bet · GO01UbU3 · 2000-10-12 00:00:00 — Videlar uppfattningen att lärarutbildningen skallbygga på vetenskaplig grund och attforskningsinsatserna måste stärkas. Däremot anser viatt förslaget om den särskilda kommittén är enorganisatorisk åtgärd utan egentligt syfte, ochdärför avvisar vi det. Vad vi här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1999/2000:Ub34yrkande 4 i denna del som sin mening ge regeringentill känna.Behovet av lektorer i skolväsendet har påpekats iflera sammanhang. En förutsättning för att det skallbli fler lektorstjänster är att villkorenförbättras. Det ankommer i första hand på skolor ochskolhuvudmän att svara för detta, men vi anser ocksåatt regeringen i särskild ordning skall återkommamed förslag till initiativ som leder till inrättandeav fler lektorstjänster. Vad vi här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1999/2000:Ub34yrkande 12 som sin mening ge regeringen till känna.Det finns ingen anledning att staten skallföreskriva hur styrningen inom lärosätena avgrundläggande lärarutbildning och forskning somknyter an till sådan utbildning skall organiseras.Enligt vår uppfattning skall lärarhögskolorna hasjälvständighet att besluta kring liknande frågor.Vad vi här har anfört bör med bifall tillmotion 1999/2000:Ub34 yrkande 4 i denna del som sinmening ge regeringen till känna.För att kunna rekrytera, behålla och erbjudalärarna stimulerande utvecklingsmöjligheter krävs enmodernisering och förnyelse av skolan somarbetsplats. Tydligare karriärvägar bör införas,bl.a. genom att fler lektorstjänster inrättas, ochläraryrket bör öppnas för individer som vill bytayrke och för studerande med skildaämnesinriktningar. Det kommunala skolmonopolet måstebrytas. Vad vi här har anfört bör medanledning av motion 1999/2000:Ub227 yrkande 9 somsin mening ge regeringen till känna.Kraven på kunskaper i svenska för antagning tilllärarutbildning får inte sänkas. Det är oerhörtviktigt att få in fler personer i lärarkåren medinvandrarbakgrund, men har i enrapport visat att bra kunskaper i svenska äravgörande för hur väl invandrare integreras iSverige. Samma krav på grundläggande kunskaper isvenska skall gälla oavsett studentens bakgrund. Vadvi här har anfört bör med bifall tillmotionerna 1999/2000:Ub34 yrkande 13 och1999/2000:Ub810 yrkande 7 som sin mening geregeringen till känna.Det finns exempel på att studenter har antagitstill lärarutbildning och fått fullföljautbildningen, trots att de inte är lämpliga föryrket. För att undvika detta bör man ha någon formav anlags- eller lämplighetstest vid antagning tilllärarutbildning. Detta bör med bifall tillmotion 1999/2000: Ub34 yrkande 5 som sin mening geregeringen till känna.I en reservation tillsammans med ,(res. 9) pläderar vi för ettuppdrag till . Vi anser attlärarutbildning hos fristående utbildningsanordnarekan stimulera nödvändig utveckling inomundervisningssektorn. Staten bör noga prövaförutsättningarna för att ställa sådana,alternativa, lärarutbildningar under statlig tillsynoch tilldela dem statsbidrag. Däremot finns detingen anledning att ställa samma krav på innehålletsom görs när det gäller statliga utbildningar. Vadvi här har anfört bör med bifall tillmotion 1999/2000:Ub34 yrkande 8 som sin mening geregeringen till känna.Genom tidsbegränsning av lärarutbildarnas tjänsterskulle rörligheten bland lärarutbildare bli större.Det skulle underlätta en önskvärd dialog ochsamverkan mellan lärarutbildningen och skolan. Vadvi här har anfört bör med bifall tillmotion 1999/2000:Ub34 yrkande 6 som sin mening geregeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 2, 5, 10, 12, 15, 17, 18, 19, 20,21, 29 och 32 bort hemställa2. beträffande en samlad lärarutbildningoch resurserna för dennaatt med bifall till motion 1999/2000:Ub34yrkandena 2 och 9, med anledning av motion1999/2000:Ub35 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1999/2000:Ub33 yrkandena 2 och 3,1999/2000:Ub35 yrkandena 2, 3 och 6,1999/2000:Ub277 yrkande 2 och 1999/2000:Ub801yrkandena 5, 7 och 10 