bet · GO01BoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Denna utgångspunkt tillämpas också särskilt vidfördelningen av medel för nytillkommande verksamhet.Det får förutsättas att regeringen fortsätter arbetet med deaktualiserade frågorna om fördelningen av länsstyrelseanslaget.Utskottet är dock inte berett att på de i motionerna Bo301 (c) ochBo306 (fp) angivna grunderna förorda att fördelningen mellanlänsstyrelserna ges en annan utformning än den som regeringen redovisari budgetpropositionen.Utskottet tar avslutningsvis upp frågan om nyckeltal för verksamhetenvid länsstyrelserna.Bostadsutskottet instämmer givetvis i synpunkten att olika vägar börprövas för att utveckla och effektivisera verksamheten vidlänsstyrelserna. I ett sådant arbete har utvecklingen avresultatredovisningar och andra underlag för uppföljning ochutvärdering stor betydelse. Redovisningen av verksamheten med hjälp avs.k. nyckeltal kan ses som ett viktigt instrument för detta arbete. Detkan exempelvis gälla att redovisa arbetsbelastningen inom olikaverksamhetsområden eller resursförbrukningen för en viss typ av ärende.Användningen av nyckeltal måste givetvis även kompletteras med andraformer av redovisningar av pågående verksamhet och uppnådda resultat.I årets budgetproposition redovisar regeringen kortfattatinriktningen av vissa utvecklingsinsatser avseende länsstyrelserna. Detframhålls att ett arbete pågår med att skapa principer för en enhetligredovisning av verksamhet och ekonomi. Syftet är bl.a. att förbättramöjligheterna till uppföljning av och jämförelser mellanlänsstyrelsernas resultat. En mer utförlig redovisning av detta arbetehar i samband med motionsberedningen lämnats inför utskottet. Av dennaredovisning har framkommit att en utveckling och användning avnyckeltal med i princip den inriktning som efterfrågas av motionärernaredan pågår. Utskottet ser positivt på detta arbete som bör kunnaresultera i att även det beslutsunderlag som i olika sammanhangunderställs successivt kan förbättras.Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser utskottet att etttillkännagivande i enlighet med motion Bo231 (m) yrkande 9 kanundvaras. beträffande anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18budgetåret 2001att med bifall till proposition 2000/01:1 utgiftsområde 18 ochmed avslag på de i bilaga 1 upptagna motionernadels godkänner vad i propositionen föreslagits om avvecklingen avdet statliga räntestödet för reparation och underhåll,dels godkänner vad i propositionen föreslagits om att räntebidragenligt regler utbetalas som ett engångsbelopp i januari2001,dels godkänner vad i propositionen föreslagits om ändrade reglerför räntesubvention enligt regler, såvitt gäller fråganom viss tidpunkt för ansökan om bidrag och såvitt gäller frågan omviss tidpunkt för ansökan om utbetalning av bidrag, m.m.,dels godkänner vad i propositionen förordas om avräkning avanslaget 31:4 : Garantiverksamhet,dels godkänner vad i propositionen föreslagits om bemyndigande ifråga om anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhet,dels för anvisar anslagen under utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt vad somi bilaga 2 angivits som utskottets förslag,2. beträffande bostadspolitikens utformningatt avslår motionerna 2000/01:Bo1 yrkande 2, 2000/01:Bo2yrkande 6, 2000/01:Bo3 yrkandena 5, 6 och 8, 2000/01:Bo7 yrkandena1 och 7, 2000/01:Bo216, 2000/01:Bo223 yrkande 14, 2000/01:Bo226, 2000/01:Bo230 yrkandena 2, 6, 7 och 17, 2000/01:Bo232,2000/01:Bo233 yrkande 12, 2000/01:Bo235 yrkande 3, 2000/01:Bo414 yrkandena 1 och 2, 2000/01:N321 yrkande 2, 2000/01:So358yrkande 9 samt 2000/01:Ub808 yrkande 1,res. 1 (m)res. 2 (kd)res. 3 (c)res. 4 (fp)3. beträffande handläggningen av de bostadspolitiskafrågorna i regeringenatt avslår motionerna, 2000/01:Bo210 yrkande 1, 2000/01:Bo214 och 2000/01:Bo221,res. 5 (m) - motiv.res. 6 (v)4. beträffande utredning om