bet · GN01KU15 · 2000-03-28 00:00:00 — Slutsatserna gäller television, Internet och deinteraktiva tjänster som blir tillgängliga via de digitala TV-mottagarna.Medlemsstaterna uppmanas bl.a. att intensifiera sina ansträngningar i frågaom medieundervisning och när det gäller att samla berörda branscher ochparter för att undersöka vägar för att uppnå ökad insyn i olika sätt att klassificera audiovisuellt innehåll. har i detta sammanhang särskilt fram-hållit behovet av att skydda barn från skadlig mediepåverkan. Branschernasansvar har lyfts fram, men har betonat att medlemsstater-nas regeringar måste agera om marknadens självreglering inte lyckas skapaett tillräckligt skydd.EU-rekommendationen (98/560/EG) om utvecklingen av konkurrenskraf-ten hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och informa-tionstjänster genom främjande av nationella system för att uppnå en jämför-bar och effektiv skyddsnivå för minderåriga och för den mänskliga värdig-heten rekommenderar att medlemsstaterna, som ett komplement till lagstift-ningen, främjar självreglering. har genom tilläggsdirek-tiv fått i uppdrag att informera berörda branscher ominnehållet i rådets rekommendation, att följa branschernas självreglerandearbete med de frågor som rekommendationen omfattar samt att, om bran-scherna så önskar, fungera som stöd och samtalspartner i frågor som rörskydd av barn och den mänskliga värdigheten. Uppdraget omfattar bran-scherna för såväl audiovisuella tjänster och informationstjänster som övrigatekniska upptagningar, t.ex. dator- och TV-spel. förut-sätts vid behov samråda med berörda myndigheter, bl.a. Granskningsnämn-den för radio och TV, samt Radio- och (dir. 1998:110).Våldsskildringsrådet skall fortlöpande rapportera till Kulturdepartementetoch om hur branschernas självregleringsarbete fort-skrider. Målsättningen bör vara att dessa rapporter skall kunna användas somunderlag för en jämförande utvärdering på EU-nivå av nationella åtgärder påde områden som omfattas. Arbetet med uppdraget skall fortsätta så längerekommendationen gäller eller regeringen fattar ett annat beslut. skall vidare medverka i Radio- och uppdrag att till-sammans med myndigheter m.m. inom medieområdet utarbeta ett förslag tillhur myndigheterna skall samverka om en rapport om utvecklingen inommedieområdet. har producerat en informations-broschyr om EU-rekommendation 98/560/EG. Broschyren syftar bl.a. till attinformera de berörda branscherna om rekommendationens innehåll om själv-reglering. Rådet har gett ut en rad skrifter om våldsskildringar i TV. Under1999 publicerades skriften Gränslöst. Om TV, våld och ansvar, som är enuppföljande kvantitativ studie om omfattningen av våldsskildringar i bådefiktions- och nyhetsprogram i de sex största TV-kanalerna. Skriften inklude-rar även en idédebatt om televisionens nya roll och ansvar inför framtiden.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om våldsinslag i s.k. trailrar behandlades av utskottet våren 1998med anledning av en motion från den allmänna motionstiden (kd) motsva-rande den nu aktuella. Utskottet hänvisade bl.a. till att trailrar omfattas avreglerna i 6 kap. 2 § radio- och TV-lagen om att program med ingåendevåldsskildringar inte får sändas och på sådant sätt att det finns ebetydande risk för att barn kan se programmen om det inte av särskilda skäländå är försvarligt. Motionsyrkandet avstyrktes (bet. 1997/98:KU16). Näm-nas kan också att utskottet avstyrkte ett motionsyrkande om etttillkännagivande till regeringen om s.k. V-chips som en möjlig metod medhänvisning till det arbete som pågick inom EU (bet. 1998/99:KU23).Utskottets bedömningSå kallade trailrar omfattas av bestämmelserna i 6 kap. 2 § radio- och TV-lagen, som föreskriver att program med ingående våldsskildringar av verk-lighetstrogen karaktär inte får sändas i televisionen eller påsådant sätt att det finns betydande risk för att barn kan se programmen omdet inte av