bet · GN01UU12 · 2000-05-11 00:00:00 — Krigsmaterielexporten 1998 och 1999 I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 1998/99:128Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten och skrivelse1999/2000:110 Redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken ochexporten av krigsmaterial , vilka föreslås bli lagda till handlingarna.Utskottet behandlar också de motioner som har väckts med anledning avskrivelserna samt ett antal andra motioner, huvudsakligen från den allmännamotionstiden /2000. Motionerna rör främst redovisningsfrågor, lagstift-ningen rörande krigsmaterielexport, arbetet syftande till en europeisk uppfö-randekod för sådan export, följdleveransbegreppets tolkning samt svenskkrigsmaterielexport till enskilda stater och områden.Samtliga motionsyrkanden besvaras eller avstyrks.I ärendet finns 8 reservationer och 4 särskilda yttranden.SkrivelsernaRegeringen yrkar i skrivelse 1998/99:128 Redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten att tar del av skrivelsen.Regeringen yrkar i skrivelse 1999/2000:110 Redogörelse för den svenskaexportkontrollpolitiken och exporten av krigsmateriel att riksdagentar del av skrivelsen. Motioner väckta med anledning av regeringens skrivelse1998/99:1281998/99:U14 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samma riktlinjer skall gälla för Övrig krigsmateriel som förKrigsmateriel för strid,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett demokratikriterium införs när det gäller restriktionerna förden svenska krigsmaterielexporten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen i sitt fortsatta arbete med EU:s uppförandekod förkrigsmaterielexporten verkar för att denna blir mer restriktiv och bindande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen verkar för att svenska regler skall gälla vid samar-bete mellan svenska företag och företag i andra EU-länder när det gällerexport av krigsmateriel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen i det europeiska samarbetet när det gäller krigsma-terielproduktion verkar för en övergång från produktion av krigsmateriel tillcivil produktion,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att någon åtskillnad i riktlinjer mellan nya leveranser av krigs-materiel och följdleveranser inte bör göras,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det i riktlinjer för svensk krigsmaterielexport skall införas ensärskild paragraf eller formulering som anger att det inte finns någon givenrätt för en köpare av svensk krigsmateriel att erhålla följdleveranser,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att , ifall föregående yrkande avslås av , återgårtill den ursprungliga definitionen av begreppet följdleveranser, vilken intemedger så vida tolkningsmöjligheter som den nuvarande definitionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vapenexport till skall upphöra så länge kriget iJugoslavien pågår,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexport till ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till och ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till /99:U15 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att riktlinjerna för krigsmaterielexport måste skärpas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övrig krigsmateriel,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att exportvillkoren måste införas i lag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att krigsmaterielbegreppet bör breddas så att åtminstone sådanmateriel som de största exportföretagen själva anser vara "försvarsmateriel"täcks in,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av slutanvändarintyg för all svensk krigsmaterielexportm.m.,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hela krigsmaterielsystem aldrig får betraktas och exporterassom "följdleveranser",7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp av all export, också ammunition och reservdelar, till statersom kommer i krig eller som av andra orsaker inte uppfyller riktlinjernasexportvillkor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att export av JAS 39 till länder där militären inte är underfull civil kontroll och till länder som ger bistånd för demo-kratisering och fattigdomsbekämpning står i strid med målsättningför svensk krigsmaterielexport som ställt sig bakom.Motion väckt med anledning av regeringens skrivelse1999/2000:1101999/2000:U20 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en successiv omvandling av den svenska krigsmaterielindu-strin i riktning mot en avveckling av krigsmaterielexporten, inkluderande ettutarbetande av omställningsprogram för industrin, bör inledas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samma riktlinjer skall gälla för Övrig krigsmateriel som förKrigsmateriel för strid,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett demokratikriterium införs när det gäller restriktionerna förden svenska krigsmaterielexporten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen i sitt fortsatta arbete med EU:s uppförandekod förkrigsmaterielexporten verkar för att denna blir mer restriktiv och bindande,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen verkar för att svenska regler