attfrämja konkurrensen på mobilteleområdet i . Ett genomförande avregeringens nu aktuella förslag riskerar dock att hämma den framtida inves-teringsviljan på detta område - och på andra högteknologiska områden.Därmed hotas position som ledande IT-nation.De tre nuvarande mobilteleoperatörerna (, Europolitan och Tele2) harfrån början förespeglats att deras tillstånd inte i grunden skulle ändras utangälla respektive 2005. Detta har naturligtvis påverkat investe-ringskalkylerna för företagen. Att nu tvinga fram en upplåtelse av nätenskulle allvarligt rubba förtroendet för framtida investerare i mobiltelenät iSverige. Det finns anledning att iaktta särskilt stor försiktighet i regleringarbetet på en marknad där förändringstakten är mycket hög. Företagens be-hov av stabila spelregler är nämligen särskilt tydliga när den verksamhet somskall regleras i sig själv är dynamisk och rörlig.Regeringens förslag innebär retroaktiv lagstiftning, vilket även Lagrådethar påpekat. Från näringslivets utgångspunkter är retroaktiv lagstiftningallvarlig och kan få till följd att svenska företagare väljer att flytta utomlai ökad utsträckning.Ett genomförande av förslaget i propositionen kommer därutöver att skapaen ny och kostsam regleringsverksamhet som i längden drabbar abonnenter-na. Det råder oklarhet om vad som menas med tillgänglig kapacitet, och detär osäkert vad som skall gälla i fråga om prissättningen för upplåtelse avnätkapacitet. Risken med regeringens förslag är att operatörerna ägnar tidoch kraft åt att komma förbi denna reglering, något som enbart skulle resulte-ra i ökade transaktionskostnader och högre priser.Flera remissinstanser är skeptiska till den föreslagna regleringen. har i sitt remissvar påpekat att förslaget är förenat med en risk atinvesteringsbenägenheten på området påtagligt hämmas. Verket pläderar istället för en ordning som ger mobilteleabonnenterna möjlighet att via indi-rekt anslutning välja vilken operatör som skall förmedla samtalen.Den modell som regeringen förordar har förkastats i t.ex. Storbritannienoch . Europeiska kommissionen har inte heller föreslagit att det skallinföras en generell skyldighet för nätinnehavare att upplåta sina nät till kon-kurrenterna.Sammanfattningsvis anser vi att det ingrepp som regeringen föreslår under-gräver förtroendet för stabiliteten i det regelverk som gäller för den svenskamobiltelesektorn och att det inte underlättar en fortsatt utveckling på områ-det. Propositionen bör därför avslås.Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande det aktuella regeringsförslagetatt , med bifall till motionerna 1999/2000:T6 yrkande 1,1999/2000:T9 yrkandena 1 och 2 och 1999/2000:T10 samt med av-slag på motion 1999/2000:T7 yrkandena 2 och 3, avslår regeringensförslag till lag om ändring i telelagen (1993:597),2. Det aktuella regeringsförslaget (mom. 1, motiveringen)(), (), () och () anför:Vi anser att det finns skäl att främja konkurrensen på mobiltelemarknaden.Vi anser också att förslaget om skyldighet för tillståndshavare att upplåtatillgänglig kapacitet till andra ligger i linje med vad tidigare be-slutat om för elmarknaden och kommer att besluta om när detgäller handeln med gas.Det finns emellertid anledning att i denna fråga rikta skarp kritik mot ettsenfärdigt och ofullständigt agerande från regeringens sida. Ingen samman-hållen linje har presenterats för . Det hade varit ytterligt angelägetatt befintliga lagförslag om samtrafik inom mobiltelefonin hade lagts framtillsammans med förslag dels om s.k. nationell roaming (gemensam täckningav hela landet av licenshavarna), dels om lika tillträde för alla från konsu-mentens telefonuttag till första kopplingsstation, dels om ett snabbt införandeav full nummerportabilitet även inom mobiltelefonin. Senfärdigheten frånregeringen kan ha försenat införandet av den tredje generationens mobiltele-foni (UMTS) med . Detta har skadat vår internationella kon-kurrenskraft på området.Ett sammanhållet förslag hade dessutom kraftigt