bet · GO01KU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Även för åren 2002 och2003 beräknas anslaget uppgå till 145,2 mkr.MotionernaI motion 2000/01:K382 av Per m.fl. (m) föreslås att anslaget minskastill en tredjedel av vad regeringen föreslår, eller till 48,352 mkr.Motionärerna menar att det är avgörande för väljarnas förtroende förpolitiska partier att partierna kan leva upp till väljarnas förväntningar ochatt de har sin lojalitet hos valmanskåren. Partierna bör därför varaoberoende av stöd från den offentliga sektorn. I partistödet ligger enligtmotionärerna också en konserverande effekt då det bara utgår till partier somhar nått en viss del av rösterna i riksdagsvalet.I motion 2000/01:K350 av () föreslås att det tillkännagesför regeringen att partistödet är en viktig förklaring till den allt störreklyftan mellan väljare och valda (yrkande 1), att partistödet inneburit enminskad förändringsbenägenhet hos de politiska partierna (yrkande 2), attpartistödet bör avskaffas (yrkande 3) och att krav på ökad öppenhet ochredovisningsskyldighet införs för såväl politiska partier som kandidater tillförtroendeuppdrag som utses i allmänna val (yrkande 4). Partistödet harenligt motionären gjort partierna alltmer beroende av bidragen i stället förav medborgarna, medlemmarna eller sympatisörerna. Med bidragen har det byggtsin en konserverande kraft som håller det utvecklande förändringstrycketutanför partierna. Trots att omvärlden har förändrats, har partierna intebehövt göra det. Motionären anser att slopade statliga subventioner skulleframtvinga lika villkor mellan såväl nya som gamla politiska partier,som det skulle utsätta de befintliga partierna för ett frisktförändringstryck. En sådan ordning ställer enligt motionären höga krav påpartierna och kandidaterna att öppet redovisa vilka intäkter man har för attundvika jävs- och beroendesituationer.I motion 2000/01:Fi211 av m.fl. (fp) föreslås att anslagetminskas med för jämfört med regeringens förslag (yrkande 9delvis). Motionärerna anser att partiernas beroende av offentliga medel börbegränsas och att en viss minskning av partistödet därför ärmotiverad.BakgrundÅr införde , som ett av de första länderna i världen, offentligfinansiering av de politiska partiernas verksamhet. Av förarbetena tilllagstiftningen (prop. 1965:174) framgår att det statliga partistödet syftartill att stärka de politiska partiernas ställning i opinionsbildningen ochdärigenom stärka demokratin. Ett statligt partistöd kan enligt propositionenmotverka ojämnheter och brist på resurser samt förbättra möjligheterna tillkontinuerlig kontakt med väljarna. I propositionen framhålls också att detoffentligt finansierade partistödet kan förebygga beroendet av enskildabidragsgivare. Enligt mening (utlåtande nr 44 år1965) talade starka skäl för att statsbidrag skulle ges till de politiskapartierna. Utskottet pekade bl.a. på partiernas grundläggande betydelse förden svenska demokratin och att det hade blivit allt svårare att med endastenskilda bidrag finansiera partiernas opinionsbildande verksamhet.Våren 1993 behandlade utskottet en motion om avskaffande av bl.a. detstatliga partistödet. hade godkänt enminskning av partistödet i anledning av en proposition om åtgärderför att stabilisera den svenska ekonomin. Utskottet, som avvisade ytterligarenedskärningar eller förändringar av partistödet, avstyrkte motionen (bet.1992/93:KU24).Hösten 1999 behandlade utskottet bl.a. ett motionsyrkande om öppenhet ochtransparens vad gäller finansieringen av de politiska partiernas verksamhet.Utskottet, som avstyrkte yrkandet, hänvisade bl.a. till att Expertgruppen förstudier i offentlig ekonomi i rapporten Det offentliga stödet till partierna- Inriktning och omfattning (Ds 1994:31) hade gjort en analys av det slag sommotionären efterlyste. Vidare pekade utskottet på att regeringen i 1998 