bet · GO01BoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Det innebär bl.a. att- en väl fungerande bostadsmarknad måste skapas,-- neutraliteten mellan upplåtelseformerna måste återställas,-- bruksvärdessystemet måste tillämpas på ett mer flexibelt sätt och iförlängningen ses över i sin helhet,-- de regelsystem som styr byggande och boende måste göras stabila ochlångsiktiga,-- bostadsfinansieringen bör reformeras genom att riktadeinvesteringsbidrag införs vid behov - t.ex. för studentbostäder ochekologiskt byggande - som de s.k. eviga räntebidragenavvecklas och-- de kommunala bostadsföretagens roll bör stärkas så att de kanfungera på bostadsmarknaden på samma villkor som andrabostadsföretag.-Vad utskottet nu med anslutning till partimotion anförtom utformningen av den framtida bostadspolitiken bör som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motionsförslag avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande bostadspolitikens utformningatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo7 yrkandena 1 och 7,2000/01:Bo223 yrkande 14, 2000/01:Bo230 yrkandena 2, 6, 7 och 17,2000/01:So358 yrkande 9 och med avslag på motionerna 2000/01:Bo1yrkande 2, 2000/01:Bo2 yrkande 6, 2000/01:Bo3 yrkandena 5, 6 och8, 2000/01:Bo216, 2000/01:Bo226, 2000/01:Bo232, 2000/01:Bo233yrkande 12, 2000/01:Bo235 yrkande 3, 2000/01:Bo414 yrkandena 1 och 2, 2000/01:N321 yrkande 2 samt 2000/01:Ub808 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Bostadspolitikens utformning (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med"Gemensamt för" och på s. 32 slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse:Den svenska bostadsmarknaden präglas av stora regionalaolikheter. som tillväxtregionerna uppvisar stor bostadsbristär överskottet på bostäder i andra delar av landet betydande. I de mestexpansiva regionerna börjar bostadsbristen rent av bli entillväxthämmande faktor. Den paradox som ligger i dessa förhållandenhar till stor del sin orsak i de senaste årens bostadspolitik, ellerrättare sagt brist på bostadspolitik. De bostadspolitiska insatser somregeringen gjort har till övervägande delen bestått i att regleringarnaoch därmed den politiska styrningen har ökat ytterligare. Det senasteexemplet på detta är den nya bostadsförsörjningslag somSocialdemokraterna med hjälp av stödpartierna (v) och (mp) avser attdriva igenom. Genom lagen kommer kommunerna att åläggas en raduppgifter som de har frihet att själva fatta beslut om utifrån deförhållanden som råder i kommunen. Lagen kommer också att ge regeringenmöjlighet till direkta ingripanden i enskilda kommuner, bl.a. genom attregeringen kan tvinga en kommun att inrätta bostadsförmedling.Ett ytterligare exempel på den ökade bostadspolitiska styrningen ärden stopplag när det gäller försäljning av kommunala bostäder somSocialdemokraterna i stor hast genomdrev . Även vid dettatillfälle skedde det med hjälp av stödpartierna (v) och (mp). Förutomatt dessa senaste ingripanden bidrar till att ytterligare minskarörligheten och flexibiliteten på bostadsmarknaden innebär de ettallvarligt ingrepp i det kommunala självstyret.För att komma till rätta med de ovan i korthet redovisade problemenmåste en ny, modern social bostadspolitik skapas - en politik som kanmöta den stora utmaning som detta innebär. Hörnstenarna i sådanbostadspolitik skall vara-valfrihet för konsumenterna,--avreglering och konkurrens som sänker bygg- och underhållskostnader,--en mer flexibel hyressättning med bibehållen trygghet mot oskäligahyreshöjningar för hyresgästerna och--en återupprättad neutralitet mellan upplåtelseformerna.-De reformer som måste till för att de uppsatta målen skall kunna nåsinnefattar bl.a. insatser för att-stimulera tillkomsten av bostadsrätter i områden där hyresrätterdominerar,--införa ägarlägenheter i enlighet med den beställning somriksdagen gjort hos regeringen,--få till stånd ett ökat ny- och ombyggande genom avreglering ochförenklingar i regelsystemen,--skapa nya former för ägande och förvaltning av kommunalabostadsföretag,--öka de boendes inflytande över såväl bostaden som det egnabostadsområdet.