bet · GN01AU7 · 2000-05-11 00:00:00 — Vidare är det viktigt att för-medlingen bättre tillämpar de regler och instruktioner som finns när detgäller kontroll av arbetssökande som uppbär ersättning från arbetslöshetsför-säkringen och rapportering av ifrågasatt ersättning.I propositionen anger regeringen att den kommer att vidta erforderliga åt-gärder som innebär att ekonomistyrning, kontroll och uppföljning inom AMVväsentligt förbättras.Arbetsförmedlingsnämnderna är samarbetsorgan som fick sin nuvarandeutformning . Regeringen anser mot bakgrund av erfarenheter och utvär-deringar av nämndernas verksamhet att instruktionen för AMV bör förtydli-gas när det gäller nämndernas verksamhet. Det bör framgå tydligt att målenför den nationella arbetsmarknadspolitiken skall prioriteras. Detta innebärinte någon inskränkning av nuvarande uppgifter utan är enligt regeringenmer en markering av att en viktig uppgift för arbetsmarknadspolitiken är attden skall underlätta geografisk och yrkesmässig rörlighet.Den kommunala majoriteten i nämnderna skall behållas. Utgångspunktenför arbetet skall vara att samordna insatserna från individens perspektiv.Regeringen anser att arbetsförmedlingsnämnderna skall byta namn till ar-betsmarknadsnämnder för att betona att uppdraget är mer omfattande än renförmedlingsverksamhet. uppdrag skall vara att? medverka till att målen för den nationella arbetsmarknadspolitiken upp-nås?? medverka till att finna former och skapa utrymme för aktivitetsgarantinför personer med svag ställning på arbetsmarknaden?? ansvara för kvaliteten i ungdomsgarantin?? skapa samsyn mellan olika aktörer för att främja att varje individs ar-betsförmåga tas till vara så att det blir möjligt för den enskilda att för-sörja sig genom eget arbete?? mobilisera det lokala arbetsmarknadsutbudet?? medverka till att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten utformasutifrån lokala förutsättningar och behov inom ramen för den statliga ar-betsmarknadspolitiken. ?Bland arbetmarknadsnämndens ledamöter på den kommunala sidan skall detenligt propositionen finnas personer med insikt om bl.a. sociala frågor, ar-betsmarknad och skola. Det är vidare lämpligt att nämnden innefattar perso-ner med kunskaper om område. Ordföranden skall besittagoda kunskaper om såväl den nationella arbetsmarknadspolitiken som denlokala arbetsmarknaden. Övriga ledamöter skall föreslås av det lokala nä-ringslivet och arbetstagarorganisationerna.När det gäller arbetsmarknadsinstituten uttrycker regeringen i propositio-nen sitt stöd till ett förslag som utarbetats av AMS om den framtida organi-sationen av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Det innebär bl.a. attdenna verksamhet skall utgöra ett tjänsteområde inom arbetsförmedlingen påsamma sätt som platsförmedlingen och yrkesvägledningen. Vidare skallarbetssökande med arbetshandikapp även i fortsättningen prioriteras menverksamheten bör byggas ut för att även kunna omfatta andra sökandegrup-per med stora servicebehov. Regeringen avser att följa utvecklingen bl.a.genom krav på återrapporteringar från AMS.MotionerModeraterna förespråkar i kommittémotion A15 (yrk. 7 och 8) en genomgri-pande översyn av . Dagens uppdelning på 20 olika myn-digheter samt "dubbelkommandot" över länsarbetsnämnderna ter sig tvek-samt. Partiet beklagar att regeringen inte närmare vill pröva AMV:s organi-sation utan nöjer sig med att byta namn på arbetsförmedlingsnämnder tillarbetsmarknadsnämnder. Nämnderna borde förutsättningslöst ses över ochprövas i samband med en översyn av AMV:s organisation.Enligt finns det skäl att delegera beslut också inom arbets-marknadspolitiken men därmed följer inte att systemet med arbetsförmed-lings- eller arbetsmarknadsnämnder bör behållas. Studier visar betydandeproblem i samband med att lokala aktörer skall besluta om statliga medel.Det uppstår oklarheter i ansvarsfördelningen, när kommunerna utser ordfö-rande och en majoritet av nämndledamöterna, medan länsarbetsnämndenbeslutar om vilka ärenden som kan tas