bet · GN01UU10 · 2000-01-01 00:00:00 — Motionärerna begär att skall beslutaatt blir beslutande för hållning i (yrkande 1) och att regeringen skall dels redovisa hur har röstat iministerrådet, dels bli bättre på att fullgöra sin informations- och samråds-skyldighet (yrkande 2). Vidare begär de tillkännagivanden om att den parla-mentariska insynen inför ministerrådsmötena skall inträda somärendena börjar handläggas i Coreper med möjlighet att följa ärendegången iCoreper (yrkande 3), att en remiss till berörda organisationer skall genomfö-ras inför varje beslut av betydelse i (yrkande 4) samt attregeringen skall återkomma till med förslag om hur det svenskaarbetet i EU:s kommittéväsende skall öppnas och demokratiseras (yrkande5).I motion K324 (m) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en effektivaregranskning i av nya eller ändrade EU-direktiv. börenligt motionären ha möjlighet att fördröja och i vissa fall blockera ny EU-lagstiftning.I motion U514 (kd) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande till regeringen omatt konvention om de mänskliga rättigheterna och grundläg-gande friheterna bör införlivas i . Motionärerna framhåller attbl.a. pekat på att det behövs en utomstående och frånEU oberoende rättslig kontroll.Utskottets övervägandenVid behandling av regeringens skrivelse 1998/99:60 Verksamheten inomEuropeiska unionen 1998 framkom ett antal synpunkter och önskemål frånriksdagens sida angående innehållet i regeringens årliga skrivelse. Utrikesut-skottet noterar med tillfredsställelse att dessa har hörsammats av regeringenoch att den ytterligare information som efterlystes i betänkande 1998/99:U10har införts i föreliggande skrivelse.EU-nämnden uppmärksammar detta på ett flertal punkter i sitt yttrande1999/2000:EUN1y till utrikesutskottet. Under rubriken synpunkterpå innehållet i skrivelsen framhåller bl.a. följande:EU-nämnden bereddes tillfälle att yttra sig över skrivelsen för första gångenvåren 1999. framförde då bl.a. att det av skrivelsen tydligareborde framgå hur har röstat i ministerrådet och hur regeringen harfullgjort sin informations- och samrådsskyldighet gentemot (yttr.1998/99:EUN1y). Även utrikesutskottet framhöll att detta borde framgå avskrivelsen (bet. 1998/99:UU10).EU-nämnden kan med tillfredsställelse konstatera att dessa synpunkter istort sett har beaktats i årets skrivelse. Såväl frågornas beredning i Sverigesom den svenska ståndpunkten redovisas i stor utsträckning. EU-nämndenförutsätter att detta kommer att ske även i kommande skrivelser.Även i övrigt utgör skrivelsen en mycket utförlig och värdefull redogörelseöver verksamheten i Europeiska unionen under 1999.Under rubriken från medlemskapsförhandlingarnaanför följande:I yttrande över föregående års skrivelse framhölls att detskulle ha varit bra om regeringen hade redovisat samtliga nu gällande över-gångsregler som erhållit. Även utrikesutskottet ansåg att en sådanredovisning borde göras. I årets skrivelse redovisar regeringen de återståendeövergångsreglerna av dem som erhöll i samband med medlemskaps-förhandlingarna och de lösningar som uppnåtts . EU-nämndenvälkomnar denna redovisning som ger en värdefull lägesbeskrivning.Ett av undantagen som behandlas gäller införsel av alkohol och tobak. Idenna fråga pågår tillbaka ett arbete som syftar till att det svenka undantaget skall fasas ut för att helt upphöra . Dettahar varit föremål för samråd i under våren2000.