bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Som redovisades ovan har regeringengjort tre olika utvecklingsalternativ för utvecklingen . Det ärresultatet från det mest genomarbetade s.k. huvudalternativet som presente-ras i tabellerna nedan och ovan. Det är också huvudalternativet som utgörgrunden för budgetberäkningarna i vårpropositionen. Bedömningarna för2001-2002 är inte regelmässiga prognoser utan skall mer betraktas beräk-ningskalkyler. Huvudalternativet bygger på grundantagandet att tillväxtennärmar sig den långsiktiga tillväxttrenden i svensk ekonomi på ungefär 2 %.I tabellerna 3 och 4 redovisas förutsättningarna för och nyckeltalen i rege-ringens prognos. I punkterna nedan sammanfattas de viktigaste förutsättning-arna samt de viktigaste skillnaderna mot de bedömningar som regeringengjorde i budgetpropositionen:? Till följd av den fortsatt höga tillväxten i ekonomi, enkraftigare uppgång än väntat i t.ex. EU och , har regeringen, jäm-fört med budgetpropositionen, skrivit upp den förväntade tillväxten ivärldsekonomin och 0,3 procentenheter2001. Den starkare tillväxten gör också att den internationella inflatio-nen ökar lite snabbare. Inflationen i EU (mätt med EU:s harmoniseradekonsumentprisindex, HIKP) väntas gå upp med i genomsnitt 1,8 %och med i genomsnitt . ?Den starkare konjunkturen väntas leda till att centralbankerna i t.ex. Förentaoch euroområdet fortsätter att höja sina styrräntor för att stävja det stigandeinflationstrycket. Den amerikanska antas höja styrräntan med 0,5procentenheter , för att lätta något på penningpolitiken. Den eurocentralbanken antas höja styrräntan till i slutet av och i slutfrån dagens nivå på . Regeringen räknar också med att under dekommande två åren höjer reporäntan för att hålla inflationen inom inflationsmåldvs. en inflation på med ett toleransintervall på ? I slutet av asvenska reporäntan uppgå till och . Även de svenskinternationella obligationsräntorna bedöms stiga något . Uppgångeväntas dock bli begränsad.Tabell 3. Regeringen räknar med att en avmattning i den amerikanska ekonominoch en starkare konjunktur i leder till att euron stärks motden amerikanska dollarn. Den starka svenska tillväxten, den låga infla-tionen och en i utgångsläget undervärderad krona bidrar till att kronanstärks . TCW-index väntas ligga kring 122 i slu-tet av 2000 och 119 .?? Trots den kraftiga tillväxten räknar regeringen med att inflationen förblirlåg . Mätt med konsumentprisindex (KPI) väntaspriserna öka med i genomsnitt och . Siffran för2001 påverkas kraftigt av att fastighetsskatten antas höjas och taxerings-värdena justeras i enlighet med tagna beslut. Detta höjer KPI med 0,8procentenheter. Regeringen anger dock i vårpropositionen att den avseratt i budgetpropositionen återkomma med förslag som begränsar ök-ningen av skatteuttaget och därmed även uppgången i KPI. Inflations-takten mätt med det underliggande inflationsmåttet UND1X väntas liggakvar på ungefär samma nivå som , dvs. kring .?? steg hushållens disponibla inkomster , vilket är denkraftigaste ökningen . Regeringen räknar med att hushållensinkomster fortsätter att stiga på grund av bl.a. den stigande sysselsätt-ningen och höjda reallöner. stiger inkomsterna (före juste-ringen av effekter av att Svenska kyrka fr.o.m. ingår i hushållssek-torn) och ökar de . I siffran har beräknings-tekniskt överskottet i de offentliga finanserna utöver det budgetpolitiskamålet på förts till hushållens disponibla inkomster. ?Jämfört med budgetpropositionen har regeringen skrivit ntalen för den öppna arbetslösheten. räknade regeringen med att den öpparbetslösheten skulle sjunka till i genomsnitt . beman att den går ned till i genomsnitt under de bägge åren.Tabell 4. Sysselsättningsgraden i ekonomin, dvs. antalet sysselsatta i åldern20-64 år som andel av befolkningen i samma åldersgrupp, stiger från75,1999 till 2001. och regeringens mål för sys-selsättningen är att sysselsättningsgraden för dessa åldersgrupper % 2004.?? Ett område där regeringen