årsregeringsförklaring uttalat att man avsåg att bjuda in samtligariksdagspartier till samtal om hur öppenheten kan öka kring finansiellabidrag till politiska partiers och enskilda kandidaters valkampanjer.Uttalandet hade dock dittills inte föranlett någon åtgärd från regeringenssida (bet. 1999/2000:KU2).Rådet för utvärdering av val konstaterade i delbetänkandetPersonval 1998, En utvärdering av personvalsreformen (SOU 1999:136) att någrafall av otillbörlig kampanjfinansiering inte hade uppdagats och det intefanns något som tydde på att ovidkommande ekonomiska faktorer hade inverkatpå valresultatet. Enligt rådets bedömning är det för personvalssy-stemetsframtida legitimitet viktigt att otillbörlig kampanjfinansiering inteförekommer. Härvidlag har partier och enskilda kandidater enligt rådet ettstort ansvar. Rådet ansåg att öppenhet och frivillighet i frågor kringfinansiering är ett bättre sätt att motverka avarter på området än tvingandereglering. Därför föreslog rådet att riksdagsledamöterna skulle få möjlighetatt redovisa finansiering av personvalskampanjer i ett offentligt register.Förslagen bereds i (SOU 2000:1) föreslog att de politiska partiernasfinansiering skulle redovisas offentligt. Utredningen pekade på att Sverigehar en minimal rättslig reglering och kontroll av partifinansieringen. Detetiska ansvaret har av tradition vilat på partierna själva. Runtom i dendemokratiska världen har den rättsliga kontrollen och insynen överpartifinansieringen ökat, inte minst i de europeiska länderna. Viktigaförklaringar till denna reformering är, enligt utredningen,korruptionsskandaler, legitimitetsproblem och i vissa fall även ett starktopinionstryck. Utredningen framhöll också att medvetenheten om att partiernasekonomier kan betraktas som interna angelägenheter har ökat. Ibetydande utsträckning bekostas verksamheten med offentliga anslag.Utredningen menade att frågan om öppenhet och insyn i partiernas ochkandidaternas finansiering är av största vikt för att skapa förtroende förpolitiker och för politiken i stort och föreslog därför att derasfinansiering skall redovisas offentligt och att arbetet med att granskaförutsättningarna för en sådan redovisning skall inleda. Förslagetär utsänt på remiss. Remisstiden löper till den 31 december2000.I april 2000 träffades en överenskommelse mellan riksdagspartierna om attredovisningen av partiernas intäkter skall vara så öppen som möjligt. Det ärenligt överenskommelsen rimligt att väljarna vet hur partierna finansierarsin verksamheter, samt hur enskilda kandidater finansierar sinapersonkampanjer. Överenskommelsen omfattar partiernas centrala verksamhet,men lokala och regionala organisationer samt sidoorganisationer uppmanas attfölja densamma. Beträffande ekonomiskt stöd från juridiska personer skallbelopp och namn redovisas. När det gäller stöd från enskilda redovisas dettotala beloppet samt antalet bidragsgivare. Överenskommelsen omfattar allverksamhet, även sådan som bedrivs i stiftelse-, bolags- eller annan form,och som kontrolleras av partiet. Partiernas bokslut skall utformas på sådantsätt att det så enkelt som möjligt går att utläsa hur verksamhetenfinansieras. Enskilda kandidater i allmänna val förväntas lämna motsvaranderedovisning. Även indirekt stöd, t.ex. i form av stödannonsering,subventionering av annonskostnader, och personella resurser, skall så långtmöjligt redovisas. Partiernas fastställda bokslut skall finnas tillgängligaför alla som önskar ta del av dem. Partiernas ekonomichefer eller motsvarandeskall utveckla gemensamma redovisningsformer som gör det möjligt att uppfyllaöverenskommelsen.