bet · GO01BoU3 · 2000-11-09 00:00:00 — Det gäller att en panthavare - oavsettom denne är en juridisk eller fysisk person - somskyddar sin rätt genom att själv förvärvabostadsrätten vid exekutiv försäljning ochtvångsförsäljning bör få ovillkorlig rätt tillinträde i föreningen och till andrahandsupplåtelse.Vidare gäller det att en pantförskrivning iförmånsrättshänseende bör ge utdelning framför allade fordringar mot bostadsrättshavaren som föreningenhar, även avseende avgifter.Utskottet vill inledningsvis uppmärksamma attmotionsförslaget inte berör bostadsrättshavarensmöjligheter att efter uppsägning frånträdabostadsrätten om avgiften höjts väsentligen (7 kap.17 § bostadsrättslagen) eller en förhandstecknaresmöjligheter att efter uppsägning frånträda ettförhandsavtal (5 kap. 8 § bostadsrättslagen).En bostadsrättshavare får avsäga sig sinbostadsrätt tidigast från upplåtelsen ochdärigenom bli fri från sina förpliktelser sombostadsrättshavare. Genom avsägelsen övergårbostadsrätten till föreningen tidigast vid detmånadsskifte som inträffar närmast efter tre månaderfrån avsägelsen (4 kap. 11 § bostadsrättslagen).Syftet med bestämmelsen är att ge enbostadsrättshavare som inte klarar av de ekonomiskaförpliktelser som bostadsrätten medför, möjlighetatt komma ifrån sitt betalningsansvar för framtiden.Föreningens skyldighet att ta emot bostadsrätten kanvara ekonomiskt betungande för föreningen och därmedövriga bostadsrättshavare. Det är alltså ytterstfråga om en avvägning mellan två mot varandrastående intressen. I departementspromemorianBostadsrätt - ochpanthavares rätt till betalning, tvångsförsäljningm.m. (Ds 1994:7) övervägdes att införa ett förbudmot avsägelse av en bostadsrätt som är pantsatt.Något förbud befanns inte motiverat eftersom detskulle innebära ett alltför stort ingrepp i enbostadsrättshavares grundläggande rätt till skyddför sina ekonomiska intressen. En avsägelse bedömdesför övrigt vara till fördel för panthavaren på såsätt att bostadsrätten inte belastas av ytterligareavgifter som bostadsrätten innehas avföreningen.Utskottet delar utredarens värdering att skyddetför den enskilde bostadsrättshavaren väger så tungtatt rätten till avsägelse inte bör avskaffas. Motion2000/01:Bo415 (m) yrkande 2 i motsvarande del ombostadsrättshavarens rätt till avsägelse avbostadsrätt avstyrks därför.Hösten 1995 beslutade om vissa ändringarav bostadsrättslagen som syftar till att stärkabostadsrättens pantvärde (bet. 1995/96:BoU3). Genomdenna lagstiftning, som trädde i kraft den 1 januari1996, har en juridisk person tillagts en rätt attunder utöva bostadsrätten utan att varamedlem i föreningen, om den juridiska personen harförvärvat bostadsrätten vid exekutiv försäljningeller tvångsförsäljning och då hade panträtt ibostadsrätten. Till denna rätt är kopplad en rättatt upplåta den i bostadsrätten ingående lägenheteni andra hand. Denna lagtekniska lösning har delvissom förebild de regler som gäller dödsbons rätt attutöva bostadsrätt efter en avliden.Ett motionsförslag med samma innebörd som det somnu väckts om rätten till medlemskap ochandrahandsuthyrning behandlade vid sittställningstagande till de nya reglerna. Utskottetanförde då sammanfattningsvis bl.a. följande. Debetänkligheter som är förknippade med attpanthavaren inte har rätt till medlemskap är inte avsådan styrka att någon annan lösning bör väljas.Tidsbegränsningen av rätten att utnyttjabostadsrätten är skälig eftersom bostadsrättslageninte ger juridiska personer någon rätt tillmedlemskap. Fysiska personers lån med bostadsrättensom säkerhet är uteslutande personligt betingade ochbehöver därför inte behandlas på samma sätt som enjuridisk persons förvärv. Motionsförslagen avslogsav riksdagen.Utskottet finner inte skäl att ändra sitt ovanredovisade tidigare ställningstagande. Medhänvisning till detta avstyrker utskottet motion2000/01:Bo415 (m) yrkande 4 beträffande enpanthavares rätt till medlemskap