bet · GO01FiU6 · 2000-10-12 00:00:00 — Avgifterna för insättningsgarantin ochinvesterarskyddet m.m.FiU6 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 1999/2000:107 Avgifterna förinsättningsgarantin och investerarskyddet m.m.föreslår regeringen att antar de förslagtill ändringar i lagen (1995:1571) m.fl. lagar somlagts fram i propositionen. Regeringens förslagåterges i bilaga 1 och lagförslaget i bilaga 2.Med anledning av propositionen har en motion väckts. Förslageni motionen återges i bilaga 1. I betänkandet behandlar utskottet regeringensförslag i proposition 1999/2000:107 till ändringar ilagen (1995:1571) om insättningsgaranti, lagen(1999:158) om investerarskydd och lagen (1992:1610)om finansieringsverksamhet.Syftet med de föreslagna ändringarna avinsättningsgarantin och investerarskyddet ärhuvudsakligen att avgiftssättningen i systemen skallbli mer flexibel och därmed minimera onödigakostnader. I propositionen görs en genomgång avinstitutens avgifter för insättningsgarantin. Förperioder då behållningen av avgiftsmedlenunderstiger målsatt belopp föreslår regeringen attInsättningsgarantinämnden skall fastställa densammanlagda avgiftens storlek inom ett visstintervall. I propositionen konstateras attregeringen inte föreslår någon ändring avbestämmelsen som innebär att avgift förinsättningsgarantin skall betalas även näravgiftsmedlen uppnått målet för behållningen.Beträffande investerarskyddet föreslås bl.a. enändring av hur de individuella avgifterna skallberäknas.Regeringen föreslår också att vissafinansieringsföretag skall få fortsätta att drivaverksamhet till utgången av utan krav påtillstånd. Detta sker genom en ändring iövergångsbestämmelserna till lagen omfinansieringsverksamhet.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1januari 2001.I betänkandet behandlar utskottet också en motionsom väckts med anledning av propositionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motionen.I betänkandet finns två reservationer. I propositionen föreslår regeringen att riksdagenskall anta regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1995:1571) ominsättningsgaranti,2. lag om ändring i lagen (1999:158) ominvesterarskydd,3. lag om ändring i lagen(1992:1610) omfinansieringsverksamhet.Följdmotion1999/2000:Fi53 av m.fl. (m) variyrkas1. att avslår regeringens förslag tilländring av insättningsgarantin vad avser reglernaför avgifter när behållna avgiftsmedel uppgår tillmålsatt belopp i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att avslår regeringens förslag vadavser investerarskyddet i enlighet med vad somanförts i motionen. InsättningsgarantinGällande bestämmelserInsättningsgarantin infördes den 1 januari 1996genom lagen (1995:1571) om insättningsgaranti.Enligt gällande regler skall institutens sammanlagdaårsavgift till garantisystemet motsvara av deinsättningar som omfattas av garantin. När densamlade behållningen av avgifterna motsvarar (ca ) av degaranterade insättningarna, skall avgiften sänkastill . Avgiften till garantin är differentieradmellan instituten. Denna differentiering baseras påvarje instituts kapitaltäckningsgrad. Ett institutsavgift skall motsvara summan av institutetsgaranterade insättningar multiplicerat med lägst och högst av det procenttal som tillämpas ifråga om årsavgiften. Insättningsgarantinämndenfastställer hur stor avgift de enskildainstituten skall betala.Avgiftsuttaget när behållnaavgiftsmedel uppgår till målsattbeloppUtskottets förslag i korthetRiksdagen delar regeringens bedömning attavgift för insättningsgarantin bör betalasäven när behållna avgiftsmedel uppgår till2,av de garanterade insättningarna ochavslår därmed motion Fi53 (m) yrkande 1.Jämför reservation 1 (m, kd, fp).PropositionenNär den samlade behållningen av avgifterna motsvararden målsatta nivån om av de garanteradeinsättningarna skall