bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Vad gäller inrättandet avett internationellt fredscentrum i kan utskottet konstatera attregeringen tagit emot utredningen verka för fred -ett gemensamt fredscentrum i (SOU 2000:74).Utskottet konstaterar att utredningen nu har remitterats tillmyndigheter och organisationer verksamma inom området internationellfredsfrämjande verksamhet och regeringen skall efter remissbehandlingenta ställning till utredningens förslag och då även lokaliseringen av etteventuellt fredscentrum.Med vad som ovan anförts och med avslag på motion U201 (c) anses motionU410 (kd) besvarade.Utskottet anser att en sammanslagning av de svenska myndigheter som haransvaret för bistånd och biståndsförvaltning inte är rationell ellerönskvärd.Med detta avstyrker utskottet motion U217 (kd) yrkande 3.Utskottet konstaterar att bistånd kanaliseras till ungefär tvåtredjedelar i form av bilateralt bistånd. Detta bygger på ett närasamarbete mellan det svenska samhället, staten och kommuner, enskildaorganisationer universitet och högskolor, näringsliv och dess motparteri olika . Att lägga ner Sida och omdirigera resurserna tillmultilaterala organisationer främst FN skulle få långtgåendekonsekvenser för detta samarbete, som i sig utgör basen för Sverigesbiståndsengagemang.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion U304 (m) yrkandena 1och 2.Politikområdet Samarbete med Central- och ÖsteuropaPropositionen (avsnitt 4 s. 67-81)Politikområdet Samarbete med består avutvecklingssamarbete med , som främst bedrivsgenom Sida och , samt avsättning för förlustrisker vadavser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier.Målen för samarbetet med är för treårsperioden1999-2001:- att främja en säkerhetsgemenskap,- att fördjupa demokratins kultur,- att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling,- att stödja en miljömässigt hållbar utveckling.Allt utvecklingssamarbete skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv.Relationen till länderna i är en högt prioriteradfråga för regeringen och samarbetet med dessa länder är ett viktigtinstrument både för att främja utvecklingen i länderna och förrelationerna med . Att verka för en utvidgning av EU, fördjupaderelationer till och , för vilka EU har antagit särskildasamarbetsstrategier, demokratiseringen av samt ettintensifierat Östersjösamarbete är centrala element i regeringenspolitik. Landstrategier för samarbetet med de prioriterade ländernaunder har beslutats av regeringen år 1999.Regeringen kommer 2001 att lämna förslag påinriktning av samarbetet efter 2001.Samarbetets huvudområdenAtt främja en säkerhetsgemenskapSamarbetet är i första hand inriktat på insatser i , ochLitauen men omfattar även vissa projekt i , och Polen.Samarbetet med , inklusive är under utveckling.Insatserna avser stöd till:säkerhetspolitisk kompetens,demokratiskt totalförsvar,fredsfrämjande insatser,gränsbevakning, stärkt yttre gränskontroll och tullsamarbete,kampen mot internationell och organiserad brottslighet,asyl- och migrationspolitisk kompetens,beredskap mot olyckor och katastrofer,icke-spridning och förstöring av massförstörelsevapen,motverka skadliga miljöeffekter av militär verksamhet.Att fördjupa demokratins kulturDen demokratiska processen i fortsätter med vissaundantag att utvecklas positivt. Den formella grunden för demokrati är ihuvudsak lagd. I allmänhet finns en önskan att utveckla och stärkademokratin samt att leva upp till de åtaganden som anslutning tillinternationella konventioner om mänskliga rättigheter innebär.Att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandlingInsatserna syftar till att stödja en ekonomisk omvandling som är socialthållbar. Samarbetsländerna har övergått från planekonomitill marknadsekonomi. Omfattande strukturomvandlingar har inletts. Enrad utmaningar kvarstår nu för att befästa den ekonomiskastrukturförändringen, främja ett gott företagsklimat med allmänrättssäkerhet, utveckla effektiva