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,5. beträffande utbildningen av lärare igymnasieskolans yrkesämnenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub34 yrkande3 i denna del och med avslag på motion1999/2000:Ub33 yrkandena 10 och 11 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,10. beträffande kompetensutveckling avlärare i övrigtatt med bifall till motion 1999/2000:Ub34 yrkande10, med anledning av motionerna 1999/2000:Ub277yrkande 9 och 1999/2000: Ub801 yrkande 13 ochmed avslag på motion 1999/2000:Ub37 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,12. beträffande lärarcertifikatatt med bifall till motion 1999/2000:Ub34 yrkande7 och med anledning av motionerna 1999/2000:Ub33yrkande 6 i denna del, 1999/2000:Ub35 yrkande 7,1999/2000:Ub37 yrkande 13, 1999/2000: Ub801yrkande 3 och 1999/2000:Ub810 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,15. beträffande forskningsstrategi förlärarutbildningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub34 yrkande4 i denna del, med anledning av regeringensförslag om principer för ökade resurser tillforskning och forskarutbildning med anknytningtill lärarutbildningen och med avslag påmotionerna 1999/2000:Ub33 yrkandena 13 och 20samt 1999/2000:Ub37 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,17. beträffande lektorstjänster iskolväsendetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub34 yrkande12 och med anledning av motionerna1999/2000:Ub35 yrkande 5, 1999/2000:Ub294yrkande 26 och 1999/2000:Ub801 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,18. beträffande styrningen inom lärosätenaav grundläggande lärarutbildning och forskningsom knyter an till sådan utbildningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub34 yrkande4 i denna del och med avslag på regeringensförslag till lag om ändring i högskolelagen somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,19. beträffande rekrytering av lärareatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ub35yrkandena 8 och 9, 1999/2000:Ub227 yrkande 9 och1999/2000:Ub801 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,20. beträffande kraven på kunskaper isvenska för antagning till lärarutbildningatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub34yrkande 13 och 1999/2000:Ub810 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,21. beträffande lämplighetstest vidantagning till lärarutbildningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub34 yrkande5 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,29. beträffande lärarutbildning hosfristående utbildningsanordnare i övrigtatt med bifall till motion 1999/2000:Ub34 yrkande8 och med anledning av motionerna1999/2000:Ub31, 1999/2000:Ub33 yrkande 18 och1999/2000:Ub35 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,32. beträffande tidsbegränsning avlärarutbildarnas tjänsteratt med bifall till motion 1999/2000:Ub34 yrkande6 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts.3. En samlad lärarutbildning och resursernaför denna, m.m. (mom. 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10,12, 13, 14, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 29 och30) - kdYvonne () och ()anför:Vi kristdemokrater ställer oss i grunden positivatill förslaget om en samlad lärarexamen. Denflexibla utbildning som regeringen föreslår harflera fördelar, men vi vill markera att en flexibellärarutbildning inte innebär att ämneskompetensenkan väljas bort. Propositionen borde också hamedverkat till klarhet när det gäller vari skolansvärdegrund består, men det gör den inte. Inte hellerkan vi acceptera att som regeringen nu gör enbartange behörighetskraven för samhällskunskap ochsvenska. Det skapar en otydlighet om vad som gällerinom andra ämnen. Blivande lärare behöver bådeämnesfördjupning och lärarkunskap, i vilken ingårbåde pedagogiska och didaktiska moment. Vad vi härhar anfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub33 yrkandena 2 och 3 och med anledningav motion 1999/2000:Ub277 yrkande 