bet · GO01SoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Den konkretautformningen av hjälpmedelsgarantin måste bli föremål försärskild utredning där noggranna analyser och avvägningargörs. Enligt utskottets mening finns det ändå anledningatt pröva införandet av en statlig hjälpmedelsgaranti,omfattande de hjälpmedel som finansierasmed statliga anslag, dvs. bilstödet och alternativtelefoni. Utskottet anser att en hjälpmedelsgaranti rymsinom de nuvarande ramarna och att en garanti på siktkommer att minska det offentligas kostnader, somutbudet av hjälpmedel ökar liksom valfriheten. anfört med anledning av motion So299 (m) yrkande10 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse:24. beträffande utredning av hjälpmedelsfrågornaatt med anledning av motion 2000/01:So299yrkande 10 och med avslag på motionerna2000/01:So354 yrkande 6, 2000/01:So538 yrkandena12 och 13 och 2000/01:So540 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,16. Utredning av hjälpmedelsfrågorna (mom. 24)och (båda kd) anser:dels att den del av utskottets betänkande som på s. 85börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med " Dessaavstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt 3 b § hälso- och sjukvårdslagen skall landstingenerbjuda hjälpmedel för funktionshindrade. Utskottetkonstaterar att detta fungerar olika väl i olikalandsting. I en del landsting råder mycket långaväntetider för hjälpmedel. En del landsting erbjudergratis hjälpmedel, andra tar ut stora avgifter.Utskottet konstaterar att barn behöver hjälpmedel för attderas utveckling skall stimuleras. De kan behövahjälpmedel både i skolan och . Elever som fårett hjälpmedel i skolan, t.ex. en dator, får inte alltidmotsvarande för användning i hemmet, trots att behovet ärlika stort där. Hjälpmedelscentralernas praxis är mycketolika i olika landsting. Utskottet anser att den utredningsom skall få i uppdrag att belysa de handikappadesekonomiska situation enligt beslut (betänkande 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) även börfå i uppdrag att belysa frågan om avgifter för hjälpmedel.Vad utskottet anfört med anledning av motion So540 (kd)yrkande 7 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse:24. beträffande utredning av hjälpmedelsfrågornaatt med anledning av motion 2000/01:So540yrkande 7 och med avslag på motionerna2000/01:So299 yrkande 10, 2000/01:So354 yrkande6 och 2000/01:So538 yrkandena 12 och 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,17. Utredning av hjälpmedelsfrågorna (mom. 24)() anser:dels att den del av utskottets betänkande som på s. 85börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med " Dessaavstyrks" bort ha följande lydelse:Rätt insatta och utprovade hjälpmedel har stor betydelseför funktionshindrades välbefinnande. Att få hjälp attförbättra och vidmakthålla sin funktionsförmåga är viktigtför en god livskvalitet. Hjälpmedel för rehabilitering ochtrygghet måste säkras, anser utskottet. En helhetssyn ochsamlad bedömning måste göras i ansvarsfördelningen mellankommuner och landsting. Långa väntetider för att erhållahjälpmedel eller få dem reparerade innebär svårigheter förfunktionshindrade att verka i samhället på lika villkorsom andra. Utskottet anser att en hjälpmedelsgaranti medfastställda normer för väntetider för utprovning ochreparationsarbete bör införas. Vad utskottet anfört medanledning av motion So354 (c) yrkande 6 bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse:24. beträffande utredning av hjälpmedelsfrågornaatt med anledning av motion 2000/01:So354 yrkande 6 och medavslag på motionerna 2000/01:So299 yrkande 10,2000/01:So538 yrkandena 12 och 13 och 2000/01:So540yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. Utredning av hjälpmedelsfrågorna (mom. 24)() anser:dels att den del av utskottets betänkande som på s. 85börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med " Dessaavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka att ett funktionshinder inteskall innebära betydande merkostnader för den enskilde.Avgifter för hjälpmedel skall därför undvikas eller hållaspå låg nivå. Ingen skall av ekonomiska skäl behöva avståfrån hjälpmedel som han eller hon har behov av. En ökadkonkurrens på hjälpmedelsområdet kan vara ett sätt atthöja kvaliteten och minska köerna. Inom t.ex. hörselvårdenbör man i högre utsträckning än vad som sker kunnaupphandla tjänster från privata entreprenörer. Utskottetanser att det bör införas en vårdgaranti och att dennaockså bör omfatta tekniska hjälpmedel som är