boendekostnadernaatt avslår motionerna 2000/01:Bo5 yrkande 6 och 2000/01:Bo210 yrkande 2,res. 7 (m, fp) - motiv.res. 8 (kd, c) - motiv.res. 9 (v)5. beträffande byggmomsen och byggkostnadernaatt avslår motionerna 2000/01:Bo209 och 2000/01:Bo233 yrkande8,res. 10 (kd, c)6. beträffande bostadsbristen i Uppsalaatt avslår motion 2000/01:Bo234 yrkande 1,res. 11 (m, kd) - motiv.res. 12 (c)7. beträffande bostadsbyggande i skärgårdenatt avslår motion 2000/01:N261 yrkande 5,res. 13 (m, kd) - motiv.res. 14 (c)8. beträffande avveckling av sanktionssystemet motförsäljningar från kommunala bostadsföretagatt avslår motionerna 2000/01:Bo223 yrkande 12, 2000/01:Bo230 yrkande 3, 2000/01:Bo233 yrkande 13, 2000/01:Bo235 yrkande2, 2000/01:Bo414 yrkande 15 samt 2000/01:Fi617 yrkande 4,res. 15 (m, kd, c, fp)9. beträffande villkor för kommunala bostadsföretagatt avslår motionerna 2000/01:Bo212, 2000/01:Bo219, 2000/01:Bo414 yrkande 6 och 2000/01:Sf611 yrkande 17,res. 16 (m)res. 17 (kd, c, fp)10. beträffande behovet av bostäder för studenter ochungdomaratt avslår motionerna 2000/01:Bo203 och 2000/01:Ub479 yrkande 12,res. 18 (m) - motiv.res. 19 (kd, c, fp)11. beträffande ändrade villkor för investeringsbidragettill studentbostäderatt avslår motionerna 2000/01:Bo227, 2000/01:Bo228 och2000/01:Ub805 yrkande 6,12. beträffande byggreglerna för studentbostäderatt avslår motion 2000/01:Ub479 yrkande 11,res. 20 (c)13. beträffande studentbostäder för funktionshindradeatt avslår motionerna 2000/01:Bo210 yrkande 7 och2000/01:Ub479 yrkande 13,res. 21 (v)res. 22 (kd, c)14. beträffande investeringsbidrag för bostadsbyggandeatt avslår motionerna 2000/01:Bo210 yrkandena 4, 5 och 6,2000/01:Bo222 samt 2000/01:Bo236 yrkande 2,res. 23 (m, kd) - motiv.res. 24 (v)res. 25 (c) - motiv.15. beträffande slutna bosparsystematt avslår motionerna 2000/01:Bo217 och 2000/01:Bo220,res. 26 (m, kd, c, fp)16. beträffande kombinerat bostads- och pensionssparandeatt avslår motion 2000/01:Bo235 yrkande 13,res. 27 (fp)17. beträffande bostadsbidragens utformning på längre siktatt avslår motionerna 2000/01:Bo201, 2000/01:Bo206,2000/01:Bo208, 2000/01:Bo211, 2000/01:Bo213, 2000/01:Bo218 yrkande8, 2000/01:Bo235 yrkande 10, detta yrkande i motsvarande del,2000/01:Bo236 yrkande 3, 2000/01:Bo414 yrkande 9 och 2000/01:Sf308 yrkande 7,res. 28 (m)res. 29 (kd)res. 30 (fp)18. beträffande beräkningen av den bidragsgrundandeinkomstenatt avslår motion 2000/01:Kr230 yrkande 11,res. 31 (m)19. beträffande segregation i boendetatt avslår motionerna 2000/01:Bo230 yrkande 18, 2000/01:Bo233 yrkande 17 och 2000/01:Bo235 yrkande 7,0res. 32 (m) - motiv.res. 33 (kd, c, fp)20. beträffande bygg- och bostadsforskningenatt avslår motionerna 2000/01:Bo204, 2000/01:Bo233 yrkande 20och 2000/01:So549 yrkande 8,res. 34 (kd, c, fp)21. beträffande fördelningen av länsstyrelseanslaget pålänenatt avslår motionerna 2000/01:Bo301 och 2000/01:Bo306,22. beträffande nyckeltal för verksamheten vidlänsstyrelsernaatt avslår motion 2000/01:Bo231 yrkande 9.res. 35 (m, kd, c, fp)den 28 november 2000På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: ()1, (), LilianVirgin (s), (), ()1, () 1, () 1, (), (),(), () 1, () 1,(), ()1, (), () och () 1.1 Ledamoten har ej deltagit i beslutet under mom. 1. Bostadspolitikens utformning (mom. 2)(), (), () och Carl-ErikSkårman (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med"Gemensamt för" och på s. 32 slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse:Sedan lång tid har en rad av bostadsmarknadens intressenter riktatkritik mot den bostadspolitik som den nuvarande regeringen bedriver.Utmärkande för den förda politiken är de omfattande regleringarna,osäkerheten i de ekonomiska villkoren för byggande och boende och denuttalade politiska styrningen.Effekterna av denna politik framträder med all önskvärdtydlighet i form av höga boendekostnader, ett trots högkonjunkturenextremt lågt nybyggande, obalanser