bet · GO01FöU1 · 2000-11-16 00:00:00 — Det ärangeläget att detta arbete får genomslagi form av ett allt mer ensat miljöarbeteinom sektorn, i linje med det avriksdagen fastlagda övergripandemiljömålsarbetet.En annan huvuduppgift förFörsvarsmakten när det gällermiljöarbetet är att införaett miljöledningssystem enligtstandarden ISO 14001 i helaorganisationen.Härutöver anser regeringen attmiljöarbetet i övrigt bör utvecklasvidare. Miljöutbildningen bör sålundafortsätta. Arbetet med strategiskamiljöbedömningar bör fördjupas ochkonkretiseras . Avvecklingenav användningen av ämnen som bryter nedozonskiktet bör fortsätta, liksomarbetet med att begränsa effekterna avskott- och flygbuller. ven arbetet medatt begränsa utsläppen till luft, markoch vatten från skadliga ämnen ochfossila bränslen bör fortsätta.Regeringen vill också peka på betydelsenför miljön av att de fastställdariktlinjerna för miljöanpassadförsörjning av försvarsmaterielsuccessivt börjar harredovisat rapporten försvaret. Syftet med denna är attdiskutera en minskad resursanvändninginom försvaret och att utveckla metoderför att kunna analysera försvaretstotala resursanvändning. Rapporten ärhuvudsakligen inriktad på återanvändningoch återvinning i samband med attvapensystem avvecklas. Regeringen anser attrapporten pekar på väsentliga aspekternär det gäller utvecklingen mot ettekologiskt hållbart samhälle. Regeringenanser att rapporten kan ligga till grundför Försvarsmakten i sitt fortsattamiljöarbete.Den miljösanering av fastigheter somFörsvarsmakten enligt miljöskyddslagen(1969:387) har skyldighet att genomföraför fastigheter som avvecklas, börgenomföras i en takt som resursernamedger.I det internationella arbetet börmiljösamarbetet med de övriga nordiskaförsvarsmakterna vidareutvecklas.Härutöver bör samverkan med bl.a.amerikanska myndigheter och den ryskaförsvarsmakten fortsätta i enlighet medregeringens särskilda beslut.Stöd till de baltiska staternaRegeringen anför att stödet till debaltiska staterna skall kännetecknas avlångsiktighet och uthållighet. Det skallha sin tyngdpunkt i rådgivning,kunskapsöverföring och utbildningsstöd.Stödet skall ges inom ramen fördemokratisk styrning i respektive statoch med den huvudsakliga inriktningenmot folkligt förankrade existensförsvar.ven materielstöd är viktigt. Det är enfördel om stödet så långt möjligt kan fåkaraktären av fleråriga systempaket.Försvarsmakten bör översiktligt följautvecklingen av respektive statsförsvarsmakt och det internationellastöd som lämnas i sammanhanget samtföreslå regeringen beslut om lämpligaåtgärder, i förekommande fall isamverkan med andra länder.Utbildning i NBC-skyddDet är enligt regeringens uppfattningangeläget att ambitionerna höjs när detgäller Försvarsmaktens utbildning iskydd mot nukleära, biologiska ochkemiska stridsmedel (NBC). Inriktningenbör vara att förmågan att hantera NBC-hot skall kunna ökas, såväl när detgäller att försvara mot väpnatangrepp som att stärka det svenskasamhället vid svåra påfrestningar i fredsom när det gäller att bidra till fredoch säkerhet i omvärlden. Vidinternationella insatser där man intekan utesluta NBC-hot bör strävan varaatt öka förbandens NBC-skyddsnivå medmålet att anskaffad utrustning skallvara nationellt och internationelltinteroperabel.Frivillig försvarsverksamhetEnligt regeringen bör utbildningen av defrivilliga försvarsorganisationernavidmakthållas på en sådan kvalitativnivå att utbildningen dels leder tillgodtagbar kunskap och förmåga ikrigsuppgifter, dels leder till en godrekrytering i förhållande tillinsatsorganisationens behov.Försvarsmakten bör stödja och biståfrivilligorganisationerna så att derasverksamhet kan bidra till attvidmakthålla försvarsviljan, geförsvarsverksamheten en bred förankringoch att avdelade resurser nyttjaseffektivt.MotionernaÖvergripande frågorI kommitt,motion Fö207 (m)av m.fl. konstaterasatt regeringen avser att återkomma tillriksdagen med ett förslag till samlatförsvarspolitiskt beslut