avgiften, enligt gällanderegler, sänkas till . När insättningsgarantininfördes anförde regeringen (prop. 1995/96:60 s. 99)som skäl för att även långsiktigt ta ut avgifterbl.a. att avgiften var att betrakta som enersättning för ett garantiåtagande och därför skulle anses förbrukad närdenna tidsperiod förflutit, i likhet med en vanligförsäkringspremie. Det anfördes vidare att ettavgiftsuttag även efter det att den målsattabehållningen uppnåtts hade den principiella fördelenatt det medgav att riskdifferentieringen av deindividuella avgifterna även fortsättningsvispåverkade bankens beteende. beslutade ienlighet med regeringens förslag (bet. 1995/96:NU7,rskr. 1995/96:83).I förevarande proposition anför regeringen att deti och för sig, som vissa remissinstanser framfört,kan ifrågasättas i vilken mån riskdifferentiering avavgifterna i praktiken har någon påverkan påinstitutens riskbenägenhet. Inom Regeringskanslietpågår beredning av Banklagskommitténshuvudbetänkande (SOU 1998:160) Reglering och tillsynav banker och kreditmarknadsföretag.Banklagskommittén har avlämnat sittslutbetänkande, (SOU 2000:66) Offentligadministration av banker i kris, som är föremål förremissbehandling. Arbetet med dessa betänkandeninnebär förnyade överväganden av systemetsförutsättningar och kan resultera bl.a. i förändradeuppgifter för ochgarantins fonderade medel. Regeringen anser därförinte att det finns skäl att redan nu omvärdera deöverväganden om en långsiktig avgift som gjordes vidinsättningsgarantins införande. En eventuellförändring av det långsiktiga avgiftsuttaget börsåledes anstå i avvaktan på beredningen av nyssnämnda betänkanden. Regeringen föreslår därför intenågon ändring av gällande regler.MotionenI motion Fi53 av m.fl. (m) yrkande 1motsätter sig motionärerna att avgift tas ut efterdet att den målsatta nivån för fondmedlen uppnåtts.Motionärerna anser inte att ett fortsattavgiftsuttag kan motiveras utifrån ettförsäkringsmässigt resonemang eftersom fondensstorlek i sig kan anses vara överdimensionerad i dagi förhållande till den risk som i realitetenexisterar. Ett fortsatt avgiftsuttag innebär ocksåen konkurrensnackdel för svenska banker iförhållande till många utländska banker som inte ärålagda att betala motsvarande avgift. Motionärernadelar således inte regeringens bedömning.Utskottets ställningstagandeInom pågår för närvarandeberedningen av huvudbetänkandeoch slutbetänkande. Som redovisats ovan kan dettaarbete resultera bl.a. i förändrade uppgifter förInsättningsgarantinämnden och garantins fonderademedel. En proposition i ämnet planeras att avlämnassenast . Mot dennabakgrund anser utskottet, i motsats tillmotionärerna, att det inte finns skäl att redan nuomvärdera de överväganden om en långsiktig avgiftsom gjordes vid insättningsgarantins införande.Utskottet delar således regeringens bedömning attdet inte är lämpligt att föreslå någon ändring avgällande regler. Av detta följer att motion Fi53 (m)yrkande 1 avstyrks.Förslaget i övrigt angåendeinsättningsgarantinUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag ochdelar regeringens bedömningar.PropositionenI propositionen anförs att en behållning på avdet totala garanterade insättningsbeloppet snart äruppnådd. Enligt Insättningsgarantinämndensberäkningar kan det förväntas ske under år 2001.Regeringen anser därför att det bör övervägas vilkenavgift som bör tas ut om den målsattanivån återigen skulle underskridas. Regeringen anseratt avgiften för perioder då fonderade medel inteuppgår till målet för behållningen bör göras merflexibel. Regeringen föreslår därför attInsättningsgarantinämnden, under pe- rioder då debehållna avgiftsmedlen inte uppgår till av degaranterade insättningarna, skall fastställa densammanlagda avgiften till ett belopp som motsvararvad som krävs för att uppnå den nivån, dock lägst0,och högst av