2 som sin meningge regeringen till känna. Vi konstaterar attregeringens förslag innebär att det bliren gemensam utbildning för lärare 7 t.o.m.gymnasiet, något som vi förordade i vår motion frånallmänna motionstiden 1999.När det gäller utbildningen av lärare igymnasieskolans yrkesämnen är det viktigt att detutvecklas goda möjligheter till validering avyrkeskunskaper förvärvade utanför högskolan.Regeringen får inte skjuta denna fråga ytterligarepå framtiden. Det är för oss också viktigt attregeringen på allvar inser vikten av den praktiskakunskapen och inrättar en renodladlärlingsutbildning, med uppföljning av enyrkeshögskola. Vad vi här har anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkandena 10och 11 som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utbildning av lärare i teckenspråkskall ske med samma utgångspunkt som för andraspråklärare. Detta bör med bifall tillmotion 1999/2000:Ub33 yrkande 7 som sin mening geregeringen till känna.Regeringen bör enligt vår mening återkomma med ettnytt förslag om utbildning av ettämneslärare ipraktisk-estetiska ämnen. Musiklärarutbildning förbarn- och ungdomsskolan skall ske i nära samverkanmed övrig lärarutbildning, så att musikläraren bliren lärare med samma förutsättningar, bakgrund ochstatus som övriga lärare i skolan. Menmusiklärarutbildningen bör även ske isymbios med övriga musiklärar- ochmusikerutbildningar. För att fungera som musiklärarekrävs långt drivna musikaliska färdigheter, som detmåste ges utrymme för inom musiklärarutbildningen.Vad vi här har anfört bör med bifall tillmotion 1999/2000:Ub33 yrkande 8 som sin mening geregeringen till känna.Utbildningen av lärare för vuxenundervisning skallenligt regeringens förslag ske genom att studenterväljer särskilda specialiseringar för dem som avseratt undervisa vuxna. Vi menar - liksom tidigare -att det unika inom vuxenpedagogiken måste fokuseras,och att det finns risk för att ansvaret för dennaflyter ut genom otydlighet i propositionen.Lärosätena bör få i uppgift att utforma eninriktning mot vuxenlärare. Detta bör medbifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande 9 som sinmening ge regeringen till känna.Att rätten till kompetensutveckling säkerställs äroerhört angeläget. Denna rätt skall självfalletockså omfatta förskolans personal. Den omfattas dockinte av regeringens förslag till lagreglering.Regeringen bör därför återkomma till medförslag om ändring av skollagen på denna punkt. Vadvi här har anfört bör med anledning avmotion 1999/2000:Ub33 yrkande 12 som sin mening geregeringen till känna.När det gäller kompetensutveckling av lärare villvi framhålla att även lärare behöver känna lustinför sitt arbete. Den skapas inte genom att fråntadem fortbildning i sina ämnen. Vill vi seentusiastiska lärare måste vi medverka till att defår möjlighet att utvecklas både personligt ochämnesmässigt. Utvecklingsplaner för varje lärare fram. Vad vi här har anfört bör medbifall till motion 1999/2000:Ub277 yrkande 9 som sinmening ge regeringen till känna.Ett lärarcertifikat kan enligt vår mening bli enmorot för dem som genomgår lärarutbildning i etapperatt färdigutbilda sig. Införandet av enlärarlegitimation bör kunna ske i samarbete med detvå lärarorganisationerna och då bli startpunktenför en diskussion om vilka kriterier som skall liggatill grund för olika lönesättning. Vad vi här haranfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub33 yrkande 6 i denna del som sin meningge regeringen till känna.Nyexaminerade lärare har en mycket utsatt situationoch behöver stöd. Förutom ett reellt fungerandementorsystem, där även ömsesidig tid för handledningingår, krävs att de nyexaminerades arbetssituationses över och att översynen leder till konkretaåtgärder. Detta bör med bifall tillmotionerna 1999/2000:Ub275 yrkande 18 och1999/2000:Ub277 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna.Vill vi se att fler utbildar sig till lärare,stannar i yrket och dessutom brinner för sittarbete, måste läraryrkets status