bet · GO01KrU1 · 2000-11-14 00:00:00 — Regeringen har därför valt att i sinDen första kategorin avser nationella verksamheter, där publiken och användarndär lokaliseringsorten har vissa, t.ex. sysselsättningsmässiga fördeorganisationsbidrag, centrala myndigheters verksamhet m.m. Regeringen bedvisserligen är belägna i men att verksamheten kommer hela landetDen andra kategorin omfattar nationella verksamheter där publiken och användarnlän, har bättre tillgång till utbudet, dvs. till de centrala musei-, arkiv- ochhar dock verksamhet i andra län, såsom och landsarkiven, Språnationalscenernas möjligheter att ha verksamheter utanför begränsas aradio och TV, samarbete med reseföretag och genom sommarspel när många gästainom denna andra kategori kommer hela landet till godo i skilda former.Den tredje kategorin avser regionala och lokala verksamheter och uppgifter,till regionala och lokala institutioner och verksamheter samt verksamheten inRegeringen bedömer att dessa regionalt fördelningsbara verksamheter harbidragsgivning är starkt koncentrerad till storstadslänen har sin förklariRegeringen noterar att även och Rikskonserter har en relativt storDen fjärde kategorin, nämligen internationell verksamhet, ingår inte i den regiRegeringens slutsats är att en god regional spridning fortsatt är en viktig delutgångspunkt för den långsiktiga kulturpolitiken. Insatser bör därför forkultursatsningarna i landet; t.ex. bör publiktal utanför StocRikskonserter bör nå fler utanför , liksom det är viktigt atgodo.Regeringen anser att årets regionala analys inte bör föranleda några förändritill regional och lokal kultur. Fortsatta satsningar på uppbyggnaden av den regöras. Förslag av detta slag återfinns under flera anslag i årets budgetproposiUtskottets bedömningUtskottet anser att det är värdefullt att utvecklingsarbetet med redovisninginsatserna på kulturområdet resulterat i att det nu finns en början på en serieoch institutioner som kan läggas till grund för regeringens redovisning till riVärdet av en årlig redovisning och analys av den regionala fördelningen avmöjligt att följa utvecklingen . Då kan också mera dutvecklad redovisning underlättar också bedömningen av om vissa områden inom kuknappa resurser och ger också bättre förutsättningar för att bedöma behovet avav hur statens, landstingskommunernas och kommunernas insatser utvecklas. Yjämförelser är förhållandena i länen där försök pågår med regional fördelning aFörutsättningen för att kunna göra en helhetsbedömning är att det i kommandtill kulturen även vägs in bidrag från andra statliga sektorer och från EU.Utskottet anser att det är angeläget att regeringen, såsom förutskickas i proinstitutioner m.fl. preciserar och tydliggör vikten av en god regional balans.följa utvecklingen.Utskottet tar i det följande under respektive anslag ställning till regeringeav medel som påverkar den regionala fördelningen av de statliga insatserna.3.4 Hyreskostnader för vissa kulturinstitutionerUtredningarEn särskild utredare fick i uppdrag att göra en utvärderingomtalas även som den "Franzénska utredningen" efter utredningsmannens namn. )ombildningen, belysa om syftena uppnåtts, peka på eventuella brister och lämnaUtredningen avgav delbetänkandet Statens ändamålsfastigheter, principer fslutbetänkandet Lokalförsörjning och fastighetsägande, en utvärdering av statilläggsdirektiv (dir. 1997:88) - betänkandet Försvarets fastigheter, formförvaltning (SOU 1997:144).Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () är en kommitté under Finett projekt avseende Statens fastighetsverks hyressättning av ändamålslokaleLeka marknad, ett arbetspapper till en om kulturens hyror, av LenStatens kulturråds hemsida.Tidigare riksdagsbehandlingVåren 1998 avlämnade regeringen proposition 1997/98:137 Förvaltning av statensm.m.Kulturutskottet yttrade sig över propositionens avsnitt 5 och 6 rörande Statensändamålslokaler respektive Styrningen av den statliga lokalförsörjningen s(yttr. 1997/98:KrU3y).Ett enigt kulturutskottet anförde bl.a. följande.