skall gälla vid samar-bete mellan svenska företag och företag i andra EU-länder när det gällerexport av krigsmateriel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen i EU-samarbetet när det gäller krigsmaterielpro-duktion verkar för en övergång från produktion av krigsmateriel till civilproduktion,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att någon åtskillnad i riktlinjer mellan nya leveranser av krigs-materiel och följdleveranser inte görs,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det i riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport skall införasen särskild paragraf eller formulering som anger att det inte finns någongiven rätt för en köpare av svensk krigsmateriel att erhålla följdleveranser,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att , ifall föregående yrkande avslås av , återgårtill den ursprungliga definitionen av begreppet följdleveranser, vilken intemedger så vida tolkningsmöjligheter som den nuvarande definitionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till och ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till ,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för krigsmaterielexporten till motioner1999/2000:U401 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att underlätta för export av försvarsmateriel så att en harmonise-ring med våra grannländers regelverk blir möjlig,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att export av försvarsmateriel ges ett starkt politiskt stöd.1999/2000:U407 av andre vice talman m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en process för att formulera utredningdirektiv,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en konsekvensanalysutredning rörande export av JAS 39 Gripentill Sydafrika.1999/2000:U408 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samlad redovisning om de totala årliga svenska minröjningsre-surserna,2. att begär att regeringen arbetar för att ett minröjningscentermed samordningsfunktioner och tillräckliga ekonomiska resurser utvecklas iFN.1999/2000:U413 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU-gemensamma regler för krigsmaterielexport,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en gemensam EU-myndighet.1999/2000:U414 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationella avtal som reglerar och ökar insynen i den interna-tionella vapenhandeln,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en restriktivare europeisk kod för vapenexport,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta regler för följdleveranser.1999/2000:Fö20 av m.fl. (m) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gemensamma EU-regler för export av försvarsmateriel.1999/2000:Fö24 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den svenska försvarsindustrin och dess möjlighet att exportera.1999/2000:Fö205 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ett viktigtvillkor för ett svenskt deltagande i ett utvidgateuropeiskt försvarsindustrisamarbete är att densvenska hållningen avseende krigsmaterielexportkan upprätthållas. Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelser om den svens-ka krigsmaterielexporten och om den svenska exportkontrollpoliti-ken och exporten av krigsmateriel . Den senare skrivelsen innehållerbl.a. en utökad redovisning av kontroll av produkter med dubbla använd-ningsområden och ges därför jämförelsevis mer utrymme i utskottets redo-visning nedan. En del jämförande uppgifter som redovisas i båda skrivelser-na behandlas enbart under skrivelsen för 1999.Krigsmaterielexporten 1998. Skrivelsens huvudsakliga innehållBakgrund och sammanfattningDen ökande internationalisering som präglar många samhällsområden åter-finns också på krigsmaterielområdet. En rationalisering av den europeiskaförsvarsindustrin har påbörjats, som för med sig ett väsentligt mycket störremått av gränsöverskridande försvarsindustriell samverkan än vad som tradi-tionellt varit fallet. Bakgrunden står bl.a. att finna i det slutmedfört en förändrad hotbild och minskade ekonomiska ramar för för-svarsmaterielanskaffning i de flesta länder. Krympande resurser och kraftigtstigande utvecklingskostnader för varje ny generation materiel har medförten insikt i de flesta europeiska länder med en försvarsindustri av någon bety-denhet att renodlat nationella försvarsindustrier av ekonomiska skäl intelängre går att upprätthålla.Utvecklingen går överallt mot nedskärningar och omstruktureringar av na-tionella försvarsindustrier. Den amerikanska industrin kan generellt settsägas ligga före sina europeiska motsvarigheter i denna utveckling. Olikainitiativ har därför tagits av såväl som enskilda regeringari ett försök att påskynda och underlätta en omstruktureringsprocess i Europa.Krigsmaterielexporten 1998Regeringen har lämnat en skrivelse med redo-görelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenom förses riksdagenmed en samlad information om krigsmaterielexporten, som under-lag ges för en bredare allmän debatt.Uppgifterna i den årliga skrivelsen baseras på lagstadgad rapportering frånde krigsmaterieltillverkande företagen. () har sammanställt denna och inkommit med underlag till en redogörelseför krigsmaterielexporten år 