bet · GN01SoU6 · 2000-02-03 00:00:00 — möjlighet tillytterligare en social prövning om endera partenanser sig missbedömd.I motion Ju910 av och ()begärs ett tillkännagivande till regeringen vad imotionen anförts om en utvärdering, utifrånfrekvensen av återfall i brott, av socialtjänstensinsatser för de ungdomar som dömts till vård inomsocialtjänsten (yrkande 4). Motionärerna pekar påatt nästan tre av fyra ungdomar som av domstol dömtstill vård inom döms för nya brottinom . Denna siffra ligger långt över dettotala genomsnittet för alla ungdomar som lagförtsför brott (). misslyckande ärenligt motionärerna uppenbart och dess arbete måstenoggrant utvärderas och omformas. Regeringen bör setill att detta arbete påbörjas.Bakgrund och tidigare behandlingMotionsyrkanden om kompetens och kvalitetbehandlades av utskottet senast i betänkande1998/99:SoU9 (s. 34-36). I betänkandet underströkutskottet betydelsen av hög kvalitet isocialtjänstens insatser och av att personalen harlämplig utbildning och erfarenhet. Utskottet anfördevidare att klienten måste känna trygghet i mötet medpersonalen och få respekt för sin integritet.I slutbetänkandeSocialtjänst i utveckling anförs (s. 271 f.) att ettarbete med att utveckla olika former avklagomålshantering pågår i många kommuner. Detpåpekas vidare att det med hänsyn tillrättssäkerhetsaspekten är viktigt att kommunerna isitt utvecklingsarbete överväger även oberoendekommunala forum som den enskilde kan vända sig tillför att få vägledning om kommunala tjänster samt föratt få framföra sina erfarenheter av kontakter medsocialtjänsten.Frågan om att kvalitetssäkra det sociala arbetetgenom att införa en statlig legitimation harbehandlats av behörighetskommitté i dessbetänkande Ny behörighetsreglering på hälso- ochsjukvårdens område m.m. (SOU 1996:138). Betänkandetlades till grund för den av antagnapropositionen 1997/98:109 Yrkesverksamhet på hälso-och sjukvårdens om-råde (bet. 1997/98:SoU22, rskr.1997/98:290). Enligt kommitténs uppfattning fannsdet goda skäl att ställa höga krav beträffandeutbildning och lämplighet hos de personer som deltari beslutsprocesser och handläggning av ärenden inomsocialtjänsten. Personal inom är dockpå ett annat sätt än inom hälso- och sjukvårdenberoende av vad som beslutats av politiskt tillsattanämndledamöter. Vidare föreligger inte inomsocialtjänsten någon motsvarighet till hälso- ochsjukvårdspersonalens särskilda ansvar för medicinskaåtgärder. Kommittén pekade också på variationerna iutbildningsbakgrund och erfarenheter hos personerverksamma inom . Kommitténsuppfattning var att ett legitimationsförfarande föryrken inom enligt modell från hälso-och sjukvården inte borde skapas försocialtjänstområdet. Däremot ansåg kommittén att detkunde finnas skäl att överväga en behörighetsregle-ring eller kompetensreglering knuten till vissatjänster. I propositionen föreslogs inte attlegitimation skulle införas för socionomer.I utskottets ovan redovisade betänkande1998/99:SoU9 har frågan om behovet av enutvärdering, utifrån frekvensen av återfall i brott,av insatser för de ungdomar somdömts till vård inom , behandlats (s.35). I betänkandet redovisas att nya bestämmelsersedan den 1 januari 1999 gäller i bl.a. brottsbalkenoch socialtjänstlagen om den straffrättsligapåföljden överlämnande till vård inom (prop. 1997/98:96 Vissa reformer avpåföljdssystemet, bet. 1997/98:JuU21, rskr.1997/98:275). Ändringarna har, anförs det, införtsmot bakgrund av den kritik som lämnats motpåföljden, bl.a. att den skulle vara ineffektiv, ochhar till syfte att förstärka överlämnandepåföljdenså att den skall kunna utgöra ett trovärdigtalternativ till övriga påföljder även i framtiden.De nya bestämmelserna innebär bl.a. att rätten fåröverlämna en ung lagöverträdare till vård inomsocialtjänsten enbart under förutsättning att detfinns en av socialnämnden upprättad vårdplan. Detkrävs vidare att rätten anser att socialtjänstensplanerade åtgärder är tillräckligt