- - -Utskottet delar regeringens uppfattning att gränsen mellan vad som kan betecknaofta är mycket svår att dra. Utskottet anser att en gränsdragning likväl måstevilken hyressättningsprincip de har att utgå från.Utskottet vill här - i likhet med vad som görs i propositionen och motionerna -dialog mellan hyresvärd och hyresgäst.För vissa statliga hyresgäster inom kulturområdet, framför allt för dem somlokalhyran en mycket stor del av verksamhetens totala kostnader. Situationen ärnågra, alternativ till de nuvarande lokalerna och därför är bundna vid statenligt utskottet, föranleda att statens målsättning i fråga om fastigheter avbrukar lokalerna i sin verksamhet. Ett självklart mål bör vara att optimermaximal nytta i form av t.ex. funktionella lokaler, hög standard och god servicFör denna typ av ändamålsfastigheter är det, enligt utskottets mening och som ftala om en marknad eller en marknadslik hyra.För att det tydligt skall framgå hur hyran räknas fram anser utskottet,motionerna, att hyran skall utformas som en komponenthyra, dvs. att kapitalkooch klart redovisas för hyresgästen.Vidare bör, såsom utredningen föreslår, en separat klausul tas in i kontraktetatt ta ut mer än marknadsmässig ersättning för drift och underhåll, dels attoch liknande.Hur den del av hyran som utgör kapitalkostnad skall betalas, dvs. enligt en nomöver tiden, eller enligt en balanshyresmodell, där hyran ligger på en konstanutskottets mening parterna ha möjlighet att förhandla fritt om.För vissa ändamålsfastigheter inom kulturområdet finns ofta särskilda skäl tsådant skäl kan vara att byggnaden är symbol för den primära verksamhet somkulturhistoriska värde. Någon alternativ användning av lokalerna är då inte akminst då frågan om tillgodoseende av ett avkastningskrav, som är en del av kapiDessutom anser utskottet att fastighetsägaren inte bör ta betalt för desituationen är den att hyresgästen i praktiken saknar alternativ till lokal. DäI den öppna och aktiva dialogen mellan fastighetsägare och hyresgästkapitalkostnadens olika delar. Detta bör göras för att undanröja en del av de ouppstått inom kultursektorn sedan lokalförsörjningsreformen genomfördes.Beträffande myndigheters effektivitet i lokalförsörjningen vill utskottet i likav att effektiviteten i förvaltningen av statliga ändamålsfastigheter sestydligt framgå i den modell för redovisning av effektiviteten som regeringen avI utredningen föreslås att frågor om ersättning för drift- och underhållskokompletteringar, om tvist uppkommer, skall hänskjutas till en skiljenämnd. Regetvister bör avgöras av skiljenämnd eller på annat sätt. Utskottet förutsäberedningsarbete.Det är utskottets bestämda uppfattning att de hittillsvarande svårigheternakulturområdet måste avhjälpas genom tydliga ägardirektiv och spelregler aparterna. bör vid sin behandling av propositionen i dess helhetmed anledning av propositionen och motionerna i de delar som rör kulturområdet.- - -I sitt betänkande 1997/98:FiU25 över propositionen föreslog finansutskottet -kulturutskottet och utbildningsutskottet - att göra ett tillkännagivaför ändamålsfastigheter. anförde bl.a. följande.- - -De problem som i vissa fall har uppstått mellan hyresvärd och hyresgäst förgrund i att det vid fastighetsreformens genomförande inte analyserades vilkautgångspunkt för såväl utredningens som regeringens bedömningar är att deändamålsfastigheter har sin grund i avsaknaden av tydliga ägardirektiv och klaruppstått osäkerhet om och skilda tolkningar av på vilka principiella grunder dedel orsakat de svårigheter i hyresförhandlingar m.m. som förevarit.