bet · GN01SkU22 · 2000-05-25 00:00:00 — Effektskatt på kärnkraftsel (mom. 3) - kd, fpKenneth (), () och ()hardels anfört följande:Regeringens förslag om en effektskatt på kärnkraftsel medför attproducenterna kommer att tvingas leva med en teoretisk maxtaxa baserad påmaximal produktion. Även om kapaciteten inte skulle tillåta hög effekt,kommer kravet att kvarstå om en hög beskattning baserad på möjligmaxproduktion. När kärnkraftsaggregaten åldras, kommer effekten attminskas påtagligt, vilket får till följd att skatten skulle ligga kvar på tidignivå. Vidare skulle denna effektskatt mötas av en ofördelaktig tröskeleffekt ihändelse av oplanerade avställningar. bör därför avvisa förslagettill en skatteomläggning och ge regeringen i uppdrag att se hur denkonkurrenssnedvridning som nuvarande beskattning ger upphov till skallelimineras utan att det uppkommer sådana problem som redovisas i motionSk25. Vi tillstyrker därför motion Sk25 yrkande 1.dels vid moment 3 hemställt:3. beträffande effektskatt på kärnkraftselatt med bifall till motion 1999/2000:Sk25 yrkande 1 ochmed anledning av motion 1999/2000:Sk24 yrkandena 4 och avslårproposition 1999/2000:105 i denna del och som sin mening gerregeringen till känna vad som i motion 1999/2000:Sk25 anförts om atten effektskatt kan komma att missa sitt syfte.5. Omläggningen av jordbrukets energibeskattning (mom. 4) -mCarl (), (), de () och () hardels anfört följande:Punktskatterna på produktionsmedel i jordbruket är avsevärt högre iSverige än i omvärlden. Detta ger konkurrensnackdelar för svenskalivsmedel på den gemensamma marknaden. De förändringar som regeringennu föreslår berör endast en mindre del av de skatter som behöver sänkas föratt ge det svenska jordbruket rimliga konkurrensförutsättningar. I motionSk24 föreslås att skatten på diesel som används för arbetsredskap bland annatinom jordbruket skall beskattas med per liter och att skatten på kvävei handelsgödsel skall tas bort. Vi yrkar att bifaller dessa förslag.När det gäller val av metod för lättnaderna i energibeskattningen framgårtydligt av ett exempel i motion Sk22 hur regeringens förslag diskriminerarsmåjordbruken. Detta måste rättas till. Vi föreslår i enlighet med motionSk24 att regeringen snabbt skall arbeta fram ett nytt förslag som innebär attjordbrukare i sin inkomstdeklaration skall få begära reduktion förenergiskatten och för hälften av koldioxidskatten på eldningsolja. En sådanmetod innebär liten byråkrati. Kontroll av deklarationen görs i vanligordning. Med detta förslag behövs inte någon lägsta beloppsgräns avadministrativa skäl. Alla jordbrukare kan därmed få del av skattelättnaden.För företag med höga energikostnader kan preliminärskatten jämkas medhänsyn till förväntad skattereduktion.Vi förutsätter att det system för skattelättnaderna som föreslås i motionSk24 skall arbetas fram så snabbt att de problem med beloppsgränser m.m.som finns i regeringens förslag inte kommer att få någon praktisk betydelse.Det kan inte heller bli aktuellt, som nämns i propositionen, att senareöverväga höjda beloppsgränser.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande omläggningen av jordbrukets energibeskattningatt med bifall till motion 1999/2000:Sk24 yrkandena 6-8och med anledning av proposition 1999/2000:105 i denna del ochmotionerna 1999/2000:Sk22, 1999/2000:Sk23 yrkandena 1-6 och1999/2000:Sk25 yrkandena 2-7 hos regeringen begär förslag om endeklarationsmetod i enlighet med vad som anförts i motion1999/2000:Sk24 och som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om sänkt energiskatt på diesel i arbetsredskapsom används i jord- och skogsbruk och i entreprenadmaskiner samtslopad avgift på kväve i handelsgödsel.6. Omläggningen av jordbrukets energibeskattning (mom. 4) -kdKenneth () och () hardels anfört följande:I budgetpropositionen för utlovade regeringen att jordbruks-näringen skulle likställas med tillverkningsindustrin