ingripande.Domstolen skall meddela en särskild föreskrift omatt den unge skall genomgå vård eller annan åtgärdenligt socialtjänstlagen. Därigenom får den unge ettklart besked om vad som förväntas av honom. Om denunge bryter mot föreskriften kan det ytterst ledatill att rätten undanröjer överlämnandepåföljden ochersätter den med annan påföljd. Ett undanröjande kanske även då ändrar uppfattning omvilka insatser som bör göras för den dömde.Regeringen har i ett beslut den 23 september 1999givit i uppdrag att i samråd medberörda intressenter utforma ett förslag till natio-nellt stöd för kunskapsutveckling inomsocialtjänsten m.m. Beslutet har sin bakgrund ibehovet av att i ökad utsträckning värdera effekteroch resultat av insatser för denenskilde. Uppdraget skall avrapporteras senast den30 . Av beslutet framgår bl.a.följande. Det är angeläget att i större utsträckningtillvarata erfarenheterna från kommunernas lokalautvecklingsarbete. Syftet med det nationella stödetär att skapa en struktur för systematiskkunskapsuppbyggnad och effektiv kunskapsspridning såatt insatser i större utsträckningkan baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet.Behovet av att utveckla individbaserad statistikinom socialtjänstområdet liksom frågan hursocialtjänstens personal i större utsträckning skallengageras i kunskapsbildningen betonas också.Från har inhämtats att maninom kort avser att sammanträffa och överenskommamed om hur en gemensam utvärderingav effekterna av ändringarna beträffande påföljdenöverlämnande till vård enligt socialtjänstlagenskall genomföras.Utskottets bedömningUtskottet anser det mycket angeläget att kommunernautvecklar former för hanteringen av klagomålbeträffande . Socialtjänstutredningenhar i sitt slutbetänkande givit förslag på hur dettakan gå till och betonat vikten frånrättssäkerhetssynpunkt av ett fungerande system fören sådan hantering. bör inte föregripakommande förslag. Utskottet avstyrker därför motionSo251 (mp) yrkande 2.Utskottet vill ånyo understryka vikten av högkvalitet i insatser och av attpersonalen har lämplig utbildning och erfarenhet. Enbestämmelse som skall garantera kvalitet isocialtjänstens verksamhet och insatser samtframhålla vikten av hög kompetens hos de olikapersonalgrupperna infördes i socialtjänstlagen den 1januari 1998. Utfallet av bestämmelsen harutvärderats av i rapporten 1999:3Ändringar i socialtjänstlagen. Frågan omkvalitetssäkring av vård och omsorg har ävenbehandlats i slutbetänkandeinom ramen för frågan om hur tillsynen översocialtjänsten kan effektiviseras. Utskottet anserinte att bör ta något initiativ medanledning av motionerna So273 (v), So406 (s), So444(s) och So450 (c) yrkande 3.Påföljden överlämnande till vård inom socialtjänstenförsågs med nya bestämmelser föratt stärkas. Enligt uppgift från avses en överenskommelse träffas medSocialstyrelsen om hur en gemensam utvärdering aveffekterna av ändringarna beträffande påföljdenskall genomföras. Motion Ju910 (fp) yrkande 4 ärdärför tillgodosedd. beträffande allmänna utgångspunkter försocialtjänsten m.m.att avslår motionerna 1999/2000:So282,1999/2000:So345 yrkandena 1, 2 och 4 samt1999/2000:Sf615 yrkande 3,res. 1 (m)2. beträffande ny utredning av helasocialtjänstlagstiftningenatt avslår motion 1999/2000:So450 yrkande 1,res. 2 (c)3. beträffande statens ansvar förStockholm-Arlanda flygplatsatt avslår motion 1999/2000:So232,4. beträffande överflyttning av ärendenatt avslår motion 1999/2000:So333,5. beträffande riksnormen m.m.att avslår motionerna 1999/2000:So345 yrkandena 3,7 och 8 samt 1999/2000:So450 yrkande 4,res. 3 (m)res. 4 (kd, c)6. beträffande försöksverksamhetatt avslår motion 1999/2000:So304,res. 5 (v)7. beträffande skälig levnadsnivåatt avslår motionerna 1999/2000:So229,1999/2000:So345 yrkande 5 och 1999/2000:So450yrkande 5,res. 6 (m)res. 7 (c)8. beträffande socialbidrag tillungdomaratt avslår motion 1999/2000:So281,9. beträffande villkor förförsörjningsstödatt