- - -noterar att det i propositionen tas fasta på att direktikundnytta och kostnadseffektivitet för att styra verksamheterna i denändamålsfastigheternas särdrag. Såsom har påpekats i flera motioner ochändamålskaraktär starkt förbunden med den verksamhet som bedrivs i fastigheteutskottets mening utgå ifrån att tillgodose en primärverksamhets behov av ändasom läggs på lokalanskaffning. måste krav ställas att verksamheternaDirektiv med utgångspunkt från ovanstående resonemang anser utskottet ha en höbegreppet kundnytta bör enligt utskottets uppfattning inrymmas vad utredningemensamt upprättade förvaltningsplaner för de olika objekten, att hyresversättning för underhåll, service m.m. som värden utför, att neddragning av uför hyresgästen så att fastigheternas långsiktiga användning hotas, att möjlighi hyressättningen m.m. En grundläggande förutsättning för att uppnå maximauppfattning att denne känner att det råder god insyn i förvaltningen. En nöppenhet i den meningen att de olika hyresdelarna öppet redovisas, både dkomponenter som ingår i kapitalkostnader.När kostnadseffektiviteten bedöms måste enligt utskottets mening beaktas dfastigheterna, dels inflations- och ränterisk och dels att drift- och underhålutgörs av kapitalkostnaden, dvs. avskrivningar och räntekravet på bundet kapitaSammantaget delar finansutskottet regeringens uppfattning att det inte är önskvhyressättning. Propositionen innebär som utskottet ser det ett förtydligändamålslokaler jämfört med beslut . Utskottet anser dokänna vad utskottet ovan anfört om att direktiven till aktuella verk och bolapå att fastighetsverksamheten är ett stöd till den verksamhet som bedrivs i lok- - -beslöt i enlighet med finansutskottets förslag i denna fråga (rskr. 1I betänkande 1997/98:FiU25 behandlades några motioner vari föreslogs ett sänktavstyrkte motionerna med bl.a. följande motivering.- - -har under beredningen inhämtat följande upplysningar. Detta avkastningskrav är uppbyggt från de olika verksamhetsgrenarnas avkutrikes hyresfastigheter , mark och bidragsfastigheter . I och med atutgångspunkt från de olika verksamhetsgrenarnas andel kapital och avkastning bäUtskottet vill erinra om att en av riktlinjerna inför reformen 1991/92 var atstatsbudgeten. Även i det fall fastigheten är helt avskriven finns detmöjlighet att utnyttja byggnaden för annat ändamål. beslsom grund för kapitalkostnaden. Därigenom fås en hyra som indikerar vad den staVäl att märka justerades myndigheternas anslag inför systemomläggningen förverksamhetens förutsättningar. Skulle man sänka avkastningskravet och dämyndigheternas anslag med ett belopp motsvarande denna hyressänkning. Manövernatt kapitalkostnaden minskar. Från statens synvinkel skulle ett ändratfastighetsverk, vilket i sin tur skulle leda till ökat upplåningsbehov och därmatt, om det finns önskemål om att öka de statliga medlen till kulturinstitanslag i den årliga budgetberedningen än att subventionera deras hyreskosfastighetsverk.Finansutskottet vill emellertid inte utesluta att beslut om värderingarUtskottet utgår därför från att regeringen i dialog med berörda myndigheter vidmer rättvisande bild av lokalkostnaderna i statsbudgeten i enlighet med riksdagfastighetsförvaltningen och lokalförsörjningen.Utskottet vill vidare peka på att när hyresgästen har begränsade alternativnaturligt att utgångspunkten för hyressättningen är självkostnad. I regeririskfördelningen i varje enskild situation. Det är utifrån marknadsmässispecialanpassning i investeringarna, desto naturligare är det att hyresgästenöverföring av verksamhetsrisken på hyresgästen som detta medför innebär att fas- - -I sitt ovan angivna yttrande till finansutskottet framhöll kulturutskottet vidaandel av institutionernas anslag. föreslog inte någon ri1997/98:FiU25 (s. 19) att det föreföll naturligt att - när finner demyndigheternas lokalförsörjning på t.ex. ett verksamhetsområde. Det kunde eangeläget på politikområden med många ändamålslokaler och där hyreskostnadernaVåren 1999 gjorde på kulturutskottets förslag ett tillkännagivabudgetpropositioner borde ange hur stor del av föregående års bidrag tilhyreskostnader (bet. 1998/99:KrU6, rskr. 