vid energibeskattningen.Det skulle enligt regeringens egna beräkningar innebära en skattelättnad förjordbruksnäringen med . Att som regeringen nu föreslårminska den utlovade skattesänkningen med 1/3 till ärotillständigt. Det är nu nödvändigt att uppfylla de löften somjordbruksnäringen fått innebärande en skattelättnad med 330 miljoner räknatpå helår.El- och bränslebeskattningen är en liten del av den höga skattebelastningenpå lantbruket. Vi föreslår i enlighet med motion Sk25 att denna skattebördahelårsvis utöver nu föreslagen skattesänkning lättas med ytterligare 110miljoner kronor i el- och bränslebeskattning, ca iminskad dieselbeskattning och att de som tas in i avgiftför handelsgödsel skall återgå till jordbruksnäringen. I enlighet medKristdemokraternas förslag med anledning av ekonomiskavårproposition föreslår vi ytterligare skattelättnader för jordbruket medsammanlagt utöver vad regeringen har föreslagit.I propositionens lagtext finns inte några uttryckliga regler till ledning förrättstillämpningen i fråga om de kooperativa företagsformer som finns inomträdgårdsnäringen. Avsikten måste ändå vara att verksamhet i jordbruks- ochträdgårdsföretag som är nedsättningsberättigad också skall vara nedsätt-ningsberättigad när den sker i kooperativa samverkansföretag eller imotsvarande företag innan produkten sätts i omlopp i reguljär handel.Regeringen bör återkomma med ett förslag som tydliggör dettaförhållande i lagtexten och undanröjer risken för att de här avseddakooperativa företagen missgynnas i energiskattehänseende.Vid valet mellan försäkrans- eller återbetalningssystem förenergiskattelättnaderna anser vi att skall utgå från vad som är bästoch enklast för medborgarna och företagarna. Detta leder till slutsatsen att etförsäkranssystem i de allra flesta fall är att föredra framför ettåterbetalningssystem. Vi yrkar att begär att regeringen skyndsamtåterkommer med ett förslag till lagstiftning i enlighet med de krav som ställsi motion Sk25. De lagändringar som behövs för att systemet skall fungerasom det är tänkt i motionen bör beredas i med sikte på attersätta det av regeringen föreslagna systemet i sådan tid att det inte skalluppkomma några förluster för jordbrukarna på grund av beloppsgränser m.m.Några beloppsgränser skall inte finnas i det nya förslaget, och den avregeringen aviserade höjningen av beloppsgränsen kaninte bli aktuell. Det skall vidare vara öppet för alla som så vill att fååterbetalning kvartalsvis.Det anförda innebär att vi tillstyrker motion Sk25 yrkandena 2-7.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande omläggningen av jordbrukets energibeskattningatt med bifall till motion 1999/2000:Sk25 yrkandena 2-7och med anledning av proposition 1999/2000:105 i denna del ochmotionerna 1999/2000:Sk22, 1999/2000:Sk23 yrkandena 1-6 och1999/2000:Sk24 yrkandena 6-8 beslutar att skattelättnaden förjordbruksnäringens energiskatter skall omfatta 330 miljoner kronorper helår i enlighet med beräkningar i budgetpropositionen ,att regeringen återkommer med förslag till nya regler för skatte-lättnaden i enlighet med vad som anförts i motion 1999/2000:Sk25samt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om sänkt dieselbeskattning och återföring till jordbruks-näringen av avgiftsmedel från handelsgödselavgiften i enlighet medvad som anförts i motion Sk25.7. Omläggningen av jordbrukets energibeskattning (mom. 4) -cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Jord- och skogsbruket är i stora stycken drivkraften och motorn på densvenska landsbygden. Lantbrukets fortlevnad är därmed viktig inte bara förnäringen utan också för hela landsbygden och därmed hela landet. Det ärdärför nödvändigt att lantbrukare ges de politiska och ekonomiskaförutsättningarna att kunna utvecklas som företagare. Svensk jordbruks-näring måste också ges ekonomiskt likvärdiga konkurrensvillkor jämförtmed jordbruksnäringen i till exempel