Även under rubriken funktion och verksamhet tar upp frågor i anslutning till skrivelsens karaktär och innehåll ochframhåller följande:Till årets skrivelse har regeringen också, i enlighet med vad som framfördes iEU-nämndens yttrande och i utrikesutskottets betänkande över föregåendeårs skrivelse, fogat en mycket omfattande och bra redogörelse över mål i och förstainstansrätten. Tyngdpunkten i redovisningen ligger påmål där på ett eller annat sätt är inblandat i processen. Såväl avgjor-da mål som mål där processen fortfarande pågår finns utförligt redovisade.Likaså när det gäller överträdelseärenden som inletts mot framför-de i föregående års yttrande och utrikesutskottet i föregåendeårs betänkande att dessa borde redovisas mer utförligt. Årets skrivelse inne-håller också en utförlig och bra redovisning över i vilka frågor kommissionenhar inlett förfaranden mot samt inställning till kommissio-nens anmärkningar.Under rubriken att i skrivelsens bilagor redovi-sas i bilaga 1 Viktigare förordningar, direktiv och beslut antagna av rådetunder 1999 och i bilaga 2 Viktigare rekommendationer, yttranden, och med-delanden . Nämnden konstaterar att bilaga 2 upptar inte baradessa olika typer av icke bindande rättsakter m.m., utan även i vissa fall avkommissionen framlagda förslag till bindande rättsakter. Det är mening att även viktiga förslag till bindande rättsakter bör finnasredovisade. De bör dock lämpligen redovisas i en särskild bilaga.När det gäller skrivelsens karaktär framhåller finansutskottet följande i sittyttrande 1999/2000:FiU3y:Finansutskottet konstaterade med tillfredsställelse i förra årets yttrande tillutrikesutskottet över skrivelsen att regeringen i än större utsträckning äntidigare redovisade sina ställningstaganden i olika frågor. Finansutskottetförutsatte att regeringen även i kommande skrivelser tydligt redovisar sittagerande och sina ställningstaganden i olika frågor (yttr. 1998/99:FiU3y).Utskottet kan konstatera att regeringen även i årets skrivelse redovisar sinaställningstaganden på huvuddelen av de områden som rör utskottet. Redovisningen fyller både ett uppföljande syfte och ettframåtblickande syfte. Dels kan följa upp regeringens agerandeunder det gångna året, dels kan i sitt löpande arbete med EU-frågorutnyttja skrivelsen för de många frågor i skrivelsen som kommer att varaaktuella också och därefter.Utrikesutskottet delar de bedömningar som redovisats av ochav finansutskottet.Utrikesutskottet vill tillfoga att regeringen skall jämlikt RO 10 kap. 1§varje år till lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten iEuropeiska unionen. Med den arbetsordning som råder avges nämnda skri-velse regelmässigt till . Beaktande de arbetsförhållan-den som kommer att råda till följd av det svenska ordförande-skapet i EU är det utskottets mening att inget hinder möter att den skrivelsesom avser verksamheten i Europeiska unionen överlämnas tillriksdagen under hösten 2001.I motion U505 (fp) yrkande 7 anförs att regeringen bör verka för att kontoretsom hanterar EU:s katastrofbistånd, ECHO, placeras i Sverige.Utskottet kan inledningsvis konstatera att av gemenskapsorganen är ingetlokaliserat till eller . Detta förklaras av att dessa organ tillkom innan och blev medlemsländer i EU.Under förutsättning att ett sådant organ skapas och att det mellan med-lemsländerna råder en bred enighet rörande behovet av att inrätta myndighe-ten i fråga, menar utskottet att en lokalisering till bör övervägas.Utskottet har erfarit att olika förslag till EU-organ har diskuterats i Rege-ringskansliet för att utröna om det finns ett sakligt behov av att införa en nymyndighet inom ramen för EU-samarbetet. Därvid har övervägts även vilkamyndighetstyper som är av störst intresse för samt vilka effekter enlokalisering av olika slag av myndigheter skulle få när det gäller sysselsätt-ningseffekten och förankringen av EU hos svenska folket.Utskottet ser positivt på det arbete kring frågan om lokalisering av ett EU-organ till som genomförs i och vill framhålla attdet ligger i linje med utskottets uppfattning i frågan.När det gäller EU:s kontor för humanitärt bistånd, ECHO, kan utskottetkonstatera att i samband med reformering har dettainordnats under biståndskommissionären för DG Utveckling vilket bidragittill en ökad helhetssyn på EG-biståndet. Ett viktigt skäl för detta är att uppnökad samordning mellan berörda institutioner inom kommissionen. Utskottetmenar att ECHO:s placering i är fortsatt viktig för att uppnå en över-gripande och samordnad EG-policy inom biståndsområdet. Utskottet menaratt detta kan utgöra en del av en effektivisering av EG-biståndet, vari främ-jande av samordningen av humanitära biståndsinsatser och utvecklingsbi-stånd är en viktig del. Mot bakgrund av detta menar utskottet att det inte ärönskvärt att ECHO placeras utanför Bryssel.