bet · GO01KU4 · 2000-10-26 00:00:00 — Motionerna 2000/01:K290 (v) och2000/01:MJ711 yrkande 39 (c) avstyrks.Den organisatoriska hemvisten förriksdagens dataenhetMotionenI motion 2000/01:K213 av () begärsatt dataenheten infogas i . Detfinns enligt motionen all anledning att samordnariksdagens informationsförsörjning på ett effektivtsätt. är den enhet som bästkänner och kan hantera användarens behov och som harvanan att följa utvecklingen på såväl informations-som dokumentationsområdet och utnyttja den mestlämpliga tekniklösningen.BakgrundEnligt 15 § lagen (2000:419) om instruktion förriksdagsförvaltningen skall riksdagsstyrelsen prövaom förvaltningens verksamhet bedrivs effektivt och iöverensstämmelse med syftet för verksamheten.Enligt arbetsordningen för riksdagsförvaltningenavgör riksdagsdirektören ärenden om föreskrifterrespektive tjänsteföreskrifter som, utöver deföreskrifter som skall beslutas av riksdagsstyrelseneller annan enligt arbetsordningen, behövs förförvaltningens verksamhet och organisation.Riksdagens administrativa kontor leds av enförvaltningschef och är indelat i en personalenhet,en ekonomienhet, en juridisk enhet och en enhet föradministrativ ledamotsservice samt tre störreavdelningar. Cirka 50 anställda fanns inom IT-avdelningen som är indelad i sektionerna system ochnät, service och utbildning, utveckling samt tekniskservice.Sektionen service och utbildning levererar IT-service och användarstöd till systemets allaanvändare. Till sektionens ansvarsområden hör bl.a.helpdesk, där de problem som tar mindre tid ianspråk löses direkt vid ett första samtal, medanmer tidskrävande problem skickas vidare förfelsökning och åtgärd till andra linjen som hanterarproblemlösningar och förebyggande åtgärder genomanalys och uppföljning av registrerade problem. Tillansvarsområdet hör också serviceteknikernasverksamhet, utbildning och IT-avdelningensinformation.År 1999 hade hade 1 700datorarbetsplatser. Av dem fanns 500 hemma hosledamöter och tjänstemän. av ledamöternahade ISDN. Enligt avtal är ansvarigt förinstallation och underhåll av ISDN-anslutningarnahemma hos ledamöterna. var det storaproblem med ISDN-kommunikationen. Skälen var främstatt Telias ISDN-nät inte fungerat tillfredsställandeoch att datanät haft för få ISDN-ingångar.Helpdesk tog emot 20 000 samtal, enökning med 4 000 från föregående år. togsi bruk ett program som ger supportteknikerna ihelpdesk möjligheten att ta över användarensbildskärm om denne samtycker. Syftet är att uppnå eneffektivare felsökning och snabbare problemlösning.Utskottets bedömningDet ankommer på riksdagsförvaltningens ledning attbesluta om förvaltningens organisation.Riksdagsstyrelsen skall pröva om förvaltningensverksamhet bedrivs effektivt och i överensstämmelsemed syftet för verksamheten.Något särskilt initiativ med anledning av motionenom dataenhetens organisatoriska tillhörighet är intepåkallat. Motion 2000/01:K213 (m) avstyrks.Riksdagens IT-policyMotionenPer () och () begär i motion2000/01:K365 att IT-policy avskaffas.Riktlinjerna som innebär att datorerna inte fåranvändas för värdepapperstransaktioner, deltagande ichattgrupper eller kedjebrev ger fel signaler.Sveriges lagar ger tillräckliga ramar.BakgrundFörvaltningsstyrelsen fastställde den 14 juni 2000generella riktlinjer för användning av Internet ochelektronisk post (e-post) vid datorer anslutna tillriksdagsförvaltningens nätverk.Utrustningen är enligt riktlinjerna till för attanvändas av riksdagsledamöterna för utförande avuppdraget som riksdagsledamot, avriksdagsförvaltningens anställda för utförande avarbetsuppgifterna och av de anställda vidpartikanslierna för utförande av arbete förriksdagsgruppen eller ledamöterna.Riksdagsförvaltningen medger privat nyttjande avInternet och e-post i mindre omfattning.Användningen skall ske med gott