och . För att klara avdetta måste den höga skattebelastning som drabbar jordbruketelimineras.Att jämställa jordbrukets el- och eldningsoljebeskattning med industrin ärendast ett steg i att skapa goda och likvärdiga konkurrensvillkor för näringen.Det förslag som regeringen har lagt fram klarar dock inte av att jämställajordbruket med industrin som tidigare utlovats. måste därför se tillatt de utlovade skattenedsättningarna fullföljs.Propositionens administrativa gränsdragningar på innan nedsätt-ningen träder in slår hårdast mot redan svaga bygder med en stor andelsmåbruk. anser att det småskaliga jordbruket är en viktig del avsvensk lantbruksnäring. Mot bakgrund av detta är det olyckligt att regeringeninte presenterar ett förslag som kan komma alla till del. av allajordbruksföretag kommer inte att få ta del av skattenedsättningen påelområdet. Motsvarande siffra för eldningsoljan är . Detta är inteacceptabelt i ett läge när det svenska jordbrukets lönsamhet är hårt ansträngd.Gränsbeloppet måste ändras så även den som förbrukar lite måste få enrimlig möjlighet att kunna ta del av skattenedsättningen. Någon gränssättningskall inte ske för vare sig eldningsoljan eller elkraften. Vidare medför ettförsäkranssystem mindre pappershantering för landets bönder än ettåterbetalningssystem. Att minska byråkratin för jordbruksföretagen ärviktigt. Därför bör såväl nedsättningen av energiskatten på eldningsoljan somelskatten ske genom ett försäkranssystem.För att säkerställa det svenska jordbrukets konkurrenskraft måstedieselskatten nedjusteras eller så måste medel avsättas för att på annat sättkompensera svenskt lantbruk för den i jämförelse med konkurrentländernahögre skatten på diesel.Det anförda innebär att jag tillstyrker motion Sk23.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande omläggningen av jordbrukets energibeskattningatt med bifall till motion 1999/2000:Sk23yrkandena 1-6 och anledning av proposition1999/2000:105 i denna del och motionerna1999/2000:Sk22, 1999/2000:Sk24 yrkandena 6-8och 1999/2000:Sk25 yrkandena 2-7 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i motion1999/2000:Sk23 om att införa ett försäkranssystemför el och bränsle, att inte införa gränsbelopp utanatt även den som förbrukar lite måste få en rimligmöjlighet att ta del av skattenedsättningen och attdieselskatten måste sänkas eller jordbruksnäringenpå annat sätt måste kompenseras för den ijämförelse med konkurrentländerna högre skattenpå diesel.Särskilt yttrandeOmläggningen av jordbrukets energibeskattning (mom. 4) - fpJohan () anför:Enligt min mening innehåller regeringens förslag om jordbruketsenergiskattelättnader några väsentliga brister. Administrationen kring skatte-lättnaden har blivit för krånglig. De beloppsgränser som föreslås utesluter ettmycket stort antal småjordbruk från möjligheten att få del av skattelättnaden.Det finns också oklarheter kring hur reglerna slår för kooperativaverksamheter inom trädgårdsnäringen. Dessa brister måste rättas till iregeringens fortsatta arbete med förfarandet kring industrins och jordbruketsnedsättningsregler.Miljö- och jordbruksutskottets yttrande1999/2000:MJU5yVissa punktskattefrågorTill skatteutskottetSkatteutskottet har berett miljö- och jordbruksutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1999/2000:105 Vissapunktskattefrågor jämte följdmotioner. Miljö- och jordbruksutskottetsyttrande avser i första hand de lagförslag som framläggs angående vissaskattelättnader för jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet samt- helt eller delvis - de fyra motioner som väckts med anledning avpropositionen.