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anslaget 90:6 Stöd tillpolitiska partier skall uppgå till . Utskottetavstyrker motionerna K382 (m), enligt vilken anslaget föreslås minskas till48,, och Fi211 yrkande 9 delvis (fp), enligt vilken anslaget föreslåsminskas med 30 mkr.Enligt utskottets mening är det av väsentlig betydelse för demokratin att depolitiska partierna har tillräckliga resurser för att bedriva sinopinionsbildande verksamhet. Utskottet delar således inte den uppfattning ompartistödets negativa effekter som framkommer i motion K350 (m). Frågan omöppenhet och redovisning av kampanjbidrag övervägs iRegeringskansliet. Det arbetet bör inte föregripas. Enligt denöverenskommelse som träffats mellan riksdagspartierna skall redovisningen avpartiernas intäkter vara så öppen som möjligt. Överenskommelsen gäller bådepartiernas och enskilda kandidaters verksamhet. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motion K350 yrkandena 1-4 (m).Riksdagsförvaltningens årsredovisning för verksamhetsåret 1999RedogörelsenRiksdagens förvaltningskontor lämnar en berättelse över verksamhetenunder föregående verksamhetsår i enlighet med föreskrift i instruktionen förkontoret. I redogörelse /2000:RFK1 har förvaltningskontoret lämnat enredovisning för verksamheten under verksamhetsåret 1999.Verksamheten beskrivs översiktligt i redogörelsen. Där lämnas ocksåuppgifter om organisation, ekonomi och personal, om stödet tillbeslutsprocessen, stödet till ledamöter och anställda, informationtill allmänheten samt det internationella parlamentariska arbetet.I redogörelsen anförs att ett utvecklingsarbete har påbörjats för attvidareutvecklamåluppföljningsmetoder och resultatmåttsamtkostnadsredovisning kopplat till målområden och prestationer. Det framhållsdock att en sådan redovisning kan tillämpas fullt ut först fr.o.m. den 1januari 2001.Riksdagsdirektören , förvaltningschefen ochekonomichefen har lämnat kompletterande information omriksdagsförvaltningens årsredovisning och om det pågående arbetetmed att förbättra resultatredovisningen.UtskottetI samband med behandlingen av riksdagsförvaltningens årsredovisning , framhöll utskottet bl.a. vikten av attresultatredovisningen gjordes rättvisande och substantiell samt att en ökadredovisning av resultatmått och måluppnående borde eftersträvas. Vidarepekade utskottet på att revisorer i sin förstudie /99:8Riksdagens förvaltningskontor hade anfört att en uppföljning och diskussionav förvaltningens utveckling under exempelvis borde utföras minst engång per mandatperiod (bet. 1999/2000:KU8).Inom riksdagsförvaltningen pågår ett utvecklingsarbete för attvidareutvecklamåluppföljningsmetoder och resultatmåttsamtkostnadsredovisning kopplat till målområden och prestationer. Utskottetförutsätter att även frågan om femårsanalyser behandlas i det pågåendeutvecklingsarbetet. I övrigt föranleder redogörelsen inte något särskiltuttalande från utskottet.Utskottet föreslår att lägger redogörelse /2000:RFK1 tillhandlingarna. beträffande anslag m.m. under utgiftsområde 1Rikets styrelseatt riksdagena) antar regeringens i bilaga 2 intagna förslagtill lag om ändring isametingslagen (1992:1433),b) antar förvaltningsstyrelses i bilaga 3intagna förslag till lag om ändring i lagen(1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas ochpartigruppernas arbete i ,c) godkänner målet folkstyrelsen skall värnas ochfördjupas i enlighetmed vad regeringen föreslår i yrkande 2,d) godkänner vad regeringen föreslår i yrkande 3om en höjning avdriftsstödet,e) godkänner vad regeringen föreslår i yrkande 4 omendagstidningarnasrätt att ingå i samdistributionen till lika pris,f) med bifall till vad regeringen föreslår i yrkande5 för anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 Riketsstyrelse enligt bilaga1,g) avslår motionerna 2000/01:K271, 2000/01:K272yrkande 3, 2000/01:K275, 2000/01:K350 yrkande 3,2000/01:K354, 2000/01:K369, 2000/01:K381 yrkande 1, 2000/01:K382,2000/01:Fi211 yrkande 9,2000/01:Kr341 yrkande 3, 2000/01:Kr343 yrkande 9,2000/01:Kr346 yrkande 3,res. 1 (c)2. beträffande lånebemyndigandenatt med