särskilda skäl kan anses försvarligt.Frågan om våldsinslag i televisionen har varit föremål för ingående be-handling inom EU och ett självregleringsarbete har bl.a. initierats. Fråganföljs för del av som fortlöpande skall rapporte-ra hur självregleringsarbetet fortlöper. Utskottet har tidigare avslagit ettmotionsyrkande motsvarande motion Ub221 yrkande 13 och är med hänvis-ning också till att självregleringsarbetet bör avvaktas inte berett att frångådetta ställningstagande. Motion Ub221 yrkande 13 (kd) avstyrks.Verksamheten hos och motion K255 av m.fl. (kd) begärs en utvärdering av verk-samheten hos och TV. Enligt motionen hardet ibland riktats viss kritik mot med hänvisning till attnämnden rutinmässigt och utan närmare analys tycks avfärda en del anmäl-ningar. Vidare anförs att det är allvarligt om lag och avtal uppställer krav påopartiskhet, saklighet, allsidighet, granskning och relevans, och nämnden dåskulle underlåta att ta hänsyn till sådana kriterier i sina bedömningar avanmälda program.BakgrundEnligt 9 kap. 2 § radio- och TV-lagen övervakar förradio och TV genom granskning i efterhand om sända program står i över-ensstämmelse med lagen och de villkor som kan gälla för sändningarna.Granskningsnämnden kan sägas bestå av två delar, nämnden och myndig-heten. Nämnden är den beslutande delen och består av sju ordinarie ledamö-ter och fem suppleanter, alla utsedda av regeringen. Ordföranden och viceordföranden är jurister med höga domartjänster medan övriga ledamöter ochsuppleanter kommer från olika verksamhetsområden. Myndigheten sköterden löpande verksamheten. Chef för myndigheten är en direktör som måsteha domarerfarenhet och som, liksom nämnden, är utsedd av regeringen.Härutöver finns tretton personer anställda.Större delen av besluten utgörs av s.k. direktörsbeslut. Dessa är alltid fri-ande eftersom direktören inte själv får fatta några fällande eller kritiserandebeslut. fattades 432 beslut, varav 86 vid sammanträde i nämn-den.Nämndens övervakning omfattar alla de svenska radio- och TV-företagsom sänder program till den svenska allmänheten, antingen sändningarnasker lokalt, regionalt eller över hela landet. Det innebär med andra ord attnämnden granskar allt från när- och lokalradio till rikstäckande radio och TV- både mark-, kabel- och satellitbunden sådan. Nämnden följer också utländ-ska satellitsändningar till den svenska allmänheten, t.ex. och Kanal ,vilka hör hemma i , och bedömer om dessa sändningar följerEG:s TV-direktiv.Villkoren för sändningstillstånden för , ,och innebär bl.a. att sändningarna skall varaopartiska och sakliga och att en vidsträckt yttrande- och informationsfrihetskall råda. Alla programföretag som har sändningstillstånd av staten, dvs.även de nya digitala markbundna TV-kanalerna, liksom svenska satellit-TV-företag som sänder till allmänheten är skyldiga att beriktiga felaktiga sak-uppgifter när detta är påkallat. SVT, SR, UR och är också skyldiga attbereda den som har ett befogat anspråk på att bemöta ett påstående tillfälletill genmäle. Dessa företag har också inskrivet i sina sändningstillstånd attsändningarna skall bedrivas opartiskt och med saklighet. Enligt sändnings-tillstånden måste SVT, SR, UR, och de digitala markbundna TV-kanalerna vidare ta hänsyn till mediets särskilda genomslagskraft när detgäller programmens ämnen och utformning och tiden för sändning av pro-grammen. De måste också respektera den enskilde individens privatliv. En-ligt såväl radio- och TV-lagen som lokalradiolagen får program som inte ärreklam inte på ett otillbörligt sätt gynna kommersiella intressen. Bestämmel-sen är bl.a. avsedd att motverka smygreklam inne i programmen.Nämnden granskar efterlevnaden av dessa villkor och också hur reglernaom reklam, sponsring samt reglerna om eget producerat material efterlevs.När det gäller den kommersiella lokalradion, närradion och de svenska ka-bel- och satellitföretagen är granskningsområdet mer