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen framläggs ett antal förslag i olika punktskattefrågor.Förslagen omfattar bl.a. trafikbeskattningen och jordbruketsenergibeskattning.Regeringen har i budgetpropositionen för aviserat att jordbruketfrån och med skall ges samma reduktion av energi- ochkoldioxidskatterna som industrin och växthusnäringen förförbrukning av el och bränslen för uppvärmning. I propositionen behandlaslagstiftningsfrågor i anledning av denna omläggning.Företag som bedriver jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet föreslåsomfattas av skattelättnaderna. Företagen får del av skattelättnaderna förbränslen och el genom att ansöka om återbetalning av skatt. Återbetalningenav skatt på bränslen sker per kalenderkvartal. De villkor som gäller förindustrin föreslås tillämpas även för jord-, skogs- ochvattenbruksverksamheterna, dvs. rätt till återbetalning föreligger endast närersättningen för ett kalenderkvartal uppgår till . För skatten påel föreslås som huvudregel att återbetalningen sker på årsbasis, medmöjlighet för företag med förbrukning i större omfattning att få återbetalningkvartalsvis. Vad gäller återbetalning av elskatt införs det en administrativgräns, som innebär att endast den del av skattebeloppet som överstiger 1 000kr betalas tillbaka.Motionerna1999/2000:Sk22 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom omfattningen av skattebefrielsen.1999/2000:Sk23 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även den som förbrukar lite el och olja måste få en rimligmöjlighet att kunna ta del av skattenedsättningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ingen gräns för nedsättningen av elskatt skall införas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nedsättningen av elskatten bör ske genom ett försäkranssy-stem,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det inte är motiverat med någon gränssättning för att få ta delav nedsättningen av eldningsoljeskatten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nedsättningen av eldningsoljeskatten bör ske genom ettförsäkranssystem,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nedjustera dieselskatten eller på annat sätt kompensera svensktlantbruk för den i jämförelse med konkurrentländerna högre skatten pådiesel.1999/2000:Sk24 av m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om slopad avgift på kväve i handelsgödsel,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt skatt till på diesel i arbetsredskap som används ijord- och skogsbruk samt i entreprenadmaskiner,8. att begär att regeringen återkommer med förslag tilldeklarationsmetod för skattereduktion av jordbrukets energiskatter i enlighetmed vad som anförts i motionen.1999/2000:Sk25 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att beslutar om en skattelättnad för jordbruksnäringen med330 miljoner räknat på helår avseende el- och eldningsoljebeskattningen ienlighet med beräkningarna i budgetpropositionen för ,3. att begär att regeringen återkommer med lagförslag i syfte attkooperativa företag inom trädgårdsnäringen ej skall missgynnas ur energi-skattehänseende,4. att , med avseende på skattelättnader på bränslen, beslutar omett försäkranssystem i stället för det föreslagna återbetalningssystemet,5. att , i det fall återbetalningssystem införs, beslutar i enlighetmed vad som anförts i motionen att ej införa någon beloppsgräns och att desom så önskar skall få återbetalning kvartalsvis,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beloppsgräns,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lätta på lantbrukets övriga skatteryggsäck.Offentlig utfrågning m.m.Miljö- och jordbruksutskottet samt skatteutskottet anordnade den 6 april2000 gemensamt en offentlig utfrågning angående jordbrukets miljö- ochenergiskatter. I utfrågningen deltog representanter för bl.a. Finans- ochJordbruksdepartementen, , ,, , , och . En utskrift från utfrågningen finns hos miljö- ochjordbruksutskottets kansli. Under utfrågningen framfördes synpunkterrörande bl.a. skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel,dieselskatten och elskatten.I en skrivelse till miljö- och jordbruksutskottet anförTrädgårdsnäringens och