-Ett genomförande av de nu förordade åtgärderna skulle leda till att enrad av dagens bostadspolitiska problem skulle kunna lösas. Det skullege ökad rörlighet på bostadsmarknaden med ett bättre utnyttjande av detbefintliga bostadsbeståndet som följd. Därmed skulle ocksåsvårigheterna för ungdomar och andra grupper som inte är etablerade påbostadsmarknaden minska.Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i motionerna Bo235(fp) yrkande 3 och UB808 (fp) yrkande 1 anfört om en modern socialbostadspolitik bör som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsförslag avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande bostadspolitikens utformningatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo235 yrkande 3 och2000/01:Ub808 yrkande 1 och med avslag på motionerna 2000/01:Bo1yrkande 2, 2000/01:Bo2 yrkande 6, 2000/01:Bo3 yrkandena 5, 6 och8, 2000/01:Bo7 yrkandena 1 och 7, 2000/01:Bo216, 2000/01:Bo223yrkande 14, 2000/01:Bo226, 2000/01:Bo230 yrkandena 2, 6, 7 och 17,2000/01:Bo232, 2000/01:Bo233 yrkande 12, 2000/01:Bo414 yrkandena 1och 2, 2000/01:N321 yrkande 2 samt 2000/01:So358 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Handläggningen av de bostadspolitiska frågorna i regeringen (mom. 3,motiveringen)(), (), () och Carl-ErikSkårman (m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "Utskottet hade" och på s. 34 slutar med "Bo221 (s)" bort haföljande lydelse:Bostadsutskottet delar den uppfattning som konstitutionsutskottettidigare givit uttryck för, dvs. att bör vara ytterståterhållsam med att uttala sig eller på annat sätt söka påverkaregeringen när det gäller hur den skall organisera sitt arbete. Någottillkännagivande eller annat ställningstagande i frågan från riksdagenssida bör därför inte komma i fråga. Motionerna avstyrks sålunda.6. Handläggningen av de bostadspolitiska frågorna i regeringen (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med"Utskottet hade" och på s. 34 slutar med "Bo221 (s)" bort ha följandelydelse:Det finns ett stort och påtagligt behov av en samlad syn påbostadspolitiken - detta för att skapa en ekologiskt och socialthållbar utveckling. Trots att behovet av en samordning sedan längevarit uppenbart är de bostadspolitiska frågorna fortfarandeuppsplittrade på flera olika departement och på flera ministrar. Denhelhetssyn som fordras för att framtidens bostadspolitik skall tryggaallas behov av en bostad på ett långsiktigt hållbart sätt saknasdärmed.Även regeringen tycks nu i någon mån ha kommit till insikt om attuppdelningen av det bostadspolitiska ansvaret leder till oklarheter iden förda politiken. Regeringen drar däremot inte fullt utkonsekvenserna av detta. Trots att den biträdande finansministern sedanhösten 1999 fått ett utökat bostadspolitiskt ansvar är detta enligtutskottets mening inte tillräckligt. Flera för en bostadspolitiskhelhetssyn viktiga frågor ligger fortfarande på andra ministrar ochandra departement. En framgångsrik bostadspolitik förutsätter attansvaret nu fullt ut läggs på ett enda statsråd. Det innebär bl.a. atten för bostadspolitiken så viktig fråga som bostadsbidragen måste förasöver till detta statsråd.Mot den nu skisserade bakgrunden bör enligt utskottetsmening genom ett tillkännagivande kräva av regeringen att ett statsrådmed ett övergripande ansvar för de bostadspolitiska frågorna tillsättsi enlighet med förslaget i motion Bo210 (v) yrkande 1. Även förslagen imotionerna Bo214 (kd) samt Bo221 (s) är därmed tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande handläggningen av de bostadspolitiska frågorna iregeringenatt med bifall till motion 2000/01:Bo210 yrkande 1 och med medanledning av motionerna 2000/01:Bo214 och 