begränsat.Den kommersiella lokalradion har nämligen långt ifrån samma krav på sinprogramverksamhet som public service-bolagen och . Det finns varkenkrav på opartiskhet, saklighet, hänsyn till mediets genomslagskraft, respektför privatlivet eller skyldighet att sända beriktiganden och genmälen. Deflesta bestämmelserna rör i stället reklam och sponsring, men också en be-stämmelse som anger att minst en tredjedel av sändningstiden varje dygnmåste bestå av sådant material som är framställt särskilt för den egna verk-samheten. Reglerna för närradion liknar dem för lokalradion. Lokalradionstredjedelsregel motsvaras i närradion av det s.k. riksförbudet, som innebär iprincip att sändningarna skall vara framställda särskilt för den egna verk-samheten. Regelverket för svenska kabel- och satellitföretag handlar tillstörsta delen om reklam, sponsring och otillbörligt gynnande. Det finns ock-så regler om andelen europeiskt material, ett demokratiskt synsätt och berik-tigande av felaktiga sakuppgifter.Vissa kanaler, som många av naturliga skäl uppfattar som svenska, är for-mellt sett inte svenska även om sändningarna sker på svenska språket. Så ärfallet med t.ex. och Kanal och , som har sitt hemvist i Storbri-tannien. har i enlighet med radio- och TV-lagen, somockså i detta avseende bygger på EG:s TV-direktiv, ingen jurisdiktion överdem. Nämnden skall dock enligt sin instruktion följa innehållet även i ut-ländska satellitsändningar som riktar sig till svensk allmänhet. Nämndenredovisade i skrivelse till den brittiska granskningsmyndighetenITC resultaten av två undersökningar som genomförts av och Kanal5:s sändningar . Nämnden fann i sin under-sökning bl.a. att bägge kanalerna visat för mycket reklam, gjort för täta re-klamavbrott m.m. Svarsskrivelsen från ITC visade att de brittiska reglerna påflera punkter bygger på en tolkning av EG-direktivet som skiljer sig från densvenska. redovisade tolkningsskillnaderna i skrivelsetill regeringen.1998 kom 571 ärenden in till . av nämd-ärendena utgjordes av anmälningar. Antalet initiativ var 48. Det är enligtGranskningsnämndens årsbok 1999 nästan uteslutande public service-företagen som blir anmälda medan granskningen av övriga programföretag ärstarkt beroende av nämndens initiativ. av besluten var friande, 10 %fällande och var kritiserande. Bland resterande återfinns ärenden omutländska satellitsändningar samt nämndens bedömningar av public-service-företagens och uppföljningsrapporter. Nämndens fällande beslutgällde i 15 fall , i 1 fall , i 8 fall , ifall lokalradio, i 4 fall närradio, i 1 fall kabelsändningar och i 2 fall svenssatellitsändningar. I 15 fall grundades sig nämndens fällande beslut på re-klambestämmelserna, i 11 fall på reglerna om opartiskhet och i 11 fall påreglerna om otillbörligt gynnande. Reglerna om sponsring, saklighet, respektför privatlivet, beriktigande, mediets genomslagskraft respektive tredjedels-regeln åberopades i 3-5 fall vardera.För de flesta fall av överträdelser är ett föreläggande den kraftigaste sank-tionen nämnden kan tillgripa. Föreläggandet gäller att det fällda programfö-retaget skall offentliggöra nämndens fällande beslut. Bland annat när detgäller sändningsbeteckning eller andel egenproducerat material i när- ochlokalradio kan nämnden utfärda förelägganden om att den aktuella bestäm-melsen skall följas. Föreläggandet kan förenas med vite, och vid en upprepadöverträdelse kan nämnden ansöka hos Länsrätten i om att etti förväg bestämt vitesbelopp skall dömas ut. harnämnden också möjlighet att hos länsrätten ansöka om att en särskild avgiftskall påföras programföretagen om de brutit mot vissa bestämmelser somgäller annonser, sponsring och otillbörligt gynnande av kommersiella intres-sen.Granskningsnämnden har vidare i uppgift att bedöma om SVT:s, SR:s, UR:soch uppföljningsrapporter ger statsmakterna och allmänheten till-räcklig information om hur programföretagen levt upp till de krav och