institutioner och förutsägbara regleroch säkerställa en god social nivå och skydd för de svaga grupperna isamhället.Att stödja en miljömässigt hållbar utvecklingMiljöområdet har prioriterats av regeringen för det fortsatta arbetetmed den nordliga dimensionen. Viktiga utgångspunkter för det svenskamiljöstödet är Åtgärdsprogrammet för och förÖstersjöområdet - Baltic 21. För kandidatländerna skall det svenskastödet inriktas på de krav som ställs inför dessa länders kommande EU-medlemskap.JämställdhetDet svenska utvecklingssamarbetet med har ocksåtill uppgift att underlätta genomförandet av handlingsplanen från i och därigenom se till att kvinnor och män isamarbetsländerna får samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter.Vid planering av alla typer av insatser skall hänsyn tas till hur dessapåverkar kvinnor respektive män ur ett jämställdhetsperspektiv.SamarbetsländernaDe prioriterade länderna i utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropa är , , , , och . IRyssland skall de nordvästra regionerna inklusive Kaliningradprioriteras, även om insatser även förekommer i andra regioner och påfederal nivå. Särskild beredskap finns att intensifiera samarbetet medVitryssland när de politiska förutsättningarna för detta föreligger.Huvuddelen av det bilaterala utvecklingssamarbetet sker med deprioriterade länderna. Insatser kan även förekomma i övriga länder men imycket begränsad omfattning.EstlandEstland har drivit reformprocessen målmedvetet och i snabb takt och ärnu ett av de länder i som nått längst i sinekonomiska omvandling. Den estniska ekonomin har visat en stadigtillväxt på i snitt . EU-medlemskap och medlemskap iNato är högt prioriterat på den utrikespolitiska dagordningen. Estlandpåbörjade förhandlingarna om EU-medlemskap i den första vågen av länder1998 och blev medlem i WTO 1999.Det svenska utvecklingssamarbetet med inleddes . Under 1999fattades beslut om insatser för , vilket är enminskning med jämfört med . Stöd för EU-integration är det övergripande syftet med insatserna.LettlandLettland har gjort stora framsteg i sin ekonomiska omvandlingsprocessoch har sett en stark tillväxt i ekonomin. Integrationen medEU är ett högt prioriterat mål. Medlemskap i och i Nato utgör defrämsta utrikespolitiska prioriteringarna. inbjödslandet att starta förhandlingar om EU-medlemskap. blev medlem iWTO i februari 1999.Det svenska utvecklingssamarbetet med inleddes . Under 1999beslutades om insatser på ca , vilket är en minskningmed jämfört med . Det övergripande syftet medinsatserna är att stödja integration i EU.LitauenLitauen har gjort stora framsteg i omvandlingsprocessen. Privatiseringenär långt framskriden. Medlemskap i och Nato utgör de högstaprioriteringarna i utrikespolitik och landet inbjöds i december1999 att inleda förhandlingar om EU-medlemskap. har ännu inteblivit medlem i WTO, men förväntas kunna bli det inom kort.Litauen är det land i som fått den näst störstaandelen av svenskt stöd. Sedan det tog sin början 1990 till och med 1999uppgår det till . Stödet domineras av insatserför att förbättra säkerheten vid kärnkraftverket . Under 1999beslutades om insatser uppgående till ca , vilket ären minskning med jämfört med 1998.PolenPolen är en av de övergångsekonomier som nått längst i sinomvandlingsprocess. Tillväxten har varit stabil på en hög nivå . Landet har kommit långt i sin EU-anpassning även om utmaningarfortfarande kvarstår. Omfattande reformer har genomförts avpensionssystemet samt hälso- och sjukvård. Genomgripande förändringar avden regionala administrationen har gjorts. Omstrukturering av den tungaindustrin (kol och stål) och jordbruket återstår dock. Omfattandeinsatser krävs för att åstadkomma en förbättrad miljösituation.Det svenska utvecklingssamarbetet med har i hög grad fokuserat påinsatser på miljöområdet. Insatser för att utveckla offentligförvaltning har dock kommit alltmer i fokus under senare år.Utvecklingssamarbetet med fasas nu emellertid gradvis