2000/01:Bo221 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Utredning om boendekostnaderna (mom. 4, motiveringen)(), (), (), Carl-ErikSkårman (m) och () anser att den del avutskottets yttrande som på s. 34 börjar med "och" ochslutar med "Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:I likhet med regeringen tycks motionärerna tro att tillsättandet avolika utredningar, kommittéer eller kommissioner leder till minskadebygg- och boendekostnader. Utskottet delar inte denna uppfattning.Utskottet har svårt att tänka sig att en boendekostnadskommission ellerför den delen ett byggkostnadsforum skulle kunna lämna någrakonstruktiva råd som skulle resultera i ett billigare och ett bättrebyggande eller leder till lägre boendekostnader. Det är givetvis så attansvaret för dessa frågor till stora delar ligger på aktörerna påmarknaden.När det gäller att komma till rätta med byggkostnaderna och därmedockså boendekostnaderna är det i stället viktigt att fokusera på detmest betydelsefulla, nämligen skatter och avgifter. Några sådanaåtgärder föreslås dock inte i motionerna, varför de avstyrks.8. Utredning om boendekostnaderna (mom. 4, motiveringen)(), () och ()anser att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med"och" och slutar med "Motionerna avstyrks" bort haföljande lydelse:I likhet med regeringen tycks motionärerna sväva i tron att det gåratt påverka bygg- och boendekostnaderna genom att tillsätta enutredning, kommitté eller kommission. Utskottet har svårt att tänka sigatt en boendekostnadskommission eller för den delen ettbyggkostnadsforum skulle kunna lämna några konstruktiva råd som skulleresultera i ett billigare och ett bättre byggande eller leda till lägreboendekostnader. Det är givetvis så att ansvaret för dessa frågor tillstora delar ligger på aktörerna på marknaden.En för byggkostnaderna och därmed också för boendekostnaderna viktigfråga är konkurrensen inom sektorn. Det finns tydliga tecken påatt den inte fungerar fullt ut. Ansvaret för att komma till rätta meddetta åvilar i samverkan med byggbranschen. Blandannat måste transparensen i prissättningen stärkas i hela värdekedjan.Med de tecken på karteller som byggmaterialbranschen visar antydningartill måste det till kraftfullare medel än vad ett byggkostnadsforumskulle utrustas med. är därför den naturligamyndigheten för en sådan genomlysning och bevakning som kan utveckla enmer effektiv och öppen byggmarknad. bör såledestilldelas uppgiften att följa upp konkurrensen inom byggsektorn.Förslagen i v-motionerna om inrättande av en särskild kommissionavstyrks sålunda.9. Utredning om boendekostnaderna (mom. 4)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med"och" och slutar med "Motionerna avstyrks" bort haföljande lydelse:Boendekostnaderna påverkas av en rad faktorer där många intressenterär inblandade. Det gäller stat och kommun, fastighetsägare ochboendeorganisationer, byggherrar och byggentreprenörer, liksombyggbranschens olika sektorsorgan. De påverkar alla genom sitt agerandeboendekostnaderna, och deras agerande styrs i sin tur av deras olikaförutsättningar och intressen. Däremot finns det inte någon somhar en samlad bild eller ett övergripande ansvar för hur dessa olikafaktorer påverkar den slutliga boendekostnaden.Det är ett uttalat mål från samhällets sida att boendekostnaden somandel av den disponibla inkomsten skall minska. Statsmakterna har frånsin sida medverkat till att söka sänka boendekostnaderna genom attminska fastighetsbeskattningen och förmögenhetsbeskattningen fr.o.m.nästa år. Dessa åtgärder är dock inte tillräckliga, utan ytterligareinsatser måste till för att pressa kostnaderna för boendet.Byggkostnadsutredningen, som avslutade sitt arbete , varett led i processen att söka minska boendekostnaderna. I utredningensuppdrag ingick bl.a. att söka orsakerna till de höga byggkostnadernaoch finna goda exempel där kostnaderna hållits