höjas.Löneutvecklingen i yrket måste vara reell, och ävenden personliga utvecklingen i yrket måstesäkerställas. Möjligheter att kombinera lärararbetetmed annan verksamhet, t.ex. forskning, kan vara enlösning. Vad vi här har anfört bör medbifall till motion 1999/2000:Ub277 yrkande 1 som sinmening ge regeringen till känna.En av de stora förtjänsterna med regeringensförslag till lärarutbildning är betoningen av denverksamhetsförlagda tiden. Vi vill i sammanhangetmarkera vikten av att även skolor i kommuner sominte själva inrymmer någon lärarutbildning fårmöjlighet att delta i lärarutbildande verksamhet.Alla som tar emot lärarstuderande bör också erbjudashandledning. Vad vi här har anfört bör medbifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande 4 som sinmening ge regeringen till känna.Det allmänna utbildningsområdet i lärarutbildningenbör enligt vår mening utformas så att det kan läsasi en följd som ett akademiskt ämne, öppet för allastuderande. Det bör också finnas möjlighet attkoncentrera dessa studier till . Dennamöjlighet bör även ges yrkesverksamma obehörigalärare. Vad vi här har anfört bör medbifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande 1 som sinmening ge regeringen till känna.När det gäller studieorganisationen i övrigt anservi att det skall utformas möjligheter att genomgålärarutbildningen i etapper, vilket skulle motverkarisken för avhopp. Detta bör med bifalltill motion 1999/2000: Ub33 yrkande 6 i denna delsom sin mening ge regeringen till känna.Vid de statliga specialskolorna finns enkoncentrerad specialpedagogisk kompetens. Närriksdagen - mot vilja - harbeslutat att lägga ned flera specialskolor och läggaett större ansvar på de funktionshindrade elevernashemkommuner, uppkommer det ett behov av utökadspecialpedagogisk kompetens i kommunerna. Detta börriksdagen med bifall till motion 1999/2000:Ub33yrkande 15 som sin mening ge regeringen till känna.Lärarutbildningen när det gäller massmedier ochinformationsteknik bör inrymma också de etiskabedömningar som varje användare måste lära sig attgöra inför mötet med den nya tekniken. Datorernaskall inte ersätta andra pedagogiska metoder iskolan, utan utgöra komplement till dessa. Datorernakan heller aldrig ersätta mänsklig kontakt, vilketär särskilt viktigt ju yngre barnen är. Vad vi härhar anfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub33 yrkande 16 som sin mening geregeringen till känna.Utbildning i alternativ pedagogik inom ramen förden nya lärarutbildningen bör göras mera tillgängliggenom att regeringen uppdrar åt vissa lärarhögskoloratt anordna sådan utbildning. Detta bör riksdagenmed bifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande 17 somsin mening ge regeringen till känna.I en reservation tillsammans med ,(res. 9) pläderar vi för ettuppdrag till . Förutommöjligheten att studera alternativ pedagogik inomramen för den nya lärarutbildningen bör det finnasmöjlighet till lärarutbildning hos friståendeutbildningsanordnare. Regeringen bör ge examensrätttill fristående privata lärarutbildningar. Detta börriksdagen med bifall till motion 1999/2000:Ub33yrkande 18 som sin mening ge regeringen till känna.I propositionen föreslås att den nuvarandepåbyggnadsutbildningen i ledarskap inom enutbildningsorganisation skall utvecklas vidare inomhögskolan. För att denna utbildning skall blitillgänglig för alla föreslår vi attutbildningsledarskap införs som ett nytt akademisktämne. Detta bör med bifall till motion1999/2000:Ub33 yrkande 19 som sin mening geregeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 22,23, 24, 25, 26, 27, 29 och 30 bort hemställa2. beträffande en samlad lärarutbildningoch resurserna för dennaatt med bifall till motion 1999/2000:Ub33yrkandena 2 och 3, med anledning av regeringensförslag och motion 1999/2000: Ub277 yrkande 2och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub34yrkandena 2 och 9, 1999/2000:Ub35 yrkandena 2-4och 6 och 1999/2000:Ub801 yrkandena 5, 7 och 10som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,5. beträffande