omdöme, ochnyttjandet får inte orsaka riksdagsförvaltningenextra kostnader eller, när det gäller tjänstemännen,gå ut över det ordinarie arbetet. Användaren skallalltid ha i åtanke att domännamn() finns med i avsändaradressen vidsändning av e-post och vid besök på webbplatser.Nyttjandet måste därför ske på ett ansvarsfullt sättoch vara förenligt med de grundläggande värderingarriksdagen företräder.Det är inte tillåtet att via nätverkgöra privata värdepapperstransaktioner, delta i s.k.chattgrupper eller kedjebrev eller ladda ned speleller andra programvaror. Användaren måste vidarebeakta upphovsrättsregler och licensrättigheter.Nätverket får inte nyttjas för näringsverksamheteller administration av föreningsverksamhet som inteär knuten till riksdagen.Utskottets bedömningRiksdagens Internetpolicy har antagits avförvaltningsstyrelsen. Det är numerariksdagsstyrelsen som har att fatta beslut i dennatyp av frågor. Motion 2000/01:K365 (m, fp) avstyrks.Registrering av ledamöters ekonomiskaintressenGällande reglerLagen (1996:810) om registrering avriksdagsledamöters åtaganden och ekonomiskaintressen trädde i kraft den 1 september 1996.Riksdagsförvalningen får enligt lagen med hjälp avautomatisk databehandling inrätta och föra ettregister med ändamålet att ge en samlad informationom riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiskaintressen i den omfattning som är motiverad av ettbefogat allmänt intresse (1 och 5 §§).Anmälan är enligt 4 § frivillig men den skallinnehålla alla vid anmälningstillfället relevantauppgifter om sådana förhållanden som registretenligt 10 § skall innehålla. Registreringen ärenligt förarbetena (bet. 1995/96: KU13) ett uttryckför en strävan mot en större öppenhet kringuppdraget som riksdagsledamot. Vid urvalet avuppgifter som skall omfattas av registreringenbeaktades att ett otillbörligt intrång inte skulleuppkomma i den enskilde ledamotens personligaintegritet.Bland uppgifterna som enligt 10 § skall ingå iregistret märks ägarintressen i olika slags företag,förutsatt att värdet av andelen uppgår till tvåbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Ävenägarintresse i en fastighet som är näringsfastighetskall registreras.Vidare skall olika slag av inkomstbringandeverksamhet registreras. Det gäller dels avlönadanställning, dels vid sidan av ledamotsuppdragetbedriven självständig verksamhet. Avtal av ekonomiskkaraktär mellan en ledamot och arbetsgivare skallregistreras. Detta gäller bl.a. löne- ellerpensionsförmån som utgår under tid som omfattas avuppdraget som riksdagsledamot, men även avtal somfår effekt först sedan uppdraget som riksdagsledamothar upphört skall registreras.Styrelseuppdrag och revisorsuppdrag i bolag ochekonomisk förening skall registreras. Detsammagäller motsvarande uppdrag i en ideell förening somhar till uppgift att främja medlemmarnas ekonomiskaintressen och stiftelse som bedriver rörelse ellerannan ekonomisk verksamhet. Bland de ideellaföreningar som träffas av registreringskravet kannämnas fackliga organisationer,arbetsgivarorganisationer ochnäringslivsorganisationer.Offentliga uppdrag skall registreras, såvida deinte endast är av tillfällig karaktär. Detta gällersåväl statliga som kommunala uppdrag.Slutligen skall också vissa materiella förmåner,sekreterar- eller utredningshjälp registreras.Enligt 8 § skall nya registreringspliktigauppgifter eller ändringar av registrerade uppgifteranmälas skriftligen efter det attde uppkommit. Enligt 9 § kan en ledamot när somhelst genom skriftlig anmälan till kammarkanslietåterkalla en anmälan om registrering.MotionernaBengt Silfverstrand (s) begär i motion 2000/01:K243att registret över riksdagsledamöternas åtagandenoch ekonomiska intressen skall göras obligatoriskt.Enligt motionären avstår en femtedel av riksdagensledamöter från att redovisa sina privata