nere. i ettboendekostnadsperspektiv var dock utredningens uppgift alltförbegränsad. Vad som erfordras är därför en utredning som ges i uppgiftatt se över alla de faktorer som påverkar boendekostnaderna. I enlighetmed förslaget i v-motionerna bör därför en boendekostnadskommissiontillsättas med representanter för alla intressenter. Kommissionensledamöter skall, utifrån de olika intressen som de företräder, sökaenas om vilka åtgärder som bör vidtas för att boendekostnaderna skallkunna sänkas. I utredningsuppdraget skall vidare ingå att granska deolika intressenternas påverkan på utvecklingen av boendekostnaderna.Vad utskottet nu med anslutning till motionerna Bo5 (v) yrkande 6samt Bo210 (v) yrkande 2 förordat om att inrätta enboendekostnadskommission bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande utredning om boendekostnadernaatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo5 yrkande 6 och2000/01:Bo210 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,10. Byggmomsen och byggkostnaderna (mom. 5)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "I en"och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse:Regeringens bostadspolitik har lett till den paradoxala situationenatt som delar av landet har ett betydande överskott påbostäder är bostadsbristen mycket besvärande i andra delar.Bostadsbristen i tillväxtregionerna är nu sådan att den riskerar attbromsa den ekonomiska utvecklingen. Det finns därför ett stort ochpåtagligt behov av att öka bostadsbyggandet i de delar av landet därtillväxten lett till bostadsbrist. Det gäller då inte bara vårastorstäder och de universitets- och högskoleorter som traditionelltbrukar räknas hit, utan även andra mindre orter där den industriellautvecklingen varit stark. Ett exempel på en sådan expansiv ort ärGnosjö.För att öka bostadsbyggandet måste en rad insatser med olikainriktning sättas in. Det gäller allt från en mer rationell kommunalplanering till en förbättrad byggprocess. En ytterligare väg som börövervägas är sänka momsen på byggande. Även andra åtgärder som påverkarbeskattningen av byggandet bör kunna ingå i övervägandena. möjligheten att medge skattemässig direktavskrivning avinvesteringar i bostäder.Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i motionerna Bo209(kd) och Bo233 (kd) yrkande 8 anfört om en utredning av effekterna påbostadsbyggandet av sänkt byggmoms m.m. bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande byggmomsen och byggkostnadernaatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo209 och 2000/01:Bo233yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,11. Bostadsbristen i (mom. 6, motiveringen)(), (), (), IngaBerggren (m), () och () anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:Frågor om bostadsförsörjningen är primärt en uppgift. Detinnebär att det är kommunerna som svarar för planering och andragrundläggande kommunala åtgärder som behövs för att bostäder skallkunna byggas. Vilka bostäder som skall byggas skall däremot bestämmasav bostadskonsumenternas önskemål och efterfrågan. Själva produktionenav bostäderna bör överlåtas till aktörerna på bostadsmarknaden. Statensprimära uppgifter i sammanhanget är två. Statsmakterna skall dels svaraför att kommunerna har de medel som fordras för en rationell planeringm.m., dels tillse att regelverket i övrigt ger förutsättningar för enfungerande bostadsmarknad. Särskilt i det sistnämnda avseendet är dockbristerna påtagliga. Utan att här i detalj gå in på vilka åtgärder sommåste vidtas för att få en bostadsmarknad i balans vill utskottet barapeka på de snedvridande effekterna av fastighetsbeskattningen och avdagens hyressättningssystem.Vad som mot den nu skisserade bakgrunden erfordras för att komma tillrätta med bostadssituationen i , liksom i landet i övrigt, är enradikal omläggning av skatte- och bostadspolitiken. Ett allmänt hållettillkännagivande i enlighet med