ochandrahandsupplåtelse.Genom det nämnda lagstiftningsärendet infördesen legal panträtt för föreningen omfattande fordranpå förfallna avgifter. Föreningen erhöll därvid,jämfört med tidigare, en mindre omfattande rätt tillföreträde i förhållande till en panthavare förfordringar gentemot bostadsrättshavaren.Utskottet har tidigare intagit den ståndpunkten attomfattningen av den legala panträtten utgör en braavvägning mellan å ena sidan föreningens intressenoch å andra sidan panthavarens krav att erhållabetalning för sin fordran (bet. 1995/96:BoU3).Utskottet finner inte heller på denna punkt skältill annat ställningstagande. Utskottet avstyrkermed hänvisning till det anförda motion 2000/01:Bo415(m) yrkande 4 beträffande en bostadsrättsföreningsförmånsrätt.Bostadsrättsutredningen har lämnat ett förslag tillinförande av ett bostadsrättsregister och ett heltnytt system för pantsättning. UtredningsbetänkandetBostadsrättsregister (SOU 1998:80) har varit ute påremiss och är nu föremål för vidare beredning inomRegeringskansliet. De av Bostadsrättsutredningenföreslagna förändringarna avser bl.a. att höjabostadsrättens värde som pant.Enligt utskottets mening bör riksdagensställningstagande till behovet av en utredning om enförstärkning av bostadsrättens pantvärde anstå tilldess att man vet hur pantsättningssystemet skall seut. Utskottet avstyrker på anförda skäl motion2000/01:Bo415 (m) yrkande 2 i motsvarande del.Villkor för ändringar av stadgarnaI motion 2000/01:Bo415 (m) yrkande 6 föreslås attmedlemmarnas inflytande över sinabostadsrättsföreningar bör stärkas genom att andravillkor för ändringar av föreningsstadgarna än desom framgår av bostadsrättslagen skall varaogiltiga.I bostadsrättslagen anges att om det i en föreningsstadgar intagits något villkor för ändring avstadgarna utöver vad som följer av lagen så gällerdet villkoret (9 kap. 24 § bostadsrättslagen). Ettexempel på ett villkor av detta slag är att en vidsidan av en bostadsrättsförening ståendebostadsrättsorganisation skall godkänna ett beslutom stadgeändring.Senast under förra (bet. 2000/01:BoU3)avstyrkte utskottet en motsvarande motion medmotiveringen att det får anses vara en fråga förmedlemmarna i en bostadsrättsorganisation att självabesluta om organisationen skall ha det inflytandeett i motionen åsyftat stadgevillkor ger.Utskottet finner inte anledning att ändra sittställningstagande och avstyrker motion 2000/01:Bo415(m) yrkande 6 om en bostadsrättsföreningssjälvbestämmande över sina stadgar.Ägarlägenheter och tredimensionellfastighetsindelningI flerpartimotionen 2000/01:Bo402 (m, kd, c, fp)yrkandena 1 och 2 lämnas förslag om ett omedelbartinförande av ägarlägenheter och tredimensionellfastighetsbildning i enlighet med av utskottetutarbetade lagförslag. Också i Moderatasamlingspartiets partimotion 2000/01:Bo414 yrkande 4föreslås ett införande av lagstiftningsom möjliggör ägarlägenheter genom tredimensionellfastighetsbildning. Förslag om införande avägarlägenheter och flerdimensionellfastighetsindelning återfinns också i motionerna2000/01:N321 (m) yrkande 3 och 2000/01:Bo230 (c)yrkande 1.Det har gått frågan omägarlägenheter utreddes förra gången (SOU 1982:40).Det då framlagda utredningsförslaget kritiserades imånga avseenden, också av de rättsinstanser somgranskat det. Flertalet remissinstanser ansåg attförslaget inte borde tas till utgångspunkt förlagstiftning. Regeringen har tillkallat en särskildutredare om ägarlägenheter (dir. 2000:27). Dedirektiv och andra förutsättningar som gäller förutredningen avser att skapa en bra grundval för devidare överväganden som skall göras. Regeringensintention att skapa ett fullgott beslutsunderlagframgår av de ambitiöst skrivna direktiv utredarenerhållit. Utredningen skall vara klar senast den 1juni 2001. Motionsförslaget från ,att genom sitt kansli skallutarbeta fullständiga lagförslag. Motionenförutsätter, för att den skall vara meningsfull, attarbetet bedrivs så pass