relativt kraftigt justerat sina prognoser jäm-fört med budgetpropositionen är bytesbalansen. Räknat som andel avBNP stiger bytesbalansen till , vilket kan jämföras med pro-gnosen i budgetpropositionen på . Överskottet väntas stiga ytterli-gare . ?1.2.3 FörsörjningsbalansenUnder förutsättning att den internationella konjunkturen och ekonomin i Förentastaterna utvecklas utan större negativa överraskningar växer den svenska ekonommed i genomsnitt , enligt regeringensbedömning. Det är nästan 1 procentenhets högre genomsnittlig tillväxt för periovad regeringen kalkylerade med i budgetpropositionen. Historiskt sett är dettabetrakta som en hög tillväxttakt. har tillväxttakten överstiunder endast8 år - , och . Regeringeockså med att BNP , precis som oc1999, växer snabbare än genomsnittet i EU.Tabell 5. Försörjningsbalansen 2000-2003De olika delarna av försörjningsbalansen utvecklar sig enligt regeringensbedömning på följande sätt (se tabell 5):? Drivkraften i ekonomin kommer, som ävenredovisats ovan, att vara den inhemska efterfrågan. En fortsatt uppgång isysselsättningen, en god inkomstutveckling och hushållens mycket op-timistiska syn på den ekonomiska framtiden bidrar till att konsumtionenstiger och . Även investeringarna fortsätter att gepositiva bidrag till tillväxten , även om bidragenblir lägre än de varit .?? Den kommunala konsumtionen steg markant . Denstigande sysselsättningen innebär att de kommunala skatteintäkternaökar framöver. Detta i kombination med höjda kommunala statsbidraggör att den kommunala konsumtionen fortsätter att stiga i åroch . Bedömningen bygger på att kommunsektorn somhelhet klarar det s.k. balanskravet. väntaskonsumtionen utvecklas något svagare, bl.a. till följd av en lägre tillväxtoch en svagare utveckling av skatteinkomsterna.?? Till följd av den goda internationella konjunkturen och god konkurrens-kraft för den svenska exportindustrin har regeringen, i förhållande tillbudgetpropositionen, justerat upp prognoserna för exporten. ?1.2.4 Den svenska exportenDen svaga internationella efterfrågan och dämpningen av den europeiskaindustrikonjunkturen innebar att exporten minskade ellervar oförändrad i stora delar av den svenska exportindustrin. Till stora svens-ka exportmarknader som , och minskade export-volymen. På grund av en mycket stark utveckling i de snabbväxande kun-skapsintensiva branscherna, framför allt teleproduktindustrin, steg dock densammanlagda svenska exporten av varor och tjänster med 5,2 %.Som framgår av diagram 4 stod exporten av olika teleprodukter för nästan 80 %av förra årets exporttillväxt. Exporten av läkemedel och motorfordon svaradeför av tillväxten. De senaste årens mycket snabbt stigandeefterfrågan på teleprodukter har haft en stor betydelse för den svenskautvecklingen som beroendet av en enskild sektor har ökat. Sedan 1994har exporten av teleprodukter stigit med i genomsnitt . Det har i situr inneburit att teleproduktindustrins andel av den totala svenska exportenunder perioden ökat från till drygt 15 %.Diagram 4. Bidrag till tillväxten av varuexporten (procentenheter)Källa: och FinansdepartementetFörbättringen av den europeiska konjunkturen i kombination med återhämt-ningen i stora delar gör att uppgången i den svenska exporten blirbetydligt bredare . Den förbättrade industrikonjunkturen iEuropa innebär bl.a. att efterfrågan på insats- och investeringsvaror ökar.Regeringen räknar också med att teleproduktindustrins export fortsätter attväxa stark . Siffror och börjanav visar också att efterfrågan fortsätter att stiga. Enligt SCB steg exportorderingången för teleprodukter jämförtmed tredje kvartalet. Sammantaget stiger exporten med och 2001. Det innebär att den svenska exportindustrin tar marknadsandelar påvärldsmarknaden trots att kronans värde väntas stiga något under perioden.1.2.5 ArbetsmarknadenSom framgår av diagram 5 och 6 har läget på den svenska arbetsmarknadenförbättrats markant . harsysselsättningen stigit med omkring 150 000 personer, enligt SCB:s