ut för attövergå i reguljärt grannlandssamarbete. Insatser för att stödja EU-integrationen skall fortgå tills landet blivit medlem i EU. Under 1999beslutades om insatser på ca , vilket är en ökning med7 jämfört med 1998.RysslandHuvuddelen av det svenska utvecklingssamarbetet med sker påregional och lokal nivå, framför allt i nordvästra . Insatsersker även i andra regioner och på federal nivå. Ett viktigt syfte är attknyta närmare till övriga och underlätta Rysslandsdeltagande i europeiska och regionala samarbetsstrukturer. Under 1999fattades beslut om insatser om , vilket är enökning med jämfört med 1998.UkrainaUkraina hör till de prioriterade samarbetsländerna för detsvenska utvecklingssamarbetet. Beslut om insatser för ca 66 miljonerkronor fattades , vilket är en minskning med 10 miljonerkronor jämfört med . Insatser har gjorts avseendefastighetsregister, statistik, kommunalt självstyre och utbildning avsocialarbetare samt inom miljöområdet. Stödet skall ävenfortsättningsvis inriktas på kunskapsöverföring ochinstitutionsutveckling.Diagram 1. Stödet 1989-99 fördelat på länderRegionalt samarbeteÖstersjösamarbetet har konsoliderats och en enhetlig paraplystruktur fördet mellanstatliga samarbetet har etablerats inom ramen förÖstersjöstaternas råd. En ny energifunktion har lokaliserats till detinternationella sekretariatet i . Vid regeringschefernas möte iKolding lades grunden för ett regionalt samarbete på IT-området och föratt bekämpa smittsamma sjukdomar.Barentssamarbetet konkretiseras och inriktas mer på lokalt förankradeinitiativ. Prioritet ges åt arbete för att förbättra förutsättningarnaför näringslivssatsningar och lokal utveckling. Andra sektorer somberörs är energibesparing och energieffektivisering, samarbete mellanregionens tullmyndigheter och skogssamarbete.Inom det arktiska samarbetet genomförs avancerad klimatforskning ochomfattande studier med kartläggning av andra miljöförändringar. Underdet amerikanska ordförandeskapet har arbete inletts för att utforma engemensam syn på hållbar utveckling i de arktiska områdena.EU:s Interreg-program spelar en viktig roll genom att stödjagränsöverskridande. Svenska aktörer kan delta i ett flertal mindreInterreg-program i närområdet.Det EU-relaterade utvecklingssamarbetetSverige verkar aktivt för att underlätta anpassningsprocessen i de tioEU-kandidatländerna , , , , , ,, , och . Detta är en viktig del avden svenska utvidgningspolitiken. I enlighet med regeringens proposition1997/98:70 utgörs en stor del av utvecklingssamarbetet med ,, och följaktligen av kunskapsöverföring ochinstitutions-uppbyggnad med relevans för ländernas framtida medlemskap iEU. Ett särskilt svenskt program för EU-integrationsstöd till samtligakandidatländer hanteras av . har 19miljoner kronor anslagits till detta stödprogram.Andra insatser inom politikområdetViktiga insatser görs också i de länder i somenligt , , klassificeras som utvecklingsländer.Det rör sig om områden i f.d. (, ochCentralasien) och f.d. samt . Dessa insatserfinansieras inom utgiftsområde 7, politikområde Internationelltutvecklingssamarbete och behandlas där.För att främja tillväxt och sysselsättning i genomnäringslivsinriktade insatser i har tidigare en miljardkronor avsatts i den så kallade Östersjömiljarden. Ytterligare enmiljard kronor har beslutats av för femårsperioden 1999-2003.Medlen skall användas för näringslivssatsningar och omfatta stöd tillsåväl företagsetableringar som projektexport och marknadssatsningar samtstöd till angelägna miljö- och energisatsningar. Insatserna, somsamordnas med och kompletterar utvecklingssamarbetet medÖstersjöländerna, finansieras inom politikområde Utrikeshandel, export-och investeringsfrämjande och behandlas under utgiftsområde 24.Anslagsöversikt för Samarbetet med Central- och ÖsteuropaTusental kronorAnvisat 2000 Beräknat 20019:1 Samarbete med Central- och Östeuropa9:1.1 Samarbete med genom Sida 531000 6100009:1.2 Samarbete med genom Svenska institutet54000540009:1.3 