upp samt finansieringen. Till dettakommer betydande kontrollproblem (yrk. 7).Moderaterna anser att Rådet för europeiska socialfonden i (Svens-ka ) bör bli en i förhållande till AMS fristående myndighet (yrk. 8).Kristdemokraterna pekar i kommittémotion A20 (yrk. 9) på att AMV om-sätter enorma summor och har en förvaltningsbudget på 4,5 miljarder kronor.På senare tid har det framkommit tydliga tecken på problem med styrning,resultatuppföljning och kontroll av medelsanvändning inom verket. Till dettakommer utmaningen att anpassa arbetsmarknadspolitiken till en modernarbetsmarknad och att genomföra organisatoriska förändringar när de extramedlen för personalförstärkningar trappas av. Sammantaget talar detta för atten parlamentarisk utredning skyndsamt tillsätts med uppgift att genomföra engrundlig översyn av arbetsmarknadspolitiken och AMV:s organisation.Folkpartiet betonar i kommittémotion A19 (yrk. 2 delvis och 3) att partiet ärpositivt till en långtgående decentralisering inom AMS och den lokala ar-betsförmedlingen. Det bör ske ytterligare decentralisering av såväl beslutsom ekonomiska medel. Lokala flexibla arbetsmarknadsåtgärder får intestoppas av centrala direktiv utan bör uppmuntras och stödjas. Partiet pekar påflera framgångsrika exempel på sådana åtgärder.Utskottets ställningstagandeI betänkande 1999/2000:AU2 konstaterade arbetsmarknadsutskottet att iakt-tagelser och slutsatser i studier rörande friare medelsanvändning,decentralisering m.m. på arbetsmarknadsområdet visat att det finns en radproblem och brister i rådande förhållanden. Utskottet betonade att dettamåste rättas till och att ett stort ansvar faller på de olika nivåerna inom AMVatt tydliggöra och hålla fast vid effekt- och verksamhetsmålen inom arbets-marknadspolitiken och AMV. Vidare ansåg utskottet att det är allvarligt attgällande regler inte efterlevs, att ansvarsförhållandena inte är klarlagda ochatt administrativa rutiner inte finns eller fungerar.I nämndernas verksamhet är det enligt utskottet väsentligt att de nationellaarbetsmarknadspolitiska målen prioriteras. Att bekämpa arbetslöshet ochundanröja flaskhalsar måste tillsammans med uppgiften att hjälpa dem somhar det svårast att få ett arbete vara det centrala. På så vis stärks arbetsmarnadens funktionssätt som allas vilja till arbete tas till vara. Detfinns, som regeringen också framhåller, skäl att fokusera på individens möj-ligheter och arbetsmarknadens krav snarare än på snävt kommunala intres-sen. Den relevanta arbetsmarknaden för individen överensstämmer inte alltidyrkesmässigt eller geografiskt med kommungränsen. Däremot är det angelä-get att det finns ett betydande mått av lokalt inflytande och frihet att utformverksamheten för att åtgärderna skall bli effektiva och väl anpassade till deregionala och lokala förutsättningarna.Det är viktigt att arbetsmarknadsnämndens verksamhet omfattar mer änren förmedlingsverksamhet, något som regeringen också betonar i proposi-tionen. skall den, i likhet med dagens nämnd, vara ett samar-betsorgan för att forma insatser utifrån lokala förutsättningar och behov.Utskottet vill i likhet med regeringen understryka vikten av att det i arbets-marknadsnämnderna ingår personer med insikter inom ett flertal olika sam-hällsområden.Parallellt med att den nationella arbetsmarknadspolitiken prioriteras måstedet lokala inflytandet över arbetsmarknadspolitiken utvecklas på det sätt somredovisas i propositionen. I sammanhanget vill utskottet framhålla att det börfinnas en arbetsmarknadsnämnd i varje kommun, såvida inte länsarbets-nämnden och kommer överens om annat.Som framgått är avsikten att den kommunala majoriteten skall behållas iarbetsmarknadsnämnderna.Utskottet vill betona att ordförande och andra ledamöter i arbetsmarknads-nämnden på motsvarande sätt som skall utses av länsarbetsnämnden fören bestämd tid. skall också avgöra hur många ledamötersom skall ingå. Vidare finner utskottet det angeläget att det bland nämndensledamöter finns kunskaper om verksamhet. Vad utskottethär