ekonomiskaintressen och sina styrelseuppdrag i det offentligaregister som togs i bruk . Trotsatt de regler som antagit ställer somabsolut krav att ändringar skall anmälas inom fyraveckor är de flesta uppgifterna i registret flera årgamla. En enbart frivillig registrering är intetillfyllest för att uppnå syftet med registret.Också i motion 2000/01:K361 av andre vice talmanEva och () begärs attriksdagen beslutar om obligatorisk registrering. Detfaktum att registreringen är frivillig utgör ettproblem. Värdet av registret kan ifrågasättas närinte alla ställer upp. Ett register där samtligaledamöter finns med har ett informationsvärde menkan också tjäna som ett föredöme i öppenhet. Det ärviktigt att allmänheten lätt kan få fram informationoch själv bedöma vilka uppdrag utanför somförefaller förenliga med riksdagsuppdraget ellerinte gör det.Bakgrund294 ledamöter är anmälda tillregistret. Icke anmälda till registret är 4 av 131socialdemokrater 31 av 82 moderater, 2 av 43vänsterpartister, 14 av 42 kristdemokrater, 2 av 18centerpartister, 1 av 17 folkpartister och 1 av 16miljöpartister. Efter kom det in10 nya anmälningar, och 22 ledamöter ändrade sinauppgifter om ekonomiska förhållanden.Utskottets bedömningI samband med att utskottet behandladeförslaget till lag om registrering avriksdagsledamöters åtaganden och ekonomiskaintressen (bet. 1995/96:KU13) framhöll utskottet attdet var angeläget att de första årens erfarenhetertas till vara och att nödvändiga justeringar ochförbättringar görs så snart det är möjligt.Utskottet förutsatte att den utvärdering somföreslagits av den arbetsgrupp som utarbetatlagförslaget skulle komma till stånd i lämpligtsammanhang.Enligt utskottets mening är det angeläget att dennautvärdering nu kommer till stånd för att ligga tillgrund för bedömningar om huruvida ändringar i lagenkan behöva göras. En sådan utvärdering bör föreliggainnan utskottet tar ställning till frågan om enobligatorisk registrering. Utskottet, somförutsätter att utvärderingen kommer till stånd ienlighet med vad som tidigare uttalats, anser inteatt initiativ med anledning av motionerna2000/01:K243 (s) och 2000/01:K361 (v) är nödvändigt.Motionsyrkandena avstyrks.I detta sammanhang vill utskottet dock ta upp enfråga som gäller regleringen om vilka uppgifter somskall anmälas till registret. Enligt 10 § 9 lagen(1996:810) om registrering av riksdagsledamötersåtaganden och ekonomiska intressen skall uppgift omstatligt, primärkommunalt, landstingskommunalt ochkyrkokommunalt uppdrag som inte endast är avtillfällig karaktär inte redovisas. Sedan den 1januari finns någotkyrkokommunalt uppdrag. Bestämmelsen bör därförsnarast ändras. Utskottet föreslår att riksdagenantar bifogat förslag till lag om ändring i lagen(1996:810) om registrering av riksdagsledamötersåtaganden och ekonomiska intressen. beträffande ändring iriksdagsordningenatt antar regeringens i bilaga 1 intaget förslagtill lag om ändring i riksdagsordningen med denändringen att ikraftträdandebestämmelsen istället skall lyda:Denna lag träder i kraft den 20 november 2000och tillämpas första gången i fråga omstatsbudgeten för ,2. beträffande arbetsåratt avslår motionerna 1999/2000:K265 yrkande 3delvis och 2000/01:K220,3. beträffande ledamöternas placering iplenisalenatt avslår motionerna 1999/2000:K226och 2000/01:K326,res. 1 (m, kd)4. beträffande framåtblickande debattatt avslår motion 2000/01:K336 delvis,5. beträffande debatterna i kammarenatt avslår motionerna 2000/01:K289 yrkandena 4, 5och 8 samt 2000/01:K393 yrkandena 1 och 2,6. beträffande Europaparlamentarikernasdeltagande i riksdagsdebatteratt avslår motionerna 1999/2000:U505 yrkande 4 och2000/01:K398 yrkande 10,7. beträffande den allmännamotionstiden m.m.att avslår motionerna 1999/2000:K263,1999/2000:K287, 1999/2000:K332, 1999/2000:K333,1999/2000:K338, 2000/01:K205, 