minskat monopol-oligopoltendenser på marknaden. Det hade gett konsumenten möjlighet attbyta operatör lätt, skapat ökad kostnadseffektivitet och väsentligt skärptkonkurrenstrycket på s.k. bredbandsuppkopplingar.Regeringens förslag innebär att eventuell överkapacitet i mobilnäten skallkunna utnyttjas av andra tjänsteföretag, som för denna rätt skall betala mark-nadsmässiga priser. Regeringens motiv till lagändringarna är dock inte i allaavseenden underbyggda med klara och övertygande bevis. Ett omfattandearbete för att analysera prisnivån inom mobilteleområdet har inte kunnatklargöra om rådande förhållanden har lett till en högre prisnivå i änövriga Europa.Regeringens förslag har dessutom retroaktiva inslag som förändrar in-gångna avtal mellan staten och mobilnätsinnehavarna. Detta innebär attavkall görs på fasta spelregler. Regeringen har inte heller på ett övertygandesätt kunnat belägga att de föreslagna ändringarna av telelagen inte får negati-va konsekvenser för den framtida utbyggnaden av mobilnäten, något som äravgörande för om överkapacitet kommer att föreligga eller inte. Det är berät-tigat att ställa sig frågan om nuvarande mobilnätsägare är villiga att investeri ökad kapacitet som skall ställas till andra aktörers förfogande - aktörer somkan tänkas konkurrera med nätägarna när det gäller tjänsteutbudet.Trots dessa stötande inslag i regeringens proposition är vi, med hänsyn tillbehovet av en mera skärpt konkurrens och det angelägna i att processen medlicensieringen av den tredje generationens mobiltelenät snabbt påbörjas,beredda att stödja regeringens förslag. Varje ytterligare fördröjning av igång-sättningen av en utbyggnad av UMTS, utöver den fördröjning som regering-en bidragit med, riskerar att få till följd att ledande position påmobilområdet går förlorad.3. roll (mom. 2)(), Tom (), () och () anför:Vi invänder mot motion 1999/2000:T8 rörande tillsynsmyndighetens roll.Med hänvisning till yttrande vill vi betona vikten av ett rättssäkert förfaringssätt som ansluter sig till de processrättsliga regler som finns.Av de redan befintliga reglerna i telelagen följer att myndighetens beslut ien tvist mellan två parter kommer att kunna överklagas hos länsrätt.Den tvist som det då är fråga om står mellan två enskilda parter. Rättsför-hållandet dem emellan har kunnat regleras eller har reglerats genom avtal.De har till och med kunnat komma överens om att eventuella tvister skalllösas genom skiljeförfarande. Enligt skall tvistemål som ärav dispositiv art handläggas av allmän domstol.Det är enligt Lagrådet en unik företeelse i svensk rätt att ett dispositivttvistemål mellan två enskilda parter skall prövas av en ordinär förvaltnings-myndighet. Förvaltningslagens regler är inte avpassade för tvåpartsprocess.Vidare kan svåra komplikationer förutses sedan tvisten hänskjutits till pröv-ning i förvaltningsdomstol.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande tillsynsmyndighetens rollatt avslår motionerna 1999/2000:T7 yrkande 1 och1999/2000:T8 samt 1999/2000:T709.4. Nummerportabilitet, indirekt anslutning m.m. (mom. 3)(), Skånberg (kd) och () anför:Det finns flera alternativa sätt att stärka konkurrensen på mobiltelemarkna-den utan att ta till de metoder som föreslås av regeringen. Som exempel kannämnas att införa nummerportabilitet mellan operatörerna, att införa möjlig-heter till indirekt anslutning genom prefix eller förval av operatör, att utfärytterligare ett tillstånd på GSM-marknaden samt att införa tidsbegränsadnationell roaming. Vi anser att dessa metoder borde prövas i första hand.Regeringen bör överväga vilka möjligheter som finns och återkomma tillriksdagen med ett samlat förslag.Vi anser att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande nummerportabilitet, indirekt anslutning m.m.att med bifall till motionerna1999/2000:T6 yrkande 2 och 1999/2000:T9 yrkande3 ger regeringen till känna vad ovan anförs,SÄRSKILT YTTRANDEFördelning av UMTS-tillstånd (mom. 5)() anför:Post- och avser att fördela fyra UMTS-tillstånd genom s.k.skönhetstävling där de ansökande operatörerna bedöms efter hur väl de upp-fyller de kriterier som PTS har ställt upp. Jag vill i detta sammanhang fram-hålla möjligheten att fördela licenserna genom auktionering. Detta är enmindre byråkratisk metod som används i flera andra länder, som t.ex. , , och . I har dennametod också visat sig fungera väl när den av den borgerliga regeringen an-vändes för att fördela närradiolicenser.Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i telelagen (1993:597)yttrande 1999/2000:NU2yÖkad konkurrens på mobiltelemarknadenTill trafikutskottetTrafikutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1999/2000:57 om ökad konkurrens på mobiltelemarknaden jämtemotioner.För att få ytterligare belysning av ärendet har trafik- och näringsutskottengemensamt hållit en offentlig utfrågning om konkurrensen på mobiltele-marknaden. Vid utfrågningen lämnades upplysningar och synpunkter avföreträdare för , , ,, och Mobile AB.NäringsutskottetBakgrundUtvecklingen på mobiltelemarknadenDet första automatiska systemet för mobiltelefoni introducerades av Telever-ket . Då togs det nordiska mobiltelefonsystemet (NMT 450) idrift. Detta kompletterades med NMT 900. Det var emellertid inteförrän i samband med att de digitala GSM 900-näten (forMobile Communications) öppnades för trafik som detbreda genomslaget för mobiltelefonin kom.År 1990 fanns det knappt 0,5 miljoner abonnenter i . Vid halvårs-skiftet uppgick antalet mobiltelefonabonnemang i till drygt 4,6miljoner. Detta motsvarar en mobiltelefontäthet på av befolkning-en. En faktor som har haft stor betydelse för den fortsatt snabba ökningen avanvändningen av mobiltelefoner är introduktionen av s.k. kontantkort somgenomfördes . utgör abonnemangen med kontantkort ca 34 %av det totala antalet abonnemang.Sverige är bland världens mest mobiltelefontäta länder. Enligt uppgifterfrån () ligger på fjärde plats efter (),() och (). Den genomsnittliga mobiltelefontät-heten för länderna inom har ökat från 1till 27 %.Det finns tre mobiltelefonioperatörer på den svenska mark-naden: , och . De tre aktörerna harvarit verksamma på marknaden . Vidare disponerar TelenordiaAB genom ett tillstånd för att tillhandahålla mobila tele-tjänster. Bolaget har dock ännu inte utnyttjat detta tillstånd. Telias andel avdet totala marknadsvärdet har minskat från 87 till63 %. ökade Europolitans andel från ochTele2:s andel från . Av abonnemangen på marknaden har Teliaminskat sin andel från . Europolitansandel har ökat från och Tele2:s från . (s.k. service providers) har träffat avtal med om köp avmobila tjänster från för att kunna tillhandahålla mobilkommunika-tionstjänster till egna kunder.Operatörernas infrastruktur är väl utbyggd över landet. Enligt en under-sökning når av befolkningen. Europolitanoch Tele2 når var. Den geografiska täckningen var förTelia och för Europolitan och Tele2 . , som ensamterbjuder tjänster också i NMT-näten, har beslutat att stänga NMT 900-nätetvid utgången av år 2000.Prisnivån på mobilsamtalI propositionen påpekas att har gjort en jämförelse avlistpriserna för privatabonnemang . Denna jämfö-relse visar att priserna varit mer eller mindre oförändrade ochatt de olika priser som de tre operatörerna erbjuder är och har varit tämligenlikartade sedan den digitala mobiltelefonin introducerades. Enligt prisjämfö-relser av Eurodata, som är en stiftelse som bl.a. genomför studier av tele-marknaden, ligger priserna i betydligt högre än i andra nordiskaländer.På den svenska marknaden är det mycket vanligt att telefonerna subven-tioneras. I Eurodatas undersökning har dock inte hänsyn tagits till den effektsom dessa subventioner har för abonnenternas totalkostnad. Den stora mäng-den abonnemangsformer gör det också svårt att jämföra priser.Samtidigt framhålls i propositionen att har åberopatprisjämförelser som visar att prisnivån i inte skiljer sig nämnvärt fråden i andra jämförbara länder. Europolitan har vidare låtit analysera