på bostadsmarknaden, en växandeillegal marknad för hyreskontrakt och en tilltagande segregation. Detär därför nu hög tid att dra lärdom av de gångna årens bostadspolitiskamisstag och forma en ny och långsiktigt hållbar bostadspolitik där denboende ställs i centrum. Några som helst tecken på en sådanomorientering finns dock inte. I stället går utvecklingen i raktmotsatt riktning. Den politiska styrningen ökar genom ytterligareregleringar och statliga ingripanden. Det senaste exemplet på detta ärden nya bostadsförsörjningslag som Socialdemokraterna med hjälp avstödpartierna (v) och (mp) avser att driva igenom. Genom lagen kommerkommunerna att åläggas en rad uppgifter som de har frihet attsjälva fatta beslut om utifrån de förhållanden som råder i kommunen.Lagen kommer också att ge regeringen möjlighet till direkta ingripandeni enskilda kommuner, bl.a. genom att regeringen kan tvinga en kommunatt inrätta bostadsförmedling.Ett ytterligare exempel på den ökade bostadspolitiska styrningen ärden stopplag när det gäller försäljning av kommunala bostäder somSocialdemokraterna i stor hast genomdrev . Även vid dettatillfälle skedde det med hjälp av stödpartierna (v) och (mp). Förutomatt dessa senaste ingripanden bidrar till att ytterligare minskarörligheten och flexibiliteten på bostadsmarknaden innebär de ettallvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. En fråga som infinnersig i detta sammanhang är hur kommunerna skall kunna ta det ansvar förbostadsförsörjningen som ålagts dem när den statliga styrningen lämnarett allt mindre utrymme för hänsynstaganden till de lokalaförhållandena.Vad som erfordras i den situation som råder är ett visionärt ochinnovativt nytänkande inom bostadspolitiken. Det innebär att denframtida bostadspolitiken måste grundas på valfrihet och syfta till ettbra boende till en så låg kostnad som möjligt. Det innebär vidare attboendet bör utvecklas utifrån människors egna önskemål och vilja istället för politiska planer. Utvecklingen måste gå i riktning motfasta och stabila spelregler och en bostadsmarknad där den enskildesönskemål är styrande i stället för politiska regleringar. Enbostadspolitik med denna inriktning är också en förutsättning för attge en fungerande bostadsmarknad i hela landet. De stora regionalaskillnader i tillgången och efterfrågan på bostäder som finns fordraratt dagens stelbenta bostadspolitik ersätts med en politik där delokala förhållandena och de boendes önskemål kan beaktas.En ytterligare utgångspunkt för den framtida bostadspolitiken börvara att de boende ges möjlighet att fullt ut själva ta ansvar för sittboende och för sin bostad. Det innebär att den som vill skall kunna ägasin bostad, och det oavsett om det är fråga om småhus ellerflerbostadshus. Därutöver skall naturligtvis de boendeformer i övrigtsom efterfrågas finnas tillgängliga. Genom en ökad mångfald ökar ocksåflexibiliteten på bostadsmarknaden. Det leder i sin tur till en störrerörlighet och därmed till ett bättre utnyttjande av bostadsbeståndet.Som ett led i strävandena att nå de nu i korthet relateradebostadspolitiska målen bör därför bl.a. följande åtgärder vidtas.För att minska rundgången i systemet och för att skapa långsiktigthållbara förutsättningar för bostadsproduktionen börbostadssubventionerna avvecklas i takt med att fastighetsskatten tasbort.För att skapa bättre ekonomiska förutsättningar vid bostadsförvärvför såväl samhället som den enskilde bör ett bosparsystem införas.För att skapa lika förutsättningar för alla husägare börtomträttsinstitutet avskaffas. Det bör ske genom att tomträtterna säljstill tomträttsinnehavarna. Det frigjorda kapitalet bör sedan användas ikommunernas kärnverksamhet.För att ge bostadsrätten samma förutsättningar och villkor som andraboendeformer bör dess ställning stärkas. Det bör bl.a. ske genom enåtergång till enkel majoritet för ombildning och upphävande av förbudetmot