skyndsamt att det efterremissbehandling och lagrådsgranskning kan träda ikraft tidigare än vad ett på utredningen grundatförslag skulle kunna. En sådan skyndsamhet är enligtutskottets mening inte möjlig, om man eftersträvarett rättssäkert och i övrigt hållbart regelsystem.Utskottet kan inte inför förorda ettlagstiftningsprojekt om ägarlägenheter, i enlighetmed motionärernas förslag, där avkall görs i denämnda avseendena.Ett utredningsbetänkande med förslag om införandeav tredimensionell fastighetsindelning finns redanpå regeringens bord (SOU 1996:87). Det harremissbehandlats och bereds nu inomRegeringskansliet, vilket regeringen redan redovisatför (prop. 2000/01:26). Det huvudsakligasyftet med förslaget är att lösa vissa problem somkan föreligga när olika slag av verksamheter skallsamordnas i komplicerade byggnadsanläggningar.Förslaget medför att t.ex. en tunnel, ett bergrumeller ett våningsplan i en byggnad skall kunnautgöra en egen fastighet eller ingå i en annanfastighet än den till vilken den över- ellerunderliggande marken hör. Enligt förslaget skall detemellertid inte vara möjligt att bilda en särskildfastighet av en enskild bostadslägenhet. Betänkandethar i huvudsak mottagits positivt.Mot bakgrund av pågående och redan gjordautredningsinsatser finns inte anledning förriksdagen att nu närmare ta ställning tillmotionsförslagen. Motionerna 2000/01:Bo402 (m, kd,c, fp), 2000/01:Bo414 (m) yrkande 4, 2000/01:N321(m) yrkande 3 samt 2000/01:Bo230 (c) yrkande 1 omägarlägenheter m.m. avstyrks därför. beträffande bruksvärdessystemetatt avslår motionerna 2000/01:Bo230 yrkande 8,2000/01: Bo233 yrkandena 6, 14 och 16,2000/01:Bo234 yrkande 4, 2000/01: Bo235yrkandena 5 och 6, 2000/01:Bo414 yrkandena 5 och7, 2000/01:Bo417, 2000/01:Bo418 samt2000/01:Sf611 yrkande 16,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande dröjsmål med hyranatt avslår motion 2000/01:Bo405 yrkande 2,res. 2 (v)3. beträffande hyrestidenatt avslår motion 2000/01:Bo230 yrkande 9,res. 3 (m)res. 4 (c)4. beträffande vissaandrahandshyresgästers besittningsskyddatt avslår motion 2000/01:Bo405 yrkande 4,res. 5 (v)5. beträffande porrklubbsverksamhet m.m. somgrund för uppsägningatt avslår motion 2000/01:A808 yrkande 41,6. beträffande avskaffande avhyreslagstiftningenatt avslår motion 2000/01:Bo411,7. beträffande självförvaltningatt avslår motion 2000/01:Bo233 yrkande 7,res. 6 (kd, c)8. beträffande lokalhyresgästernasbesittningsskyddatt avslår motion 2000/01:Bo409,9. beträffande hyran för mindreserviceföretagatt avslår motion 2000/01:Sf611 yrkande 18,res. 7 (kd, c)10. beträffande majoritetskravet vidombildning till bostadsrättatt avslår motionerna 2000/01:Bo230 yrkandena 4och 5, 2000/01:Bo233 yrkande 11, 2000/01:Bo235yrkande 4, 2000/01: Bo414 yrkande 8 samt2000/01:Bo415 yrkande 1,res. 8 (m, kd, c, fp)11. beträffande ett partiellt upphävandeav förbudet mot dubbelupplåtelseatt avslår motion 2000/01:Bo415 yrkande 3,res. 9 (m, kd)12. beträffande information vidbostadsrättsköpatt avslår motion 2000/01:Bo416,13. beträffande avsägelse av bostadsrättatt avslår motion 2000/01:Bo415 (m) yrkande 2 imotsvarande del,res. 10 (m)14. beträffande panthavares rätt tillmedlemskap och andrahandsupplåtelseatt avslår motion 2000/01:Bo415 yrkande 4,res. 11 (m)15. beträffande en bostadsrättsföreningsförmånsrättatt avslår motion 2000/01:Bo415 yrkande 5,res. 12 (m)16. beträffande en utredning om enförstärkning av bostadsrättens pantvärdeatt avslår motion 2000/01:Bo415 yrkande 2 imotsvarande del,res. 13 (m, kd, c, fp)17. beträffande en bostadsrättsföreningssjälvbestämmande över sina stadgaratt avslår motion 2000/01:Bo415 yrkande 6,res. 14 (m)18. beträffande ägarlägenheter m.m.att avslår motionerna 2000/01:Bo230 yrkande 1,2000/01: Bo402, 2000/01:Bo414 yrkande 4 samt2000/01:N321 yrkande 3.res. 15 (m, kd, c, fp)den 9 november 2000På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: KnutBilling (m), (),(), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (),(), (), (), AnnelieEnochson (kd), (),(), CarinaAdolfsson Elgestam (s), (), () ochDag Ericson (). Bruksvärdessystemet (mom. 1)(), (), StenAndersson (m), (), (), (), () ochEwa () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Med hänsyn" och slutar med "ombruksvärdessystemet" bort ha följande lydelse:När bruksvärdessystemet tillkom var dess ytterstasyfte att skapa ett hållbart besittningsskydd förhyresgästerna och motverka hyreshöjningar påbostadsmarknader med brist på lägenheter. Systemetvar marknadsbaserat och hyresrelationerna skulleåterspegla förhållandena på bostadsmarknaden.Bruksvärdessystemet har i praktiken kommit attanvändas för att styra all hyressättning efterresultaten av hyresförhandlingarna för de kommunalabostadsföretagens lägenheter.Vi befinner oss nu i ett läge där praktiskt tagetall nyproduktion av hyresrätter har upphört, vilketlett inte bara till bostadsbrist på många orter utanockså till att hyresrätten som upplåtelseform ärhotad.Dagens tillämpning av bruksvärdessystemet, därallmännyttan är hyresledande, innebär att mångahyresgäster upplever hyressättningen som orättvis. Istorstaden är hyran för en lägenhet i stadensytterkanter i allt väsentligt densamma som för enattraktiv lägenhet i stadskärnan. Omsättningen avlägenheter har blivit liten med omfattandesvarthandel som följd. Dagens bruksvärdessysteminnebär också att en överprissättning sker närhyrorna utanför storstäderna bestäms. Det är enföljd dels av att systemet motverkar konkurrens,dels av att på hyran - direkt eller indirekt - läggskostnaderna för de lägenheter de allmännyttigaföretagen inte lyckas hyra ut. Lägre hyror på sådanaorter skulle öka deras attraktivitet. Det kapitalsom finns nedlagt i dessa bostäder skulle åter kommaatt utnyttjas på ett samhällsekonomiskt riktigtsätt.Vi befinner oss i ett läge där vi inte ytterligarebör avvakta utredningar och andra överväganden omhur framtidens hyressättningssystem i alla dessdelar bör vara utformat. Enligt utskottets meningbör med det snaraste vissa begränsade förändringarav hyressättningssystemet genomföras för atttillgodose de ändamål utskottet inledningsvisangivit. Bruksvärdessystemet måste göras merflexibelt. Utskottet anser att ursprungstankarna medbruksvärdessystemet bör vara vägledande för deförändringar av hyreslagstiftningen som framstårsom mer än nödvändiga. Helt klart står att dekommunalt ägda bostadsföretagens hyresnormeranderoll skall avskaffas. Hyressystemet måste ta störrehänsyn till hyresgästernas och de bostadssökandesönskemål vilka framför allt - och självklart - avseratt det skall byggas fler hyreslägenheter. mening bör de hyresavtal som träffas vidinflyttning i nybyggda hus inte kunna prövas mothyreslagens bruksvärdesregel. Den hyra hyresgästenoch hyresvärden träffar avtal om skall följaktligengälla som avtalats. Härigenomkommer man till rätta med den kanske allvarligastebristen i utformningen av bruksvärdessystemet,vilken förlamat bostadsproduktionen. Den föreslagnaförändringen möjliggör nämligen tillräckligt storahyresintäkter för att möta de kostnader som ärförknippade med nyproduktion och undanröjer ocksåosäkerheten om de framtida hyresintäkternas storlek.Hyresgästernas intresse av trygghet ochframförhållning i boendet skall förbli säkrat genomett fortsättningsvis starkt besittningsskydd. Enfastighetsägare skall inte kunna kringgå detta skyddgenom orimligt höga hyres-krav. Vid tvist mellanhyresvärd och hyresgäst bör rimligheten av en avhyresvärden krävd hyreshöjning kunna prövas avdomstol. Hyresnivån i sig kommer därigenom att bliföremål för prövning. Det bör vara möjligt för densom hyr sin bostad att skriva mångåriga kontrakt närdet gäller hyresnivån och på samma sätt som enegnahemsägare ha möjlighet att skapa förutsebarabostadskostnader.Det bör ankomma på regeringen att återkommatill med de förslag till ändringar avhyreslagen som utskottet förordat. En utredning