bet · GO01UbU5 · 2000-11-14 00:00:00 — Maxtaxa och allmän förskola m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringensförslag till allmän förskola, förskoleverksamhetför barn vars föräldrar är arbetslösa ellerföräldralediga samt maxtaxa, dvs. en viss högstaavgift inom förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen. Utskottets majoritet ställer sigbakom regeringens förslag på samtliga punkter. Dettainnebär att förskolan görs tillgänglig för alla barni åldern . Den allmänna förskolanomfattar minst och skall varaavgiftsfri. Förskoleverksamhet för barn varsföräldrar är arbetslösa eller föräldralediga skallomfatta minst eller iveckan och gälla alla barn fr.o.m. ålder.Statsbidrag skall lämnas till kommuner somtillämpar maxtaxa. För att statsbidrag skall lämnasskall avgiften i förskoleverksamheten vara högsttre, två och en procent av hushållets inkomst förförsta, andra och tredje barnet. Avgiften skall dockinte överstiga för första barnet,för andra och för tredje barnet. Fråndet fjärde barnet betalas ingen avgift. Iskolbarnsomsorgen skall avgiften vara högst två, enoch en procent av hushållets inkomst för första,andra och tredje barnet. Avgiften får dock inteöverstiga för första barnet och 380kr för andra respektive tredje barnet ifamiljen. Ett särskilt statsbidrag skall vidarelämnas för kvalitetssäkrande åtgärder till dekommuner som har ett system med maxtaxa.Införandet skall ske för rätt tillförskoleverksamhet för barn till arbetslösa, den 1januari 2002 för maxtaxan och rätt tillförskoleverksamhet för barn till föräldralediga samtden för allmän förskola för fyra-och femåringar.I en gemensam reservation vänder sig Moderatasamlingspartiet, , mot förslaget om maxtaxa. De anseratt maxtaxan är orättvis och främst ett sätt atttvinga föräldrar att använda en viss form avbarnomsorg. De vill i stället införabarnomsorgskonto med per barn. Pengarnaskall kunna användas under barnets helaförskoleålder. Vidare bör en avdragsrätt införas förstyrkta barnomsorgskostnader. Avdraget skall fågöras med högst per barn och år. De villockså återinföra en etableringsfrihet ibarnomsorgen. Ersättningar skall ges till privat ochkooperativ barnomsorg på samma villkor som till denkommunala förskolan. I övrigt finns reservationer påskilda punkter från Moderata samlingspartiet,, . Regeringen har i proposition 1999/2000:129 Maxtaxaoch allmän förskola m.m. föreslagit1. att antar regeringens förslag till lagom ändring i skollagen (1985:1100),2. att godkänner vad regeringen föreslårom statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa(avsnitt 6.4, 7 och 8),3. att godkänner vad regeringen föreslårom statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder tillkommuner som tillämpar maxtaxa (avsnitt 9).Lagförslaget bifogas som bilaga 1 till dettabetänkande. Motioner med anledning av propositionen1999/2000:Ub42 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition1999/2000:129 Maxtaxa och allmän förskola m.m. vadavser delen om allmän förskola,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvärdering avförskoleklassen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förskoleklassenskall kunna utvecklas till en barnskola,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna att den bör återkomma med ett förslag ienlighet med motionens riktlinjer,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förskoleverksamhetför barn till arbetslösa och föräldraledigaföräldrar.1999/2000:Ub43 av m.fl. (m, kd, c, fp)vari yrkas1. att avslår propositionen i den delensom avser maxtaxan i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att avslår regeringens förslag omstatsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa samtom statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder tillkommuner som tillämpar maxtaxa i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att beslutar införa ettbarnomsorgskonto som omfattar