avslår motionerna 1999/2000:So345 yrkande 6,1999/2000:So489 yrkande 3 och 1999/2000:Ub499yrkande 24,res. 8 (m)res. 9 (v, kd, mp)res. 10 (c)10. beträffande barnfamiljernas ekonomiskasituationatt avslår motionerna 1999/2000:So414 och1999/2000: So489 yrkande 1,res. 11 (v, kd, mp)11. beträffande rätten till egetförsörjningsstödatt avslår motion 1999/2000:So489 yrkande 2,res. 12 (v, kd, mp)12. beträffande ideella skadeståndatt avslår motionerna 1999/2000:So479 och1999/2000: Sk770 yrkande 2,res. 13 (kd, c, mp)res. 14 (v)13. beträffande stöd och avlösningatt avslår motion 1999/2000:So413 yrkande 11,res. 15 (m, mp)14. beträffande överklagningsrättatt avslår motionerna 1999/2000:So251 yrkande 1och 1999/2000: So375,res. 16 (mp)15. beträffande metodutvecklingatt avslår motion 1999/2000:Ju748 yrkande 2,16. beträffande prostitution ochpornografi m.m.att avslår motionerna 1999/2000:So352,1999/2000:So424, 1999/2000:So476, 1999/2000:A819yrkande 26 och 1999/2000:Ju722 yrkande 6,res. 17 (v)res. 18 (mp)17. beträffande vård av missbrukareatt avslår motionerna 1999/2000:So361 och1999/2000: So489 yrkande 8,res. 19 (v, kd, mp)18. beträffande frivilligorganisationeratt avslår motion 1999/2000:So296,19. beträffande ändring av lagen om vårdav missbrukare i vissa fallatt avslår motion 1999/2000:So213,res. 20 (kd, mp)20. beträffande socialaförtroendenämnderatt avslår motion 1999/2000:So251 yrkande 2,res. 21 (kd, mp)21. beträffande kompetens och kvalitetatt avslår motionerna 1999/2000:So273,1999/2000:So406, 1999/2000:So444 och1999/2000:So450 yrkande 3,res. 22 (kd, c)res. 23 (v)res. 24 (mp)22. beträffande överlämnande till vårdinom socialtjänstenatt avslår motion 1999/2000:Ju910 yrkande 4.Stockholm den 3 februari 2000På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), ChrisHeister (m), (), MargaretaIsraelsson (s), (), ChatrinePålsson (kd), (), (), (), Elisebeht (), (), (), KennethJohansson (c), (), LarsElinderson (m), () och RositaRunegrund (kd). Allmänna utgångspunkter försocialtjänsten m.m. (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.9 börjar med "När det gäller" och slutar med"tillgodosedd och avstyrks" bort ha följandelydelse:Svensk välfärdsdebatt präglas alltför mycket avpolitikens fixering vid de egenkonstruerade systemenoch det politiska spelet kring dessa.Välfärdspolitikens medel i stället förvälfärdspolitikens mål står enligt utskottet icentrum för den politiska konflikten.Utskottet anser att socialpolitik skall utgå frånen syn på människan som medborgare, individ ochsocial varelse. Den bygger på att alla människor harett specifikt människovärde och måste mötas medintegritet, respekt och värdighet. Utskottet anservidare att socialpolitiken skall vara subsidiär. Detskyddsnät som utgörs av de naturliga gemenskaper somvarje människa lever i, "den lilla världen"familjen, släkt och vänner, grannar, medarbetare,arbetskamrater och föreningsliv m.m. - bör stärkas.Att vara bidragsberoende innebär att inte hakontroll över den egna ekonomiska situationen.Utskottet ser det som ett egenvärde att en familjkan leva på den egna lönen, och att den harmöjlighet att själv kunna göra viktigaprioriteringar. När politiska beslut om skattesatseroch bidragsnivåer har större betydelse för enfamiljs ekonomiska situation än den egnaansträngningen och arbetsinsatsen växer misstroende,frustration och alienation. Skattepolitik ochsocialpolitik måste enligt utskottet gå hand i hand.Utskottet vill uppmuntra och stödja människors egenframtidsplanering och göra det möjligt att påverkasin situation och ta ansvar för sitt liv. Iblandbehövs dock stöd för att kunna, eller orka, räcka enhjälpande hand. räcker inte detta, utan detkrävs större insatser professionella vårdinsatser,omfattande vård och omsorg eller långvarigtförsörjningsstöd.Incitament för det civila samhället att ökainsatserna inom den sociala sektorn bör enligtutskottets mening skapas. "Konkurrens" mellanoffentliga, ideella och privata insatser ökarförutsättningarna för olika former av t.ex.professionella intressen, ideella och religiösaorganisationer eller inriktningar med olika etniskeller kulturell bakgrund att engagera sig i socialtarbete. Ett varierat utbud av olika vård- ochbehandlingsformer och olika huvudmän skapar enflexibilitet som ökar förutsättningarna för attfinna adekvata insatser för människor med olikasociala problem. har visat att engenomsnittlig socialbidragstagare betalar mer iskatt än vad hon eller han får i socialbidrag. Detär en rundgång mellan skatter och bidrag. Hushållenbetalar skatter med ena handen och tar emot bidragmed den andra vilket får till följd attskattehöjningarna skapar behov av ytterligarebidrag. En naturlig princip borde enligt utskottetvara att den som betalar skatt inte skallbehöva bidrag och att den som får bidrag inte skallbehöva betala skatt.De höga marginaleffekter som finns i skatte- ochtransfereringssystemen är enligt utskottet ett storthot mot integration och social rättvisa. Att takortvariga arbeten, att börja arbeta efterarbetslöshet och att gå från deltid till heltidlönar sig ibland inte alls. De höga trösklar tillarbetsmarknaden som bl.a. skapas avmarginaleffekterna i skatte- ochtransfereringssystemen är en direkt orsak till attmånga människor utestängs från den socialagemenskap, det inflytande och den känsla av att varabehövd som ett arbete medför.Om marginaliseringen på arbetsmarknaden fortsätteratt öka får detta allvarliga långsiktiga socialaföljder. Arbete har enligt utskottet ett egenvärdeoch ger självkänsla. Systemen bör utformas så attutbildning och arbete lönar sig bättre.Socialbidraget tenderar alltmera att utvecklas socialförsäkring. Systemet var tänkt att vara ettyttersta skyddsnät vid tillfälliga ekonomiskaproblem, men det har för många omvandlats till enpermanent försörjningskälla i stället för arbete ochandra rimligare lösningar. regelmässigt att avsocialbidragskostnaderna beror på arbetslöshet somalltså är den främsta anledningen till långvarigtsocialbidragsberoende. Denna utmaning kan mötast.ex. genom utbyggnad av de statligatransfereringssystemen för att avlastasocialbidragskontot. Alternativt kan man försökamöta utvecklingen inom ramen försocialbidragssystemet.Generellt sett tror utskottet inte att det ärönskvärt med en sådan utbyggnad av statligatransfereringssystem som uteslutande syftar till attavlasta socialbidragskontot. Utbyggdatransfereringssystem medför högrebidragsutbetalningar för den offentliga sektorn somhelhet. Anledningen är bl.a. atttransfereringssystemen styrs av generella reglertill skillnad från socialbidraget som prövasindividuellt. Nya transfereringssystem på statlignivå måste kunna motiveras på sina egna meriter,inte som en avlastning av socialbidragskontot.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motionerna So282 (m) och So345 (m) yrkandena 1, 2och 4 som sin mening ge regeringen till känna.Motion Sf615 (fp) yrkande 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmänna utgångspunkter försocialtjänsten m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:So282 och1999/2000:So345 yrkandena 1, 2 och 4 och medavslag på motion 1999/2000:Sf615 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Ny utredning av helasocialtjänstlagstiftningen (mom. 2)() anserdels att den del utskottets betänkande som börjarmed "Utskottet anser" pås. 9 och slutar med "avstyrks därför" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det behöver göras en totalöversyn av hela socialtjänstlagstiftningen.Regeringen har tillsatt en särskild utredare somnyligen avlämnat sitt betänkande Socialtjänst iutveckling (SOU 1999:97). Utredningens uppdrag varbegränsat till några delar i lagstiftningen, främstatt se över biståndets konstruktion och funktion.Den nuvarande socialtjänstlagstiftningen är från1980 och därefter har det gjorts justeringar, istörre och mindre omfattning. Samhällsutvecklingenhar gjort att får ta ett allt störreansvar för människors grundläggande trygghet, ochmånga människor har så låga inkomster att de inteklarar av sin försörjning på egen hand. bör det göras en total översyn av helasocialtjänstlagstiftningen. Utredningen bör få iuppdrag att göra en samlad översyn av den enskildesrätt i hela lagstiftningen, socialtjänstenssamarbete med det omgivande samhället och klarläggaom det finns uppgifter inom som börflyttas bort därifrån.