1998/99:188). Syftet var att få klafaktiska verksamheten vid institutionerna respektive till hyreskostnader.Den första redovisningen av kulturinstitutioners hyreskostnader gjordes iutgiftsområde 17). Utskottet anförde att det för tydlighets skull vore önskvärtvilka institutioner som har lokaler i s.k. ändamålsfastigheter och dessa lok1999/2000:KrU1 s. 24-25).Riksdagens revisorerKulturutskottet beslöt att föreslå revisorer attkulturområdet (KrU prot. 1999/2000:26). I en sådan granskning borde enligtfastighetsverks principer för hyressättningen och dess rätt att ställa avkastnibör göras med andra hyresvärdars hyressättning när det gäller lokaler av motsom ingår i hyran (kapitalkostnad, drift, underhåll, specialinstallationer somutvecklats. Det borde också klargöras vilka principer som gäller och hur mycketstatliga anslagen när t.ex. hyran förhandlats ned, när hyresgästerna minskattill andra.Riksdagens revisorer har i Granskningsplan och våren 2001hyror. Förstudien beräknas vara avslutad i slutet av november 2000.PropositionenI årets budgetproposition har regeringen redovisat vissa kulturinstitutikulturpolitikområdet under rubriken 4.6 Resultatbedömning (s. 55-56). Redovisnmellan institutionerna, från () till (Tekniska museeanför att hyreskostnaden är av stor betydelse för kulturinstitutionerna då detilldelat anslag. När det gäller förvaltningen av s.k. ändamålsfastigheter penligt beslut /98 (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98ändamålsfastigheternas andel av institutionernas hyreskostnader har inte gjortsRegeringen framhåller i propositionen (s. 26) att en framgångsrik och långsiktifungerande kulturinstitutioner. ekonomiska vårproposition uppmärbekymmersamt och att den ekonomiska basen allmänt sett behöver stärkas. Förkulturinstitutioner - utgör hyreskostnaden en betydande del av tilldelat anslekonomiska problem. Med anledning av detta skall skyndsamyndigheter och vissa bolag.Regeringen redovisar även att hyres- och lokalfrågor skall beaktas i en fortsatMotionernaUnder den allmänna motionstiden har ett antal motioner väcktsavkastningskrav m.m.Fem motionsyrkanden - som huvudsakligen rör former för viss statlig fastighetsstatligt ägda fastigheter m.m. - har remitterats till finansutskottet, nämligenyrkande 5 och Kr346 (fp) yrkande 32.Fyra motionsyrkanden, nämligen Kr264 (s), Kr291 (m) yrkande 12, Kr292 (v) ykulturutskottet.I motion Kr291 (m) yrkande 12 hemställs att skall tillkännage förhyreskostnader som aviseras i propositionen måste arbeta skyndsamt och avge sinI motion Kr701 (mp) yrkande 2 begärs att behandlingen av frågan om kulturändamåföre i den kommande utredningen.Enligt motion Kr292 (v) yrkande 3 bör begära att en parlamentarisk utkulturens ändamålsfastigheter. Utredningsarbetet bör bl.a. ha som mål aöverskjutande medel skall återföras till kultursektorn.En särskild institutions hyreskostnader tas upp i motion Kr264 (s). Motionäslottsbyggnad skall hyras ut till arkivverksamhet. De delar av slottsbyggnatillgängliga för alla. För att uppnå detta bör några intäktskrav inte gälla föråteruppförda slottsvallarna m.m.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser liksom regeringen allvarligt på den ekonomiska situationen förbekymmersamma ekonomiska situationen i stort och behovet av förstärkningarunder respektive anslag i det följande i detta betänkande.Som anförs i propositionen och i de motioner som remitterats efter årets allkulturutskottet utgör hyreskostnaden en betydande andel av många institutionersav orsakerna till deras ekonomiska problem. Den av begärda redovisninstitutionernas statsbidrag visar en avsevärd variation mellan institutionernaUtskottet ansåg att det av de dittills gjorda utredningarna om statår 2000 redovisade hyreskostnaderna för kulturinstitutioner, inte gick atlokalförhållanden. Som redovisats i det föregående beslöt utskottet därför atfastighetsverks hyressättning inom kulturområdet (KrU prot. 