böri anslutning till att ett sådant förslag läggs framfå till uppgift att dels utvärdera resultatet av degenomförda förändringarna, dels förutsättningslöstöverväga utformningen av helahyressättningssystemet.Riksdagen bör med anledning av motionerna2000/01:Bo414 (m) yrkandena 5 och 7, 2000/01:Bo417(m), 2000/01:Bo418 (m), 2000/01:Bo233 (kd) yrkandena6, 14 och 16, 2000/01:Sf611 (c) yrkande 16,2000/01:Bo230 (c) yrkande 8, 2000/01:Bo234 (c)yrkande 4 samt 2000/01:Bo235 (fp) yrkandena 5 och 6om bruksvärdessystemet som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande bruksvärdessystemetatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo230yrkande 8, 2000/01:Bo233 yrkandena 6, 14 och 16,2000/01:Bo234 yrkande 4, 2000/01:Bo235 yrkandena5 och 6, 2000/01:Bo414 yrkandena 5 och 7,2000/01:Bo417, 2000/01:Bo418 samt 2000/01:Sf611yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Dröjsmål med hyran (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Hyreslagens sanktionsregler" och på s. 7slutar med "med hyran" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att hyreslagens regler ombetalningsdröjsmål medverkar till att antaletavhysningar ligger på en nivå som inte är rimlig.Hyresgästernas skydd behöver därför förbättras.Sedan en översyn av hyreslagens regler ombetalningsdröjsmål genomförts sedanvalde regeringen att inte föreslå några förändringarav dessa. Utskottet anser däremot att reglerna börförändras. Vräkningar sker ofta för skulder som ärsmå i relation till kostnaderna för självavräkningen. Sedda i förhållande till den mänskligakostnad den vräkte ofta får betala i form avfamiljesplittring eller ett marginaliserat liv,kanske t.o.m. som uteliggare, framstår skuldbeloppensom obetydliga.I v-motionen föreslås en översyn av de bestämmelsersom reglerar hyresgästens besittningsskydd närhyresgästen gjort sig skyldig tillbetalningsdröjsmål. Bostaden utgör för flertaletmänniskor den grundläggande tryggheten i tillvaron.Det framstår därför som i det närmaste obegripligtatt en hyresgäst kan förlora sin bostad i anledningav sådant dröjsmål från hans sida. Utskottet vill påintet sätt förringa de syften som ligger bakomhyreslagens bestämmelser. Men dessa når inte ändafram till den rättvisa som bör gälla. En hyresgästkan på ett oskäligt sätt mista sin bostad på grundav en försummelse som i det stora hela framstår somrätt obetydlig och där hans fortsatta rätt tillförhyrning är lätt försvarbar. En rimligutgångspunkt för besittningsskyddsbestämmelserna börvara att en hyresgäst inte skall förlora sinhyresrätt enbart på grund av försenadehyresbetalningar. En hyresgäst som betalat sin hyraför sent bör i stället erhålla enbetalningspåminnelse och därefter någon form avsanktionsavgift. Enligt utskottets mening bör genomen särskild utredare en översyn göras avbestämmelserna i 46 § hyreslagen med deutgångspunkter utskottet angivit. Om en hyresvärdsagt upp ett hyresavtal till upphörandepå grund av att hyresrätten förverkats tillämpasinte 46 § hyreslagen. Finner utredaren vid översynenkonsekvens-enliga skäl för att föreslå förändringari de regler som tillämpas i ett sådant fall skallhan vara oförhindrad att göra det.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion 2000/01:Bo405 (v) yrkande 2 om dröjsmålmed hyran som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande dröjsmål med hyranatt med anledning av motion 2000/01:Bo405 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Hyrestiden (mom. 3)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Enligt motionärerna" och slutar med "omhyrestiden" bort ha följande lydelse:Enligt motionärerna är ett viktigt instrument föratt utöka möjligheterna till en individuellutformning av hyreslägenheterna att hyresgästenskall kunna bindas till hyresavtalet än vad hyreslagen tillåter. Hyreslagensregler medger en hyresgäst att med relativtkort varsel avflytta från en lägenhet utan vidareförpliktelser liksom att få sina