insättningarna. Förslagetom en nedsättning av den avgift som skall tas utunder perioder då behållna avgiftsmedel inte uppgårtill målsatt nivå aktualiserar frågan om vilketintervall som är lämpligt för de avgifter som skalltas ut från varje enskilt institut. Regeringen anserdet lämpligt att ha ett bredare intervall än det nugällande och föreslår därför att institutensindividuella avgift bör vara lägst och högst140 % av det procenttal som tillämpas i fråga omårsavgiften.I propositionen gör regeringen även bedömningenatt en eventuell ändring av insättningsbegreppet ilagen om insättningsgaranti bör avvakta beredningenav huvudbetänkande. Regeringengör vidare bedömningen att inbetalda avgifter ävenfortsättningsvis bör placeras på räntebärande kontoi Riksgäldskontoret.Regeringen anser att ändringarna iinsättningsgarantilagen bör vara i kraft det årgarantisystemet uppnår målsatt behållning förstagången. Det beräknas ske . Regeringenföreslår därför att ändringarna skall träda i kraftden 1 januari 2001.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag och delarregeringens bedömningar.InvesterarskyddetFöreslagna ändringar av investerarskyddetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag omändringar i investerarskyddet och delarregeringens bedömning. avslårdärmed motion Fi53 (m) yrkande 2. Jämförreservation 2 (m, kd, fp).PropositionenInvesterarskyddet infördes genomlagen (1999:158) om investerarskydd. Detadministreras av anförtroddes också den närmare utformningenav skyddet. Investerarskyddet finansieras genomavgifter från de institut som tillhör skyddet. Desammanlagda avgifterna skall motsvara vad som ärnödvändigt för en långsiktig finansiering avskyddet. De skall även täckaInsättningsgarantinämndens kostnader för attadministrera skyddet.Insättningsgarantinämnden har i enlighet med 29 §tredje stycket lagen om investerarskydd och 10 a §förordningen (1996:595) med instruktion förInsättningsgarantinämnden utformat finansieringen avskyddet på så sätt att nämnden tar ut årligaavgifter från avskyddet samt i övrigt först när ett ersättningsfallinträffat.I propositionen anförs att det har visat sig attden metod som används för fördelning avadministrationsavgifter är kostnadskrävande förinstituten att tillämpa. Regeringen anser att denmetod för fördelning av administrationskostnader somtorde vara den enklaste och minst kostnadskrävandeär att fördela nämndens kostnader lika mellaninstituten. Regeringen föreslår därför att det i 29§ lagen om investerarskydd uttryckligen anges attavgift för administrationskostnader får fördelaslika mellan instituten.Enligt nu gällande bestämmelser betalar samtligainstitut som tillhör investerarskyddet avgift föradministrationskostnader. I propositionen anförs attsamtliga institut, även institut utan skyddadetillgångar, måste tillhöra skyddssystemet. Dettaföljer av det bakomliggande direktivet om system förersättning till investerare. Instituten kan intebedriva värdepappersverksamhet på den europeiskamarknaden utan att tillhöra ett skyddssystem. Ipropositionen anförs vidare attInsättningsgarantinämnden även har vissa kostnaderför instituten utan skyddade tillgångar eftersom demåste finnas registrerade hos myndigheten.Regeringen anser därför att samtliga institut, ävende utan skyddade tillgångar, bör betala avgift föradministrationskostnader till nämnden.I 29 § andra stycket lagen om investerarskyddanges att institutens sammanlagda avgifter skallmotsvara vad som är nödvändigt för en långsiktigfinansiering av skyddet och för att täckaInsättningsgarantinämndens administrationskostnader.Som framgått ovan har nämnden utformatfinansieringen av skyddet på så sätt att nämnden tarut årliga avgifter från instituten föradministrationen av skyddet samt i övrigt först närett ersättningsfall inträffat. I propositionenredovisas att harifrågasatt om