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion U505 (fp) yrkande 7.I motion U505 (fp) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att Europapar-lamentets befogenheter bör stärkas på ministerrådets bekostnad.I motion U513 (mp) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att en priorite-rad fråga för skall vara att inom EU driva att EU:s politiska organi-sation måste förändras på ett sätt som möjliggör för väljarna att utkrävapolitiskt ansvar. I samma motion begärs tillkännagivanden om att Sverigebör prioritera frågan om att avskaffa kommissionens ensamrätt att lägga framförslag och att i stället de nationella parlamenten och Europaparlamentetskall ges förslagsrätt (yrkande 5) samt att kommissionen bör avskaffas ochersättas med ett rent administrativt organ (yrkande 29).I motion U514 (kd) yrkande 15 (delvis) begärs ett tillkännagivande om insti-tutionella reformer.I motion U505 (fp) anser motionärerna att samarbetet inom det utrikes- ochsäkerhetspolitiska området bör fördjupas och att bör verka för attbeslut i frågor på området bör kunna fattas med kvalificerad majoritet (yr-kande 9). De anser att denna möjlighet bör kompletteras med en reserva-tionsrätt så att ett enskilt land skall kunna ställa sig utanför aktioner somlandet inte anser sig kunna delta i (yrkande 10).I motion U513 (mp) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att Sverigeskall prioritera frågan om hur EU kan omvandlas till att i högre grad vara ettmellanstatligt samarbete.I motion K324 yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att den institutio-nella konkurrensen skall värnas.Konstitutionsutskottet behandlar dessa yrkanden i sitt yttrande 1999/2000:KU7y och anför följande:Konstitutionsutskottet vill erinra om att makt och infly-tande ökats avsevärt genom Amsterdamfördraget. Förhållandet mellan insti-tutionerna kommer att påverkas av de diskussioner som sker inom den nupågående regeringskonferensen. En av de centrala frågorna för konferensengäller utvidgning av området för beslutsfattande med kvalificerad majoritet.Parlamentets roll aktualiseras i denna diskussion. ärinte berett att ställa sig bakom önskemålet i motion 1999/2000:U505 (fp)yrkande 8 om ytterligare stärkande av parlamentets befogenheter utan före-slår att utrikesutskottet avstyrker motionen i denna del.Från de utgångspunkter har att beakta är utskottetinte heller berett att tillstyrka yrkandena 9 och 10 i motionen. Frågan ombeslutsfattande med kvalificerad majoritet är som sagts central i denpågående regeringskonferensen. delar den ovan åter-givna ståndpunkten att reformer beträffande användningen av kvalificeradmajoritet bör ske på grundval av en genomgång från fall till fall och att fort-satt enhällighet bör förespråkas för de frågor som kan sägas ligga nära kär-nan i medlemsstaternas suveränitet.De frågor som tas upp i motion 1999/2000:U514 (kd) yrkande 15 delvis tarockså sikte på det centrala området för den pågående regeringskonferensen,och önskemålen i motionen synes ligga väl i linje med den svenska inställ-ningen. I fråga om möjligheten för att avsätta enskildakommissionärer har önskemålet tillmötesgåtts på så sätt att var och en av denuvarande kommissionärerna gentemot kommissionsordföranden har åtagitsig att avgå, om ordföranden begär det. anser inte attnågot tillkännagivande enligt motionen behövs utan föreslår att utrikesut-skottet avstyrker motionen i denna del.Beträffande yrkandena 4, 5 och 29 i motion 1999/2000:U513 (mp) om po-litiskt ansvar och kommissionens ställning vidhåller konstitutionsutskottetsin ovan återgivna bedömning från . Utskottet föreslår således attutrikesutskottet avstyrker motionen i denna del. anserinte heller att något tillkännagivande om