1999/2000:26),avkastningskrav på ändamålsfastigheter, andra hyresvärdars hyressättning för loingår i hyran (kapitalkostnad, drift, underhåll, specialinstallationer som hyockså klargöra vilka principer som gäller och hur mycket hyrgått ned eller när lokalytan gått ned. pågår en förstudie av desUtskottet finner det mycket värdefullt att även regeringen avser att göramyndigheter och bolag, däribland inom kulturområdet. Utskottet finner det ocEftersom problemen inom kulturområdet påtalats under en följd av år och mbekymmersamt ekonomiskt läge utgår utskottet från att regeringen utan dröjsmålMot bakgrund av att regeringen nu tagit ett initiativ till en översyn av frågannödvändigt att gör ett uttalande i frågan, varför motionerna Kr291yrkande 2 avstyrks.Utskottet kommer att följa frågorna om kulturinstitutionernas lokaler med stortsig om resultaten av revisorers förstudie. Utskottet förutsätter athur översynen inom av lokalfrågorna fortskrider.Utskottet anser att det inte bör ankomma på att besluta om användVadstena slott. Utskottet, som vid föregående avstyrkte ett moti1999/2000:KrU13 s. 24), föreslår att avslår motion Kr264 (s).3.5 Allmän kulturverksamhet (28:1-28:4)3.5.1 (28:1)InledningStatens kulturråd är central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. Rådet skden statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen med genomförandet av desamordning och effektivitet i de statliga åtgärderna på kulturområdet.PropositionenRegeringen påpekar, i det inledande avsnittet av kulturpolitikområdet att dkommer att vara till ända i och med utgången av (s. 31, 38). Regeringenom närmare riktlinjer för verksamheten, bl.a. med utgångspunkt i det slutbetänkKulturrådet föreslås få ett utökat ansvar för insatser inom det mångkulturellamed . I övrigt föreslås inga förändringar av inriktningen av000 kronor.MotionernaI motion Kr291 (m) yrkande 1 föreslås en minskning av anslaget med 19 miljoalltför dominerande ställning, som medför att kulturens vitalitet riskeras.I motionerna Kr346 (fp) yrkandena 5, 26 och 36 i denna del samt Fi211 (fp) yrmed . Minskningen avser en indragning av aoffentliga medel, och en besparing med motiverad av att Kultufördelningen av statsbidrag till regionala institutioner på försök lagts ut påI motion Kr289 (c) yrkande 14 föreslås att riksdag och regering tar ett överden verksamhet som Forum för världskultur bedriver. Motionärerna anser att en aKulturrådet av medel och ansvar för insatser för mångkulturell verksamhetverksamheten. Det skulle kunna medföra att det världskulturella perspektivet houppmärksamheten.I motion Kr293 (v) yrkande 2 föreslås att förslagen i Forum för världskultursprövning av regeringen. Motionärerna anser att det är för tidigt att redan ådet behövs ytterligare en tids försöksverksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat frågan om Kulturrådetsbetänkande 1997/98:KrU1 (s. 26). Utskottet vidhåller - liksom föregåend1997/98:KrU1 (s. 65-66), nämligen att det behövs en central myndighet på kulturbidragsfördelningsuppgiften även ett omfattande ansvar för bl.a. uppföljning(bet. 1999/2000:KrU1 s. 26) - den bedömningen att Kulturnät bör drivashänvisning till det anförda motionerna Kr291 (m) yrkande 1, Kr346 (fp) yrkandendenna del. bör anvisa medel i enlighet med regeringens förslag.När det gäller frågan om verksamheten vid Forum för världskultur, som tas uredovisa följande.Kommittén för Forum för världskultur tillsattes med uppgift att åresamordnande försöksverksamhet benämnd Forum för världskultur (dir. 1998:14).kultur i det svenska kulturlivet. I propositionen (s. 38) beskrivs verksamheatt stimulera det svenska kulturlivet till att uppmärksamma och ta till siginvandring.Kommittén har avlämnat en delrapport, Forum för världskulturanfört att målet skall vara att de världskulturella perspektiven skall fkulturinstitutioners planering av sin verksamhet. Frågor om de världskulturelldärför inlemmas