Potatisodlares Riksförbundsynpunkter på den aktuella propositionen i de delar som gäller avgränsningenav företagstyper som omfattas av de föreslagna skattelättnaderna. Skrivelsenöverlämnas under hand till skatteutskottet.Utskottets övervägandenBegreppet jordbruksnäringen och omfattningen av skattelättnadernam.m.Regeringens förslag innebär att skattelättnaderna i form av ingen energiskattoch koldioxidskatt skall tillämpas för energiförbrukning som sker iyrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet (utskottet föreslår islutet av detta avsnitt en redaktionell jämkning i detta avseende). I den måninget annat anges i propositionen innefattar begreppen jordbruket ochjordbruksnäringen de uppräknade verksamheterna. Enligt propositionen bören utgångspunkt för avgränsningen av berörda företagstyper vara vissastatistiska begrepp enligt standarden för svensk näringsgrensindelning(SNI92). Huvudgrupperna i SNI-klassificeringen är 01: jordbruk, jakt ochservice i anslutning härtill samt 02: skogsbruk och service till skogsbruk.Undergrupper till 01 är 01.1 växtodling, 01.2 djurskötsel, 01.3 blandatjordbruk (växtodling i kombination med djurskötsel), 01.4 service tilljordbruk utom veterinärverksamhet samt 01.5 jakt och viltvård samt service ianslutning härtill. Även 02 är indelat i olika undergrupper. Under avdelningB, grupp 05, hänförs fiske och vattenbruk. Enligt SNI-systemet utgörväxthusnäringen en del av jordbrukssektorn (avdelning A, nivåerna 01.12och 01.13). Enligt vad som närmare utvecklas i propositionen omfattar deföreslagna skattelättnaderna dock inte t.ex. verksamheter där det bedrivs vissservice till jordbruk och skogsbruk.Frågan om trädgårdsnäringens skattelättnader tas upp i motion Sk25 (kd)yrkande 3 och i den ovannämnda skrivelsen från . Enligt motionen tar regeringen ej hänsyn till de kooperativaföretagsformer som finns inom trädgårdsnäringen. Detta kan leda till att vissaföretag missgynnas. Regeringen bör i denna del återkomma medförslag till lagstiftning som innebär att de åsyftade kooperativa företagen ejmissgynnas i energiskattehänseende.Utskottet anser sig för sin del inte ha underlag för att närmare gå in påfrågor om gränsdragningen mellan olika företagsformer ibeskattningshänseende. Som framgår av propositionen innebär varje form avavgränsning av ett förmånsberättigat område viss risk förgränsdragningsproblem och konkurrenssnedvridningar i förhållande tillnärliggande verksamheter, som inte får del av aktuella förmåner. Det framgåremellertid också av propositionen att den berörda SNI-kodningen är avseddsom en allmän vägledning och att en verksamhet som åsatts en viss SNI-kodutanför det industriella området i energiskattesammanhang ändock kanräknas som industriell verksamhet. Motsvarande synsätt bör enligtregeringen i förekommande fall även kunna användas beträffandejordbruksverksamhet. Däremot skulle det enligt regeringens bedömning föraalltför långt att låta skattelättnader gälla generellt för t.ex. fristående förlagring, sortering etc. av frukt och grönt. Utskottet utgår från att de berördagränsdragningsproblemen kan få en ändamålsenlig lösning irättstillämpningen och avstyrker motion Sk25 (kd) yrkande 3.I kd-motionen Sk25 framhålls vidare att den i budgetpropositionen för år2000 utlovade skattesänkningen skulle innebära en skattelättnad förjordbruksnäringen med . Att som regeringen nu föreslårminska den utlovade skattesänkningen med en tredjedel till 220 miljonerkronor är otillständigt. Det är nu nödvändigt att uppfylla de löften somjordbruksnäringen fått, innebärande en skattelättnad med 330 miljonerkronor räknat på helår (yrkande 2).Enligt yrkande 7 i motion Sk25 utgör el- och bränslebeskattningen en litendel av jordbrukets s.k. skatteryggsäck. bör avlyfta övrigadelar i denna ryggsäck, dvs. dieselbeskattningen och avgiften påhandelsgödsel; alternativt bör avgiften på handelsgödsel återföras tilljordbruket. Sammantaget