generell prioritering av omvandlingav EU till ett mellanstatligt samarbete är befogat och föreslår att utrikesut-skottet avstyrker motionen även såvitt avser yrkande 3.Konstitutionsutskottet kan dela synpunkterna i motion 1999/2000:K324(m) yrkande 6 om värdet av institutionell konkurrens. Utskottet anser emel-lertid inte heller här att något generellt uttalande om detta kan göras medavseende på samarbetet inom EU. Detta samarbete får beroende på områdeläggas på den för området lämpliga nivån. föreslår attutrikesutskottet avstyrker motionen i denna del.Utrikesutskottet delar bedömningar och vill för sin delbeträffande motion U505 (fp) yrkandena 9 och 10 framhålla att vad avserbeslutsregler inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken är dereglerade i artikel 23 i Unionsfördraget. Det grundläggande är att beslutenfattas med enhällighet medan vid verkställande av beslut inom ramen förgemensamma strategier och gemensamma åtgärder (vilka beslutas med en-hällighet) tillämpas kvalificerad majoritet. Det är även fastlagt i fördraget abeslut med försvarsmässiga konsekvenser fattas med enhällighet. Ländersom inte vill delta i ett visst beslut - men som heller inte vill hindra övrigamedlemsländer från att vidta åtgärder - kan tillgripa s.k. konstruktivt avstå-ende. Enligt utskottets mening ger dessa beslutsregler tillräcklig flexibilitetsamtidigt som det nationella vetot kvarstår som yttersta möjlighet.Utrikesutskottet avstyrker därmed motionerna U505 (fp) yrkandena 8, 9 och10, U513 (mp) yrkandena 3, 4, 5 och 29, U514 (kd) yrkande 15 (delvis) samtK324 (m) yrkande 6.I motion U508 (mp) begärs att skall besluta att varje genomgripan-de förändring av skall underställas en folkomröstning innanSverige ratificerar förändringarna (yrkande 2).Konstitutionsutskottet framhåller i sitt yttrande att det behandlade motsva-rande motionsyrkande senast i sitt yttrande till utrikesutskottet förra våren.Utskottet var inte då berett att ta ställning till frågan om folkomröstningarinför framtida förändringar av fördragen. Enligt utskottets mening skulle detvara svårt att tillämpa den föreslagna ordningen mot bakgrund av att det kanförutsättas råda delade meningar om vad som skall anses vara genomgripan-de förändringar. En lämpligare ordning syntes det utskottet vara att från falltill fall ta ställning till behovet av folkomröstning.Konstitutionsutskottet vidhåller sin tidigare bedömning och föreslår att ut-rikesutskottet avstyrker motion 1999/2000:U508 (mp) yrkande 2.Utrikesutskottet delar de uppfattningar som framföroch avstyrker motion U508 (mp) yrkande 2.I motion U508 (mp) yrkande 3 anförs att bör besluta att en folkom-röstning om fortsatt medlemskap i bör genomföras. Skälet är enligt mo-tionärerna att unionssamarbetet genomgått många förändringar sedan 1994.Utrikesutskottet liksom har tidigare behandlat likar-tade yrkanden. I sitt yttrande 1997/98:KU9y fann ,liksom regeringen i proposition 1997/98:58 Amsterdamfördraget, att någonfolkomröstning med anledning av fördragets godkännande ej var påkallad.Man hänvisade därvid till att samarbetet inom EU inte ändrat karaktär pånågot avgörande sätt i och med de ändringar som infördes med Amsterdam-fördraget. delade i sitt bet. 1997/98:UU13 Amsterdamför-draget regeringens och slutsatser härvidlag.Utrikesutskottets uppfattning är att samarbetet ej heller har ge-nomgått några grundläggande förändringar. Utskottet anser därmed att behovej föreligger av folkomröstning om fortsatt medlemskap i vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion U508 (mp) yrkande 3.I motion U508 (mp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringeninom EU skall verka för att få till stånd en utträdesparagraf som reglerarskeendet när en medlemsstat vill lämna behandlar detta yrkande i sitt yttrande1999/2000:Ku7y och anför följande:I yttrande till utrikesutskottet över skrivelsen om (yttr. 1995/96:KU5y) lämnades en utförlig bak-grund till frågan om suspension och utträde ur unionen. Utskottet