anfört om arbetsmarknadsnämnd i varje kommun och utseende av leda-möter i arbetsmarknadsnämnd bör ges regeringen till känna.Utskottet instämmer i den bild av problemen kring ledning och styrningsom redovisas i proposition 98. Regeringen avser också, som framgått, attvidta erforderliga åtgärder som innebär att ekonomistyrning, kontroll ochuppföljning inom AMV väsentligen förbättras.Det är med tillfredsställelse som utskottet kan konstatera att regeringen re-dan har vidtagit åtgärder i detta syfte. Regeringen har fattat be-slut om att förstärka AMV:s rapportering till regeringen. Verket skall varjemånad till redovisa och analysera den länsvisa ut-vecklingen när det gäller resultat och budget samt vidtagna åtgärder i frågaom styrning och uppföljning. Parallellt med detta stärker AMS verkets eko-nomistyrning genom att samtliga länsarbetsnämnder uppdras att stärka sincontrollerfunktion, förtydliga ansvar och befogenheter för chefer och eko-nomiansvariga, tydligare koppla samman verksamhets- och budgetansvarsamt förbättra internrevisionen.Med hänvisning till vad som anförts här avstyrker utskottet motionernaA15 yrkande 7 (m), A19 yrkandena 2 delvis och 3 (fp) samt A20 yrkande 9(kd).När det gäller förslag i motion A15 om att Svenska bör bli en i förhållande till AMS fristående myndighet vill utskottetpeka på att regeringen i budgetpropositionen redovisade de övervä-ganden som låg bakom tillkomsten av detta separata sekretariat inom AMV.Där framgår att fyra olika organisatoriska lösningar diskuterades i den utred-ning som lade fram förslag i frågan (SOU 1999:23) samt att remissopinionenvar splittrad. Enligt regeringen innebär den organisatoriska lösning som valtsbl.a. en stark koppling till sakområdet. Likaså kan administrativa rutiner sombyggts upp inom AMV användas. Verksamheten vid Svenska ESF-rådetstartade . Enligt utskottet är det ännu för tidigt att ta stäning till en eventuell förändring av den organisatoriska formen. Utskottetavstyrker därmed motion A15 yrkande 8 (m).5.2 Arbetsförmedlingens personalresurser och roll m.m.PropositionenI proposition 98 aviserar regeringen att den i budgetpropositionen för 2001avser att föreslå att AMV även skall få fortsätta attanvända högst av anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för att finansiera personalförstärkningar vid arbetsförmedlingarnaoch arbetsmarknadsinstituten samt att därav skall an-vändas för att stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med ut-ländsk bakgrund som saknar erfarenhet av svenskt arbetsliv. Den aktuellafrågan om personalförstärkningar tas upp också ekonomiska vår-proposition.För varje arbetssökande som är anmäld till en offentlig arbetsförmedlingbör den arbetslöse och arbetsförmedlingen upprätta en ömsesidig handlings-plan inom rimlig tid, dock senast . Handlingsplanen börange den sökandes skyldigheter och planerade aktiviteter. Regeringen anseratt handlingsplanerna bör vidareutvecklas för att bli ett mer effektivt instru-ment i matchningsarbetet och kommer att föreskriva att AMS skall utfärdaföreskrifter för arbetsförmedlingen om handlingsplanernas innehåll och hurde regelbundet skall följas upp.I betänkandets avsnitt 2 behandlas det förslag i propositionen som bl.a. in-nebär att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall få rättatt meddela ytterligare föreskrifter om lämpligt arbete. Förslaget föranlederändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Ändringarna bör gälla från den1 augusti 2000.MotionerModeraterna konstaterar i kommittémotion A15 (yrk. 2) att partiet kommeratt ta ställning till ett förslag om extra anslagsmedel för personalförstärk-ningar vid arbetsförmedlingen när budgetpropositionen behandlasav . Allmänt sett anser att förmedlingsverksam-heten måste förbättras och effektiviseras. Starka skäl talar också för att för-medlingen konkurrensutsätts och att fler privata specialförmedlingar till-kommer. Det finns anledning att pröva förutsättningarna för att man i Sveri-ge, på liknande sätt som i , betalar