syftensom regeringen angett i sändningstillstånden. Nämnden publicerar ocksåregelbundet rapporter och informationsmaterial.Utskottets bedömningSom framgår av regeringens redogörelse för behandlingen av riksda-gens skrivelser till regeringen (skr. 1998/99:75) pågår inom Kulturdeparte-mentet en översyn av myndighetsstrukturen på medieområdet. Till dettakommer, enligt vad kulturministern framhöll i den 24 februari2000 när det gäller det pornografiska utbudet i televisionen, att det inomRegeringskansliet pågår en analys av lagstiftning, regelverk och tillämpning,och regeringen kommer att återkomma så snart analysen är klar för att för-hoppningsvis åstadkomma en ordning som upplevs som rimligare. Utskottetanser att detta arbete bör avvaktas och avstyrker följaktligen motion K255(kd).Författningsteknisk samordningFinansutskottet har beslutat överlämna till konstitutionsut-skottet ett förslag i proposition 1999/2000:50 till lag om ändring i lagen omkoncessionsavgift på televisionens område för författningsteknisk samord-ning med motsvarande lagrum i proposition 1999/2000:55. Den i proposition1999/2000:50 föreslagna ändringen innebär att ordet ersätts avordet och bör således som finansutskottet framhållit nuantas. beträffande frågan om avslag på propositionenatt avslår motionerna 1999/2000:K27 yrkande 1 och1999/2000:K28 yrkande 1,res. 1 (m, fp)2. beträffande lokalradiolagenatt avslår motionerna 1999/2000:K27 yrkande 2 och1999/2000:K28 yrkandena 3-5,res. 2 (m, fp)-Villk.3. beträffande den s.k. stopplagenatt avslår motionerna 1999/2000:K28 yrkande 2,1999/2000:K276 yrkande 12 och 1999/2000:K327,res. 3 (m, fp)4. beträffande koncessionsavgifteratt med bifall till propositionerna 1999/2000:50 och1999/2000:55 i nu aktuella delar och med avslag på motionerna1999/2000:K25 yrkande 2, 1999/2000:K27 yrkande 3 och1999/2000:K28 yrkande 6 antar regeringens i bilaga 1 intagna förslagtill lag om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televi-sionens område,res. 4 (m, fp)-Villk.res. 5 (kd)5. beträffande förstärkt grundlagsskyddatt avslår motion 1999/2000:K28 yrkandena 8 och 9,res. 6 (fp)6. beträffande kommersiell riksradioatt avslår motionerna 1999/2000:K25 yrkande 3 och1999/2000:K28 yrkande 7,res. 7 (kd)res. 8 (fp)7. beträffande reklamtideratt avslår motionerna 1999/2000:K25 yrkande 1 och1999/2000:K234,res. 9 (kd)8. beträffande digital radioatt avslår motionerna 1999/2000:K26 yrkande 1 och1999/2000:K276 yrkande 14,res. 10 (m)res. 11 (c)9. beträffande konvergensenatt avslår motionerna 1999/2000:K26 yrkande 2 och1999/2000:T717 yrkande 4,res. 12 (m)res. 13 (c)10. beträffande propositionens lagförslag i övrigtatt antar regeringens i bilaga 1 intagna förslag till lag omändring i förfogandelagen (1978:262), lag om ändring i lagen(1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetens områden, lag om änd-ring i lotterilagen (1994:1000), lag om ändring i marknadsföringsla-gen (1994:450) och lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844),11. beträffande riktlinjer för den svenska mediepolitikenatt avslår motion 1999/2000:K276 yrkandena 2-4res. 14 (m)12. beträffande digital TVatt avslår motionerna 1999/2000:K276 yrkandena 5 och10, 1999/2000:K335, 1999/2000:T717 yrkande 2 i denna del samt1999/2000:T705 yrkande 14,res. 15 (m)res. 16 (fp)res. 17 (v)13. beträffande dekodraratt avslår motionerna 1999/2000:K276 yrkande 7 och1999/2000:T717 yrkande 2 i denna del,res. 18 (m)14. beträffande must carry-principenatt avslår motion 1999/2000:K276 yrkande 13,res. 19 (m, fp)15. beträffande den s.k. TV-listanatt avslår motion 1999/2000:Kr509 yrkande 17,16. beträffande sändningstillstånd för lokal TVatt avslår motionerna 1999/2000:K297 och1999/2000:K355 yrkande 3,res. 20 (c)17. beträffande innehållet i sändningarnaatt avslår motion 1999/2000:Ub221 yrkande 13,18. beträffande och avslår motion 1999/2000:K255.res. 21 (kd)den 28 mars 