bifall till förvaltningsstyrelsesförslag i yrkande 2bemyndigar riksdagsstyrelsen att för besluta om lån iRiksgäldskontoret tillinvesteringar i fastigheter och tekniskaanläggningar till ett sammanlagt belopp av ,3. beträffande avvecklingav presstödet och Presstödsnämndenfr.o.m. år 2002att avslår motion 2000/01:K381 yrkandena 2 och 3,res. 2 (m)4. beträffande tröskeleffekt förlågfrekventatidningar medriksspridningatt avslår motion 2000/01:K263,res. 3 (kd)5. beträffande översyn av presstödsreglernaatt avslår motionerna 2000/01:K308 och 2000/01:K360,6. beträffande särskilt presstöd till tidningen avslår motionerna 2000/01:K312 och 2000/01:K378 yrkande 7,res. 4 (mp)7. beträffande och avslår motion 2000/01:K381 yrkande 4,8. beträffande riksdagsledamöternas sjukvårdsförmåneratt med anledning av motionerna 2000/01:K294 och 2000/01:K376 somriksdagsstyrelsen till känna vad utskottet anfört,9. beträffande partistödetatt avslår motion 2000/01:K350 yrkandena 1, 2 och 4,10. beträffande riksdagsförvaltningensårsredovisningförverksamhetsåret 1999att lägger redogörelse /2000:RFK1 till handlingarna.Stockholm den 23 november 2000På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (), (), KenthHögström (s), (), von der Esch(kd), (), Per (), ÅsaTorstensson (c), (), Britt-MarieLindkvist (s), () och ChristelAnderberg (m). Anslag m.m. under utgiftsområde 1 (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Utskottettillstyrker" och slutar med "2001, avstyrks" bort ha följande lydelse:Regeringen föreslår att presstödsanslaget skall uppgå till 539,029 , vilket innebär en nivåhöjning med . mening är den föreslagna nivåhöjningen inte tillräcklig. Utskottetställer sig därför bakom den ytterligare höjning av anslaget som föreslås imotion K369. Härigenom bör endagstidningarna kunna ges ökat basstöd i likhetmed vad som gällde i samband med det tillfälliga driftsstödet åren 1997 och1998. Likaså bör det bli möjligt att förena presstödet med särskilda insatsersom syftar till att underlätta utveckling av teknik och arbetsformer för attmota framtida krav. Utskottet tillstyrker således förslaget i motion K369delvis, vilket innebär att anslaget 27:2 Presstöd skall uppgå till539,budgetåret 2001.Motionerna K381 yrkande 1 (m), i vilken föreslås att anslaget skall uppgåtill , K271 yrkande 2 delvis (kd), i vilken det föreslåsen minskning av anslaget med för , och Fi211 yrkande 9 delvis(fp), i vilken det föreslås en minskning av presstödet med för år2001, avstyrks.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med"Utskottet tillstyrker" och slutar med "förslag,avstyrks" bort ha följande lydelse:Regeringen föreslår att anslaget till Radio- och skall uppgå till10,, vilket innebär en höjning av anslaget med2,. Med hänsyn till de goda resultat som verket uppvisar för närdet gäller att främja möjligheterna till mångfald inom radio och television,anser utskottet emellertid inte att den höjning av anslaget som föreslås ärnödvändig. Utskottet ställer sig därför bakom motion K369 delvis, som innebäratt anslaget 27:4 Radio- och skall anvisas budgetåret2001.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "Utskottettillstyrker" och slutar med "2001, avstyrks" bort ha följande lydelse:Regeringen föreslår att Kungliga hov- och slottsstaten skall tilldelas84,. I likhet med vad som anförs i motion K369 delvisanser utskottet emellertid att den nuvarande anslagsnivån är fullttillräcklig. Utskottet föreslår därför att anslaget 90:1 Kungliga hov- ochslottsstaten skall anvisas budgetåret 2001.