2000/01:K222,2000/01:K254, 2000/01:K322, 2000/01:K334,2000/01:K336 delvis, 2000/01:K338 och2000/01:K386,8. beträffande utskottsorganisationenatt avslår motionerna 1999/2000:K219,1999/2000:K265 yrkande 3 delvis, 1999/2000:K271,1999/2000:K325, 2000/01:K214, 2000/01:K227,2000/01:K240 och 2000/01:K317,9. beträffande beredningen av vissa frågori riksdagsorganisationenatt avslår motionerna 1999/2000:K265 yrkande 11999/2000:K300 och 2000/01:K297 yrkande 1,res. 2 (v, fp, mp)10. beträffande öppnautskottssammanträdenatt avslår motionerna 1999/2000:K206 yrkande 10,2000/01:K303 yrkande 7 och 2000/01:K318,res. 3 (m, kd)11. beträffande utskottsmöten underplenitidatt avslår motion 2000/01:K289 yrkande 2,12. beträffande suppleants rätt tilltjänstgöringatt avslår motion 2000/01:K288,13. beträffande voteringar i kammarenm.m.att avslår motionerna 1999/2000:K288 och2000/01:K289 yrkandena 1, 6 och 7,14. beträffande duandet iriksdagsprotokolletatt avslår motion 1999/2000:K205,15. beträffande registrering av lobbareatt avslår motionerna 1999/2000:K225 och2000/01:K239,16. beträffande jämställdheten iriksdagenatt avslår motion 1999/2000:A806 yrkande 3,17. beträffande arbetsförhållandena förordinarie ledamot som är suppleant i annatutskottatt avslår motion 1999/2000:K295,18. beträffande bärbara datorer vidkammar- och utskottssammanträdenatt avslår motionerna 1999/2000:K212 yrkandena 1och 2 och 2000/01:K300 yrkandena 1 och 2,19. beträffande arbetsplats i valkretsenatt avslår motionerna 1999/2000:K203, 2000/01:K289yrkande 3 och 2000/01:K367,20. beträffande hotell utan pornografi iTVatt avslår motion 1999/2000:K215,21. beträffande öppnandeatt avslår motion 2000/01:K223,22. beträffande vissa riksdagsevenemangatt avslår motionerna 1999/2000:K291,1999/2000:K296, 2000/01:K329 och 2000/01:K357,23. beträffande regionalt riksdagskontor iGöteborgatt avslår motion 2000/01:K249,24. beträffande TV-sändningar frånriksdagens kammare m.m.att avslår motion 1999/2000:K305,25. beträffande 020-nummer tillriksdagenatt avslår motion 1999/2000:K307,26. beträffande det interna miljöarbetetatt avslår motionerna 2000/01:K290 och2000/01:MJ711 yrkande 39,27. beträffande dataenhetatt avslår motion 2000/01:K213,28. beträffande IT-policyatt avslår motion 2000/01:K365,29. beträffande registrering av ledamötersekonomiska intressenatt avslår motionerna 2000/01:K243 och2000/01:K361,30. beträffande lagen om registrering avriksdagsledamöters åtaganden och ekonomiskaintressenatt antar det av utskottet i bilaga 2 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen(1996:810) om registrering av riksdagsledamötersåtaganden och ekonomiska intressen.Stockholm den 26 oktober 2000På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), (), (), (),(), (), (), KerstinKristiansson Karlstedt (s), KenthHögström (s), (),(), PerLager (mp), (),(), Britt-MarieLindkvist (s), (), och (). Ledamöternas placering i plenisalen(mom. 3)Per (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"2000/01:K326 (m) avstyrks" bort ha följandelydelse:I nästan alla demokratier är ledamöterna placeradepartivis. Det svenska sättet att ordna placeringenfår närmast ses som en historisk kvarleva från dentid riksdagsledamöterna främst uppfattades somföreträdare från sina valkretsar. Utskottet kankonstatera att ledamöter vid de senaste valen harinvalts på s.k. rikslistor, vilket inneburit att defördelats på valkretsar och därmed plats i kammarenutan något samband med deras bostadsorter.I andra politiskt valda församlingar brukar inte engeografisk indelningsgrund följas.Kommunfullmäktigeledamöter och landstingsledamötersitter ofta partivis, och samma förhållande råder iEuropaparlamentet. Utskottet delar motionärernasbedömning att en platsfördelning i riksdagensplenisal efter partitillhörighet skulle skänkadebatten större livfullhet och åskådlighet.Partiernas uppträdande i voteringar och skillnader inärvaro skulle kunna avläsas snabbt. bör således en förändring av ledamöternasplacering i plenisalen genomföras inför nästariksmöte.