hösten 2001.Utgångspunkterna för detta samladebeslut måste ges . Enligtmotionärerna måste den valda ekonomiskainriktningen, innefattande en reellreducering av försvarsanslagen mednärmare , stoppas. Motionärerna gerförslag till en sådan inriktning ochframhåller att försvaretsomstrukturering måste börja på bredden.Personalförsörjning, logistik, forskningoch utveckling samt materielförsörjningsägs behöva gå hand i hand med denomprövning av försvarets uppgifter somfortlöpande skett under senare år.Motionärerna föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att nuundvika en omfattande avveckling avkompetens samt onödig materielförstöringsamt att förmågan att bygga upp ettstarkare försvar skallsäkras (yrkande 6 delvis). I detföljande återges motionens förslag idessa delar under skilda rubriker.I kommitt,motion Fö210 (m)av m.fl. föreslås att850 utöver vadregeringen föreslår anvisas tillförbandsverksamheten (yrkande 2 delvis).I kommitt,motionFö208 (kd) av m.fl. anförsatt framtida insatser kommer att ställahöga krav på kompetens hos all personal.Våra operativa insatsstyrkor skall kunnagenomföra integrerade insatser inomramen för insatsstyrkor. Dessa skallkunna sättas samman av förband ur allaförsvarsgrenar och typer avstridskrafter och kunna agera integreratmed stor operativ rörlighet. Enligtmotionärerna kräver detta högsamverkansförmåga inom insatsstyrkorna.Behovet av samträning sägs därför bli änmer centralt i framtidens försvarsmakt.Kristdemokraterna anser attförbandsverksamheten måste förstärkasför att bl.a. kunna upprätthålla ochvidareutveckla den unika kompetensen attgenomföra kvalificerad väpnad strid,både nationellt och vid multinationellafredsfrämjande insatser. Förmågan tillväpnad strid måste tränas genomrealistiska förbandsövningar undervarierande förhållanden samt genom attdelta i internationell verksamhet.Motionärerna föreslår att riksdagentillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om enförstärkning av förbandsverksamheten(yrkande 5 i denna del) samt att 500miljoner kronor utöver vad regeringenföreslagit anvisas till anslaget 6.1Förbandsverksamhet och beredskap m. (yrkandena 22 och 24, båda delvis).Folkpartiet föreslår i sinkommitt,motion 212 (fp) (yrkande 6delvis) att 500 miljoner kronoromfördelas från anslaget 6.1Förbandsverksamhet och beredskap m.m.till anslaget 6.2 Fredsfrämjandetruppinsatser.I motion Fö801 (kd) av anför motionärernaatt landets totalförsvarspliktiga idagsläget får i s.k.dagersättning. Denna är tänkt att täckakostnader för kläder, fritidsnöjen,tidningar m.m. Motionärerna hävdar attutvecklingen av dagersättningen varitnegativ. Klyftan mellan dem som gör sinplikttjänstgöring och dem som inte görden har ökat. Fängelseinterner fårnästan det dubbla för sitt bidrag tillsamhällsutvecklingen. Detta sägs sändafel signaler till detotalförsvarspliktiga och till samhälleti övrigt. Med en minskad volymtotalförsvarspliktiga är det extraviktigt att plikttjänstgöringen blirattraktiv, även på det ekonomiskaområdet. Motionärerna föreslår därföratt tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförsi motionen om en höjning avdagersättningen till tilltotalförsvarspliktiga.Arm,stridskrafterI kommitt,motion Fö207 (m) av HenrikLanderholm m.fl. förordas att det inommarkstridskrafterna behålls tiobrigadledningar som en avdessa ges i tillikauppgift att utgöraledningsorganisation för den nordiskabrigad som är under utveckling.Motionärerna anser att detta kanåstadkommas inom ramen för den beslutadegrundorganisationen genom en utvecklingav garnisoner med allsidig utbildning.De anser att förutsättningarna för attsätta upp mekaniseradebataljonsstridsgrupper i ,, och börprövas (yrkande 6 delvis).I kommitt,motionFö208 (kd) av m.fl. påpekasatt vårt territorialförsvar, därhemvärnet ingår, utvecklas motnationella skyddsstyrkor. Eftersom denationella skyddsstyrkorna bl.a. skallstödja de operativa förbanden måste de,enligt motionärerna, organiseras ochutvecklas mot en