2000På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), (), (s), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), ()och (). Frågan om avslag på propositionen (mom. 1)Per (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "I samband"och på s. 8 slutar med "yrkande 1 (fp) avstyrks" bort ha följande lydelse:Yttrandefriheten och tryckfriheten är centrala värden i det fria samhället.Syftet med införandet av lokalradiolagen 1993 var att förstärka yttrandefri-heten genom ökad mångfald i etern. Utskottet vill understryka att när yttran-defriheten tillåter lagstiftning om tillstånd och villkor för att sända radioprgram grundar sig detta på ett behov av att på något sätt ordna användningenav frekvenserna för radio och TV och inte för att ge utrymme åt godtyckligfrekvensfördelning från statens sida.Utvecklingen inom lokalradion visar att över två miljoner lyssnare anseratt mångfalden och informationen har förbättrats genom de privata lokalra-diostationerna. En bred publik lyssnar på någon av de fria radiostationernaoch de fyller uppenbarligen ett behov vid sidan av Radio.Enligt utskottets mening innebär regeringens förslag en politisk styrningsom inte gagnar yttrandefriheten och mångfalden. Som Lagrådetfunnit är systemet med auktioner oproblematiskt med hänsyn till yttrandefri-hetsgrundlagen. Detta kan däremot inte sägas om det urvalssystem somregeringen nu föreslår. Utskottet delar Lagrådets bedömning att förslaget ärdiskutabelt mot bakgrund av att vad som avses med mångfald och ägande-förhållanden inte analyserats tillräckligt i belysning av utvecklingen av Internet. Det är naturligt att se Internet, television och radio som enrad funktioner av digitala medier, och world wide webb är ett forum förkultur och nyheter bredvid andra, traditionella, medier. Enligt utskottetsmening framstår det som direkt skadligt att, som regeringen föreslagit, infö-ra regler om kortare tillståndsperioder med därtill hörande osäkerhet och enomfattande reglering av ägande och programinnehåll.Mot bakgrund av vad ovan anförts anser utskottet att proposition1999/2000:55 med bifall till motionerna K27 yrkande 1 (m) och K28 yrkan-de 1 (fp) bör avslås.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande frågan om avslag på propositionenatt med bifall till motionerna 1999/2000:K27 yrkande 1 och1999/2000:K28 yrkande 1 avslår proposition 1999/2000:55.2. Lokalradiolagen (mom. 2) -villk.Under förutsättning av bifall till reservation 1Per (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Regeringensförslag" och slutar med "yrkandena 3-5 (fp) avstyrks" bort ha följande lydel-se:Enligt utskottets mening finns det anledning att ta tillvara de förbättringar iregelverket som regeringens förslag innebär i vissa avseenden. att äga radiostationer bör således förstärkas. De nuvarandebegränsningarna genom 5 och 7 §§ lokalradiolagen att inneha mer än etttillstånd och för ägare av dagstidningsföretag att äga radiostationer bör såle-des upphävas. Vidare bör en bestämmelse motsvarande regeringens förslagtill 5 kap. 4 § radio- och TV-lagen som gäller begränsningar för stat, lands-ting och kommuner föras in i lokalradiolagen. Utskottet tillstyrker såledesmotion K27 yrkande 2 (m) samt motion K28 yrkandena 3-5 (fp).dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande lokalradiolagenatt med bifall till motionerna 1999/2000:K27 yrkande 2 och1999/2000:K28 yrkandena 3-5 antar i bilaga 2 intaget lagförslag.3. Den s.k. stopplagen (mom. 3)Per (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Regeringensförslag" och slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör den s.k. stopplagen upphävas möjligt.Yttrandefrihetsgrundlagen anger att sammanslutningar skall ha möjlighet attfå tillstånd att sända ljudradioprogram i en utsträckning som tillgängligaradiofrekvenser medger. Som Lagrådet framhållit innebär grundlagsbestäm-melsen inte bara att tillgängliga radiofrekvenser skall tas i anspråk utan ocksatt de skall tas i