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande ledamöternas placering iplenisalenatt med bifall till motionerna1999/2000:K226 och 2000/01:K326 beslutar attplatsfördelningen i plenisal skallske efter partitillhörighet och inte eftervalkrets.2. Beredningen av vissa frågor iriksdagsorganisationen (mom. 9)(), (), Per () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "När det gäller" och slutar med "yrkande1 (v) avstyrks" bort ha följande lydelse:Jämställdhet i arbetslivet leder inte automatiskttill jämställdhet på alla områden. Mot dennabakgrund är det enligt utskottets mening angelägetmed ett formellt instrument som tydligt anger attalla utskott och inte bara arbetsmarknadsutskottetskall föra upp jämställdhetsfrågor inom sinasakområden. Utan en sådan formell plattform finnsdet en risk för att andra utskott kan förbisejämställdhetsaspekterna och de konsekvenser olikaförslag kan få för kvinnor och män.Riksdagsstyrelsen bör enligt utskottets mening ges iuppdrag att undersöka vilka åtgärder som ärnödvändiga för att åstadkomma denna formellaplattform. Det kan handla om att införa enövergripande tilläggsparagraf eller finna en annanväg att ge utskotten detta uppdrag att i sinberedning beakta jämställdhetsperspektivet.Utskottet tillstyrker följaktligen motion1999/2000:K265 yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande beredningen av vissa frågor iriksdagsorganisationenatt med bifall till motion 1999/2000:K265 yrkande 1som sin mening ger riksdagsstyrelsen till kännavad utskottet anfört om behovet av att beaktajämställdhetsaspekter i utskottensberedningsarbete.3. Öppna utskottssammanträden (mom. 10)Per (), (), (), () och Per-SamuelNisser (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Utskottet är" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det angeläget attriksdagens roll i det politiska arbetet förstärks.En väg att gå är därvid att ge utskotten störremöjligheter att i olika sammanhang själva beslutaom sina arbetsformer. En sådan beslutanderätt skulleinbegripa en rätt att i större utsträckning än i dagöppna vissa utskottssammanträden för allmänheten ochtillåta TV- och Internetsändningar frånsammanträdena. Utskottet anser att en sådan ordningskulle kunna bidra till att vitalisera riksdagensarbete som medborgarnas insyn och intresseför den politiska beslutsprocessen skulle öka.Utskottet tillstyrker således motionerna1999/2000:K206 yrkande 10 (m), 2000/01:K303 yrkande7 (m) och 2000/01:K318 (kd, c).dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande öppna utskottssammanträdenatt med anledning av motionerna1999/2000:K206 yrkande 10,2000/01:K303 yrkande 7 och2000/01:K318 som sin mening gerriksdagsstyrelsen till känna vadutskottet anfört.Särskilt yttrandeEuropaparlamentarikernas deltagande iriksdagsdebatterHelena () anför:Utskottet anser att frågan omEuropaparlamentarikernas deltagande iriksdagsdebatterna inte bör avgöras innanRiksdagskommitténs arbete med fråganavslutats. Jag har inte någon annan meningmen vill understryka vikten av attEuropaparlamentarikerna får ett egetformaliserat och öppet forum föråterrapportering. Erfarenheterna frånNederländerna visar att det finns ett stortintresse av dessa debatter. På ett sådantsätt skulle EU-politiken också kunna förasnärmare medborgare och politiker i Sverige.Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i riksdagsordningenHärigenom föreskrivs att tilläggsbestämmelserna4.6.15 och 5.12.1 riksdagsordningen skall haföljande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------4.6.15-----------------------------------------------------Arbetsmarknadsutskottetskall bereda ärenden om skall bereda ärenden omarbetsmarknadspolitik, arbetsmarknadspolitik,arbetsrätt, arbetstid, arbetsrätt, arbetstid,semester, arbetsmiljö, semester, arbetsmiljö,statlig personalpolitik statlig personalpolitiksamt jämställdhet mellan samt jämställdhet mellankvinnor och män i kvinnor och män iarbetslivet. arbetslivet.