arbets-kraftsundersökningar. Det är den största uppgången som noteratssedan perioden 1974-1976. Den öppna arbetslösheten har under samma periodsjunkit från av arbetskraften till i genomsnitt . Framförallt har sysselsättningen ökat i den privata tjänstesektorn, men också i denkommunala sektorn. Sysselsättningen har enligt SCB:s statistik också stigit inästan alla län, men skillnaden mellan länen är fortfarande stor.Diagram 5. Sysselsättningen 1995 -mars 2000Utvecklingen - och flertalet indikatorer - tyder på att sysselsätningen fortsätter att stiga snabbt framöver. Konjunkturen förbättras och blirbredare och antalet nyanmälda lediga platser till arbetsförmedlingarna harökat kraftigt . Antalet nyanmälda lediga platser harhistoriskt sett varit en god indikator på sysselsättningsutvecklingen under dekommande sex till tolv månaderna. Även ()och enkäter och barometrar pekar på en ökad efterfrå-gan på arbetskraft under den närmaste tiden.Enligt regeringens bedömning stiger sysselsättningen eller 68 00personer. Till följd av den något svagare tillväxten 2001 begränsas uppgången isysselsättningen till eller 38 000 personer.Sysselsättningsgraden, dvs. antalet sysselsatta i åldrarna i procent abefolkningen i samma åldersgrupp, stiger därmed från 1999 till 77,3 %2001. Regeringens sysselsättningsmål är att sysselsättningsgraden för dessaåldersgrupper skall stiga till år 2004.Diagram 6. Den öppna arbetslösheten 1995 -mars 2000För åren därefter, dvs. , antar regeringen att tillväxttak-ten i ekonomin går ned till en mer långsiktigt hållbar nivå, på ungefär 2 %per år. Sysselsättningen väntas då öka i ungefär samma takt som den arbets-föra befolkningen, och sysselsättningsgraden ligger 2003 kvar på sammanivå som . Som beskrivits ovan redovisar regeringen i vårpropo-sitionen två alternativa utvecklingsscenarier för ekonomin ochframåt. I det s.k. högtillväxtscenariet fortsätter sysselsättningen att stigasnabbt 2001-2003 och sysselsättningsgraden ökar till 2003, endastsju tiondelar under sysselsättningsmålet. I det s.k. överhettningsalternativetTabell 6. Nyckeltal för arbetsmarknadenstiger sysselsättningen lite snabbare än i huvudalternativet , men itakt med att tillväxten i ekonomin försvagas minskar sysselsättningen . Sysselsättningsgraden bedöms i överhettningsalternativetligga på 2001.Tabell 7. Den branschfördelade sysselsättningenUtifrån de bedömningar om arbetskraftsutbudets utveckling som regeringengör i vårpropositionen sjunker den öppna arbetslösheten från i genomsnitt5,1999 till och 2001. I huvudalternativet för utveckling-en 2002-2003 ligger den öppna arbetslösheten kvar på 2002 menstiger till 2003, till följd av bl.a. att alla som deltagit i Kunskapslyfteinte omgående kan förväntas få arbete när omfattningen av Kunskapslyftettrappas ned.I det s.k. högtillväxtalternativet fortsätter den öppna arbetslösheten attsjunka, ned till en nivå på i genomsnitt 2003. I överhettningsalternati-vet stiger däremot den öppna arbetslösheten till i genomsnitt 2003.1.2.6 Ny information efter det att prognosen färdigställtsSedan regeringen avslutade sitt prognosarbete har ny information presente-rats om både den internationella och den svenska konjunkturutvecklingen.De senaste månadernas statistikflöde från visar tydligt attden amerikanska ekonomin fortsätter att expandera starkt, trots den senastetidens oro på aktiebörserna. Enligt preliminära uppgifter från det amerikans-ka steg BNP i under förstakvartalet jämfört med . Det kan jämföras med upp-gången på . Precis som var den privatakonsumtionen drivkraften bakom tillväxten. Hushållens konsumtion ökademed jämfört med . Uppgång-en är den högsta som noterats . Även investe-ringsverksamheten i den amerikanska ekonomin utvecklades starkt, upp med8,jämfört med samma period i fjol.BNP-siffrorna understöds också av annan information. Till exempel fort-satte sysselsättningen att stiga starkt , enligt det ameri-kanska . Arbetslösheten låg på ,vilket är den lägsta nivån . De amerikanska inköpschefernaskonjunkturindex, det