dubbelupplåtelse. Dessutom bör bostadsrättens ställning som pantförbättras.För att öka mångfalden och för att stärka äganderätten också iboendet bör ägarlägenheter införas. Den lagstiftning omägarlägenheter som beställt bör därför arbetasfram och föreläggas riksdagen.För att återge bruksvärdessystemet dess ursprungliga funktion bör dekommunala bostadsföretagens hyresledande funktion avskaffas. Dessutommåste hyressättningssystemet reformeras så att det bl.a. blir möjligtför kund och fastighetsägare att vid inflyttning komma överens om enhyra som är relaterad till efterfrågan på bostäder.För att ge utrymme för de boendes önskemål och förutsättningar ochför att ge fastighetsägarna möjlighet att fullt ut svara mot dessa börkommunernas roll på det bostadspolitiska området begränsas. ske genom att det kommunala ägandet av bostadsföretag successivtavvecklas.Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i Moderatasamlingspartiets partimotion Bo414 yrkandena 1 och 2, samt motionernaBo1 (m) yrkande 2, Bo3 (m) yrkandena 5, 6 och 8 samt N321 (m) yrkande 2anfört om bostadspolitikens utformning och inriktning bör somsin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande bostadspolitikens utformningatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo1 yrkande 2,2000/01:Bo3 yrkandena 5, 6 och 8, 2000/01:Bo414 yrkandena 1 och 2samt 2000/01:N321 yrkande 2 och med avslag på motionerna2000/01:Bo2 yrkande 6, 2000/01:Bo7 yrkandena 1 och 7, 2000/01:Bo216, 2000/01:Bo223 yrkande 14, 2000/01:Bo226, 2000/01:Bo230yrkandena 2, 6, 7 och 17, 2000/01:Bo232, 2000/01:Bo233 yrkande 12,2000/01:Bo235 yrkande 3, 2000/01:So358 yrkande 9 samt 2000/01:Ub808 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Bostadspolitikens utformning (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med"Gemensamt för" och på s. 32 slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse:För att vi skall kunna bygga ett samhälle som erbjuder trivsel,trygghet och delaktighet krävs en vision av det goda samhället och avdet goda boendet. Denna vision bör ha som grund att samhällsbyggandetskall ske utifrån människans behov av de små gemenskaperna. Ett sådantsynsätt innebär bl.a. att bostadsområden skall planeras så att detfinns utrymme för människor att mötas som det erbjudersmåskalighet och ett boende som även passar barnen. Med dettaperspektiv på boendet är en bra bostad där familjens behov varitstyrande för utformningen en självklarhet.Den nu i korthet skisserade visionen av det goda boendet och det godasamhället kan inte nås med dagens bostadspolitik. Den nuvaranderegeringens politik verkar snarare i rakt motsatt riktning. I ställetför att de boende och de lokala aktörerna ges ett ökat inflytande ökarden statliga politiska styrningen. Det senaste exemplet på detta är dennya bostadsförsörjningslag som Socialdemokraterna med hjälp avstödpartierna (v) och (mp) avser att driva igenom. Genom lagen kommerkommunerna att åläggas en rad uppgifter som de har frihet attsjälva fatta beslut om utifrån de förhållanden som råder i kommunen.Lagen kommer också att ge regeringen möjlighet till direkta ingripandeni enskilda kommuner, bl.a. genom att regeringen kan tvinga en kommunatt inrätta bostadsförmedling.Ett ytterligare exempel på den ökade bostadspolitiska styrningen ärden stopplag när det gäller försäljning av kommunala bostäder somSocialdemokraterna i stor hast genomdrev . Även vid dettatillfälle skedde det med hjälp av stödpartierna (v) och (mp). Förutomatt dessa senaste ingripanden bidrar till att ytterligare minskarörligheten och flexibiliteten på bostadsmarknaden innebär de ettallvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. En fråga som infinnersig i detta sammanhang är hur kommunerna skall kunna ta det ansvar förbostadsförsörjningen som ålagts dem när den statliga styrningen lämnarett allt mindre utrymme för hänsynstagande till de lokalaförhållandena.Det finns