arbetsförmedlingen efter resul-tat, dvs. i förhållande till i vilken utsträckning de lyckats skaffa arbete åtarbetslösa.Kristdemokraterna betonar i kommittémotion A20 (yrk. 3) att det är viktigtatt dra nytta av ett gynnsamt konjunkturläge för att förmedla arbete åt perso-ner som har svårigheter att få fäste på arbetsmarknaden. Därför instämmerpartiet i regeringens uppfattning om personalförstärkningar vid förmedlingenunder . Genom personalresurserna främjas arbete med indi-viduella handlingsplaner och annat individinriktat arbete. Kristdemokraternabetonar emellertid att det är viktigt att redan nu ge AMV en tydlig signal omatt de extra medlen till personalförstärkningar skall avvecklas , ominget oförutsett inträffar på arbetsmarknaden.Matchningen på arbetsmarknaden behöver förbättras. Andra metoder än detraditionella bör användas i förmedlingsverksamheten, anser Kristdemokra-terna. AMV bör stimulera egenföretag, exempelvis i form av privatajobbcenter. Likaså är det angeläget att utveckla belöningssystem så att dukti-ga förmedlare uppmuntras lönemässigt eller på annat sätt.Centerpartiet poängterar i motion A21 (yrk. 8) att det måste finnas möjlig-heter till validering av invandrares utbildning och yrkeskompetens på centraloch regional nivå. Handläggningstiderna för validering måste förkortas. - Iavsnitt 1 i betänkandet behandlar utskottet förslag från om bl.a.vikten av att individuella handlingsplaner utarbetas.Från sida konstateras i motion A19 (yrk. 6) att arbetsförmed-lingens viktigaste uppgift är matchning. När det gäller de medel för personal-förstärkningar vid arbetsförmedlingarna som förespråkas avregeringen pekar partiet på att inga ordentliga analyser har gjorts av hurmedlen används. Dessutom är det angeläget att minska byråkratin inomAMV. Mot denna bakgrund kan endast godta att ett extra resurs-tillskott på utgår för förmedlingsinsatser i invandrartätaområden under 2001.Utskottets ställningstagandeSom framgått betonar utskottet vikten av att arbetsmarknadspolitiken fram-över inriktas på kärnuppgifterna, nämligen platsförmedling, företagskontak-ter, insatser för att motverka flaskhalsar och åtgärder för att hjälpa dem somhar svårast att få arbete. Det innebär att utskottet i likhet med imotion A19 starkt betonar vikten av att underlätta matchningen på arbets-marknaden, dvs. att arbetsgivare och arbetssökande skall finna varandra.De resurser som behöver tas i anspråk hos arbetsförmedlingen för att klaramatchningen varierar starkt. I många fall är de Internettjänster som arbets-förmedlingen erbjuder tillräckliga för att arbetsgivare och arbetssökandesjälva skall klara av matchningen. Internet har blivit det vanli-gaste sättet att använda sig av arbetsförmedlingens informationstjänster. Upptill 100 000 personer besöker Platsbanken via Internet . Under 1999var ca 50 000 personer registrerade som arbetssökande i Sökandebanken ochVikariebanken. Under en månad nyanmälde sig ca 10 000 personer ochungefär lika många avanmälde sig. hade drygt 21 000 ar-betsgivare anmält sig som användare av Internettjänsterna.Det finns emellertid också grupper av sökande som behöver ett mer om-fattande stöd från arbetsförmedlingens sida. Som framgått syftar det förslagtill aktivitetsgaranti som läggs fram i propositionen till att underlätta förlångtidsinskrivna arbetssökande att hitta arbete på den reguljära arbetsmark-naden och för arbetsgivare att finna lämplig arbetskraft i denna grupp avarbetssökande. Inom aktivitetsgarantin skall, som redovisas närmare i avsnitt3, grupper om 10-15 arbetssökande beredas möjlighet till handledarstöddrehabilitering och/eller kompetensutveckling. Därmed är det enligt utskottetuppenbart att verksamheten är resurskrävande. inställning att åena sidan stödja förslaget om en aktivitetsgaranti men å den andra inte varaberedd att svara upp med de resurser som verksamheten kräver framstår motdenna bakgrund som något motsägelsefull. För utskottets vidkommande ärdet självklart att resurser måste ställas till förfogande så