s.k. NAPM, indikerar också en fortsatt uppgång och detsenaste utfallet i industriproduktionen stärker bilden av en fortsatt förbättriav industrikonjunkturen.Såväl BNP-statistiken som de senaste KPI-mätningarna visar dock att in-flationstrycket i den amerikanska ekonomin stiger. steg konsument-priserna jämfört med februari och inflationstakten under de se-naste tolv månaderna ökade från till . Till en delberodde uppgången på stigande oljepriser men även KPI exklusive livsmedeloch energi, det s.k. kärn-KPI, steg relativt kraftigt. ökade kärn-KPI i förhållande till februari, vilket är den största uppgångenunder en enskild månad . Mätt i tolvmånaderstal steg kärn-KPItill från . blev inflationsutfallet något lägre.mitten av maj höjde den amerikanska styrräntan med ytterliga-re , till , för att motverka det tilltagande infla-tionstrycket. I samband med räntehöjningen gjorde bedöm-ningen att inflationsriskerna i den amerikanska ekonomin kvarstår.Nya uppgifter från bekräftar bilden av en förbättring inom industrin,men en stillastående hemmaefterfrågan. Enligt preliminära uppgifter fortsatteden privata konsumtionen att sjunka . Det innebär att hushållenskonsumtion sjönk jämfört med sammaperiod . Den japanska arbetslösheten uppgick till . I perso-ner räknat motsvarar det ca 3,5 miljoner personer, vilket är den högsta siffrasom uppmäts sedan mätningarna påbörjades 1953.I EU fortsätter industrikonjunkturen att förbättras, visar de senaste måna-dernas statistiska utfall. nådde kon-junkturbarometer - ett sammanvägt index av förtroendet inom företags-,hushålls- och byggsektorerna samt utvecklingen på aktiemarknaden - sinrekordnivå i både EU och euroområdet, främst till följd av en stigande opti-mism bland företagen. Industriproduktionen i EU steg också starkt . Speciellt tydlig var uppgången i och Italien.I takt med den förbättrade konjunkturen har inflationen ökat i EU-området.I mars steg t.ex. inflationstakten (förändringen över ) i euroom-rådet till , från . Det är första gången sedan euron inför-des som genomsnittliga inflation överstiger den europeiskacentralbankens, ECB:s, inflationsmål på inflation på som högst . Upp-gången beror emellertid till stor del på stigande energipriser. För att förhindra ett stigande inflationstryck höjde ECB sin styrränta med0,till . föll inflationstakten i euroområdet pånytt under inflationsmålet, till 1,9 %.Den oro på aktiemarknaderna världen över som tog fart harfortsatt och . Dessutom har den amerikanska dollarnstärkts ytterligare mot euron och den svenska kronan, bl.a. till följd av denstarka tillväxten i . Den svenska kronan har under periodenockså fortsatt att stärkas mot euron. Totalt sett har kronans värde, mätt enligTCW-index, stigit något under de senaste månaderna.Enligt (KI:s) barometer , som pre-senterades , har den svenska industrikonjunkturen förbättratsbetydligt . Produktionen har stigit markant ochorderingång från såväl hemma- som exportmarknaderna har ökat i god takt.Industrin indikerar också att de börjat anställa mer folk. Planerna och för-väntningarna om utvecklingen framöver är mycket optimistiska samtidigtsom sysselsättningen väntas stiga ytterligare. Värdet på indikatorn för förtro-ende, den s.k. confidence-indikatorn, vilken är KI:s viktigaste konjunkturin-dikator, låg nära de tidigare toppnoteringarna under1990-talet. Av KI:s barometer framgår också att det ännu så länge inte finnsnågra allvarliga bristsituationer i industrin. Till exempel är det fortfarandemindre än av företagen som anger brist på arbetskraft som det främstahindret för expansion. Även tjänstesektorn redovisade en fortsatt stark till-växt , enligt KI:s tjänstebarometer.Uppgången i industrikonjunkturen bekräftas också av de svenska inköps-chefernas konjunkturindex, det s.k. ICI. Orderingången från både export- ochhemmamarknaderna fortsatte enligt ICI att öka och företagenförväntar sig en kraftig uppgång i produktionen det närmaste halvåret.