alla barn i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att beslutar införa en avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnader i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att beslutar återinföraetableringsfrihet i barnomsorgen i enlighet med vadsom anförts i motionen.1999/2000:Ub44 av m.fl. (kd) variyrkas1. att avslår regeringens proposition1999/2000:129 om maxtaxa och allmän förskola m.m.,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ekonomiskaförutsättningar för kommunerna,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utgå frånbarnens behov,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att se barn som entillgång för hela samhället,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skapamöjligheter för familjens eget fria val,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om mångfald avdriftsformer,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förskolans kvalitet,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förskolans personal,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om allmän förskola,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om barn tillarbetssökande och föräldralediga.1999/2000:Ub45 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att pedagogisktansvariga inom förskolan skall varahögskoleutbildade,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av tydligamål för förskolan,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det klart måsteuttryckas att föräldrar skall kunna ha sina barn iallmänna förskolan, även om de i övrigt inteutnyttjar barnomsorg,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommunernasjälva bör få avgöra taxeprinciper för föräldrar somönskar hel- eller halvdagsbarnomsorg,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den nya allmännaförskolan måste omfattas av samma regler somfristående skolor,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skolstart ,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den nya allmännaförskolan bör skilja sig från heldagsbarnomsorggenom att vara mera strukturerad och målinriktad,som den skall stimulera barnens nyfikenhetoch lust att lära genom lek.Motioner från allmänna motionstiden 19991999/2000:Ub225 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att göra barnomsorgen tillgänglig föralla, även för dem som arbetar ochhelger.1999/2000:Ub294 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att all personalinom förskolan skall vara högskoleutbildad,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tydliga mål iförskolan.1999/2000:Ub801 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förskollärareskall ha det pedagogiska ansvaret i förskolan,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att ökaandelen förskollärare inom förskolan.1999/2000:Ub810 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det bör finnasförskollärare i förskolan.1999/2000:So263 av m.fl. (fp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skärpabarnomsorgslagen.1999/2000:So325 av m.fl. (c) variyrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en återinfördetableringsfrihet inom förskolan. InledningI ekonomiska vårproposition (prop.1998/99:100) beräknades medel för att införa allmänförskola för fyra- och femåringar och en maxtaxainom barnomsorgen. Reformen skulle enligtpropositionen införas stegvis och påbörjas år 2001.I april 1999 inrättades en arbetsgrupp inomRegeringskansliet för att utarbeta förslag ommaxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgensamt en allmän förskola. Arbetsgruppen överlämnadesin rapport - Maxtaxa och allmänförskola (Ds 1999:53). ekonomiskavårproposition (prop. 1999/2000:100) ladesriktlinjerna för ett införande av maxtaxa fram.I proposition Maxtaxa och allmän förskola m.m.(prop. 1999/2000:129) föreslås ett stegvistinförande av allmän förskola, förskoleverksamhet förbarn vars föräldrar är arbetslösa ellerföräldralediga samt maxtaxa dvs. en viss högstaavgift inom förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen.Ändringarna i skollagen när det gällertillhandahållande av förskoleverksamhet för barntill arbetslösa föräldrar föreslås träda i kraft den1 och för barn till föräldralediga den 1januari 2002. Ändringarna i skollagen om allmänförskola för fyra- och femåringar föreslås träda ikraft den 1 januari 2003.Regeringen föreslår att statsbidrag lämnas tillkommuner som tillämpar en maxtaxa. Införandet skallske successivt . Ett särskilt statsbidrag föreslås förkvalitetssäkrande åtgärder till de kommuner som harett system med maxtaxa.Införandet av maxtaxa beräknas medföra ökadekostnader med fr.o.m.år 2002 vartill kommer kostnader förkvalitetssäkrande åtgärder med 500 miljoner kronorper år. Tillsammans med övriga förslag ipropositionen uppgår kostnaden för reformen till per år.Utbildningsutskottet har berettsocialförsäkringsutskottet och skatteutskottettillfälle att yttra sig över propositionen ochmotioner i hithörande frågor. Yttrande har inkommitfrån socialförsäkringsutskottet. Yttrandet fogastill detta betänkande som bilaga 2.Allmän förskolaPropositionenFörskola skall erbjudas alla barn från höstterminendet år de fyller . Det skall varaobligatoriskt för kommunerna att anordna denallmänna förskolan, men frivilligt för barnen attdelta i verksamheten. En ny bestämmelse (8 a §) omallmän förskola införs i 2 a kap. skollagen. Denallmänna förskolan skall omfatta minst omåret och vara avgiftsfri. En ändring föreslås i 2 akap. 10 § skollagen som innebär att kommunernaendast får ta ut avgift för den del av verksamhetensom överstiger eller 525 timmarom året. Ändringarna i skollagen om allmän förskolaför fyra- och femåringar föreslås träda i kraft den1 januari 2003.MotionernaModeraterna yrkar i motion 1999/2000:Ub42 (yrk. 1)avslag på regeringens förslag om allmän förskola.Det är angeläget att olika alternativ utvecklas vadgäller omsorg och skolförberedelser så att varjebarns specifika förutsättningar kan tas tillvara ochutvecklas. Motionärerna anser att en konsekvens avförslaget är att fler tvingas välja daghem sombarnomsorg samt att fler barn får tillbringa mer tidpå institution än . Familjernas valfrihetbegränsas och möjligheterna till barnomsorg utformadmed det enskilda barnet i centrum försämras. Istället för regeringens förslag om allmän förskolaförordar att pedagogik och resultat iförskoleklassen utvärderas (yrk. Det bör gesmöjlighet att förskoleklassen får bilda bas för enutbyggd barnskola med tydliga pedagogiska ambitionersom alternativ/komplement till nuvarande verksamheti förskolan. Verksamheten skall liksomförskoleklassen vara frivillig för barnen (yrk. 3).Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet meddessa riktlinjer (yrk. 4).Även (mot. 1999/2000:Ub44) begäravslag på regeringens förslag om allmän förskola. Deanser att förslagen rör sådant som borde beslutas påkommunal nivå. En miljardreform av detta slag måsteriktas direkt till föräldrarna och omfatta alla barni stället för att fokuseras på ett specifiktomsorgsalternativ (yrk. 1 delvis). Regeringen menaratt de fyra- och femåringar som är inskrivna i ettfamiljedaghem skall erbjudas plats i förskola. Detnaturliga vore enligt motionärerna att förskoletidenskulle kunna förläggas inom ramen förfamiljedaghemmet (yrk. 9).Folkpartiet tar upp frågor med anknytning tillinnehållet i den allmänna förskolan m.m. (mot.1999/2000:Ub45). Den nya allmänna förskolan börenligt motionärerna skilja sig från heldagsomsorggenom att vara mer strukturerad och målinriktad,som den skall stimulera barnens nyfikenhetoch lust att lära genom lek (yrk. Det måsteklart uttryckas att föräldrar skall kunna ha sinabarn i den allmänna förskolan även om de i övrigtinte utnyttjar barnomsorg (yrk. 3).Folkpartiet tar vidare upp frågan omskolstartsålder (mot. 1999/2000:Ub45 yrk. 6).Grundskolan skall vara