utbildningen av lärare igymnasieskolans yrkesämnenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub33yrkandena 10 och 11 och med avslag på motion1999/2000:Ub34 yrkande 3 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,6. beträffande utbildningen av lärare iteckenspråkatt med bifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande7 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,7. beträffande utbildningen avettämneslärare i praktisk-estetiska ämnenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande8 och med anledning av motion 1999/2000:Ub35yrkande 12 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,8. beträffande utbildningen av lärare förvuxenundervisningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande9 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,9. beträffande lagregleringen av lärareskompetensutvecklingatt dels antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen, dels med anledning avmotion 1999/2000:Ub33 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,10. beträffande kompetensutveckling avlärare i övrigtatt med bifall till motion 1999/2000:Ub277 yrkande9, med anledning av motionerna 1999/2000:Ub34yrkande 10 och 1999/2000: Ub801 yrkande 13 ochmed avslag på motion 1999/2000:Ub37 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,12. beträffande lärarcertifikatatt med bifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande6 i denna del och med anledning av motionerna1999/2000:Ub34 yrkande 7, 1999/2000:Ub35 yrkande7, 1999/2000:Ub37 yrkande 13, 1999/2000: Ub801yrkande 3 och 1999/2000:Ub810 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,13. beträffande stöd till nyexamineradelärareatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub275yrkande 18 och 1999/2000:Ub277 yrkande 3 och medanledning av motion 1999/2000:Ub32 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,14. beträffande läraryrkets statusatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub275yrkande 17 och 1999/2000:Ub277 yrkande 1 och medavslag på motion 1999/2000:Ub801 yrkande 14 somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,22. beträffande den verksamhetsförlagdadelen av lärarutbildningenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande4, med anledning av motion 1999/2000:Ub37yrkande 8 och med avslag på motion1999/2000:Ub37 yrkandena 6 och 7 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,23. beträffande det allmännautbildningsområdet i lärarutbildningen iövrigtatt med bifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande1 och med avslag på motion 1999/2000:Ub37yrkandena 1-4 och 9 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,24. beträffande studieorganisationen iövrigtatt med bifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande6 i denna del och med avslag på motion1999/2000:Ub37 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,25. beträffande specialpedagogiskutbildningatt med anledning av motion 1999/2000:Ub33 yrkande15 och med anledning av motion 1999/2000:Ub35yrkande 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,26. beträffande massmedier ochinformationsteknikatt med bifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande16 och med avslag på motion 1999/2000:Ub802yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,27. beträffande alternativ pedagogik inomramen för den nya lärarutbildningenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande17 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,29. beträffande lärarutbildning hosfristående utbildningsanordnare i övrigtatt med bifall tilll motion 1999/2000:Ub33 yrkande18 och med anledning av motionerna1999/2000:Ub31, 1999/2000:Ub34 yrkande 8 och1999/2000:Ub35 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,30. beträffande utbildning i ledarskapinom en utbildningsorganisationatt med bifall till motion 1999/2000:Ub33 yrkande19 och med avslag på motion 1999/2000:Ub36 somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,4. En samlad lärarutbildning och resursernaför denna, m.m. (mom. 2, 7, 10, 12, 14, 17,19, 25 och 29) - fpUlf () anför:I regeringens förslag om en samlad lärarutbildning -inriktad mot enhetslärare - ligger ett hot motämneskunskaperna. Mer praktik i lärarutbildningenfår inte ske på bekostnad av ämneskunskaper. och innebärförslaget att en gymnasielärarutbildning om 180poäng inrymmer upp till 50 poäng mindre ämnesstudierän . vill därför, om riksdageninte följer vårt förslag om att avslå helapropositionen, att 40 poäng förs över från detallmänna utbildningsområdet till ämnessstudier.