avstyrktemotionsyrkanden om införande av en utträdesparagraf av flera skäl. För detförsta skulle en sådan bestämmelse inte ligga i linje med målsättningen ifördraget att skapa en allt fastare förening mellan medlemsstaterna. För detandra ansåg utskottet det inte heller ligga i linje med intressen att,efter inträdet i unionen, driva en fråga som måste uppfattas somatt avsåg att lämna unionen. För det tredje ansåg utskottet visserligenatt det måste anses föreligga en möjlighet för en stat att utträda ur unionenmen fann inte anledning att tynga den då förestående regeringskonfe-rensen med problem som antingen inte skulle komma att aktualiseras eller,om de aktualiserades, ändå skulle komma att kräva omfattande förhandlingarmellan staterna. Enligt utskottets mening skulle dessutom en fastställd utträ-desform kunna i onödan låsa medlemsstaternas handlingsutrymme.Utrikesutskottet såg, i likhet med , inget behov av enreglering av utträdesfrågan.I yttranden till utrikesutskottet över regeringensskrivelse om verksamheten i EU 1996 (yttr. 1996/97:KU8y) och över Ams-terdamfördraget (yttr. 1997/98:KU8y) vidhöll sintidigare bedömning. I sitt senaste yttrande till utrikesutskottet i frågan (ytt1998/99:KU3y) ansåg utskottet fortfarande inte att det fanns ett behov av attreglera frågan om utträde ur Europeiska unionen.Konstitutionsutskottet vidhåller sin tidigare bedömning och föreslår att ut-rikesutskottet avstyrker motion 1999/2000:U508 (mp) yrkande 1.Utrikesutskottet delar liksom tidigare bedömningar idenna fråga och avstyrker motion U508 (mp) yrkande 1.I motion U512 (c) yrkande 8 föreslås att en utvärdering skall göras av deförsta åren av svenskt EU-medlemskap.Utskottet behandlade ett likartat yrkande i bet. 1998/1999:UU10. Utskottetmenade därvid att regeringens årliga skrivelser till om EU-samarbetet ger en god bild av EU-samarbetet och dess konsekvenser förSverige. Utskottet konstaterade även att vissa utvärderingar har gjorts påolika EU-politikområden. Departementspromemorian 1997:68 som låg tillgrund för regeringens miljöproposition är ett sådant exempel, framhöll ut-skottet i betänkandet, och fann mot den bakgrunden att det inte förelåg behovav en särskild utvärdering av vilka förändringar EU-medlemskapet lett till påolika områden. Ett annat exempel är att regeringen gav i upp-drag till Statskontoret att utvärdera erfarenheterna av statsförvaltningensmedverkan i EU-samarbetet.Utskottet har inte funnit att nya faktor framkommit som skulle föranledaen omprövning av utskottets tidigare ställningstagande.Utskottet noterar vidare att budget har medel avsatts för utred-nings- och analysarbete på EU-området. Enligt vad utskottet inhämtat plane-rar regeringen att inrätta en expertgrupp för EU-frågor, en motsvarighet tillExpertgruppen för studier i offentlig ekonomi () på det nationella områ-det. Expertgruppen föreslås ges formen av en kommitté och ha till uppgiftbl.a. att ta initiativ till forsknings- och utredningsverksamhet inom EU-relaterade områden och på uppdrag av utföra utrednings-uppdrag. Enligt vad utskottet erfarit bereds ärendet inomRegeringskanslietMed vad som ovan anförts anser utskottet att motion U512 (c) yrkande 8 ärbesvarad.Partimotion U503 (m) yrkande 9 (delvis) behandlar frågan om vilka uppgiftersom skall ligga på övernationell respektive nationell nivå inom EU. Motionä-rerna menar att unionen skall koncentrera sig på de offentliga uppgifter sombäst utförs på europeisk nivå medan huvuddelen av de uppgifter som detcivila samhället inte klarar av sköts bäst av nationella eller lokala myndig-heter. För de uppgifter som skall lösas gemensamt måste EU dock ha beslut-skraft att genomföra ett effektivt samarbete. Motionärerna framhåller ävenatt det europeiska samarbetet och den gemensamma lagstiftningen skallbegränsas till genuint gemensamma angelägenheter. Subsidiariteten är en avde absolut viktigaste principerna, menar motionärerna, för att uppnå ett fun-gerande samarbete inom EU. Motionärerna betonar att det krävs