Ärenden om anslag inom Ärenden om anslag inomutgiftsområdena 13. utgiftsområdena 13.Ekonomisk trygghet vid Arbetsmarknad och 14.arbetslöshet och 14. Arbetsliv tillhörArbetsmarknad och arbetsmarknadsutskottetsarbetsliv tillhör beredning.arbetsmarknadsutskottetsberedning.-----------------------------------------------------5.12.1-----------------------------------------------------Statsutgifterna skall Statsutgifterna skallhänföras till följande hänföras till följandeutgiftsområden: 1. Rikets utgiftsområden: 1. Riketsstyrelse, 2. styrelse, 2.Samhällsekonomi och Samhällsekonomi ochfinansförvaltning, 3. finansförvaltning, 3.Skatteförvaltning och ochuppbörd, 4. uppbörd, 4.Rättsväsendet, 5. Rättsväsendet, 5.Utrikesförvaltning och ochinternationell samverkan, internationell samverkan,6. Totalförsvar, 7. Totalförsvar, 7.Internationellt bistånd, Internationellt bistånd,8. Invandrare och 8. Invandrare ochflyktingar, 9. Hälsovård, flyktingar, 9. Hälsovård,sjukvård och social sjukvård och socialomsorg, 10. Ekonomisk omsorg, 10. Ekonomisktrygghet vid sjukdom och trygghet vid sjukdom ochhandikapp, 11. Ekonomisk handikapp, 11. Ekonomisktrygghet vid ålderdom, trygghet vid ålderdom,12. Ekonomisk trygghet 12. Ekonomisk trygghetför familjer och barn, för familjer och barn,13. Ekonomisk trygghet 13. Arbetsmarknad, 14.vid arbetslöshet, 14. Arbetsliv, 15. Stu-Arbetsmarknad och diestöd, 16. Utbildningarbetsliv, 15. ochStudiestöd, 16. universitetsforskning,Utbildning och 17. Kultur, medier,universitetsforskning, trossamfund och fritid,17. Kultur, medier, 18. Samhällsplanering,trossamfund och fritid, bostadsförsörjning och18. Samhällsplanering, byggande, 19. Regionalbostadsförsörjning och utjämning och utveckling,byggande, 19. Allmän miljö- ochutjämning och utveckling, naturvård, 21. Energi,20. Allmän miljö- och 22. Kommunikationer, 23.naturvård, 21. Energi, Jord- och skogsbruk,22. Kommunikationer, 23. fiske med anslutandeJord- och skogsbruk, näringar, 24.fiske med anslutande Näringsliv, 25. Allmännanäringar, 24. bidrag till kommuner, 26.Näringsliv, 25. Allmänna Statsskuldräntor m.m. ochbidrag till kommuner, 26. Avgiften tillStatsskuldräntor m.m. och Europeiska gemenskaperna.27. Avgiften tillEuropeiska gemenskaperna.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.Utskottets lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (1996:810) omregistrering av riksdagsledamöters åtaganden ochekonomiska intressenHärigenom föreskrivs att 10§ i lagen (1996:810) omregistrering av riksdagsledamöters åtaganden ochekonomiska intressen skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse10 §Registret skall innehålla uppgifter om namn,partibeteckning och valkrets beträffande ledamötersom har gjort anmälan om registrering.För varje ledamot skall följande uppgifterregistreras:Art av åtagande ellerUppgifter som skall registrerasekonomiskt intresse9. Statligt, primärkommunalt, lands- Uppdragetsart och uppdragsgivarenstingskommunalt och kyrkokommunalt namn.uppdrag som inte är av endasttillfällig karaktär.Föreslagen lydelse10 §Registret skall innehålla uppgifter om namn,partibeteckning och valkrets beträffande ledamötersom har gjort anmälan om registrering.För varje ledamot skall följande uppgifterregistreras:Art av åtagande eller Uppgifter som skallregistrerasekonomiskt intresse9. Statligt, primärkommunaltUppdragets art och uppdragsgivarensoch landstingskommunalt namn.uppdrag som inte är avendast tillfällig karaktär.Denna lag träder i kraft den 1januari 2001.