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med "Utskottettillstyrker" och slutar med "för " bort ha följande lydelse:Regeringen föreslår att anslaget 90:5 m.m. skall uppgåtill 3 . Enligt utskottets mening är denföreslagna ökningen på för ordförandeskapet i EU inte nödvändig.Vidare anser utskottet att tidigare sammanslagningar av departement borde geminskade kostnader genom effektiviseringar under den kommande treårsperioden.Därtill är det nödvändigt och fullt genomförbart med allmänna besparingarinom . Utskottet ställer sig därför bakom den minskning på300,av anslaget i förhållande till regeringens förslag som föreslås imotion K369. Utskottet avstyrker motionerna K271 yrkande 2 delvis (kd) ochFi211 yrkande 9 delvis (fp), i vilka det föreslås alltför långtgåendeminskningar, nämligen att anslaget skall minskas med respektive330 mkr för . Utskottet föreslår således att anslaget 90:5Regeringskansliet m.m. skall uppgå till 2 budgetåret 2001.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande anslag m.m. under utgiftsområde 1 Rikets styrelseatt riksdagena) = utskottet,b) = utskottet,c) = utskottet,d) = utskottet,e) = utskottet,f) med anledning av regeringens förslag i yrkande 5 och med bifall tillmotion 2000/01:K369 för anvisar anslagen inomutgiftsområde 1 enligt den som "Reservation 1"betecknade uppställningen i bilaga 1,g) avslår motionerna 2000/01:K271, 2000/01:K272 yrkande 3, 2000/01:K275,2000/01:K350 yrkande 3, 2000/01:K354, 2000/01:K381 yrkande 1, 2000/01:K382, 2000/01:Fi211 yrkande 9, 2000/01:Kr341 yrkande 3, 2000/01:Kr343 yrkande 9 och 2000/01:Kr346 yrkande 3.2. Avveckling av presstödet och (mom. 3)Per (), (), () och ChristelAnderberg (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Imotion" och slutar med "(m) avstyrks" bort ha följandelydelse:I motion K381 yrkande 3 (m) föreslås att beslutar attPresstödsnämnden avvecklas fr.o.m. och attbevakningsuppgifter avseende ännu återstående lån m.m. övertas avKammarkollegiet. Bakgrunden till yrkandet är att motionärerna anser attpresstödet skall avvecklas fr.o.m. . Som utvecklas i ettsenare avsnitt delar utskottet den uppfattningen. En avveckling av presstödetmedför att inte kommer att ha någon uppgift att fylla.Presstödsnämnden kan därmed avvecklas. Detta bör regeringen med bifall tillmotion K381 yrkande 3 (m) ges till känna.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Motionärernai" och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:Motionärerna i motion K381 yrkande 2 (m) begär en avveckling av presstödetfr.o.m. Utskottet ställer sig bakom det kravet. I likhet medmotionärerna konstaterar utskottet att regeringen har en överdriven tilltrotill presstödets positiva effekter på mångfalden, det fria ordet ochopinionsbildningen. Erfarenheterna visar dock att stödet till stordel har använts för att täcka tidningarnas löpande utgifter i stället förtill nödvändiga rationaliseringar. Detta har enligt utskottets mening medförtatt tidningarna anpassat sig efter och blivit beroende av presstödet istället för att åtgärda de ekonomiska problemen. Med bifall till motion K381yrkande 2 (m) bör regeringen ges till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande avveckling av presstödet och fr.o.m. år2002att med bifall till motion 2000/01:K381 yrkandena 2 och 3 som sregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Tröskeleffekt för lågfrekventa tidningar med riksspridning(mom. 4)() och von der Esch (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "När det" ochslutar med "(kd) avstyrks" bort ha följande lydelse:I motion K263 (kd) tas frågan upp om tröskeleffekter för lågfrekventatidningar med riksspridning. Om upplagan för en sådan tidning sjunker under7 000 exemplar upphör driftsstödet för den nivån. Enligt motionärerna börtidningar vars upplaga hamnar under 7 000 men inte 6 500 exemplar ges ettoreducerat driftsstöd av högst . Först därefter skallstödet avvecklas enligt övriga presstödsregler. Ett nytt sådant oreduceratdriftsstöd bör enligt motionärerna kunna beviljas först när upplagan haröverstigit 7 000 exemplar under . De tröskeleffekter sommotionärerna pekar på är enligt utskottets mening inte rimliga. Regeringenbör vidta