1998.Värdet av den totala fakturerade försäljningen av krigsmateriel under år1998 uppgick till , motsvarande en ökning med14,jämfört med . Ökningen beror på fullföljandet av tidigarekontrakterade leveranser till det svenska försvaret. Värdet av exportleveran-serna av krigsmateriel var . Exportensvarade således för av försvarsindustrins totala faktureradeförsäljning av krigsmateriel . Exportleveranserna ökade år 1998med i förhållande . Detta kan jämföras ökningför den totala fakturerade försäljningen av krigsmateriel och ökning avden totala varuexporten från Sverige.Exportleveranserna av krigsmateriel motsvarade av den totalasvenska varuexporten jämfört år 1997.Krigsmateriel uppdelas i två kategorier: förstörelsebringande materiel sombetecknas som krigsmateriel för strid (KS) och ickeförstörelsebringande somkallas övrig krigsmateriel (ÖK). Exporten av krigsmateriel för strid ökademed eller från till 1 662 miljoner kronorår 1998. För övrig krigsmateriel noterades en nedgång i exporten med14,motsvarande en minskning från till1 år 1998.Ett övergripande syfte med riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport äratt ge en stabil och generell grund för tillståndsprövningen. ISP beviljartillstånd enligt lagen om krigsmateriel. Varje utförselärende prövas emellertidindividuellt.Enligt riktlinjerna bör tillstånd till utförsel av krigsmateriel endast medgesom detta:- bedöms erforderligt för att tillgodose det svenska försvarets behov av mate-riel eller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitiskt önskvärd, samt- inte står i strid med principerna och målen för utrikespolitik.Riktlinjerna framhåller särskilt den vikt som vid den utrikespolitiska bedöm-ningen av varje utförselärende skall fästas vid respekten för mänskliga rät-tigheter i mottagarlandet. Situationen i mottagarlandet vad gäller mänskligarättigheter skall alltid vägas in även i de fall då det är fråga om utförsel avmateriel som i sig inte kan användas för att kränka mänskliga rättigheter.Breddningen av krigsmaterielbegreppet åtföljdes, som ovannämnts, i en indelning av krigsmateriel i två kategorier för vilka uppställtsdelvis olika riktlinjer för utförsel. För kategorin krigsmateriel för strid gälatt tillstånd till export inte bör ges till en stat som befinner sig i väpnad kflikt med annan stat, en stat som är invecklad i internationell konflikt somkan befaras leda till väpnad konflikt, en stat som har inre väpnade orolighetereller en stat där det förekommer omfattande och grova kränkningar avmänskliga rättigheter. Detta är samma krav som tillämpades redan tidigare,med den skillnaden att förekomsten av kränkningar av de mänskliga rättig-heterna tidigare endast behövde beaktas om materielen i sig kunde användasför att kränka de mänskliga rättigheterna. I detta avseende skiljer sig Sverigefrån vissa andra EU-länder.För utförsel av övrig krigsmateriel, som i stor utsträckning omfattar pro-dukter som inte betraktades som krigsmateriel, gäller att utför-seltillstånd bör beviljas till länder som inte befinner sig i väpnad konfliktmed någon annan stat, som inte har inre väpnade oroligheter eller där det inteförekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter.De skilda riktlinjerna för krigsmateriel för strid respektive övrig krigsmate-riel innebär att en större länderkrets kan komma i fråga som mottagare avövrig krigsmateriel, dvs. icke förstörelsebringande materiel, än för krigsma-teriel för strid. Genom utvidgningen av krigsmaterielbegreppet synliggörsoch redovisas export som var oreglerad. Denna export blir nu ocksåföremål för en politisk prövning.När det gäller följdleveranser anger riktlinjerna att "tillstånd bör ges tillutförsel av reservdelar till tidigare, med vederbörligt tillstånd exporteradkrigsmateriel, om inte ovillkorligt hinder möter. Detsamma bör gälla andraleveranser, t.ex. av ammunition, som har samband med tidigare utförsel ellerdär det annars vore oskäligt att inte ge tillstånd".Krigsmaterielexporten 1999. Skrivelsens huvudsakliga innehållBakgrund och sammanfattningRegeringens redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken och expor-ten av krigsmateriel (skr. 1999/2000:110) innehåller en utökad redo-visning av den kontroll av produkter med dubbla användningsområden somutövas med stöd av lagen (1998:397) om strategiska produkter.I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för den svenska exporten avkrigsmateriel . I korthet redovisas även viktigare skeenden påexportkontrollområdet. Årets skrivelse innehåller en utökad redovisning avden kontroll av produkter med dubbla användningsområden som utövas medstöd av lagen (1998:397) om strategiska produkter. Skrivelsen konstaterar attkrigsmaterielexportkontrollen är en angelägenhet som grundas på nationelltfastställda regler, även om inslaget av internationell dialog ökat under senareår framför allt inom ramen för EU-samarbetet.På krigsmaterielområdet präglas skeendet alltjämt av den europeiska för-svarsindustrins rationalisering. har en rad gränsöverskridan-de sammanslagningar och samarbeten ägt rum som minskat försvarsindust-rins karaktär av intern nationell angelägenhet. Denna utveckling förväntasfortsätta.Svensk försvarsindustri har uppmanats att