medicinsktmotiverade. Den som är i behov av hjälpmedel skall fåsnabb hjälp och tillgång till komplicerade hjälpmedelsenast . Vidare anser utskottet att enutredning av hela hjälpmedelsförsörjningen bör genomföras.De senaste årens utveckling av datatekniken påverkarhjälpmedelsområdet. Landstingen har dock olika praxis närdet gäller att få tillgång till dator som hjälpmedel. Ominte synskadade skall bli alltmer isolerade och mindredelaktiga i samhällsangelägenheter måstehjälpmedelsförsörjningen kunna tillhandahålladatorhjälpmedel till alla. Vad utskottet anfört medanledning av motion So538 (fp) yrkandena 12 och som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse:24. beträffande utredning av hjälpmedelsfrågornaatt med anledning av motion 2000/01:So538yrkandena 12 och 13 och med avslag på motionerna2000/01:So299 yrkande 10, 2000/01:So354 yrkande6 och 2000/01:So540 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,19. Apoteksmonopolet (mom. 26)(), (), (), (), (),() och ()anser:dels att den del av utskottets betänkande som på s. 87börjar med "I ett flertal" och slutar med "9 avstyrks"borde ha följande lydelse:Sverige är ett att de få västländer som har ett statligtmonopol avseende detaljhandel med läkemedel. Det innebäratt läkemedel endast får säljas på eller hos dedetaljister som bestämmer. Monopolet medförenligt statliga utredningar ökade kostnader för läkemedel.En avmonopolisering skulle följaktligen leda till enväsentlig kostnadsbesparing. Ytterligare ett skäl attavskaffa monopolet är att tillgängligheten ökar omreceptfria mediciner kan säljas i vanliga affärer samt omreceptbelagda mediciner kan köpas i privata affärer underfarmaceutisk ledning. Enligt utskottets uppfattning bördärför monopol ersättas med licensieradförsäljning av läkemedel. hårda kontrolloch godkännande är en garanti för att säkerhet ochkvalitet säkerställs. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motionerna 2000/01:So204 (m)yrkandena 1 och 3, 2000/01:So216 (m) yrkande 1,2000/01:So237 (kd), 2000/01:So279 (m) yrkande 6,2000/01:So331 (c), 2000/01:So506 (c) yrkande 5 delvis och2000/01:So511 (m) yrkande 9 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följandelydelse:26. beträffande apoteksmonopoletatt med anledning av motionerna2000/01:So204 yrkandena 1 och 3,2000/01:So216 yrkande 1, 2000/01:So237,2000/01:So279 yrkande 6, 2000/01:So331,2000/01:So506 yrkande 5 delvis och2000/01:So511 yrkande 9 och med avslagpå motion 2000/01:So204 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Särskilda yttrandenAnslag under utgiftsområde 91. , , Hans Hjortzberg-Nordlundoch (alla m) anför:Den 22 november 2000 beslöt majoritet beståendeav socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartisteratt fastställa ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkningav statens inkomster avseende 2001. beslutadesom preliminära utgiftstak (bet.2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36).Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslagsyftar till att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt,kulturellt och socialt växande . Vi vill satsa påen utbildning som ger alla större möjligheter till ettrikare liv. Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag och människorväxa. Ännu fler kan komma in på den ordinariearbetsmarknaden. Den sociala tryggheten ökar också i andrabemärkelser genom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet. Friheten att välja bidrar både tillmångfald, en bättre kvalitet och en större trygghet. Deenskilda människorna får ett större inflytande över sinaliv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattande skattesänkningarför alla, men främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är i störst behov avgemensamma insatser och som har små eller inga möjligheteratt påverka sin egen situation. Vi slår också fast att detallmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter sommåste vara gemensamma.