bör skatteryggsäcken utöver nu föreslagnasänkningar minska med ytterligare i el- ochbränslebeskattning, i minskad dieselbeskattning, vartillkommer att av handelsgödselavgiftsmedel återförs tilljordbruket.I motion Sk24 (m) yrkas att avgiften på kväve i handelsgödsel avskaffasoch att skatten på diesel sänks till per liter för arbetsredskap i jord-och skogsbruk samt entreprenadmaskiner (yrkandena 6 och 7).Dieselskatten tas också upp i motion Sk23 (c) yrkande 6. Dieselskatten ärenligt motionen en tung börda för den svenska jordbruksnäringen. För attsäkerställa näringens konkurrenskraft måste dieselskatten nedjusteras ellermåste medel avsättas för att på annat sätt kompensera svenskt lantbruk förden i jämförelse med konkurrentländerna högre skatten på diesel.Utskottet har haft anledning att diskuteraden svenska jordbruksnäringens miljö- och energiskatter och vilkenbetydelse dessa skatter har främst i ett EU-perspektiv där kostnader ochintäkter i lantbruket i hög grad varierar inom gemenskapens medlemsländer(se bl.a. 1999/2000:MJU2 s. 70 f.). Genom den nu föreslagnaskatteomläggningen jämställs jordbruket i energiskattehänseende medtillverkningsindustrin. I proposition 1999/2000:105 beräknas omläggningeninnebära ett skattebortfall brutto på . Det kani sammanhanget nämnas att regeringen i årets ekonomiska vårproposition(prop. 1999/2000:100 s. 190) meddelar att kartavgiften avskaffas från ochmed innevarande år. Inkomsterna till statsbudgeten från kartavgifternauppgick till ca 25 miljoner kronor.Utskottet är inte berett att i detta sammanhang föreslå ytterligareskattelättnader för jordbruket och avstyrker motionerna Sk24 (m) yrkandena6 och 7 samt Sk25 (kd) yrkandena 2 och 7.När det gäller utformningen av lagförslaget föreslår utskottet enredaktionell jämkning som innebär att begreppen jord-, skogs- ellervattenbruksverksamhet i stället betecknas jordbruks-, skogsbruks- ellervattenbruksverksamhet i samtliga de paragrafer där begreppen förekommer.Skattelättnader på bränslen och el. Val av system för skatteåterföringenm.m.I fråga om skattelättnaderna på bränslen föreslår regeringen att dessa erhållsgenom ett återbetalningssystem. Ansökan om återbetalning av skatten skallgöras per kalenderkvartal. Rätt till ersättning föreligger endast närersättningen för ett kalenderkvartal uppgår till ett gränsbelopp om minst1 . Enligt propositionen likställs jordbruksnäringen härvidlag medtillverkningsindustrin när det gäller system för återbetalning ochbeloppsgräns.Återföringen av energiskatten på el skall enligt förslaget likaledes görasgenom ett återbetalningssystem. Möjlighet ges till kvartalsvis återbetalningvid förbrukning i större omfattning; i annat fall gäller årsvis återbetalning.Rätt till återbetalning föreligger endast för belopp som överstiger 1 000 krper årsperiod. I denna del har regeringen valt ett system som avviker från vadsom tillämpas för tillverkningsindustrin och växthusnäringen.I motion Sk22 (m) kritiseras propositionen med utgångspunkt i attskattelättnaden på bränslen endast gynnar de stora företagen och att storadelar av bondekåren utesluts från denna reform. Genom att ett gränsbeloppom per kvartal införs blir t.ex. den jordbrukare som skulle kunna fååterbäring med i kvartalet eller helt utanersättning. Man hänvisar till att av volymen eldningsolja inte kommeratt omfattas av förslaget. Vidare motsätter sig motionärerna den eventuellahöjning av beloppsgränsen för återbetalning av elskatten som aviseras ipropositionen och anför att det enda rimliga är att hela beloppet förskattebefrielse skall återbetalas och det administrativa förfarandet förenklas.I motion Sk23 (c) anförs liknande kritiska synpunkter angående de föreslagnasystemen för återföring av skatt. Även den som förbrukar lite el och eldningsolmåste få en rimlig möjlighet att ta del av skattenedsättningen. Någon gräns föråterbetalningen av berörda skatter bör inte finnas.