Bidrag till Stiftelsen 4636 46369:1.4 Övriga bidrag till samarbetet med 135364196364Summa anslag 9:1 725000 8650009:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansielltstöd och exportkreditgarantier2500035000Summa anslag B 750000 900000Ett program för samarbetet med har beslutats avriksdagen för som totalt omfattar 2 400 miljonerkronor. Anslaget 9:1 Samarbete med omfattaranslagsposterna Samarbete med genom Sida,Samarbete med genom , samt Övriga bidrag tillsamarbetet med Central- och Östeuropa.Eftersom samarbetet med är ett treårigt programsom temporärt ingår i myndigheternas verksamhet belastas anslaget 9:1med vissa förvaltningsutgifter. Utfallet 1999 var 29,5 miljoner kronor.Budgeten är . avses högst 44,8miljoner kronor avdelas för förvaltningsutgifter. Av anslaget beräknarregeringen anslå till Sida, 54 miljoner till , till och 196,4miljoner kronor till Övriga bidrag till samarbetet med Central- ochÖsteuropa.MotionernaI motion 2000/01:U404 (c) yrkande 25 konstateras att starktnedsatta konventionella militära förmåga bl.a. tycks ha kompenserats meden vidgad roll för kärnvapnen. Det är angeläget att finna civil ellermilitärt fredlig användning för den ryska militära kunskapen. Sverigeskulle kunna gå i spetsen för att mobilisera internationella finansiellaresurser till , för att utveckla civila företag där kunnandetkunde nyttjas för t.ex. nedrustning och demobilisering av kärnvapen.I motion 2000/01:U705 (fp) yrkande 2 konstaterar attKaliningrad hamnat i en utsatt och isolerad position. Kaliningradsstrategiska ställning är viktig för utveckling av den säkerhetspolitiskastabiliteten i södra . Motionärerna menar att det är viktigtatt verka för en ekonomisk och demokratisk utveckling i enklavenKaliningrad.I motion 2000/01:Kr345 (kd) yrkande 48 konstaterar attSverige bör sträva efter ett väl utbyggt internationellt idrottsutbyteför både ledare och aktiva på bredd och på elitnivå. Genom kulturellaoch idrottsliga kontakter kan förståelse och kunskap om andra folk ochkulturer öka, till gagn för avspänning och samförstånd. Under 1998avslutas ett Sida-samarbete med särskild tyngdpunkt på de baltiskastaterna som handlar om att bygga upp och utveckla östeuropeiskaidrottsrörelser. Motionärerna menar att detta arbete bör fortsätta ochvidareutvecklas.Utskottets övervägandenI motion U404 (c) yrkande 25 menar motionärerna att bör gå ispetsen för att mobilisera finansiella resurser till för attutveckla civila företag där kärnvapenkunnandet kan utnyttjas.Utskottet konstaterar att det massiva programmet för forskning ochframställning av massförstörelsevapen i det forna harlämnat ett arv efter sig bestående av bl.a. en enorm kunskapsbas hos deforskare och tekniker som var verksamma i programmen.1992 togs initiativet till ett samarbete mellan de stater inom OSS somhade berörts av sovjetiska massförstörelsevapenprogram samt intresseradestater i väst. Samarbetet sker inom ramen för organisationenInternational () som är baserad iMoskva. Syftet med samarbetet är att de f.d. vapenforskarna, sombesitter avancerad expertis inom ett flertal vetenskapliga och tekniskaområden, skall verka i samarbete med forskningsinstitut eller företag iväst inom projekt som har civil inriktning, t.ex. inom områdena miljö,energi eller forskning om vaccin.Sverige var en av parterna till ISTC och bidrog medsammanlagt ca . ingår Sverigesfinansiering i EU:s bidrag.Utskottet menar att ISTC är en bra fungerande organisation som väluppfyller sitt huvudsyfte och som ger andra positiva effekter för demedverkande parterna. avser att verka för ett fortsatt bidragtill ISTC från EU.Med ovan anförda anses motion U 404 (c) yrkande 25 vara besvarad.I motion U705 (fp) yrkande 2 framhålls vikten av stöd till enklavenKaliningrad.Utskottet konstaterar att sedan är Kaliningraden enklav, geografiskt avskild från övriga . harfortfarande en viktig militärstrategisk betydelse för Ryssland.