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet den22 november om ramar för de olika utgiftsområdena valt enannan inriktning av politiken, deltar vi inte i det nuaktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.För förordar vi i våra parti- ochkommittémotioner en anslagsfördelning inom utgiftsområde 9som i huvudsak innebär följande.Vi anser att regeringens satsningar på en förbättradtandvårdsförsäkring är otillräckliga och vill därför redanfrån förstärka tandvårdsförsäkringen med 300miljoner kronor . Enligt vår uppfattning måstehögkostnadsskyddet för de grupper i befolkningen som harstora tandvårdsbehov prioriteras. Tandvårdsförsäkringenbör ändras och ges ett utpräglat högkostnadsskydd. Allapatienter bör själva stå för kostnaden upp till 3 000 kr.För kostnader däröver bör subventionsgraden vara 60 %.Vidare anser vi att staten bör ta överfinansieringsansvaret för all offentligt finansieradtandvård utom i de fall där verksamheten skall regleras avhälso- och sjukvårdslagen. Tandvård som led isjukdomsbehandling förblir en angelägenhet försjukvårdshuvudmannen och avgiften för sådan vård bör varadensamma som för annan sjukvårdsbehandling.På läkemedelsområdet innebär våra förslag sammantageten kraftig successiv minskning av kostnaderna under årenframöver, som skyddet för de mest utsattaförbättras. Vi anser att läkemedelsförmånen böringå i den obligatoriska hälsoförsäkring som Moderaternasedan länge förespråkar. Det kommer dock att ta tid innandenna kan införas. I avvaktan på införandet av enhälsoförsäkring anser vi att kostnadsansvaret förläkemedlen bör återföras till staten för att bl.a.möjliggöra en bättre avvägning mellan de direktaläkemedelskostnaderna och läkemedlens övriga effekter påsamhällsekonomin. Det möjliggör också en avveckling av dets.k. Att avskaffa registret medför ävenstora fördelar ur integritetssynpunkt.Den som lider av en sjukdom eller jämförbara besvärskall enligt vårt förslag få köpa sina mediciner inomramen för läkemedelsförsäkringen. Det är också rimligt attden som, på egen bekostnad, vill använda mediciner somsaknar eller har obetydliga biverkningar för att höja sinlivskvalitet skall ha möjlighet att göra detta. Det är denbehandlande läkaren som skall avgöra om personen skall fåmedlet subventionerat eller inte. Antalet receptfrialäkemedel bör utökas. Detta minskar kostnaden förläkemedelssubventionen, särskilt om indikationerna för attskriva ut receptfria läkemedel med subvention hållsstrikta. Vidare bör åtgärder vidtas för att säkerställaatt man nyttjar parallell-import och generiska preparatdär sådana möjligheter finns. För det fall att dyraremedel används utan att det är medicinskt motiverat börpatienten själv betala hela den överskjutande kostnaden.Ytterligare besparingar kan åstadkommas genom att i ökadutsträckning förskriva mindre förpackningar. Vidare börövervägas i vilken utsträckning man kan möjliggöraförsäljning av läkemedel per postorder, t.ex. efterbeställning på medicinsk webbplats. Åtminstone receptfriförsäljning liksom försäljning vid återkommandeexpeditioner där kunden känner väl till läkemedlet och hurdet skall användas bör kunna hanteras via Internet ochpostorder. Vi anser vidare att en avveckling avapoteksbolagets monopol skulle innebära kraftigabesparingar. Slutligen anser vi att dagenshögkostnadsskydd för läkemedel bör ersättas med enfrivillig men offentlig försäkring. Vi beräknar att våraförslag sammanlagt skulle ge en besparing på 1,7 miljarderkronor inom läkemedelsområdet under år 2001.Vi föreslår en förstärkning av den oberoende tillsyneninom sjukvården genom inrättande av en särskildmedicinalstyrelse. Vidare föreslår vi ett särskiltstimulansbidrag till psykiatrin på föratt komma till rätta med nuvarande missförhållanden.Satsningarna på det förebyggande arbetet mot hiv/aidsbör öka i stället för att stagnera eller urholkas. Ettenigt socialutskott har i sitt yttrande 2000/01:SoU1yförordat ett tillkännagivande till regeringen om ettfortsatt särskilt statsbidrag till storstadsregionerna.Utöver detta föreslår vi att ytterligare 76 miljonerkronor avsätts för hiv/aidsinriktade insatser. Vi anseratt det statliga engagemanget inom folkhälsoområdetkraftigt bör minskas till förmån för regionalt och lokaltfolkhälsoarbete.Vi anser att Alkoholinspektionen är en onödigmyndighet som bör avskaffas. Med ett avvecklatdetaljhandelsmonopol för Systembolaget blir det ocksånaturligt att lägga ned Alkoholsortimentsnämnden.Ytterligare medel bör tillskjutas för att det oberoendearbetet med information och upplysning om alkohol skall fåtillräckligt genomslag, bör bidragen tillnykterhetsrörelsen minskas.Vi anser att insatser och stöd till funktionshindradeskall utföras individuellt. Stödet skall riktas direkttill enskilda människor och inte gå omvägen över kommunen.Att möjliggöra för handikappade att så långt möjligt deltai det vanliga samhället är inte en fråga för kommunerna,utan ett gemensamt ansvar för oss alla. Det ekonomiskaansvaret för assistansersättningens 20 första timmar böråterföras till staten. Rätten till personlig assistansäven under skoltid och vid vistelse på dagcenter böråterinföras och