prisernaför mobiltelefoni i . Analysen kan inte bekräfta de slutsatser somEurodata drar utan visar att de svenska operatörerna erbjuder priser somligger i nivå med övriga operatörer i Norden.I en konsultrapport som tagits fram inom ramen för den pågående översy-nen av gemenskapens telereglering visas, enligt uppgift i propositionen, attpriserna dels ligger lägre i än i andra europeiska länder, dels harsjunkit under 1990-talet.Således finns det studier som pekar på att priserna i är höga ochandra som pekar på motsatsen. Några entydiga slutsatser av hur prisutveck-lingen på mobiltelemarknaden sett ut är därför enligt regeringen svåra att dra.I dagarna har två av de tre mobiloperatörerna genomfört relativt kraftigaprissänkningar på samtalsavgiften vid s.k. lågtrafik för privatabonnemang.Samtidigt införs en s.k. öppningsavgift för samtalen.Utveckling av nytt system för mobiltelefoniEtt intensivt arbete pågår nu med att utveckla framtidens system för mobilkommunikation. Ofta talar man om tredje generationens system för sådankommunikation. I denna process är bredbandstjänster ett ledord och överfö-ringskapaciteter på nämns ofta. Den internatio-nella teleunionen (ITU) har bedrivit arbetet . Ut-gångspunkten är att det nya systemet för mobil kommunikation skall varaglobalt.Parallellt med ITU:s arbete sker ett standardiseringsarbete i olika organi-sationer. Inom ITU används beteckningen IMT-2000 när man talar om tredjegenerationens mobiltelefonisystem. Inom EU är motsvarande beteckningUMTS ().Man behöver emellertid inte invänta införandet av UMTS för att få tillgångtill snabbare överföringshastighet. Redan nu höjs kapaciteten i de befintligaGSM-näten. De möjligheter som förutses är HSCSD (), med överföringskapacitet på unge-fär 64 kilobits , GPRS (), med över-föringskapacitet på , och EDGE (EnhancedData Rates for GSM Evolution), med överföringskapacitet på upp till 384kilobit per sekund.Till skillnad från utvecklingen av UMTS så bygger de nu nämnda utveck-lingsstegen på en utveckling av GSM-näten. Vidare används t.ex. sammafrekvensband som dagens GSM, och tjänsteutbudet kommer fortfarande pågrund av hinder vad gäller överföringshastighet att vara begränsat i förhål-lande till de möjligheter till utveckling av tjänster som UMTS medför.UMTS är inte ett enda system eller nät, utan ett koncept som innehållerolika delar. Det kombinerar utvecklingen av olika befintliga tekniker, såsomGSM, DECT (Digital European Cordless Telephone) och ISDN (), med nya tekniker för att kunna erbjuda mobilamultimedietjänster oavsett var användarna är lokaliserade, har för nätverkeller har för terminal.Samordnat införande av UMTS i EUEuropaparlamentet och rådet beslutade om ett samordnatinförande av ett system för mobil och trådlös kommunikation av tredje gene-rationen inom gemenskapen (128/1999/EG). Syftet med beslutet är att pågemenskapsnivå skapa förutsättningar för särskilda åtgärder i medlemssta-terna rörande ett snabbt och samordnat införande av UMTS. Enligt beslutetskall medlemsstaterna ha inrättat ett auktorisationsförfarande för UMTSsenast för att möjliggöra ett samordnat och gradvist infö-rande av UMTS-tjänsterna på sitt område senast den 1 januari 2002.Frågan om att införa en skyldighet för nätoperatörer att tillhandahålla nät-kapacitet diskuteras även i andra länder. I har regleringsmyn-digheten (Oftel) beslutat att kräva att innehavarna av UMTS-licenserna gesmöjlighet till s.k. nationell roaming på GSM-näten under en övergångsperi-od. Roaming innebär att två operatörer avtalar om att respektive operatörskunder skall få möjlighet att nyttja den andre operatörens nät när det egnanätet inte är tillgängligt. Däremot har myndigheten beslutat att det i dagslägeinte finns skäl att via regulatoriska åtgärder underlätta för s.k. virtuella mobiloperatörer, dvs. mobiloperatörer utan egna nät, att få tillträde till de mo-bila näten. har avvisat förslag att införa en skyldighet atttillhandahålla nätkapacitet då man hellre ser marknadsledda lösningar.