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion So450 (c) yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande ny utredning av helasocialtjänstlagstiftningenatt med anledning av motion1999/2000:So450 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört.3. Riksnormen m.m. (mom. 5), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.14 börjar med "Sedan bestämmelsen" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Utskottet är kritiskt mot att en del av detekonomiska biståndet till försörjning beräknasenligt en för hela landet gällande riksnorm somfastställs av regeringen. Detta förfarande stridermot principen om det kommunala självstyret. Det ärkommunerna som enligt socialtjänstlagen har detyttersta ansvaret när det gäller att hjälpamänniskor i svåra situationer. Enligt utskottetsmening är det rimligt att den som finansierar enutgift också får bestämma nivån på densamma.Utskottet anser vidare att det är viktigt att detlokala löneläget och kostnadsbilden på orten kanbeaktas när bidragsnivåerna skall bestämmas.Socialtjänstens stödinsatser skall utgå från enhelhetssyn där det ekonomiska biståndet endast utgören del. Riksnormen medför enligt utskottets meningen uppenbar risk att kommunerna gör slentrianmässigabedömningar av vilket hjälpbehov som föreligger ochinte väger det ekonomiska biståndet mot andra stöd-och hjälpåtgärder som kan vara lämpliga.Många söker socialbidrag endast , t.ex. mellan två anställningar, och harannars normala inkomstmöjligheter. Utskottet anseratt kommunerna i situationer där en person mertillfälligt hamnar i ekonomiska svårigheter bör gesmöjlighet att ersätta socialbidraget med ett lån.Den enskilde skall inledningsvis kunna få hjälp iform av lån upp till ett bestämt maximibelopp, ochom behov av bistånd därefter fortfarande föreliggerskall socialbidrag kunna utgå. Enligt utskottetmåste kommunerna också ha möjlighet att krävaåterbetalning av lånet. Regeringen bör återkommatill med förslag i enlighet med vad somanförts.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion So345 (m) yrkandena 3, 7 och 8 som sinmening ge regeringen till känna. Motion So450 (c)yrkande 4 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande riksnormen m.m.att med anledning av motion 1999/2000:So345yrkandena 3,7 och 8 och med avslag på motion1999/2000:So450 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.4. Riksnormen m.m. (mom. 5)(), () ochRosita Runegrund (kd) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.14 börjar med "Sedan bestämmelsen" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse:I utvärdering av försörjningsstödkonstateras att riksnormen har blivit en enhetsnormi stället för en riksnorm. Enligt utskottet är detsocialtjänsten, och ytterst de förtroendevalda, somskall ha ansvaret för bedömningar utifrån deförutsättningar som finns och de åtgärder som krävs,baserade på de lokala förutsättningarna. Utskottetvill också understryka att skall haett samlat perspektiv och att den enskildes behovskall bedömas utifrån en helhetssyn. Frågan om detekonomiska biståndet skulle därvid utgöra en viktigdel. Riksnormen som den nu är konstruerad ger inteden rättvisa som bör eftersträvas för landetsinvånare. Att den i princip är utformad i kronor ochören gör att biståndet i vissa delar av landet ärotillräckligt medan det i andra delar kan upplevassom alltför generöst. Enligt utskottets mening ärdet bättre att i lagtexten ange socialbidragenskonstruktion och innehåll och att kommunernafastställer beloppets storlek med utgångspunkt ikostnadsnivån i kommunen. Med en sådan konstruktion,där innehåll regleras i lag, uppnås bättreenhetlighet i landet och en bättre anpassning tillrådande levnadsförhållanden.