kravet på långsiktighet i 29 § andrastycket lagen om investerarskydd kan tolkas så attnämnden är hänvisad till att fondera medel förutbetalning av ersättningar från skyddet.I förevarande proposition redovisar regeringen attden gjorde vissa uttalanden när investerarskyddetinfördes om hur investerarskyddet skulle kunnautformas (prop. 1998/99:30 s. 84 och 85, 88-90). Medhänvisning till dessa uttalanden anser regeringenatt kravet på långsiktighet vad avser finansieringav skyddet inte innebär att avgiftsmedel måstefonderas. Mot denna bakgrund anser regeringen inteatt det finns skäl att föreslå någon ändring av denifrågavarande bestämmelsen.Regeringen föreslår att ändringarna skall träda ikraft den 1 januari 2001.MotionenI motion Fi53 av m.fl. (m) yrkande 2redovisar motionärerna att de vid införandet avinvesterarskyddet motsatte sig den konstruktion somriksdagsmajoriteten valde, och att de inte harändrat uppfattning. De motsätter sig därför deföreslagna ändringarna av investerarskyddet.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare på förslag från utskottetbeslutat om införande av ett investerarskydd.Investerarskyddet bygger på ett EG-direktiv (prop.1998/99:30, bet. 1998/99:FiU15, rskr. 1998/99:131).Utskottet anser, liksom regeringen, att det ärangeläget att göra avgiftssättningen mer flexibel såatt onödiga kostnader för instituten kan minimeras.Utskottet tillstyrker således regeringens förslagoch delar regeringens bedömningar. Av detta följeratt utskottet avstyrker motion Fi53 (m) yrkande 2.Lagen om finansieringsverksamhetÄndrad övergångstid för vissafinansieringsföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag.PropositionenLagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet träddei kraft . I lagen finnsbestämmelser som reglerar sådanfinansieringsverksamhet som drivs avfinansieringsföretag som inte är banker. Lageninnehåller enhetliga regler för sådana kreditföretagsom tidigare omfattades av lagen (1988:606) omfinansbolag eller lagen (1963:76) omkreditaktiebolag.Av övergångsbestämmelserna till lagen omfinansieringsverksamhet följer bl.a. att den som närlagen trädde i kraft drevfinansieringsverksamhet som inte fordrade tillståndenligt finansbolagslag (bl.a. företag varsbalansomslutning inte översteg 50 miljoner kronoroch som inte riktade sin verksamhet tillkonsumenter) fick fortsätta med verksamheten tillutgången av . På initiativ avnäringsutskottet förlängdes den ursprungligaövergångstiden i övergångsbestämmelserna till den 30juni 1996 (bet. 1994/95:NU29, rskr. 1994/95:446). Ibetänkandet (s. 3) anförde utskottet bl.a. att detkan "finnas skäl att ändra området förtillståndspliktig finansieringsverksamhet i Sverigeeller modifiera reglerna för vissa slag av sådanverksamhet". Därefter har övergångstiden förlängtsvid ytterligare tre tillfällen, först till den 31december 1996 (prop. 1995/96:173, bet. 1995/96:NU23,rskr. 1995/96:285), därefter till den 31 december1998 (prop. 1995/96:214, bet. 1996/97:NU3, rskr.1996/97:9) och senast till (prop. 1997/98:144, bet. 1997/98:FiU24, rskr.1997/98:217).I samband med dessa förlängningar har detkonstaterats att det finns flera anledningar att seöver reglerna om finansieringsverksamhet och att denomprövningen, som faller under det uppdragBanklagskommittén har, bör genomföras utan att detfår genomgripande konsekvenser för vissa företag somännu inte kommit att föras in under lagen omfinansieringsverksamhet. Vid den andra förlängningeninskränktes dock möjligheten att fortsättaverksamheten med stöd av övergångsbestämmelsen tillatt gälla de finansieringsföretag som inte anskaffarmedel för verksamheten från allmänheten.Banklagskommittén överlämnade sitthuvudbetänkande Reglering och tillsyn av banker ochkreditmarknadsföretag (SOU 1998:160). I detbetänkandet föreslås ändringar av bl.a. lagen omfinansieringsverksamhet