tioårig, där förskoleklassenskall utgöra , heter det i motionen.När det gäller regler för fristående allmän förskolaskall enligt samma regler gälla som förfristående skolor. Efter godkännande av Skolverketskall en fristående allmän förskola garanteras sammaresurser som en allmän förskola (mot.1999/2000:Ub45 yrk. 5).Utskottets bedömningFörskoleverksamhet (förskola, familjedaghem ochöppen förskola) skall enligt nu gällande reglertillhandahållas för barn i denomfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnasförvärvsarbete eller studier eller barnets egetbehov (2 a kap. 1 och 6 §§). Förskoleverksamhetensuppgift är att ge barn en god omsorg och stimuleraderas utveckling och lärande. Verksamheten har ocksåen social betydelse genom att den bidrar till attutjämna skillnader i uppväxtvillkor för barn i olikabefolkningsgrupper och skapar mötesplatser för barnmed olika etnisk, kulturell och social tillhörighet.Förskoleverksamheten har också stor betydelse förbarnfamiljernas ekonomi och för jämställdhetenmellan kvinnor och män.Alla sexåringar har haft enlagstadgad rätt till 525 timmars avgiftsfri förskolaåret innan de börjar skolan. Den 1 januari 1998ersattes den allmänna förskolan för sexåringar medden nya frivilliga skolformen förskoleklass.Utskottet anser i likhet med regeringen att det ärangeläget att nu göra förskolan tillgänglig för allabarn . Därmed garanteras allafyra- och femåringar en avgiftsfriförskolepedagogisk verksamhet. Det skall varaobligatoriskt för kommunerna att anordnaverksamheten men frivilligt för barnen att delta iden.År 1998 fick förskolan sin första läroplan (Lpfö98). Betoningen av förskolans pedagogiska roll göratt frågan om vilka barn som inte nås av förskolanfår ökad betydelse. Förutsättningarna införskolstarten ser olika ut för de barn som har fleraår av vistelse i förskolan bakom sig när de kommertill förskoleklassen jämfört med dem som inte hardet. En allmän förskola erbjuder alla barn enpedagogisk stimulans och gruppgemenskap ochförbättrar därmed barnens möjligheter till lärandeoch en positiv utveckling. är det ofta barnsom mer än andra skulle ha behov av förskola sominte får del av den - barn i socialt utsattabostadsområden, barn med utländsk bakgrund och barntill arbetslösa föräldrar. Genom att förskolan görstillgänglig för alla barn fårdessa barn tillgång till förskola i störreutsträckning än . Förskolan gör att barnenkommer bättre rustade till skolan, genom att de fårett tidigt stöd i språkutvecklingen och genom tidigainsatser för barn i behov av särskilt stöd. På dettasätt tydliggörs förskolans roll i kunskapssamhälletoch i det livslånga lärandet. Utskottet delarregeringens uppfattning att i och med förslagennärmar sig förskolan den princip som knappast någonifrågasatt för skolan - att verksamheten skall varaavgiftsfri samt tillgänglig och likvärdig för alla.Den omfattning av den allmänna förskolan somföreslås - - motsvarar i under skolans terminer och ärdensamma som den minsta garanterade vistelsetiden iförskoleklassen. Detta skall betraktas som en minstagaranterad vistelsetid. Utskottet vill framhålla attinget hindrar att kommunerna utökar . Hurallmän förskola för fyra- och femåringar skallorganiseras och samordnas med övrig förskolabeslutas av kommunerna själva. Utskottet delarregeringens uppfattning att det är angeläget attorganisationen beslutas utifrån de deltagandebarnens behov och att föräldrarnas önskemål beaktas.Utskottet vill också i likhet med regeringenframhålla vikten av att förskolan håller en högpedagogisk kvalitet och utgår från att kommunernasatsar på välutbildad och erfaren personal iarbetslagen som en garanti för hög professionaliteti förskolan.Det är kommunerna som enligt gällandeansvarsfördelning mellan stat och kommun skallorganisera verksamheten. Utskottet vill i likhet medregeringen understryka att den allmänna förskolanför fyra- och femåringar inte skall betraktas