Även konsumtionen fortsätter att utvecklas starkt. Hushållens förväntning-ar om den ekonomiska framtiden ligger kvar på en hög nivå, visar SCB:suppgifter om hushållens inköpsplaner (den s.k. hippen) . Enligt SCB:sdetaljhandelsstatistik steg detaljhandelns totala omsättning i marsjämfört med mars . Den s.k. sällanköpshandeln gick under samma peri-od upp . Det innebär sammantaget att omsättningen i detaljhan-deln stigit jämfört med första kvartalet1999.Att döma av SCB:s senaste arbetskraftsundersökning () har till-växttakten i sysselsättningen stigit något . Antalet syssel-satta uppgick till 4 086 000 personer. Det är 87 000 personer fler elleen ökning jämfört med samma månad . Det kan jämförasmed en årsökningstakt månaderna på i genom-snitt 62 000 personer . Den öppna arbetslösheten sjönk till4,, från månaden innan.I sin nya arbetsmarknadsprognos, som presenterades , räk-nar , , med att sysselsättningen ökar med74 000 personer och med ytterligare 51 000 personer . När detgäller den öppna arbetslösheten bedömer AMS att den i genomsnitt blir4,och . Arbetslösheten kan enligt AMS komma att gåned mot mot slutet av . AMS räknar vidare med att i genomsnitt 120000 personer kommer att delta i arbetsmarknadsutbildningen och de övrigaarbetsmarknadspolitiska programmen 2000 och 2001. var motsvarandesiffra 142 000. AMS bedömer vidare att rekryteringsproblemen på arbets-marknaden kommer att tillta , framför allt inomyrken som kräver högskoleutbildning.Inflationstrycket i den svenska ekonomin fortsätter att vara lågt. konsumentprisindex (KPI) jämfört med månaden innan.Inflationstakten, dvs. prisutvecklingen , var i april1,. Det kan jämföras med en inflationstakt på . Inflations-takten enligt underliggande inflationsmått, UND1X (KPI rensatför hushållens räntekostnader för egna hem och direkta effekter av förändra-de indirekta skatter och subventioner), föll från till i aprUnder har flera prognosinstitut, t.ex. , MeritaNordban-ken och , presenterat nya prognoser för den svenskaekonomins utveckling . I genomsnitt räknar de treinstituten med att BNP stiger , och 2002.Vad gäller 2000 är det mer än vad de tre tillsammansräknade med i sina prognoser . är det 0,1procentenheter högre än genomsnittsprognosen från februari.1.2.7 syn på vårpropositionens och partimotionernaskonjunkturbedömningarUtskottet delar regeringens uppfattning att utsikterna för en fortsatt högsvensk tillväxt utan starkt stigande inflationstryck är goda under de närmasteåren. Den inhemska efterfrågan fortsätter att utvecklas väl. Hushållens kon-sumtion stiger, till följd av den ökade sysselsättningen, minskad arbetslöshet,kraftigt stigande inkomster och en kraftig förmögenhetstillväxt. ärhushållen i ett historiskt perspektiv mycket optimistiska om både sin egenoch ekonomiska utveckling, vilket är en god indikation på en fort-satt stark konsumtionsutveckling.Till detta kommer att överskotten i de offentliga finanserna stiger ytterliga-re och att den svenska inflationen är en av de lägsta i EU-området, trots attekonomin vuxit mycket kraftigt. Företagens och hus-hållens inflationsförväntningar har visserligen stigit något under det senasteåret men ligger fortfarande väl inom inflationsmål på medett toleransintervall på ? Trots stigande räntor under det senaste åretligger räntenivån fortfarande kvar på en mycket låg nivå om man jämför mednivåerna och . Den stora skillnad somfanns mellan den tyska och svenska obligationsräntan har försvunnit. låg den svenska obligationsräntant.o.m. under den tyska.Den internationella konjunkturen förbättras efter avmattningen i sambandmed Asienkrisen. Uppgången i världsekonomin är relativt bred jämfört medtidigare. I fortsätter den kraftiga expansionen ytterligare entid som den europeiska konjunkturen tar ordentlig fart. I Asientilltar den kraftiga återhämtning som påbörjades medan utveck-lingen i är dämpad till följd av en svag inhemsk efterfrågan. Detta talarför en bred och kraftigt stigande efterfrågan på svenska exportvaror. Detsamlade resultatet av utrikesaffärer, dvs. bytesbalansen, visar