motionsförslaget kan därför inte ansestjäna något syfte. Bostadsbristen i (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med"Utskottet vill" och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följandelydelse:Uppsala län tillhör ett av mest expansiva områden. Det finnsen rad förklaringar till detta. I länet finns två välrenommeradeuniversitet med världsledande kunskap och kompetens liksom en radframgångsrika företag inom kunskapsorienterade framtidsbranscher somläkemedel och IT. Det innebär bl.a. att förutsättningarna för enfortsatt expansion är mycket goda. Här finns sålunda både utbildningoch forskning som kan svara mot de behov som de tekniskt avanceradeföretagen har. På en punkt är dock förutsättningarna för fortsatttillväxt mindre goda, för att inte säga dåliga. Det gäller tillgångenpå bostäder. Bostadsbristen i börjar nu bli så allvarlig attden hotar såväl tillströmningen av nya studenter som möjligheten attrekrytera ny personal till företagen.Det finns mot bakgrund av den nu redovisade situationen anledning attunderstryka vikten av att situationen i liksom i andratillväxtregioner beaktas fullt ut i alla bostadspolitiska sammanhang.Vad utskottet nu med anslutning till motion Bo234 (c) yrkande 1anfört om bostadsbristen i bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande bostadsbristen i Uppsalaatt med anledning av motion 2000/01:Bo234 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Bostadsbyggande i skärgården (mom. 7, motiveringen)(), (), (), IngaBerggren (m), () och () anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Till grund"och på s. 36 slutar med "den avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den strävan som motionen ger uttryck för:Sysselsättning och boende skall främjas i våra skärgårdar. Det liggernaturligtvis ett stort värde i att våra skärgårdar hålls levande. Enskärgård som erbjuder arbetstillfällen och bostäder för den fastabefolkningen ger förutsättningar för ett utbud av service m.m. somockså kommer de fritidsboende till del.I motionen lyfts bristen på mark som är tillgänglig förbostadsbyggande fram som det främsta hindret för boende i skärgården.Utskottet kan i och för sig dela uppfattningen att tillgången på markär en viktig faktor när det gäller att förbättra bostadssituationen ijust skärgården. Däremot delar inte utskottet uppfattningen att eninventering av marktillgången på något avgörande sätt skulle leda tillett ökat bostadsbyggande. Vad som erfordras är i stället generellaåtgärder som avser reglerna för planering och byggande. Ävenstrandskyddets nuvarande utformning utgör en starkt hämmande faktor.Avgörande för om nya bostäder kommer till i skärgården, liksom påandra platser, är också om det finns en efterfrågan på sådana bostäder.När det gäller skärgården kan utskottet konstatera att en efterfråganfinns, men att denna starkt hämmas av dagens fastighetsbeskattning. Ettavskaffande av fastighetsskatten är därför en ytterligare förutsättningför att underlätta byggande och boende i skärgården.Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet motion N261(c) yrkande 5.14. Bostadsbyggande i skärgården (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Tillgrund" och på s. 36 slutar med "den avstyrks" bort ha följande lydelse:Det torde knappast råda några delade meningar om värdet av en levandeskärgård där människor kan bo och få sin utkomst. Ett tillräckligtstort antal bofasta är en förutsättning för att det skall finnastillgång till service och för att landskapet skall hållas öppet ochlevande. Att så blir fallet är naturligtvis inte bara ett intresse förde fastboende, utan även för dem som är fritidsboende eller mertillfälliga besökare.Samtidigt som en betydande enighet råder om att boende ochsysselsättning i skärgården skall värnas blir hoten mot detta alltfler.Det mest påtagliga exemplet på detta är skattepolitiken och då särskiltfastighetsbeskattningen. Ett ytterligare hot är bristen på mark förbostadsbyggande i stora delar av våra skärgårdar. Tillgången på mark ären förutsättning både för den yngre generationens möjligheter att bokvar och för att en utflyttning till skärgården skall kunna ske.