anspråk på ett sätt som leder till vidaste möjliga yttrandefhet och informationsfrihet. Det är därför angeläget att stopplagen upphävsutan någon fördröjning. Utskottet tillstyrker således motionerna K28 yrkande2 (fp) samt K276 yrkande 12 (m) och K327 (m).dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande den s.k. stopplagenatt med bifall till motionerna 1999/2000:K28 yrkande 2,1999/2000:K276 yrkande 12 och 1999/2000:K327 antar följande:Förslag till lag om upphävande av lagen (1995:1292) omtillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalradioHärigenom föreskrivs att lagen (1995:1292) om tillfälliga bestämmelser ifråga om tillstånd att sända lokalradio skall upphöra att gälla med utgångenav april månad 2000.4. Koncessionsavgifter (mom. 4) -villk.Vid avslag på reservation 1Per (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Regeringensförslag" och slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening uppvisar regeringens förslag såvitt avser konces-sionsavgifterna så allvarliga brister att det inte borde genomföras. Det är helenkel inte rimligt att det skall finnas så stora avgiftsskillnader som det härskulle bli fråga om. Regeringens huvudskäl tycks vara att skapa en situationsom är ohållbar för de befintliga tillståndshavarna. Det kommer enligt ut-skottets bedömning att bli mycket svårt att driva en station med avgiftsnivåersom ligger om stationen skall konkurreramed en ny station som har en avgift på bara . Allvarligast ärdetta när det gäller stationer som har hög lokal närvaro med stor andel lokaltmaterial och redaktionell bearbetning. Dessa stationer har de högsta kostna-derna och kommer därför att ha svårast att konkurrera med nya stationer medden nya begränsade avgiften. Den föreslagna avgiftsnivån kommer sannoliktatt leda till minskande total andel lokalt material i den privata lokalradion.Det är inte en praktiskt möjlig lösning att frånträda ett gammalt avtal och istället söka ett nytt tillstånd. Att behöva byta frekvens riskerar nämligen attfå svåra reklammässiga följder.Det är enligt utskottets mening självfallet så att regeringens förslag innebären uppenbar risk för snedvriden konkurrens. Förslaget innebär att de förut-sättningar som gällde vid utauktioneringarna av de befintliga tillstånden heltändrats. Enligt utskottets uppfattning saknar förslaget varje form av konkur-rensneutralitet och måste uppfattas som orättvist. Särskilt gäller detta efter2008 då villkoren för de befintliga och de nya tillståndshavarna blir förhål-landevis enhetliga, bortsett från avgiftsstorleken. Utskottet anser mot dennabakgrund att regeringen bör återkomma till med ett förslag somutan att snedvrida konkurrensen ger radioföretagen ekonomiska möjligheteratt investera i den digitala tekniken, utveckla programutbudet och öka detredaktionella innehållet i sändningarna. Detta bör med bifall till motionernaK27 yrkande 3 (m) och K28 yrkande 6 (fp) och med anledning av motionK25 yrkande 2 (kd) ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande koncessionsavgifteratt med bifall till motionerna 1999/2000:K27 yrkande 3,1999/2000:K28 yrkande 6 och proposition 1999/2000:50 i denna delsamt med anledning av proposition 1999/2000:55 i denna del och mo-tion 1999/2000:K25 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.5. Koncessionsavgifter (mom. 4)() och von der Esch (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Regeringensförslag" och slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening kommer regeringens förslag när det gäller avgif-terna för de befintliga tillstånden att leda till en ohållbar konkurrenssituatiDet är inte rimligt att avgifterna för de befintliga tillstånden skall uppgå tigenomsnitt när de nya tillståndshavarna bara skall behö-va betala 40 000 kr.Utskottet anser att konkurrensskäl talar för att de höga avgifterna för debefintliga tillstånden avvecklas i syfte att nå ett konkurrensneutraltavgiftssystem.