mot den här redovisade bakgrunden all anledning att läggaom bostadspolitiken. De senaste årens bostadspolitik och därmed ocksåfamiljepolitiken har framför allt påverkats av två mot varandra ståendepolitiska strömningar. Den ena av dessa präglas av ett socialistiskt,kollektivistiskt synsätt och den andra av ett liberalt,individualistiskt. Inget av dessa synsätt leder till en bostadspolitiksom fyller det av fastlagda målet: "Boendemiljön skall bidratill jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en goduppväxt för barn och ungdomar." Det innebär att politiken måste byggapå en gemenskap där familjens roll och betydelse lyfts fram. Enytterligare utgångspunkt bör vara att människor skall kunna kännatrygghet i sitt boende. En förutsättning för att detta skall blimöjligt är att de boende ges stor frihet i valet av bostad. Så är i daginte fallet. Genom att öka valfriheten ökar också förutsättningarna fören god boendemiljö för alla. Detta är inte minst viktigt med tanke påbarnens bästa.De åtgärder som måste vidtas för att ge en bostadspolitik med den nuförordade inriktningen är bl.a. följande.Valfriheten och mångfalden i boendet måste öka. För att få fram bra bostäder till rimlig kostnadmåste de skenande byggkostnaderna minska. omsänkt byggmoms skall genomföras. Kommunernas planberedskap ochbyggherrarnas upphandling är viktiga faktorer som måste förbättras.Riksdagen bör föreläggas den lag om ägarlägenheter somriksdagen beställt hos regeringen. Även i övrigt måste åtgärder vidtasför att garantera ett brett utbud av bostäder av olika utformning ochmed olika upplåtelseformer.Studenterna är en grupp vars bostadssituation måste förbättras genomen ökad ny- och ombyggnad av studentbostäder. Utskottet är mot dennabakgrund positivt till att ett investeringsbidrag för studentbostädernu införts. Det bör dock betonas att utskottets ställningstagande idenna del sker mot bakgrund av att det är fråga om ett tidsbegränsatstöd till en på bostadsmarknaden särskilt utsatt grupp.Bostadsrättens ställning måste stärkas. Det bör ske genom en återgångtill krav på enkel majoritet för ombildning m.m. Dessutom börbostadsrättens ställning som pant stärkas, bl.a. genom att införa ettbostadsrättsregister.Ett bosparsystem med de tyska bosparkassorna som förebild bör införasför att underlätta för såväl den enskilde som samhället vid förvärv avbostad.Fastighetsskatten måste avvecklas. I stället bör kommunernages en möjlighet att ta ut en avgift för att täcka kostnader förgatuunderhåll, brandförsvar och annan service som är koppladtill fastigheten. Detta finansieras genom att statsbidraget tillkommunerna minskas i motsvarande grad.Boendesegregationen måste motverkas. Det bör ske genom ett förstärktlokalt inflytande där de boendes önskemål och förmåga tas till varasamtidigt som utbudet av service förbättras. Möjligheterna tillsjälvförvaltning bör förbättras genom ett höjt tak för skattefrihet ochgenom att förbudet mot olika ersättning tas bort.Bostadssituationen för särskilt utsatta grupper måste lösas. Detgäller främst de hemlösa för vilka bostäder måste ordnas genom insatserfrån i första hand kommunerna, men också från staten.Kvaliteten i våra bostäder och bostadsområden måste säkras. Detinnebär att allt byggande måste ske med största möjliga hänsyn tillmiljön och till de boende. Inomhusmiljön måste förbättras genominsatser i befintliga bostäder och genom åtgärder som ger sunda nyahus. All ny- och ombyggnad måste vidare ske med beaktande avarkitektoniska och estetiska värden. Kulturmiljöer måste tas till vara.Vad utskottet nu med anslutning till motionerna Bo2 (kd) yrkande 6,Bo216 (kd) samt Bo233 (kd) yrkande 12 anfört om utformningen avbostadspolitiken bör som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande bostadspolitikens utformningatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo2 yrkande 6,2000/01:Bo216, 2000/01:Bo233 yrkande 12 och med