schabloniseringen av assistansersättningenslopas. Vi anser vidare att tyngdpunkten i den personligaassistansen bör ligga på ett personligt stöd ivardagslivet, oavsett om den funktionshindrade valt ettenskilt boende eller en kollektiv boendeform. Rätten tillpersonlig assistans bör därför också omfattafunktionshindrade som bor i gruppboende. Förutsättningarför detta bör utredas.Stödet till handikapprörelsens rekreationsanläggningarbör höjas med och ett nytt anslag på 100miljoner kronor införas för bostadsstöd tillfunktionshindrade.Ytterligare bör tillföras anslagetför bidrag till handikapporganisationer. Dessa extra medelskall riktas särskilt till mindre handikapporganisationersom arbetar oberoende av de stora samarbetsorganen inomhandikapprörelsen.Vi vill införa en hjälpmedelsgaranti. Inledningsvisbör den omfatta de hjälpmedel som finansierasmed statliga anslag nämligen alternativ telefoni ochbilstöd till handikappade.Handikappombudsmannen bör slås samman med Ombudsmannenmot etnisk diskriminering, Ombudsmannen mot diskrimineringpå grund av sexuell läggning samtJämställdhetsombudsmannen. Resurser för detta bör anvisasunder utgiftsområde 14. Den nya ombudsmannaorganisationenbör få i uppdrag att kartlägga hur kommunerna följer uppFN:s standardregler för funktionshindrade.Vi anser att den slutna ungdomsvården bör överförasfrån till kriminalvården ochatt av anslaget överförs tillkriminalvården. Förslaget innebär en förstärkning avStatens institutionsstyrelses övriga verksamhet ochinnebär också ett samlat ansvar för verkställande avsamtliga påföljder vid brott.Slutligen anser vi att utvecklingsmedlen till åtgärderför hemlösa bör disponeras av Socialstyrelsen.2. och (båda kd) anför:Den 22 november 2000 beslöt majoritet beståendeav socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartisteratt stå bakom förslagen i budgetpropositionen (prop.2000/01:1) vad gäller ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena och en beräkning av statens inkomsteravseende . beslutades om preliminärfördelning av statens utgifter för utgiftsområdena föråren 2002 och 2003 (bet. 2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36).Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordnat en annan inriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. När majoritet nu genomriksdagsbeslutet om ramar för de olika utgiftsområdenavalt en annan inriktning av politiken deltar vi inte i detnu aktuella beslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområde 9.Vi vill särskilt prioritera sju områden. Det gällerpolitiken för att skapa långsiktigt godatillväxtförutsättningar genom ett bättre företagarklimat,skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare,valfriheten för barnfamiljer, pensionärernas ekonomiskasituation, vården, omsorgen och skolan, vikten av ettåterupprättat rättssamhälle samt betydelsen av enfungerande infrastruktur. Vi anser att vården och omsorgenär ett prioriterat område, därför bör kommuner ochlandsting enligt vårt budgetalternativ tillförasytterligare under treårsperiodenjämfört med regeringens förslag. Målet för vår vård- ochomsorgspolitik är att ge trygghet och medmänsklig omsorgåt alla oavsett kön, ålder, etnisk bakgrund eller yrke.Alla har samma rätt att leva ett värdigt liv. Ingen skabehöva avstå från vård av ekonomiska skäl. Alltför storakostnadsökningar har skett för dem som är långvarigt sjukaoch svaga. Utvecklingen av nya läkemedel och de ökandebehoven generellt inom hälso- och sjukvården gör att manmåste våga överväga nya lösningar. Vi anser att en översynbör göras av hela systemet så att högkostnadsskyddetverkligen inkluderar alla egna avgifter i vården och olikahjälpmedel.Vi oroas för att hälso- och sjukvårdslagensportalparagraf, "god vård och hälsa på lika villkor"håller på att förlora förankring i verkligheten. Samtidigtär sjuka människor särskilt de svårt och de långvarigtsjuka och de döende tillsammans med barnen, de svagasteoch mest utsatta grupperna i vårt samhälle. Om deras behovav bra vård inte blir tillgodosedda på ett värdigt sättkommer trovärdigheten för svensk hälso- och sjukvård attskadas i grunden. Graden av civilisation hos ett samhällekan mätas genom hur det tar hand om sina svaga och sjuka.Vi vill arbeta för ett samhälle som ligger i topp vadgäller graden av civilisation. Vi vill därför fokuseradebatten om välfärd och hög standard till att handla omgod tillgång på vård och omsorg till alla medborgareoberoende av var man bor, ålder, social status ellerekonomiska förutsättningar.Vi redovisar här kortfattat