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion So450 (c) yrkande 4 som sin mening geregeringen till känna. Motion So345 (m) yrkandena 3,7 och 8 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande riksnormen m.m.att med anledning av motion 1999/2000:So450 yrkande4 och med avslag på motion 1999/2000:So345yrkandena 3, 7 och 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.5. Försöksverksamhet (mom. 6)och (båda v) anserdels att del av utskottets betänkande som på s. 14börjar med " Det är heller" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Ökade sociala klyftor, arbetslöshet och socialanedskärningar har medfört att många människor fåttsvårt att klara sin försörjning. Dessa tendenserfinns inte bara i utan tycks varagenomgående i jämförbara länder. I genomförman på prov något man kallar sociallån. Dessa går utpå att människor som kommit på obestånd eller saknarmarginaler i sin hushållsekonomi och behöver pengarför att uppsöka tandläkare, eller till köp av någonnödvändig kapitalvara, kan få hjälp med att fåkommunala borgenslån. Dessa lån ges med mycket lågränta och med en amorteringstakt som är avpassadtill den utsattes betalningsförmåga. Kommunernahandhar dessa lån, men får någon form avstatsgaranti. Erfarenheterna av detta system ärsåvitt utskottet kunnat inhämta goda. Det finskasystemet och erfarenheterna av detta bör därförenligt utskottets mening studeras och motsvarandeförsöksverksamhet påbörjas också i vårt land.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion So304 (v) som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande försöksverksamhetatt med anledning av motion1999/2000:So304 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.6. Skälig levnadsnivå (mom. 7), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.14 börjar med "har" ochslutar med "yrkande 5 avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att en expansion avsocialbidragsutbetalningarna som medför att en alltstörre andel av hushållen omfattas av bidrag i sigmotiverar en förutsättningslös utvärdering avsocialbidragsreglernas konstruktion ochöverensstämmelse med det allmänna rättsmedvetandet.Skrivningarna i socialtjänstlagen utgår från termenskälig levnadsnivå. Tolkningen av detta begrepp harskett med stort inflytande av beräkningar fråncentrala statliga myndigheter. Utskottet anser atttolkningen i ökad utsträckning bör ske lokalt medhänsyn till lokala förhållanden och till individensbehovsnivå samt stå i samklang med hurlevnadsvillkoren i samhället ser ut allmänt sett.Bidragsnivåerna kan nu ibland bli helt orimliga,t.ex. för mycket stora familjer. Dessa familjerkommer upp i så höga bidragsnivåer att de skulleförlora ekonomiskt på att ta arbete. De låses in iett bidragsberoende och marginaliseras i samhälletoch på arbetsmarknaden. Socialtjänstlagen börkompletteras med skrivningar om tolkningen avbegreppet skälig levnadsnivå, innebärande att storbetydelse måste tillmätas de levnadsförhållanden sområder för yrkesarbetande utan socialbidrag och attsocialbidragsnivån normalt alltid bör ligga undervad som hade erhållits genom ett yrkesarbete i lägrelöneläge. Sådana ändringar i socialtjänstlagenmöjliggör en utveckling där kommunerna i vissa fallkommer att vara mer generösa än de är i dagsläget.Utrymme för detta skapas genom attsocialbidragssystemet som helhet blir meraträffsäkert. Bidragen kan då koncentreras till demsom verkligen behöver dem. Det blir i ökadutsträckning möjligt för kommunerna att själva göraolika avvägningar i socialbidragsfrågor.Regeringen bör återkomma till med förslagpå ändringar i enlighet med vad utskottet nu sagt.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motionerna So229 (m) och So345 (m) yrkande 5 somsin mening ge regeringen till känna.