och vad som enligt den lagenutgör tillståndspliktig finansieringsrörelse.Kommitténs förslag har remissbehandlats. Eftersomdet alltjämt är önskvärt att samordna beredningen avfrågan om tillståndsplikt för de företag somomfattas av nämnda övergångsbestämmelser medBanklagskommitténs förslag, bör en ny förlängning avövergångstiden göras. Mot bakgrund av att kommitténsförslag är föremål för beredning inomRegeringskansliet och då en proposition sombehandlar kommitténs förslag beräknas kunnaöverlämnas till senast anser regeringen att ett årsförlängning av övergångstiden torde varatillräcklig. Övergångstiden bör därför förlängastill utgången av . Ändringen föreslås träda ikraft den 1 januari 2001.Upplysningsvis kan nämnas att övergångstiden försådana företag som bedriver inlåningsverksamhet medstöd av punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen(1995:1572) om ändring i bankrörelselagen(1987:617), s.k. sparkassor, har förlängts tillsamma tidpunkt (prop. 1998/99:129, bet.1999/2000:FiU17, rskr. 1999/2000:46).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Avgiften när behållna avgiftsmedeluppgår till målsatt beloppRiksdagen antar 12 § andra stycket iregeringens förslag till lag om ändring i lagen(1995:1571) om insättningsgaranti och avslårdärmed motion 1999/2000:Fi53 yrkande 1.Reservation 1 (m, kd, fp)2. Förslaget i övrigt angåendeinsättningsgarantinRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1995:1571) om insättningsgarantii den mån förslaget inte omfattas av vadutskottet föreslagit ovan.3. Föreslagna ändringar avinvesterarskyddetRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1999:158) om investerarskydd ochavslår därmed motion 1999/2000:Fi53 yrkande 2.Reservation 2 (m, kd, fp)4. Ändrad övergångstid för vissafinansieringsföretagRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1992:1610) omfinansieringsverksamhet.Stockholm den 12 oktober 2000På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), (),(), (), LennartHedquist (m), (), (), (), Per (), AnnaÅkerhielm (m), (), (),(), (), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Avgiften när behållna avgiftsmedel uppgårtill målsatt belopp (punkt 1)av (), (), LennartHedquist (m), (), Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen att avgiftinte skall tas ut efter det att den målsatta nivånför fondmedlen uppnåtts. Därmed bifaller riksdagenmotion 1999/2000:Fi53 yrkande 1.StällningstagandeVi anser inte att avgift skall tas ut efter det attden målsatta nivån för fondmedlen uppnåtts. Ettfortsatt avgiftsuttag kan inte motiveras utifrån ettförsäkringsmässigt resonemang eftersom fondensstorlek i sig kan anses vara överdimensionerad i dagi förhållande till den risk som i realitetenexisterar. Ett fortsatt avgiftsuttag innebär ocksåen konkurrensnackdel för svenska banker iförhållande till många utländska banker som inte ärålagda att betala motsvarande avgift.Vi föreslår således att bifaller motionFi53 (m) yrkande 1 och det som vi anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.2. Föreslagna ändringar av investerarskyddet(punkt 3)av (), (), LennartHedquist (m), (), Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. avslår regeringens förslag till ändringi lagen (1999:158) om investerarskydd. Därmedbifaller motion 1999/2000:Fi53 yrkande 2.StällningstagandeNär investerarskyddet infördes motsatte vi oss denkonstruktion som riksdagsmajoriteten valde. Vi anseralltjämt att investerarskyddet hade kunnat utformaspå ett bättre sätt. Vi motsätter oss därför deföreslagna ändringarna av investerarskyddet ochföreslår således att bifaller motion Fi53(m) yrkande 2.