gå ut och söka stärkt internatio-nellt samarbete. Även om en inhemsk försvarsindustri kan upp-rätthållas på samma sätt som tidigare är det av vikt för att säkerställen betryggande materielförsörjning. deltar aktivt i det internationellasamarbetet i ett flertal internationella forum för att främja en ansvarsfullexportpolitik, effektiva exportkontrollprocedurer och ökad öppenhet på om-rådet.Krigsmaterielexporten år 1999I skrivelsen konstateras att exporten av krigsmateriel från är begrän-sad. Enstaka försäljningar av större system kan orsaka kraftiga svängningaruppåt eller nedåt i årstotalerna som inte kan förknippas med någon långsiktigtrend.Värdet av den totala fakturerade försäljningen av krigsmateriel under år1999 uppgick till 11 , motsvarande en minskning medca jämfört med . Värdet av exportleveranserna av krigsmaterielunder var , en ökning jämfört medföregående år räknat i löpande priser. Exporten svarade således för knappt33 % av försvarsindustrins totala fakturerade försäljning av krigsmaterielunder året. Även totala varuexport har ökat varför krigsmaterielex-portens andel, , av den totala varuexporten är oförändrad jämfört medår 1998.Värdet av de utförseltillstånd som beviljats har ökat från före-gående års till . Dennaökning har uteslutande skett avseende materiel som klassas som övrig krigs-materiel (ÖK). Beviljade utförseltillstånd avseende krigsmateriel för strid(KS) har minskat från till1 1999.Lagen om krigsmaterielTillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300)om krigsmateriel (ändrad senast 1998:771) och förordningen (1992:1303)om krigsmateriel (ändrad senast 2000:64). Båda författningarna trädde i kraftden och ersatte lagen (1983:1034) om kontroll över tillverk-ningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:558) om förbud mot utförselav krigsmateriel, m.m. med tillhörande förordningar.Den nuvarande lagen bygger i allt väsentligt på den tidigare lagstiftningenliksom på tidigare praxis. Den innehåller dock en vidgning av krigsmateriel-begreppet samt förenklingar, förtydliganden och moderniseringar av debestämmelser som gäller för kontrollen över tillverkning och utlandssamver-kan avseende krigsmateriel.Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan till-stånd. Även all försvarsindustriell utlandssamverkan förutsätter tillstånd.Med utlandssamverkan förstås exportförsäljning eller annat tillhandahållande(bl.a. överlåtelse eller förmedling) av krigsmateriel.Riktlinjerna för krigsmaterielexportRiktlinjerna för krigsmaterielexport uttrycker principer för exporten somfastlagts med brett parlamentariskt stöd och som är vägledande vid pröv-ningen i ärenden om tillstånd till krigsmaterielexport enligt lagen och förord-ningen om krigsmateriel (jfr prop. 1995/96:31 s. 22). Riktlinjerna tillämpaspå alla former av utlandssamverkan som regleras i lagen om krigsmateriel.De behandlades i prop. 1991/92:174 Lag om krigsmateriel och bet.1992/93:UU1 Krigsmaterielexport.Ett övergripande syfte med riktlinjerna är att ge en stabil och generellgrund för tillståndsprövningen. ISP beviljar tillstånd enligt lagen om krigs-materiel. Varje utförselärende prövas emellertid individuellt.Inspektionen för strategiska produkter ()() inrättades ,med ansvar för den kontroll som föreskrivs i lagen (1992:1300) om krigs-materiel och lagen (1998:397) om strategiska produkter med tillhörandeförordningar. Inspektionen övertog därmed ansvaret för merparten av denarbetsvolym som tidigare handlades av Krigsmaterielinspektionen (KMI) ochden enhet inom som svarade för strategisk exportkon-troll. Sedermera har ISP även utsetts att vara nationell myndighet inom ra-men för FN:s konvention om förbud mot kemiska vapen (CWC).ISP ansvarar således för tillstånds- och utförselfrågor avseende såväl krigs-materiel som andra strategiskt känsliga produkter med både civil och militäranvändning (produkter med dubbla användningsområden eller "dual-use"varor).Exportkontrollrådet ()Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av stör-re vikt om möjligt överlägga med före avgörandet. Vissautförselärenden som rör krigsmateriel är av sådan art att överläggning mednämnden är påkallad. Det har emellertid bedömts önskvärt att ge även andraenskilda utförselärenden av principiell vikt en bredare politisk förankring.Riksdagen beslutade därför på grundval av prop. 1984/85:82 omökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, att en rådgivan-de nämnd i krigsmaterielfrågor skulle inrättas. Nämnden ombildades den 1februari 1996 till i samband med tillskapandet av myn-digheten ISP. breddades dess sammansättning för att återspegladen bredare sammansättning som har. I är därför samtliga riksdagspartier representerade. Rådet har tioledamöter. En aktuell lista på rådets ledamöter finns på ISP:s webbplatshttp://avseende exportkontrollSverige verkar internationellt för en ökad öppenhet kring handeln medkrigsmateriel. Även nationellt görs ansträngningar för att sprida kunskapinom detta område. Regeringens offentligt redovisade årliga skrivelse omden svenska exporten är ett led i regeringens ansträngningar för ökad öppen-het. Den årliga skrivelsen publiceras på svenska och engelska och finnstillgänglig på webbplatserna , i Rixlex ().