förändringar i Presstödsförordningen med anledning av förslaget.Detta bör regeringen med anledning av motion K263 ges till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande tröskeleffekt för lågfrekventa tidningar medriksspridningatt med anledning av motion 2000/01:K263 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.4. Särskilt presstöd till tidningen (mom. 6)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "Imotionerna" och slutar med "(v) avstyrks" bort ha följandelydelse:I motion K378 (mp) anförs att det bör inrättas ett särskilt presstöd tilltidningen och att regeringen bör tillsätta en utredning meduppgift att klarlägga hur ett sådant skall utformas. Även i motionerna K312(kd), K354 (s) och Kr341 yrkande 3 (v) tas i olika former upp frågan omsärskilt presstöd till tidningar som helt eller delvis ges ut på invandrar-och minoritetsspråk. Flertalet av dessa tidningar har småmöjligheter att klara de krav för presstöd som uppställs ipresstödsförordningen. Det kan emellertid av bl.a. integrationsskäl varabefogat med ett särskilt stöd för många av dessa tidningar. Enligt utskottetsmening bör tidningen komma i åtnjutande av särskilt presstöd.Regeringen bör därför ges i uppgift att utreda hur ett sådant stöd närmareskall utformas. I det sammanhanget bör även frågan om särskilt presstöd tillandra tidningar som helt eller delvis ges ut på invandrar- ochminoritetsspråk övervägas. Vad utskottet anfört bör regeringen, med anledningav motionerna K378 yrkande 7 (mp), K312 (kd), K354 (s) och Kr341 yrkande 3(v), ges till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande särskilt presstöd till tidningen med anledning av motionerna 2000/01:K378 yrkande 7,2000/01:K312, 2000/01:K354 och 2000/01:Kr341 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 Rikets styrelsePer (), (), () och ChristelAnderberg (m) anför:Den 22 november 2000 beslutade majoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att fastställaekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och enberäkning av statens inkomster avseende . beslutades ompreliminära utgiftstak för åren 2002 och 2003.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslagsyftar till att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt ochsocialt växande . Genom en större enskild sektor och ett starkarecivilt samhälle kan både företag och människor växa. Fler och fler kan kommain på den ordinarie arbetsmarknaden. Den sociala tryggheten ökar också iandra bemärkelser genom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet. Friheten att välja bidrar både till mångfald, en bättrekvalitet och en större trygghet. De enskilda människorna får ett störreinflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi om de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser föratt på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måstevara gemensamma.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet om ramarför de olika utgiftsområdena valt en annan inriktning av politiken, deltar viinte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 1Rikets styrelse.I kommittémotion K382 förordar vi beträffande anslaget 90:6 Stöd tillpolitiska partier en minskning till en tredjedel av vad regeringen föreslår.Vi föreslår alltså att anslår till anslaget . Vidare förordar vi en årlig besparing i sammastorleksordning . Till grund för vår uppfattning liggeratt det är avgörande för väljarnas förtroende för de politiska partierna attdessa kan leva upp till väljarnas förväntningar. Det kräver att de har helasin lojalitet hos valmanskåren. Detta förutsätter enligt vår mening attpartierna förhåller sig oberoende till alla särintressen och att partiernainte är beroende av stöd från den offentliga sektorn. I partistödet liggerockså enligt vår mening en konserverande effekt, då det utgår endast tillpartier som är representerade i .