avslag påmotionerna 2000/01:Bo1 yrkande 2, 2000/01:Bo3 yrkandena 5, 6 och8, 2000/01:Bo7 yrkandena 1 och 7, 2000/01:Bo223 yrkande 14,2000/01:Bo226, 2000/01:Bo230 yrkandena 2, 6, 7 och 17, 2000/01:Bo232,2000/01:Bo235 yrkande 3, 2000/01:Bo414 yrkandena 1 och 2,2000/01:N321 yrkande 2, 2000/01:So358 yrkande 9 samt 2000/01:Ub808 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Bostadspolitikens utformning (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med"Gemensamt för" och på s. 32 slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse:Boendet är en av de absolut viktigaste förutsättningarna för trygghetoch livskvalitet. Att kunna välja sitt boende är primärt. Den somkänner trygghet i sitt val av boende får också en bra livskvalitet.Valfrihet och mångfald i boendet måste därför vara en grundpelare ibostadspolitiken och därmed också en viktig del i välfärden. Dagensbostadspolitik svarar inte mot dessa grundläggande och därmed avgörandekrav. Politiken präglas i stället av reglering och centralstyrning. Detsenaste exemplet på detta är den nya bostadsförsörjningslag somSocialdemokraterna med hjälp av stödpartierna (v) och (mp) avser attdriva igenom. Genom lagen kommer kommunerna att åläggas en raduppgifter som de har frihet att själva fatta beslut om utifrån deförhållanden som råder i kommunen. Lagen kommer också att ge regeringenmöjlighet till direkta ingripanden i enskilda kommuner, bl.a. genomatt regeringen kan tvinga en kommun att inrätta kommunalbostadsförmedling.Ett ytterligare exempel på den ökade bostadspolitiska styrningen ärden stopplag när det gäller försäljning av kommunala bostäder somSocialdemokraterna i stor hast genomdrev . Även vid dettatillfälle skedde det med hjälp av stödpartierna (v) och (mp). Förutomatt dessa senaste ingripanden bidrar till att ytterligare minskarörligheten och flexibiliteten på bostadsmarknaden innebär de ettallvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. I förhållande till dekommunala bostadsföretagen bör staten hålla sig neutral, vilket innebäratt den varken bör uppmuntra eller stoppa försäljningen av sådanabostäder. En fråga som infinner sig i detta sammanhang är hurkommunerna skall kunna ta det ansvar för bostadsförsörjningen somålagts dem när den statliga styrningen lämnar ett allt mindre utrymmeför hänsynstagande till de lokala förhållandena.Ett av de främsta problemen i dagens samhälle är hur livskraften ochutvecklingen i hela landet skall kunna stärkas. Förutom åtgärder inombl.a. regional- och transportpolitiken måste bostadspolitiken utgöraett viktigt inslag i dessa strävanden. Den bostadspolitik som försverkar dock i motsatt riktning. Ett utmärkande drag för dagensbostadsmarknad är att den uppvisar kraftiga regionala skillnader, somtill stor del är effekterna av en stelbent politik som varken tartillräcklig hänsyn till de boendes önskemål eller till lokala ochregionala intressen.Mot bakgrund av de ovan redovisade utgångspunkterna bör en för allaboende och en för hela landet god bostadspolitik präglas av-mångfald i utbudet av bostäder med avseende på boendeformer ochutformning,--en överblickbar och mänsklig skala på bostadsområden och bostäder,--boendekostnader som är hanterliga för alla samt--valfrihet för det enskilda hushållet i fråga om bostadsort ochupplåtelseform.-Vi har en bostadsbrist i vissa expansiva områden somdet finns ett stort antal tomma lägenheter i andra delar av landet.Utbudet av bostäder med olika upplåtelseformer är inte tillräckligt. Imånga bostadsområden har den boende ingen möjlighet att välja mellanhyresrätt och bostadsrätt genom att den ena boendeformen ärunderrepresenterad där. Dessa brister måste nu rättas till. Möjlighetenatt äga sin lägenhet såväl som ett eget småhus måste finnas. Att ägasin bostad är ett värde i sig. En förutsättning för att mångfalden iboendet skall kunna öka är att de hinder som finns för en sådanutveckling undanröjs.