som"den pedagogiska delen" av förskolan medanambitionerna sänks i övrig förskola när det gällerbarns utveckling och lärande. Förskolans verksamhetskall planeras, genomföras, utvärderas och utvecklasi förhållande till de uppställda målen i förskolansläroplan (Lpfö 98). Utskottet erinrar om att denallmänna förskolan skall gälla alla barn och att den är obligatorisk för kommunernaatt anordna, men frivillig för barnen att delta i.Det är således självklart att alla barn skall kunnadelta i den allmänna förskolan även om föräldrarna iövrigt inte har behov av omsorg för sina barn.Vad gäller frågan om utvärdering av förskoleklassennoterar utskottet att har ett treårigtuppdrag att följa utvecklingen av integrationenmellan förskoleklassen och . Enslutrapport skall lämnas om . Utskottetutgår från att rapporten även kommer att belysafrågor om den pedagogiska integreringen och inteenbart t.ex. lokalmässig integrering.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottetregeringens förslag beträffande allmän förskola förfyra- och femåringar. Mot bakgrund av vad utskottethar anfört bör bifalla regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen såvitt avser 2 akap. 8 a och 10 §§ och avslå motionerna 1999/2000:Ub42 yrkandena 1-4, 1999/2000:Ub44 yrkandena 1(delvis) och 9 och 1999/2000:Ub45 yrkandena 3 och 7.Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällenavstyrkt motionsyrkanden om ändrad skolstartsålderoch har avslagit dem (senast bet.1999/2000:UbU15 s. 17). Utskottet har ingen annanuppfattning nu och föreslår att avslårmotion 1999/2000:Ub45 yrkande 6. Utskottet anser attdet i nuvarande reglering av skolstartsålder finnsen betydande flexibilitet. Alla sexåringar har rättatt delta i förskoleklassen. Det finns möjlighet attbörja skolan vid sex eller ålder. Om detfinns särskilda skäl och ett barns vårdnadshavarebegär det kan skolplikten uppskjutas till det barnetfyller . I praktiken deltar i stort sett allasexåringar i förskoleklassens verksamhet. Detfinns enligt utskottets mening inte behov av attändra på detta och göra förskoleklassen till detförsta året i och därmed obligatoriskför alla barn. Utskottet ser det som en styrka attdet finns ett betydande mått av flexibilitet i detnuvarande systemet och därigenom möjlighet att medutgångspunkt i det enskilda barnets behov beslutanär skolstarten skall ske.Utskottet föreslår att avslår motion1999/2000:Ub45 yrkande 5 beträffande regler förfristående allmän förskola. Den allmänna förskolankan bedrivas av annan huvudman efter tillstånd avoch med bidrag från kommunen. Utskottet är inteberett att föreslå någon annan reglering beträffandefristående allmän förskola än den som gällerförskolan i övrigt. Utskottet noterar i sammanhangetatt en särskild kommitté har iuppdrag att göra en översyn av skollagstiftningen(dir. 1999:15). Uppdraget skall redovisas senast den1 maj 2001.Förskoleverksamhet för barn till arbetslösaeller föräldralediga föräldrarPropositionenFörskoleverksamhet för barn vars föräldrar ärarbetslösa eller föräldralediga skall omfatta minst3 timmar eller och gällaalla barn i åldern med fem år.Ändringarna i skollagen när det gällertillhandahållande av förskoleverksamhet för barntill arbetslösa föräldrar föreslås träda i kraft den1 och för barn till föräldraledigaföräldrar den 1 januari 2002.MotionernaModeraterna anser inte att frågan kräver statligtingripande. De utgår från att kommunerna själva kanfinna lämpliga lösningar. De anser vidare att detinte är rimligt att föräldrar som inte yrkesarbetarianspråktar heldagsomsorg för barnen i offentligregi annat än i mycket specifika undantagsfall.Däremot måste barnen tillförsäkras kontinuitet närdet gäller den pedagogiska stimulans som förskolankan ge (mot. 1999/2000:Ub42 yrk. 5).Kristdemokraterna yrkar avslag på propositionensförslag (motion 1999/2000:Ub44 yrkande 1, delvis).De pekar på att kommunerna har möjlighetatt göra denna typ av satsningar utan statligstyrning. De anser att besluten ävenfortsättningsvis skall utformas på den lokala nivån(yrk. 10).Utskottets bedömningBarn till arbetslösa ställs utanförförskoleverksamheten i många kommuner. I en stor delav kommunerna mister ett barn sin plats antingendirekt eller efter att en förälder harblivit arbetslös. Kommunernas regelsystem förbarnomsorg vid arbetslöshet skiljer sig kraftigt åt.I drygt hälften av kommunerna får förskolebarnbehålla sin plats om någon av föräldrarna blivitarbetslös. I av kommunerna mister däremot ettförskolebarn sin plats när en förälder blirarbetslös. av kommunerna ställer ingetkrav på förvärvsarbete eller studier för plats iförskoleverksamheten.Av propositionen framgår att arbetslösheten ärhögre bland lågutbildade, unga ensamstående mödraroch bland vissa invandrargrupper än bland resten avbefolkningen. Barnen i dessa grupper riskerar attpermanent ställas utanför förskoleverksamheten.Många av dessa familjer lever i socialt utsattasituationer, där förskolepedagogiskt stöd skullevara av särskilt värde för barnen. Utskottet villpeka på att förskoleverksamhet som ett komplementtill hemmet kan ge pedagogisk stimulans förutveckling och lärande, tillgång till en barngruppdär positiva relationer mellan barnen och mellanbarn och vuxna kan utvecklas, en miljö utformad ochutrustad för barns utveckling, lek och lärande.Utskottet anser i likhet med regeringen att det ärfrämst barnets eget behov av det somförskoleverksamheten kan ge som ett komplement tillhemmet som motiverar en lagstadgad skyldighet förkommunerna att erbjuda barn till arbetslösa, ilikhet med barn till förvärvsarbetande ellerstuderande föräldrar förskoleverksamhet. En sådanskyldighet är också väsentlig för föräldrarnasmöjligheter att söka arbete på ett effektivt sätt.För att föräldrarna skall kunna ta ett arbete snabbtnär det erbjuds är förskoleverksamhet för barnen avstörsta vikt. Utskottet anser det angeläget atthinder för aktivt arbetssökande hos arbetslösaföräldrar kan undanröjas.Utskottet delar regeringens uppfattning att ävenbarn vars föräldrar är föräldralediga för vård avannat barn skall ingå i den utvidgade krets somskall omfattas av kommunens skyldighet atttillhandahålla förskoleverksamhet. Även när detgäller dessa barn är det enligt utskottetsuppfattning barnets eget behov som motiverar att enskyldighet införs. Ett nytt syskon innebär en storförändring i familjen och för ett barn kan enfortsatt vistelse i förskoleverksamhet då varasärskilt viktig.Med hänvisning till vad utskottet anfört börriksdagen anta förslaget till lag om ändring iskollagen såvitt avser 2 a kap. 6 a och 6 b §§ ochavslå motionerna 1999/2000:Ub42 yrkande 5 och1999/2000:Ub44 yrkandena 1 (delvis) och 10. Dettainnebär att kommunerna blir skyldiga atttillhandahålla förskoleverksamhet för barn tillarbetslösa fr.o.m. och för barn tillföräldralediga föräldrar fr.o.m. den 1 januari 2002.Övriga motionsyrkanden om rätt tillbarnomsorgI motion 1999/2000:Ub225 (s) begärs etttillkännagivande om rätt till barnomsorg för barnmed föräldrar som har obekväm arbetstid.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet. Förskoleverksamhet (förskola,familjedaghem och öppen förskola) ochskolbarnsomsorg (fritidshem, familjedaghem och öppenfritidsverksamhet) skall enligt nu gällande reglertillhandahållas för barn i åldern i denomfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnasförvärvsarbete eller studier eller barnets egetbehov (2 a kap. 1 och 6 §§ skollagen). Något behovav ytterligare reglering finns inte enligtutskottets uppfattning. Utskottet har erfarit attdet i 77 kommuner finns nattöppna daghem. Vidarefinns familjedaghem öppna även för barntill föräldrar med obekväm arbetstid.Frågan om rätt till plats inom skolbarnsomsorgen tasupp i motion 1999/2000:So263 (fp) yrkande 2.Målsättningen bör enligt motionärerna vara att allabarn erbjuds skolbarnsomsorg .