ökade insat-ser vad gäller den gemensamma utrikespolitiken, en effektiv brottsbekämp-ning och för integreringen av de nya medlemsländerna i Central- och Östeu-ropa.I motion U512 (c) efterlyser motionärerna en diskussion om principerna förEU-samarbetet. De påpekar att EU-frågorna numera är en del av inrikespoli-tiken och att det måste undvikas att integrationen leder till en situation däralltfler befogenheter flyttas upp till en gemensam nivå utan demokratisklegitimitet och där den nationella politiska beslutsprocessen ifrågasätts (yr-kande 1). I samma motion anser motionärerna att en kompetenskatalog börupprättas som bygger på subsidiaritetsprincipen och tydliggör lämpliga kom-petensområden för unionen, medlemsstaterna och för regionala och lokalaorgan (yrkande 4). Vidare begär de ett tillkännagivande om enkla, konse-kventa och förutsägbara regler (yrkande 5). EU bör enligt motionärerna ihögre grad ägna sig åt ramlagstiftning, medan detaljerade regler och före-skrifter meddelas av respektive medlemsland. I samma motion (yrkande 2,delvis) begärs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en nationell strategi för ordförandeskap i EU,bl.a. att bör arbeta för att få bort all onödig byråkrati och för att gnärhetsprincipen till en bärande och fungerande princip i EU:s arbete.I partimotion U505 (fp) yrkande 6 framhålls att det finns frågor därbeslutsmöjligheterna på EU-nivån är för små liksom det finns frågor därmöjligheterna att besluta är för stora.Motionärerna menar att en för liberaler självklar utgångspunkt är att beslutskall fattas så nära den enskilde som möjligt och helst av den enskilde ochhans familj. Där det inte är möjligt med individuella beslut bör besluten taspå den lägsta praktiska politiska nivån. bör i allt arbete inom EUarbeta för att unionsnivån bara används i de fall då nationella nivåer inte ärtillfyllest för att lösa problemen, anför motionärerna.Man menar vidare att ett sätt att åstadkomma detta är införandet aven kompetenskatalog som reglerar ansvarsförhållandet mellan unionen ochde enskilda medlemsländerna.I motion K324 (m) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att närhetsprin-cipen skall tillämpas som en stupstock vid förslag om nya EU-direktiv, dvs.mycket vägande motiv skall krävas för att ett direktiv skall föredras framförett oreglerat eller annorlunda reglerat nationellt tillstånd. I motionen begärsvidare tillkännagivanden om sambandet mellan ineffektivitet och en högsamhällelig detaljreglering av produkter, marknadsföring m.m. (yrkande 1),om en restriktivare hållning till nya EU-direktiv (yrkande 2) och om att varjeförslag om ny EU-reglering bör kombineras med borttagandet av en annanEU-reglering (yrkande 5).I motion U513 (mp) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att Sverigeinom EU skall prioritera frågan om att EU bör överföra kompetens till med-lemsländerna och helt skala bort sådana politiska områden som löses bäst pånationell nivå.I motion U14 (mp) yrkande 1 med anledning av regeringens skrivelse anförsatt regeringen i skrivelsen bör redogöra för hur den under verksamhetsåretarbetat för att förverkliga subsidiaritetsprincipen.Konstitutionsutskottet behandlar dessa yrkanden i sitt yttrande1999/2000:KU7y och anför följande:I artikel 5 i EG-fördraget föreskrivs att gemenskapen skall handla inomramen för de befogenheter som den har tilldelats och de mål som ställts uppför den genom fördraget. På de områden där gemenskapen inte är ensambehörig skall den i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen vidta enåtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte itillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grundav den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås pågemenskapsnivå. Gemenskapen skall inte vidta någon åtgärd som går utövervad som är nödvändigt för att uppnå målen i fördraget.Till EG-fördraget finns numera fogat ett protokoll om tillämpningen avsubsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (C 7).