Åtgärder måste därför vidtas så att ny mark för permanentbostäder kanställas i ordning. Det finns därför anledning att få en samlad bild avmarktillgången i alla skärgårdsområden - allt med syftet att värna omoch förbättra möjligheterna för permanentboende. I detta sammanhangfinns det även skäl att se över strandskyddsreglerna med avseende påhur de påverkar tillgången på byggbar mark.Särskilt uttalad är bristen på mark i . Även omdet är kommunerna som har planeringsansvaret, måste samlade åtgärdertill för att öka tillgången på byggbar mark i . Föratt få en heltäckande bild av situationen måste hela skärgården ses somen enhet där inventering och planering sker över kommungränserna. Somföreträdare för staten och för de allmänna intressena bör därförLänsstyrelsen i få i uppdrag att initiera överläggningarmed kommunerna i syfte att skapa förutsättningar för flerpermanentbostäder i skärgården.Vad utskottet nu anfört om åtgärder för ett ökat bostadsbyggande iskärgården med anledning av partimotion N261 yrkande 5bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande bostadsbyggande i skärgårdenatt med anledning av motion 2000/01:N261 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Avveckling av sanktionssystemet mot försäljningar från kommunalabostadsföretag (mom. 8)(), (), (), IngaBerggren (m), (), (), RigmorStenmark (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med "Dekommunala" och slutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse:En omfattande kritik har riktats mot det nuvarande sanktionssystemetmot försäljningar från kommunala bostadsföretag det variti kraft. Den kommunala självstyrelsen har satts ur spel i en väsentligfråga. Systemet har fått helt orimliga konsekvenser för många kommunersom inte tillåts fatta beslut om sitt eget bostadsbestånd. Regeringenoch dess stödpartier har trots denna kritik fortsatt på den inslagnavägen och lagt fram nya förslag om statlig styrning av kommunernasangelägenheter. Det senaste exemplet på bristande respekt för dedemokratiska grundprinciper som tillämpats i är detförslag som presenterade om regler som äravsedda att ersätta det nuvarande sanktionssystemet. Detta förslag, sominnebär att det skall krävas två tredjedels majoritet ikommunfullmäktige vid försäljning av kommunala fastigheter, är givetvishelt oacceptabelt. Det nuvarande sanktionssystemet skall inte ersättas,det skall avvecklas.Redan när regeringen lade fram förslaget om att sanktionerskall drabba de kommuner som säljer sina bostadsföretag riktadeföreträdarna för Moderata samlingspartiet, ,starka principiella invändningar mot detföreslagna sanktionssystemet. Dessa invändningar står kvar ograverade.Utan att här i detalj gå in på de invändningar som fördes fram villutskottet bara peka på de brister som fanns i beredningen av förslagetoch i de motiv som vägledde det.Den allvarligaste invändningen mot sanktionssystemet är den brist pårespekt för den kommunala självstyrelsen och den kommunala demokratinsom det visar. Trots att Lagrådet allvarligt ifrågasatte om eninskränkning i den kommunala rätten till självstyrelse borde göras pådet sätt som sanktionssystemet innebär infördes systemet.Den praktiska effekten av sanktionssystemet är att det är staten ochinte kommunerna som bestämmer hur de kommunala bostadsföretagenskall handhas. Det är naturligtvis inte en statlig uppgift att styrakommunernas handlande när det gäller dessa företag. Sådanaställningstaganden måste göras i kommunerna mot bakgrund avförhållandena i det enskilda fallet. Det är därför bara de demokratisktvalda företrädarna för kommunen och de kommunala bostadsföretagen somkan fatta beslut i dessa frågor.