Örlogsstaden i regionen är sålunda fortsatt hemmahamn för denryska Östersjömarinen.Beträffande de bilaterala svensk-ryska förbindelserna kan konstaterasatt ett relativt välutvecklat vänortssamarbete mellan ochKaliningrad har växt fram . Detta samarbete omfattarkontakter på såväl kommun- som regionnivå. bedriver också ettbetydande utvecklingssamarbete i , främst genom Sida menockså genom . Sida har finansierat ettfyrtiotal projekt inom områden som förvaltningsreformer ochmiljöåtgärder. Det bedrivs även ett viktigt samarbete mellanRikspolisstyrelsen och polismyndigheten i Kaliningrad.Det regionala samarbetet som stöder syftar bland annat till attskapa förutsättningar för att kunna inta en naturlig plats idet nätverk av regionala kontakter runt som håller på attväxa fram.Med vad som ovan anförts anses motion U705 (fp) yrkande 2 vara besvarad.I motion Kr345 (kd) yrkande 48 argumenteras för svenskt bistånd tillmedverkan i östeuropeiska idrottsrörelser.Utskottet konstaterar att folkrörelsers betydelse för att stärkademokratin på gräsrotsnivå är omvittnad. I de nya demokratierna iÖsteuropa är det viktigt att enskilda organisationer ges uppmuntran attutvecklas. I detta sammanhang spelar idrotten en viktig roll. Sida hardärför givit direkt stöd via till verksamhet iBaltikum i syfte att bygga upp och stärka dessa länders idrottsrörelser.Sida bidrar också genom Forum Syd med stöd till idrottsorganisationer itredje världen och i Östeuropa.Med vad som ovan anförts anses motion Kr345 (kd) yrkande 48 varabesvarad.Bemyndigande om ekonomiska är i det treåriga programmet för Central-och . Regeringen bedömer dock att samarbetet kommer attfortsätta och preliminärt har beräknats för år 2002och . För att verksamheten inte avsevärtskall påverkas negativt föreslås att bemyndigande ges attunder 2001 göra ekonomiska åtaganden om högst förinsatser i under åren 2002-2004.Samarbetet med genom SidaRegeringen bedömer att de insatser som görs via Sida är av stort värdeför samarbetsländerna och att de bidrar till en utveckling mot normaltgrannlandssamarbete. Regeringen beräknar att anslå 610 miljoner kronortill Sida för budgetåret 2001.Samarbetet med genom Svenska institutetSvenska institutets insatser för en fördjupning av demokratins kultur isamarbetsländerna har varit ändamålsenlig. Regeringen beräknar därföranslå till Svenska institutets verksamhet i Central-och för budgetåret 2001.Bidrag till bildades gemensamt av statenoch näringslivet. Institutets syfte är att främja kunnandet i omde ekonomiska förhållandena i . Genom avtal åtar sig staten attlämna årliga bidrag till . tecknadesett nytt femårigt avtal där staten förbinder sig att under periodenårligen lämna i bidrag. För beräknasstatens bidrag uppgå till 4,6 miljoner kronor.Övriga bidrag till samarbetet med Central- och ÖsteuropaI denna anslagspost ingår bl.a. medel för samarbete och stöd på detkärntekniska området, medel för multilateralt stöd samt medel försäkerhetsfrämjande insatser.Utgifter för administrativa kostnader i utrikesförvaltningen täcks avmedel från denna anslagspost. I anslagsposten ingår även medel tillhandelshögskolan i och juristhögskolan i gäller säkerhetsfrämjande insatser skall regeringen framgent beredaoch besluta om följande insatser i den mån de är av särskild utrikes-och säkerhetspolitisk vikt:stöd till säkerhetspolitisk kompetens,fredsfrämjande insatser,demokratiskt totalförsvar,gränsbevakning,bekämpning av internationell och organiserad brottslighet,ickespridning och förstöring av massförstörelsevapen.Regeringen beräknar att anslå till Övriga bidragtill samarbetet med för budgetåret 2001.Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stödoch exportkreditgarantierLänderna i har behov av finansiellt stöd för attpåskynda reformprocessen. Detta kan bland annat avsebetalningsbalansstöd eller exportkreditgarantier till vissa länder iCentral- och . Medel avsätts för att täcka eventuellaskadeförluster.Sverige har /92-1994/95 utfäst betalningsbalansstödtill elva länder. Vid utgången av har fem länder återbetalatsina lån. Den totala utestående skulden till uppgår då till 1295miljoner kronor. För eventuella skadeförluster skall , i något fall15 %, av den utestående skulden avsättas. Det sammanlagda behovet avavsättningar uppgår till . har179 avsatts för eventuella skadeförluster. Skillnaden på34 beror på återbetalda lån.ExportkreditgarantiramenRegeringen har inrättat en exportkreditgarantiram på 2,5 miljarderkronor för de baltiska länderna och . Affärer med ,och har även inkluderats vid kredittider över ett åri samfinansiering med internationella finansieringsinstitutioner. Syftetmed ramen är att bidra till att utveckla näringsliv och infrastruktur iberörda länder samt att bidra till ett varaktigt samarbete mellan deberörda länderna och svenska företag. Regeringen har avsatt431 för eventuella skadeförluster vilket belopp belastatanslaget för utvecklingssamarbete med Central- och godkände en höjning av ramen från 2,0 till 2,5miljarder mot bakgrund av den utvärdering som genomfördes under år 1998.Med hänsyn till den ekonomiska krisen i har dock denna höjdaram tills vidare inte ställts till EKN:s förfogande. För att förhindraskadeförluster bör en restriktiv hållning intas till utnyttjande avramen på till dess att den ekonomiska situationen harstabiliserats.Med anledning av höjningen av ramen med skall enavsättning för skadeförluster ske med under entreårsperiod. avsattes och avsattes25 . På anslaget finns också somtidigare avsatts för finansiellt stöd. Regeringen föreslår att 35miljoner kronor avsätts för . Därmed har de beräknade 100miljoner kronorna avsatts. Av de gjorda avsättningarna på 431miljoner kronor har utbetalats till EKN förskadeförluster.Regeringen föreslår att den bemyndigas ikläda staten betalningsansvar iform av statsgarantier för exportkreditgivning för vissa länder iCentral- och till ett belopp om högst 150 000 000 kr.MotionernaSveriges samarbete med länderna i handlar, enligtFolkpartiet i motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 43, inte om samma sakersom samarbetet med länderna i tredje världen. Det viktigaste isamarbetet med länderna i Öst- och är att de såfullständigt som möjligt kommer med i det demokratiska olikainstitutioner och integreras i det normala ekonomiska utbytet mellanolika europeiska länder.I motion 2000/01:U647 (s) konstateras att miljösituationen på Kolahalvönär katastrofal. Inget annat land i världen har så mångakärnkraftsreaktorer samlade på så liten yta. ligger endast 40-50mil från området. har beredskap mot olyckor och katastrofer, menoftast är de inte kända för allmänheten. I detta fall är det däremotmycket viktigt att invånarna som bor närmast området får information ochkunskap om säkerhet vid en eventuell atomkraftolycka. I likhet med vadsom gjorts i föreslår motionärerna att en folder ges ut.I motion 2000/01:U509 (m) yrkande 8 framhåller att stödettill bör föras över till Utrikesdepartementeteftersom det är av annan karaktär än det bistånd som Sida hanterar. Iyrkande 9 föreslås att det svenska stödet måste fungera som ettkomplement främst till det som kanaliseras via EU med inriktning på attstödja demokratins, rättsstatens och marknadsekonomins utveckling ikandidatländerna, samt ländernas förmåga att hantera . I yrkande 11 konstateras att problematiken kring hiv/aids iRyssland och delar av är ett lika dolt som allvarligt problem.Orsakerna är till stora delar de samma som för TBC, fattigdom ochbrister i sjukvården. Svenskt östbistånd bör ha en tydlig inriktning påsmittskyddsarbetet. Särskilt TBC- och hiv/aids-problematiken böruppmärksammas.Utskottets övervägandenI motion U206 (fp) yrkande 43 framhålls vikten av att inlemma länderna iÖst- och i det demokratiska Europa.Utskottet konstaterar att det övergripande målet för det svenskabilaterala samarbetet med kandidatländerna är att stödja dessa ländersintegration i . Det bilaterala stödet har en viktig rollsom komplement till EU-stödet. Detta gäller i synnerhet stödet på detsociala området.