påstora och tilltagande överskott, trots den starka inhemska efterfrågan.Industriföretagens optimism om utvecklingen framöver har ökat påtagligtunder . Uppgången är dessutom bred, i den meningen attså gott som samtliga branscher redovisar en fortsatt stark efterfrågeutveck-ling och expansiva planer för produktionen . Denhögre aktiviteten i ekonomin innebär att investeringstillväxten iden svenska ekonomin sammantaget kommer att vara fortsatt hög under denärmaste åren.Samtidigt delar utskottet regeringens bedömning att det finns en osäkerhetom utvecklingen på lite . De senaste två årens mycket kraftigatillväxt i den svenska ekonomin har skett utan att det har uppstått några störrgenerella bristsituationer på arbetsmarknaden. Trots en historiskt sett kraftigökning av sysselsättningen har löneökningstakten varit mer återhållsamjämfört med tidigare mönster. är det väldigt få företag somt.ex. anmält brist på arbetskraft. Den förbättrade svenska och internationellakonjunkturen innebär emellertid att resursutnyttjandet i den svenska ekono-min stiger i rask takt . Det gör att riskerna förinflationsdrivande flaskhalsar i ekonomin ökar och att lönerna stiger mer änvad som är förenligt med inflationsmålet och en fortsatt hög ekonomisktillväxt. Ett speciellt osäkerhetsmoment är avtalsrörelsen som, i motsatstill avtalsrörelserna 1995 och 1998, kommer att äga rum i en miljö av ut-präglad högkonjunktur med hög efterfrågan på arbetskraft och lägre arbets-löshet.Förutsatt att det inte blir någon dramatisk avmattning i den amerikanskakonjunkturen framöver stiger BNP relativt kraftigt under de när-maste två åren. En allt större del av den svenska exportindustrin gynnas aven högre ekonomisk aktivitet i t.ex. som den inhemskaefterfrågan fortsätter att stiga i en hög takt. Sysselsättningen fortsätter attstiga och arbetslösheten går ned.I partimotionerna görs inga allvarliga invändningar mot den konjunkturpro-gnos som redovisas i vårpropositionen. Samtliga partierinstämmer i bilden att den ekonomiska aktiviteten stiger både internationelltoch i . I motion Fi15 (fp) skriver motionärerna att de internationellaförutsättningarna för en bra svensk ekonomisk utveckling är ljusa, inte minsttill följd av den pågående konjunkturuppgången inom EU. "Men vid en gynnsam internationell utveckling finns förutsättningar för engod inhemsk tillväxt. Huvudalternativet är således en tillväxt om bortåt iår och sannolikt . Vad som sker därefter är en öppen fråga.Skulle den 'nya ekonomin' även i vara åtminstone något av en såstark företeelse som den visat sig vara i borde man kunna räkna med atttillväxten skulle kunna hållas uppe och vi skulle kunna undvika en traditio-nell konjunkturavmattning", skriver motionärerna och menar vidare att förut-sättningarna för den svenska tillväxten givetvis försämras om utsikternaglobalt förmörkas genom t.ex. en markant ytterligare försvagning av denamerikanska börsen eller en tydlig skärpning av penningpolitiken internatio-nellt.I partimotion Fi14 konstateras att konjunkturen är stark ochatt tillväxten kommer att bli hög både och . Centerpartieträknar emellertid med att inflationen, mätt som KPI, blir 0,6 pro-centenheter lägre än vad regeringen bedömer i vårpropositionen. Anledning-en är att inte avser att realisera ett ökat skatteuttag på fastigter 2001.Som utskottet påpekat tidigare under avsnittet 1.2.2 om nyckeltal och pro-gnosförutsättningar bedömer regeringen att KPI stiger med i genomsnitt2,. Siffran påverkas emellertid kraftigt av att fastighetsskat-ten höjs samt att taxeringsvärdena justeras i enlighet medgällande beslut. Utskottet vill dock erinra om att regeringen i vårpropositio-nen anger att den avser att återkomma med förslag i budgetpropositionensom begränsar ökningen av skatteuttaget. Därmed kommer också uppgångeni KPI att begränsas.1.3 Inriktningen av den allmänna ekonomiska politiken1.3.1 InledningDen svenska ekonomin utvecklas väl. Sysselsättningen stiger, arbetslöshetensjunker och inflationen är låg.