breddad hot- ochriskbild till allsidigt användbaraförbands-enheter. Motionärerna föreslåratt tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om de nationella skyddsstyrkorna(yrkande 6).MarinstridskrafterI kommitt,motion Fö207 (m) av HenrikLanderholm m.fl. förordas att det inomde stridskrafterna organiserastre ytflottiljledningar, varav en förinternationell verksamhet, en ubåts- ochen minkrigsflottiljledning samt enbrigadledning för amfibieförband. Minstfyra ytfartygsdivisioner, med 16 till 20fartyg varje, bör upprätthållas genomatt de moderniseradepatrullbåtarna behålls. Likaså börsamtliga ubåtar i Gotlands- ochVästergötlandsklasserna behållas.Amfibieförbanden bör utökas ochkustartilleribataljonerna behållas tillsvidare (yrkande 6 delvis).I kommitt,motionFö208 (kd) av m.fl. erinrarmotionärerna om att (prop. 1999/2000:30, bet.1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168)ställde sig bakom regeringens förslagatt reducera antalet ubåtar till femsamt att det skall finnas ytterligaretvå ubåtar att tillgå under enövergångsperiod för tillväxt.Motionärerna anför en rad fördelar medubåtssystemet och anser att fem ubåtarär en kritisk gräns när det gälleroperativ verksamhet. hävdasatt en rekryteringsbas om fem ubåtar ärotillräcklig för att tillgodosenödvändig personalförsörjning, som äveninnefattar ubåtsräddningsorganisationenmed räddningsfartyget ochubåtsräddningsfarkosten . För attubåtssystemet även fortsättningsvisskall kunna fungera säkerhetsmässigt ochorganisatoriskt bör därför möjligheternaför att behålla ytterligare två ubåtar idrift undersökas (yrkande 7).HelikopterförbandI den nämnda kommitt,motionen Fö208(kd) av m.fl. hänvisas tillförra höstens budgetproposition (prop.1999/2000:1) och de däri beskrivnaproblemen inom helikopterförbanden;materielbrister, brist på tekniker ochpiloter samt otillräcklig flygtid.Helikopterförbandens förmåga sägs inteha förbättrats under 1999.Huvudproblemet anges vara en stor bristpå tekniker, vilket medför ett lågtuttag av flygtid. Dessutom sägsallvarliga materielbrister förekomma,till nackdel för helikoptrarnastillgänglighet. Detta har bl.a. påverkatflygtidsproduktionen negativt liksomförbandsutbildningen vid de sjöoperativaförbanden.Kristdemokraterna anser att denintensifierade teknikerrekryteringenmåste fortsätta för att säkerställahelikopterförbandens operativa förmåga.Motionärerna föreslår därför attriksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omteknikerrekryteringen tillhelikopterförbanden (yrkande 8).FlygstridskrafterI kommitt,motion Fö207 (m) av HenrikLanderholm m.fl. förordas att det antalJAS 39 som beställts utnyttjas såeffektivt som möjligt inom ramen förfyra aktiva divisioner. Förutsättningarbör skapas för en kontinuerligmodifiering av de flygplan somsuccessivt tillförs, liksom för störreutrymme för beväpning och annanutrustning. Enligt motionärerna börutbildningskapaciteten för flygförareoch tekniker samt tillgången påförtidsavgångna aktiva flygförare medgeatt ytterligare divisioner kanorganiseras (yrkande 6 delvis).Verksamheten i KarlskronaI propositionen gör regeringen noggrannaöverväganden omutbildningsorganisationen i . beträffande Örlogsskolorna.I kommitt,motion Fö325 (m)av m.fl. påpekas attrekrytering och utbildning av officerareDr en långsiktig verksamhet. Den spänneröver officerens hela yrkesverksamma tid.Den riktas mot alla typer av förband ochsuccessivt över åren mot allakompetenser. Utvecklingen avofficersutbildningen sägs ständigtförändras och därmed också dess formeroch organisation. Denna utveckling är igrunden ett ansvar förverksamhetsledningen inomFörsvarsmakten. Enligt motionärernasmening bör det därför ankomma påmyndighetens chef att själv besluta omförändringar av skolor och centrum samtom formerna för dessasverksamhetsledning. Det är således intelämpligt att i detalj beslutarom lokaliseringen av såväl ledning somenskild verksamhet vid Örlogsskolorna.Motionärerna föreslår därför attriksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omÖrlogsskolorna och Officershögskolorna(yrkande 3).En delvis likartad kritik framförs imotion Fö322 (m) av . Honifrågasätter flyttningen av marinensbassäkerhetsutbildning till Karlskronaoch kan inte heller se några rationellaskäl till att omlokaliseraörlogsskolornas ledning med fem tjänstertill fort i Karlskrona.Anställd personalModeraterna föreslår i sinkommitt,motion Fö324 (m) av HenrikLanderholm m.fl. att tillPersonalförsörjningsutredningen om vad imotionen anförs om helhelssyn påpersonalförsörjningen innefattande såvälanställda (reserv- och yrkesofficerare),pliktpersonal (inklusive värnpliktigaofficerare), frivilliga ochcivilanställda (yrkande 1).Motionärerna föreslår vidare attriksdagen begär att regeringen gertilläggsdirektiv tillPersonalförsörjningsutredningen om vad imotionen anförs om befälsordning förutbildning av yrkes-, reserv- ochvärnpliktsofficerare (yrkande 2).I sina motiv till förslagen framhållermotionärerna bl.a. att försvaretsomstrukturering kräver att ocksåpersonalförsörjningen som helhetgenomlyses. Den nya verksamhetsid,nmåste följas av en ny personalstruktur.Att var för sig behandla frågan omvärnpliktiga och anställd personalriskerar att skapa ett system medobalanser och allvarlig suboptimering.Ett alternativ som bör prövas inom ramenför en sådan översyn av helapersonalförsörjningen är att huvuddelenav alla vapenföra unga män genomgår engrundläggande soldat-utbildning för attskapa en bredare rekryteringsbas fördagens uppgifter och handlingsfrihet förframtida behov. Det skulle kunna skapaen bättre bas för antagning ochuttagning till vidare utbildning ochtjänstgöring inom För-svarsmakten,grundat på intresse och motivationsnarare än på tvång. De sociala,ekonomiska och effektmässigakonsekvenserna av en sådan ordning bördärför prövas avPersonalförsörjningsutredningen.I framtiden kommer färre värnpliktigaatt behöva utbildas . Detta avserde längre reguljära utbildningarna. Detställer enligt motionärerna nya krav påpliktsystemets utformning. De som skallgenomgå längre utbildning måstekompenseras för detta. Ersättning ochmeritvärde är en viktig del av denattraktionskraft som försvaret måste haför att tillräckligt många ochtillräckligt kvalificerade ungamänniskor aktivt skall söka sig tillförsvaret även inom pliktsystemets ram.Likaså måste all befäls- ochofficersutbildning vara meriterande ochbör, där så är möjligt, poängvärderas påsamma sätt som högskolestudier. En annanviktig uppgift är att skapa en situationdär yrkes-, reserv- ochvärnpliktsofficerare inte bedöms efterolika måttstockar närkrigsorganisationens befattningar fylls.Förbandsövningar och annan utbildningbör genomföras i sådan omfattning attalla officerare får tjänstgöra i sinabefattningar. Annars försvinner såvälmotivation som kompetens. Motionärernaanser att det bör vara ett oeftergivligtkrav att de nyutexaminerade officerarnahar förmåga att föra befäl över sinatypförband i insatsorganisationen.Vid sidan av rekrytering av officerare,såväl grundrekrytering somkompletterande rekrytering av civilaexperter senare i livet, bör frågan omvilken civil kompetens som bör tillförasförsvaret också övervägas. Kvalificeradecivilanställda, där den militärabefälsnivån inte har betydelse, harenligt motionärerna därför en givenplats även i framtidens försvarsmakt.Motionärerna anser attkorttidsanställda soldater och sjömänsannolikt är nödvändiga i framtidensförsvarsmakt. Främst de internationellainsatserna, men också kraven påsamtränade förband för att uppnåerforderlig förmåga, talar för detta.Det bör ankomma på regeringen attutforma arbetsrättsliga regler sommöjliggör korttids- ochkontraktsanställning också av annanmilitär personal än befäl.Personalförsörjningsutredningen börenligt motionärerna dessutom prövamöjligheterna att utforma enbefälsordning med flera parallellaofficerskarriärer som tillgodoserbehovet av chefer, utbildare och fackmänpå alla nivåer utan att för den skullnödvändigtvis