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslag Förslag till lag om ändring ilagen (1995:1571) ominsättningsgarantiHärigenom föreskrivs att 12 och 13 §§ lagen(1995:1571) om insättningsgaranti skall ha följandelydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------12 §[1]Varje institut som omfattas av garantin skallbetala en årlig avgift till nämnden. Avgiften förett år grundas på institutens insättningar vid ut-gången av närmast föregående år, till den delinsättningarna omfattas av garantin.-----------------------------------------------------Institutens sammanlagda Institutens sammanlagdaavgifter skall avgifter skalluppgå till ett belopp som uppgå till ett belopp sommotsvarar av motsvarar avinsättningarna. insättningarna, om debehållna avgiftsmedlensammanlagt uppgår tillett belopp som motsvararminst avinsättningarna.-----------------------------------------------------Om de behållna Om de behållnaavgiftsmedlen sammanlagt avgiftsmedlen sammanlagtuppgår till ett större uppgår till ett mindrebelopp än som motsvarar belopp än som motsvarar2,av avinsättningarna, skall de insättningarna, skall desammanlagda avgifterna sammanlagda avgifternaför uppgå till ett tas ut med detbelopp som motsvarar 0,1 belopp som krävs för attprocent av insättning- uppnå den nivån, dockarna. lägst ochhögst avinsättningarna.-----------------------------------------------------Bestämmelserna i andra och tredje styckena behöverinte tillämpas när avgiften för ett enskilt institut1. bestäms enligt 14 §,2. bestäms genom omprövning enligt 27 §förvaltningslagen (1986:223), eller3. efter överklagande bestäms av allmänförvaltningsdomstol.13 §[2]Nämnden skall bestämma hur stort beloppvarje institut skall betala i avgift. Avgiften skallbetalas inom en månad för beslutet.-----------------------------------------------------Avgiften skall motsvara Avgiften skall motsvarasumman av institutets summan av institutetsinsättningar till den del insättningar till den delde omfattas av garantin, de omfattas av garantin,multiplicerat med lägst multiplicerat och högst 120 och högst 140procent av det tal som procent av det tal somtillämpas enligt 12 § tillämpas enligt 12 §andra eller tredje andra eller tredjestycket. Avgiften skall stycket. Avgiften skallbestämmas med hänsyn till bestämmas med hänsyn tillinstitutets institutetskapitaltäckningsgrad, kapitaltäckningsgrad,beräknad enligt 2 kap. 1 beräknad enligt 2 kap. 1§ lagen (1994:2004) om § lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora kapitaltäckning och storaexponeringar för kredit- exponeringar för kredit-institut och institut ochvärdepappersbolag. värdepappersbolag.-----------------------------------------------------Dröjsmålsränta skall tas ut på avgifter som intebetalas i rätt tid, om det inte finns särskilda skälmot det. Dröjsmålsränta skall beräknas för år enligten räntefot som motsvarar det av Riksgäldskontoretfastställda, vid varje tid gällande diskontot medtillägg av åtta procentenheter.Denna lag träder i kraft den 1januari 2001. **FOOTNOTES**[1]: Senaste lydelse 1996:1176. [2]: Senaste lydelse 2000:188.2. Förslag till lag om ändring ilagen (1999:158) om investerarskyddHärigenom föreskrivs att 29 § lagen (1999:158) ominvesterarskydd skall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------29 §De värdepappersinstitut som tillhörinvesterarskyddet skall betala avgifter tillInsättningsgarantinämnden.-----------------------------------------------------Institutens sammanlagda Institutens sammanlagdaavgifter skall motsvara avgifter skall motsvaravad som är nödvändigt för vad som är nödvändigt fören långsiktig finansie- en långsiktig finansie-ring av skyddet och för ring av skyddet och föratt täcka nämndens att täcka nämndensadministrationskostnader. administrationskostnader.Vid beräkningen av Vid beräkningen avavgiften skall beaktas avgiften skall beaktashur stor andel skyddade hur stor andel skyddadetillgångar som finns hos tillgångar som finns hosinstitutet jämfört med institutet jämfört medsamtliga skyddade samtliga skyddadetillgångar.