inriktningen på våraanslagsförslag för utgiftsområdet på de punkter där denavviker från regeringens förslag.Vi anser att sjuk- och tandvårdsförsäkringen börsamordnas och att en utredning skyndsamt bör tillsättasför att utreda de närmare förutsättningarna för detta.Också frågan om kostnader för hjälpmedel bör tas med idirektiven. Vi känner oro för att många avstår frånnödvändig tandvård på grund av de höga kostnaderna. Iavvaktan på utredningens arbete bör därförtandvårdsförsäkringen tillföras ytterligare 100 miljonerkronor under åren 2001-2003.Vi anser att funktionshindrade skall kunna delta isamhället på lika villkor och accepterar därför inganedskärningar på handikappområdet. Vi anser att det ärmycket tillfredsställande att nu fattat beslutom att den som erhållit rätt till personlig assistans kanbehålla denna också efter fyllda . Detta är ett kravsom vi kristdemokrater har drivit . Det återstår dockatt vidtaga förändringar vad gäller schablonersättningensom slår mot de allra svagaste.Vi anser att besparingar bör göras på Socialstyrelsensoch för arbetsliv och socialvetenskapadministration. Förvaltningsanslaget bör minskas med 5 %.Vidare vill vi vad gäller folkhälsan anföra att vid alltfolkhälsoarbete är det viktigt att man utgår från enhelhetssyn på människan och hälsan som begrepp. I vidbemärkelse handlar hälsa om ett fysiskt, psykiskt, socialtoch andligt tillstånd av välbefinnande. Arbete för enförbättrad folkhälsa måste präglas av uthållighet.Resultaten kan oftast inte avläsas förrän flera årefteråt. Akuta insatser kan inte ersätta långsiktiga.Sociala och ekonomiska villkor, arbetsmiljö ochlevnadsvanor har betydelse för hälsoutvecklingen. Även itider av försämrad samhällsekonomi måste folkhälsoarbetetvärnas eftersom det gynnar både folkhälsan ochsamhällsekonomin . kan vi avläsa 1990-taletsekonomiska kris både i utslagna människor, långvarigasjukskrivningar och fler långtidsinskrivnasocialbidragstagare. Den höga arbetslösheten drabbar redansvaga grupper hårdast, vilket innebär ökad risk förpsykiska problem, högre vårdkonsumtion ochförtidspensionering. Arbetslöshet tenderar också att ökaalkohol- och drogkonsumtionen. Folkhälsoarbetet står införmånga utmaningar . Vi avser att ytterligareutveckla syn vad gäller folkhälsan isocialutskottets kommande folkhälsobetänkande.3. () anför:Den 22 november 2000 beslöt majoritet beståendeav socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartisteratt fastställa ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkningav statens inkomster avseende 2001. beslutadesom preliminär fördelning av statens utgifter påutgiftsområdena (bet. 2000/01:FiU1,rskr. 2000/01:36).Centerpartiet har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning. anser atthälso- och sjukvården behöver fler alternativadriftsformer. Fler kooperativa, ideella och privataentreprenörer måste få möjlighet att sluta avtal medkommuner och landsting för att öka mångfalden. Fleraalternativa driftsformer och vårdgivare kan innebära ökadnärhet för patienten och en decentraliserad vårdstruktur.Det ger möjligheter att utveckla metoder som delsförbättrar effektiviteten inom hälso- och sjukvården, delsinnebär att en förnyelse i arbetsformerna underlättas. Attbejaka alternativa driftsformer är för mig lika självklartsom att vården och omsorgen skall ges efter behov och attden skall vara solidariskt och rättvist finansierad viaskatter.För att kunna tillföra hälso- och sjukvårdenytterligare resurser har medverkat till enomfördelning av resurser från försvaret som innebär attvården och omsorgen kommer att tillföras ytterligare 8miljarder kronor under 2002-2004. Utskottet har ibetänkande 2000/01:SoU5 behandlat regeringens förslag tillnationell handlingsplan för utvecklingen av hälso- ochsjukvården och majoriteten (s, c, fp och mp) har ihuvudsak ställt sig bakom förslaget till riktlinjer. Deområden som skall prioriteras är primärvården,äldreomsorgen, psykiatrin samt mångfald.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet omramar för de olika utgiftsområdena valt en annaninriktning av politiken deltar jag inte i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 9.Inom utgiftsområde 9 tillstyrker jag regeringensförslag till förbättringar i tandvårdsförsäkringenavseende extra stöd till äldre. Jag anser dock attanslaget borde tillföras ytterligare 100 miljoner kronorför att förbättra insatserna för ungdomar.Jag anser att det behövs effektiviseringar ochkostnadsreduceringar i läkemedelsförmånen för attförhindra att den försämras ytterligare.