förena dessa egenskaper isamma personer. För yrkesofficerarna börytterligare en karriär, mer inriktad påfackmanna- och utbildarbanan, övervägasvid sidan av dagens mer generellainriktning. ven yrkeserfarenheter i detcivila samhället bör vara ett normal-inslag i yrkesofficerens karriär. Kravetpå internrekrytering till ettlivstidsyrke är inte längre hållbart.Visstidsanställning för vissa kategorierofficerare bör övervägas. Med en alltsmalare rekryteringsbas bör ävendirektrekrytering till officersyrketövervägas. Enligt motionärerna suddasdärmed gränsen mellan yrkes-, reserv-och värnpliktsofficeren ut. Utan godamöjligheter för officeren tillyrkesväxling under livetskulle Försvarsmakten avsäga sigmöjligheten att tillföra kompetens fråndet civila samhället, vilket enligtmotionärerna kommer att bli allt mernödvändigt . Att integreradelar av officersutbildningen med detcivila samhällets universitets- ochhögskoleutbildning sägs således varanödvändigt. En nödvändig akademiseringav officersyrket behöver dock inte skeinom ramen för militärautbildningsinstitutioner. Dessa bör istället fokusera på utbildning ochträning i de exklusivt militärakärnkunskaperna.ven i perspektivet av den föreslagnakompletterande officerskarriären medinriktning på fackmanna- ochutbildarfunktionerna bör, enligtmotionärerna, den grundläggandeofficersutbildningen noga utvärderas.I kommitt,motion Fö312(v) anför motionärerna uppgifter om attden militära personalen inomFörsvarsmakten inte i någon storutsträckning har drabbats avarbetslöshet med anledning avomstruktureringen. Trygghetssystemenverkar därmed ha fungerat bra.Motionärerna anför vidare att uppgiftertyder på att omstruktureringen hardrabbat den civila personalen hårdare.Den är också ofta lägre utbildad änyrkesofficerarna, har högre medelålderoch har större andel kvinnor.Trygghetssystemen sägs vara sämre på dencivila sidan än på den militära. Enligtmotionärerna bör därför staten somarbetsgivare ta sitt ansvar för dencivila personal som drabbas avförsvarets omstrukturering. Motionärernaföreslår att begär attregeringen upprättar ett separathandlingsprogram i syfte att hanteraövertaligheten på den civila sidan(yrkande 4).UtskottetRiksdagen beslutade (prop.1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168) bl.a. om operativaförmågor för Försvarsmakten samt ominriktningen av den krigsorganisatoriskautvecklingen. I sammanhangetkonstaterade utskottet (bet.1999/2000:FöU2 s. 84) att underlaget förställningstagandet tillkrigsorganisationens långsiktigainriktning behöver preciseras på ettantal punkter.Regeringen ger nu i budgetpropositionenett närmare förslag till denkrigsorganisatoriska utvecklingen samt förslag tillinriktning för avverksamhetsgrenen förbandsverksamhet.Härvid berörs arm,-, marin- ochflygstridskrafter, helikopterförband,verksamheten i samt vissaövriga verksamheter sompersonalutveckling, grundorganisationensutveckling, specialflyg, miljöarbetet,stödet till de baltiska staterna,utbildningen i NBC-skydd och frivilligförsvarsverksamhet. Regeringen avseråterkomma till meden redovisning av de nyaförbandstypernas organisation och avvilka operativa behov som de är avseddaatt tillgodose.Övergripande frågorI tre kommitt,motioner förordas en annanövergripande inriktning och andraanslagsbelopp för förbandsverksamhetenän vad regeringen föreslår. Moderatasamlingspartiet vill sålunda (Fö210 (m)yrkande 2 i denna del) öka anslaget med850 . Kristdemokraternaanser att förbandsverksamheten måsteförstärkas och avdelar 500 miljonerkronor utöver regeringens förslag (Fö208(kd) yrkandena 5, 22 och 24, samtliga idenna del). liberalernaanser å sin sida att verksamheten gåratt genomföra med mindre personal lägre kostnad och vill föra över 500miljoner kronor till anslaget förfredsfrämjande truppinsatser (Fö212 (fp)yrkande 6 i denna del).I samband med ekonomiskavårproposition (prop. 1998/99:100) ochden säkerhetspolitiska kontrollstationenvåren 1999 beslutade (prop.1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr.1998/99:224) bl.a. om de ekonomiskariktlinjerna för utgiftsområdettotalförsvar för perioden 2000-2004.Riksdagen har därefter (prop.1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168) beslutat om bl.a. vilkaförmågor som Försvarsmakten skall hasamt om inriktningen avförbandsutvecklingen.Det är utskottets uppfattning att denövergripande inriktning av verksamhetoch medelstilldelning som föreslås i denyss nämnda kommitt,motionerna avvikerfrån de grundläggande förutsättningarsom har beslutat. De aktuellamotionsyrkandena bör därför avslås.I motion Fö801 (kd) föreslås en höjningav dagersättningen tilltotalförsvarspliktiga till 100 kr.Utskottet konstaterar att 1998 årspliktutredning bl.a. har föreslagit (SOU2000:21) flera förbättringar av deekonomiska villkoren i anslutning tillplikttjänstgöring. Efter enremissbehandling bereder nu regeringenärendet. Utskottet konstaterar vidareatt till regeringen hardelegerat att besluta omdagersättningens storlek.Utskottet anser det angeläget attförbättra de ekonomiska villkoren förtotalförsvarspliktiga men vill iavvaktan på ett samlat förslag frånregeringen inte nu göra uttalanden omenskildheter i denna fråga. Motionen bördärför avslås.Inriktning av arm,-, marin- ochflygstridskrafterna samthelikopterförbandI två kommitt,motioner föreslås endelvis annan inriktning för arm,-, marin-, respektive flygstridskrafterna.Sålunda förordas i motion Fö207 (m)yrkande 6 bl.a. att tio brigadledningarskall behållas liksom flerytstridsfartyg och ubåtar än vadregeringen förordar. Vidare sägs imotionen att möjligheterna bör prövasatt organisera ytterligarebataljonsstridsgrupper, amfibieförbandoch flygdivisioner. I motion Fö208 (kd)föreslås allsidigt användbara nationellaskyddsstyrkor (yrkande 6), attytterligare två ubåtar behålls i drift(yrkande 7) samt att rekryteringen avtekniker till helikopterförbandenförbättras (yrkande 8).Utskottet har i det föregåendekonstaterat att förlorad kompetens tillföljd av avgångarna bland främst yngreyrkesofficerare och bristandeövningstillfällen i bataljon(motsvarande) och högre förbandsannolikt utgör det för närvarandestörsta problemet för Försvarsmakten.Detta har också uppmärksammats ikommitt,motionerna Fö207 (m) yrkande 6 idenna del och i Fö208 (kd) yrkandena 5och 8. Utskottet kan vidare konstateraatt regeringen i sitt förslag tillinriktning för förbandsverksamheten förår 2001 har gett högsta prioritet åtåtgärder som leder till ökad kompetensför yrkesofficerare att leda militäraenheter. Övningar skall genomföras i ensådan omfattning och med sådanaförbandstyper att förmågan till strid ihögre förband förbättras.Utskottet biträder regeringensinriktning i denna del. Det är såledesnödvändigt att åtgärda dessakompetensbrister om inte förmågan tillstrid i sammansatta högre förband skallgå förlorad och därmed också grundentill vår anpassningsförmåga. De aktuellamotionsyrkandena i berörd del bör därmedkunna bli tillgodosedda.Utskottet har erfarit att regeringen ijuni uppdragit åt Försvarsmaktenatt i en rad konkreta frågor redovisaunderlag till försvarsbeslutet hösten2001. Utgångspunkt för flera av dessafrågor är vad utskottet anförde vidbehandlingen av regeringens propositionDet nya försvaret (prop. 1999/ 2000:30,bet. 1999/2000:FöU2). Försvarsmaktenskall sålunda redovisa förmåga ochutformning av de s.k. nationellaskyddsstyrkorna och en planering för attvid behov kunna organisera ytterligarebl.a. två arm,brigader, enamfibiebataljon, tvåkustartilleribataljoner, två ubåtar, ettminröjningsfartyg och stridsflyg upptill 12 divisioner. Utskottet anser attregeringens redovisning och förslagskall inväntas. Motionerna Fö207 (m)yrkande 6 i denna del och Fö208 (kd)yrkandena 6-8 bör därför avslås.Verksamheten i KarlskronaNär utskottet behandladeförsvarets förändrade inriktning anfördeutskottet (prop. 1999/2000:30, bet.1999/2000:FöU2 s. 161, rskr. 1999/2000:168) att verksamheten vidÖrlogsskolorna i bör flyttastill .