Ämnesutbildning för lärare i senare årskall omfatta minst 40 poäng, och för flertaletteoretiska ämnen i gymnasieskolan skall miniminivånvara ämnesstudier omfattande 60 poäng. Det är ocksåviktigt att ämnesstudierna utformas så att det blirgoda möjligheter för en lärare att forska inom sittämnesområde. Vad jag här har anfört bör riksdagenmed bifall till motionerna 1999/2000:Ub35 yrkandena2-4 och 6 och 1999/2000:Ub801 yrkandena 5, 7 och 10som sin mening ge regeringen till känna.För ettämneslärare i praktisk-estetiska ämnen hardet funnits särskilda examina. De skall nuavskaffas. Enligt är det viktigt attutbildningen av musiklärare, som bör vara enutbildning med konstnärlig inriktning, även iframtiden kan genomföras i anslutning till högremusikutbildningar på musikhögskolorna. Dessa böralltså även ha examensrätt förlärarexamen i musik. Musiklärarutbildningen skallförbereda för en mångsidig pedagogiskyrkesverksamhet inom olika skolformer, bl.a. den förSverige unika kommunala . Vad jag här haranfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub35 yrkande 12 som sin mening geregeringen till känna.Skolans skyldighet att erbjuda lärarnakompetensutveckling - fortbildning ochvidareutbildning - måste slås fast. En medveten planför varje lärares ämnesfördjupning och pedagogiskafortbildning måste göras upp ute på skolorna.Resurser måste avsättas för att alla lärare skall hamöjlighet att följa nyheter och debatt inom sinarespektive undervisningsfält. Vad jag här har anförtbör med bifall till motion 1999/2000:Ub801yrkande 13 som sin mening ge regeringen till känna.En lärarlegitimation - ibland kalladlärarcertifikat - skulle innebära enkvalitetssäkring av lärarutbildningen och därmedhöja kvaliteten i skolan. Legitimationen skallutfärdas efter godkänd utbildning och genomgångenpraktik, och skall, precis som för läkare, kunnadras in vid tydliga fall av misskötsel. Enmotsvarighet till , vars beslut kan överklagas, skullevara bra för kvaliteten. Med en lärarlegitimationblir det också svårare för kommuner att spara pengargenom att sänka kompetenskraven på sina lärare. Vadjag här har anfört bör med bifall tillmotion 1999/2000:Ub35 yrkande 7 som sin mening geregeringen till känna.Läraryrkets professionalism - dess status - måstehävdas. Politikernas uppgift är att sätta upp målenför skolans verksamhet och genom uppföljning ochutvärdering se till att målen nås, men det ärskolans pedagoger, lärare och skolledare, sombestämmer hur målen skall nås. Politiker skall intelägga sig i det pedagogiska arbetet i skolan. Olikatyper av styrelser med lekmän och elever i skolornakan heller aldrig få fatta beslut om pedagogiska ochämnesteoretiska frågor i skolan. Vad jag här haranfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub801 yrkande 14 som sin mening geregeringen till känna.Lektorstjänsterna, som förr var ett vanligt inslagi svenskt skolväsende, har i stort settförsvunnit. Den utvecklingen måste brytas.Lektorstjänster för lärare med minst licentiatexamenmåste återinrättas. En plan bör upprättas där måletskall vara att var tionde gymnasielärare är lektorinom en tioårsperiod. Lärare måste få möjlighet attutan att riskera sin tjänst göra uppehåll förforskningsarbete och studier. Vad jag här har anförtbör med bifall till motion 1999/2000:Ub35yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna.En aktiv rekrytering av lärare är nödvändig för attmöta den lärarbrist som står inför.