som en del i uppdrag. Utvecklings- ochform under ytterligare omkring . Det behövs en självständig aktör förutredningsbetänkandet.En slutrapport skall enligt tilläggsdirektiven (dir. 1999:55) avlämnas den 31 dVerksamheten med Forum för världskultur har bekostats enligt ett avtal mellanI propositionen (s. 31) redovisar regeringen att och Stockhollångsiktiga åtaganden. Mot denna bakgrund kan verksamheten inte drivas i en sjädenna bakgrund som regeringen föreslår överföring av medel och ansvar till Kuinom det mångkulturella området.Utskottet kan instämma i motionärernas och kommitténs uppfattning att verklängre tid än för att få ett nödvändigt genomslag hos kulturmyndperspektiv. Det är dock utskottets uppfattning att, i den situation som uppKulturrådet bör innebära att utvecklingen, trots bortfallet av stadens ocomfattning. Utskottet utgår självfallet från att regeringen kommer attdelbetänkandet (SOU 2000:15) och de förslag som den kommer att avlämna i sitt sdet är av stor vikt att utvecklingen på olika sätt drivs på, när det gäller attkulturer. Som anförs i motionerna är det viktigt att öka den kulturella mångfalföreningar och kulturinstitutioner och genom att få ett genomslag avinstitutioners och myndigheters verksamhet. En sådan utveckling skulle också kintegrationsarbete.Enligt utskottets mening bör inte göra något uttalande som förkommitténs betänkanden. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna Kr2893.5.2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kultInledningUnder detta anslag beräknas medel till en rad skilda ändamål inom kulturområdefördela anslaget på anslagsposter. Medel beräknas bl.a. till Statens kutvecklingskaraktär eller som på annat sätt är kulturpolitiskt angelägna. Vicentrumbildningar, lokalhållande organisationer för kulturverksamhet, organiinternationellt kulturutbyte och samarbete. Inom anslaget beräknas ocksålänsbildningsförbund m.fl. för kultur- och föreläsningsverksamhet, till läninstitutet. Svenska statens bidrag till svenskhemmet i och Hade ändamål för vilka medel beräknas under anslaget.PropositionenI inledningen till politikområdet lämnar regeringen samlade redovisningar ocEftersom anslaget omfattar de flesta av kulturpolitikens områden återfinns resom bekostas under anslaget på skilda ställen i inledningsavsnittet (s. 24, 25,kulturråds bidragsgivning till kulturverksamhet på regional och lokal nivå ochkulturlivets utveckling och att den bidrar till att uppfylla flertalet av målenhar genomförts med hjälp av statliga bidrag och betydelsefull kulturverksamhetbetydande utsträckning. Även de statliga insatserna för att främja samisk kultuhar haft positiv effekt på utvecklingen.Under anslaget anför regeringen att bidragsgivningen och medelsförbrukningen skRegeringen redovisar vissa förändrade grunder för beräkningen av anslaget. Frånpermanentning av försöksverksamheten med centrumbildningarnas arbetsförmedlateatern (). Vidare ökas medlen för handlingsprogrammet för ök7,. För försöksverksamhet med stöd till arrangerande konstfförsök med länsteaterverksamhet i beräknas 1,5 miljoner kronmiljoner kronor, varav 0,5 avser Barents litteraturcentrum i och 2,samarbetar med Teater i . Slutligen har sammanlagt 78 miljoner krdans- och musikinstitutioner av tekniska skäl beräknats under detta anslag.Sammanlagt föreslår regeringen att skall anvisas under anslaMotionernaEnligt motion Kr291 (m) bör flera av de uppgifter som bekostas med medel från aefterfrågas eller får lokalt stöd skall inte alltid kunna räkna med att överlevårliga anslag. Statens ansvarsområde bör närmare definieras och klart avgränoch den föreslagna permanentningen av bidraget till en tredje anställningsformSammanlagt bör anslaget minskas med (yrkande 2).En ökning av anslaget med föreslås i motion Kr254 (c,musikteatern i , där , länsteatern i Skaraboatt staten bör ta sin del av ansvaret för konsolidering och utveckling av dennaen kraftfull satsning .