att intentionernabakom aktivitetsgarantin kan förverkligas.Utskottet instämmer i princip i uppfattning i motionA20 att det är viktigt att ge besked när det skall bli aktuellt medresursneddragningar. Innan förmedlingens extra medel till personalförstärk-ningar minskas krävs noggrann planering för en omställningsperiod. Ut-skottet anser dock, till skillnad från , att det i dagslägetinte är aktuellt att avisera någon sådan neddragning.Från överfördes från anslaget för ar-betsmarknadspolitiska åtgärder (utg.omr.14 anslag A2) till anslaget för förvaltningskostnader (utg.omr.14 anslag A1) för attfinansiera tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och ar-betsmarknadsinstitut (prop. 1995/96:222, yttr. AU6y, bet. FiU15, rskr. 1996/97:1 utg.omr. 14, bet. AU1, rskr. När arbets-marknadsläget är sådant att behovet minskar av medel för personalförstärk-ningar på anslaget A1 förutsätter utskottet att dessa medel förs tillbaka tillanslaget A2 för att användas för andra angelägna arbetsmarknadspolitiskaändamål. Enligt utskottet bör en sådan förändring underställas förbeslut. Vad här anförts om medel för personalförstärkningar bör ges rege-ringen till känna.Utskottet avstyrker motionerna A15 yrkande 2 delvis (m), A19 yrkande 6(fp) och A20 yrkande 3 delvis (kd).Såväl i motion A15 som i motion A20 tarupp frågor om otraditionella förmedlingsmetoder, privata specialförmedling-ar och belöningssystem för framgångsrika arbetsförmedlingar respektivearbetsförmedlare. Utskottet ställer sig principiellt positivt till otraditionelförmedlingsmetoder och menar att det finns möjligheter attanvända sådana. När det gäller önskemål om fler privata spe-cialförmedlingar kan detta knappast vara en fråga för . Utskottetkan konstatera att lagstiftningen medger privata specialförmedlingar. Till-komsten av sådana förmedlingar måste därmed vara avhängig av om mark-naden efterfrågar sådana tjänster och om det finns någon som är beredd attutföra tjänsterna.Av de motioner där förslag förs fram om belöningssystem för framgångs-rika arbetsförmedlingar respektive arbetsförmedlare framgår inte på någotsätt hur sådana system är tänkta att fungera. Utskottet kan för sin del se enrad problem kring sådana belöningssystem. Hur kan man undvika att för-medlingar/förmedlare endast väljer ut de förmedlingsuppdrag som är lätta attklara av? Är inte riskerna överhängande att svårplacerad arbetskraft får ståutan eller får sämre service från förmedlingens sida? Hur skulle man kunnaväga in den lokala arbetsmarknadssituationen i ett sådant belöningssystem?Det är några exempel på frågor som måste ställas.Med hänvisning till vad som anförts förordar utskottet att avslårmotionerna A15 yrkande 2 delvis (m) och A20 yrkande 3 delvis (kd).När det gäller validering som tas upp av i motion A21 kanutskottet konstatera att i sitt slutbetänkande (SOU2000:28) understryker vikten av att validering möjliggörs för vuxna i allakommuner och inom alla yrkesområden som innefattas i den gymnasialautbildningen. Kommittén har föreslagit att regeringen i förordning reglerarkommunernas skyldighet att erbjuda alla intresserade rätt till validering.En särskild utredare (dir. 1999:86) arbetar på regeringens uppdrag för att iett första steg organisera och leda tre pilotprojekt i syfte att utveckla modeller och metoder för validering av utländsk yrkeskompetens på i första handgymnasial nivå och annan yrkeskompetens som arbetsmarknaden kräver förvisst yrke. Utredaren skall i ett andra steg föreslå former och planera för enutvidgad försöksverksamhet med validering av vuxnas kunskap och kompe-tens på gymnasial nivå och vissa eftergymnasiala nivåer, t.ex. på en nivå sommotsvarar försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY-utbildning). I ett tredje steg skall utredaren pröva behovet av ett nationelltsystem för validering av vuxnas kunskap och kompetens. Arbetet skall ske isamverkan med () och Statens skolverk.