hyresvillkorändrade. Det är emellertid inte rimligt att enhyresvärd som gjort avsevärda investeringar för atttillgodose hyresgästens önskemål skall behövariskera att inte få avkastning på sitt kapital.Hyresvärden bör därför kunna upprätta ett avtal medhyresgästen om en betydligt längre bindningstid änvad som är fallet, med möjlighet att reglerahyran och med möjlighet förhyresgästen att säga upp avtalet för avflyttning. Enlag-ändring som möjliggör detta bör leda till enökad variationsrikedom när det gäller lägenheternasutformning. Enligt utskottets mening bör enutredning få till uppdrag att utforma de förslagtill lagändringar som behövs. Utredningen bör idetta sammanhang också uppmärksamma att det finnsandra skäl för att tillåta längre bindningstider.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion 2000/01:Bo230 yrkande 9 om hyrestiden somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande hyrestidenatt med anledning av motion 2000/01:Bo230 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Hyrestiden (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Enligt motionärerna" och slutar med "omhyrestiden" bort ha följande lydelse:När det gäller lägenheternas utformning talar manibland om att vi behöver ett varierat utbud medhänsyn till de krav barnfamiljer, ensamboende, gamlarespektive unga ställer på sitt boende. Ett sådantsynsätt är inte tillräckligt utan bostäderna måstedessutom passa olika barnfamiljer, olikaensamboende, olika gamla och olika unga. Det ärdärför dags att på olika sätt stimulera ett ökatantal variationer av hyreslägenheter. Mycket kanåstadkommas avtalsvägen och den vägen utnyttjasockså. I de fall en hyresvärd är beredd att påavtalsmässig grund göra speciella åtaganden för enhyresgästs räkning när det gäller att tillgodosedennes önskemål om lägenheten, hindras parterna avhyreslagens utformning. En hyresgäst måstesjälvfallet ta ett ekonomiskt ansvar i de fall detblir fråga om en långt gående anpassning av hanseller hennes lägenhet. Hyreslagen bör därför ändrasså att detta blir möjligt.Behovet av en lagändring visas av att det påmarknaden förekommer konstruktioner som på olikasätt försöker säkerställa den extra investering somen hyresvärd gör för att tillmötesgå hyresgästen.Hur hållbara en del av dessa juridiskakonstruktioner är återstår att se.Hyreslagen bör i det nu angivna syftet ändras såatt det blir möjligt för hyresvärden och hyresgästenatt träffa avtal med lång bindningstid när dettasker i syfte att åstadkomma en individuellanpassning av lägenheten. Lagens regler får dockinte utformas så att hyresgästen binds under längretid än vad som är skäligt. Hyreslagens karaktär avskyddslagstiftning bör alltså behållas. Ettalternativ för att uppnå detta kan vara attkostnaderna för i vart fall omfattandeanpassningsåtgärder läggs på en särskildavskrivningsplan och att hyresnämnden i förväg måstepröva om åtgärden är av sådan art att den kanföranleda den speciella kontraktsskrivning som dethär blir fråga om.I utredningen om den framtida allmännyttanförespråkas, som framgått ovan, hyresavtal med långbindningstid, i och för sig delvis med andrautgångspunkter än de utskottet nu ger uttryck för.Utredningen innehåller inte något lagförslag. Ensärskild utredare bör därför ges ett konkret uppdragatt utforma förslag till de lagändringar somutskottet förordat i syfte att vi skall få ett mervariationsrikt bestånd av hyreslägenheter.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion 2000/01:Bo230 (c) yrkande 9 om hyrestidensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande hyrestidenatt med anledning av motion 2000/01:Bo230 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Vissa andrahandshyresgästersbesittningsskydd (mom. 4)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet kan" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:Samtidigt med att hemlösheten har ökat har ocksåden sekundära bostadsmarknaden blivit större.