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att motion A21 yrkan-de 8 (c) bör avslås i den mån den inte kan anses tillgodosedd med vad ut-skottet anfört.6 Övriga frågor6.1 Kompetensutveckling m.m.MotionerI sin partimotion A21 behandlar frågor som i första hand rörarbetslivet. Partiet påpekar att antalet anmälda stressrelaterade sjukdomarökar kraftigt. Trots att arbetsgivarna har rehabiliteringsansvaret och skallbekosta den fungerar inte detta på grund av den osäkerhet som råder hur manbotar stressrelaterade sjukdomar. Kostnaden för stressrelaterad ohälsa ärdärför inte internaliserad i företagens kostnader för arbetskraften. Partietpekar på att en möjlig väg att internalisera kostnaden är att avskaffa denstatliga sjukförsäkringen och ersätta denna med en lagstadgad skyldighet förarbetsgivare att försäkra sina anställda (yrk. 12).Vidare anser att det är viktigt att kompetensutveckling kom-mer till stånd. Partiet förordar att det införs ett system med individuella kompetenskonton (yrk. 7).Utskottets ställningstagandeUtskottet kan i likhet med konstatera att antalet stressrelateradsjukdomar ökar och att det är ett alltmer växande problem inom arbetslivet.Sjukfrånvaron ökar och alltfler arbetstagare drabbas av arbetsskador.Utskottet vill dock erinra om när det gäller olika frågor rörande ohälsa, ar-betsskador och rehabilitering att dessa är föremål för olika former av utred-ningar. Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (dir.1999:44) kartlägger den arbetslivsinriktade rehabiliteringsprocessen. Utred-ningen skall bl.a. klargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kan fördelasmellan olika aktörer i rehabiliteringsarbetet samt behandla frågor som rör hurdrivkrafter i rehabiliteringsarbetet kan förstärkas. Utredningen skall redovisasitt uppdrag . Utredningen om sjukförsäkring (dir.1999:54, dir. 1999:82) skall fördjupa analysen av sjukfrånvaron och av hurutgifterna för sjukpenning förändras över tiden. Utredningen skall bl.a. pekapå vilka faktorer som direkt eller indirekt är avgörande för sjukpenningför-säkringens kostnadsutveckling. Vidare skall utredningen analysera hur inci-tament för individ, arbetsgivare m.fl. kan förändras i syfte att minska kostna-derna. Utredningen skall också lämna förslag till konkreta åtgärder för attminska sjukfrånvaron och för att minska utgifterna. Utredningen skall lämnaett delbetänkande och ett slutbetänkande senast den 1december samma år.Utskottet kan vidare konstatera att regeringen i vårpropositionen under ut-giftsområde 10 (se prop. 1999/2000:100 s. 179) har aviserat att den har föravsikt att under tillsätta en arbetsgrupp som dels skallbereda resultaten från de utredningar som kommer att färdigställas underåret, dels utarbeta en handlingsplan för hela ohälsoområdet. Syftet med ar-betet är att bryta den negativa utvecklingen. Utgångspunkten för arbetetkommer bl.a. att vara att minska sjukfrånvaron från arbetslivet. Arbetsgrup-pen kommer att rapportera direkt till statsråden vid Social-, Närings- ochFinansdepartementen. Utskottet anser att man bör avvakta förslag från rege-ringen på området och avstyrker motion A21 yrkande 12 (c).Utskottet övergår nu till att behandla förslag om införandeav kompetenskonto. Även när det gäller denna fråga pågår ettutredningsarbete. Regeringen har tillsatt en utredning (dir.1999:106) som bl.a. skall redovisa de viktigaste förslagen och befintligamodellerna för ett system för individuell kompetensutveckling samt lämnaett eget förslag hur detta skall utformas. Slutbetänkande skall lämnas senastden . Utskottet som inte vill föregripa detta arbete avstyrkermotion A21 yrkande 7 (c).6.2 KulturarbetareUtskottet tar nu upp ett antal frågor som bl.a. rör hur kulturarbetarna påver-kas av förslaget om åtgärden aktivitetsgaranti. Inför behandlingen av propo-sitionen har utskottet uppvaktats av företrädare för , Konstnärliga ochLitterära . De har lämnat ett antal synpunkterpå propositionen som huvudsakligen kan sammanfattas enligt följande.Kulturarbetsmarknadens struktur skiljer sig i viktiga avseenden från vadsom är normalt på arbetsmarknaden.