bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Biståndsramenutökas med motsvarande summa och skall enligt motionärerna uppgå till16295000000 kr.I kommittémotion 2000/01:U212 (c) yrkande 1 föreslås attanslaget för utgiftsområde 7 ökas med . Anslaget 8:2 Sidaföreslås minskat med 28 895 000 kr.I partimotion 2000/01:Fi211 (fp) yrkande 14 föreslås attanslaget för utgiftsområde 7 ökas med 1 . Motsvarandeyrkande finns även i partimotion 2000/01:U206 (fp) yrkandena 44 samt 47(delvis).Utskottets övervägandenFlera motioner, U206 (fp) yrkandena 44 och 47 (delvis), U214 (m)(delvis), U216 (kd) yrkande 27, U212 (c) yrkande 1 samt Fi211 (fp)yrkande 14 (delvis) rör ändrade anslag inom utgiftsområde 7. Regeringenföreslår i budgetpropositionen en utgiftsram för utgiftsområde7. har sedermera fattat beslut med samma innebörd ochfastställt utgiftsramen (bet. 2000/01:FiU1).Utskottet vill inledningsvis framhålla det nära samband som råder mellanbiståndsramen och de medel som anvisas inom utgiftsområde 7. Denåtergång till enprocentsnivån som inletts och som utskottet välkomnat idet föregående förutsätter ökningar inom utgiftsområdet, främst avanslaget 8:1, på sätt som föreslås i propositionen. Eftersom det imotion U214 (m) (delvis) framförda förslaget skulle få en motsatteffekt, med innebörden att det av FN rekommenderade 0,7-procentsmåletskulle underskridas, måste motionen i konsekvens härmed avstyrkas. Vadgäller övriga här aktuella motionsyrkanden förutsätter de en återgångtill enprocentsnivån i en takt som det statsfinansiella läget förnärvarande inte tillåter.Utskottet finner mot bakgrund av dessa överväganden att den avregeringen föreslagna fördelningen mellan anslagen inom utgiftsområde 7synes vara väl avvägd, varför regeringens yrkande 6 tillstyrks.Därmed avstyrks motionerna U214 (m) (delvis), U216 (kd) yrkande 27, U212(c) yrkande 1, Fi211 (fp) yrkande 14 (delvis) samt U206 (fp) yrkandena44 och 47 (delvis).Multilateralt utvecklingssamarbetePropositionen (avsnitt 3.5 s. 19-36)Multilateralt utvecklingssamarbete omfattar FN:s ekonomiska och socialaverksamhet, internationella finansieringsinstitutioner och fonder,övrigt multilateralt samarbete respektive Europeiska utvecklingsfonden.Fördelningen under anslagsposten Multilateralt utvecklingssamarbeteTusental kronorBudget 2000 Beräknat 20011 FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 1827500 19540002 Internationella finansi-eringsinstitutioner 1260000 13500003 Övrigt multilateralt samarbete 171500 4130004 Europeiska utvecklingsfonden 118000 250000Summa 3377000 3967000Regeringens prioriteringarKampen mot fattigdomen står i fokus i det multilateralautvecklingssamarbetet. Regeringen har verkat för ettsamordnat agerande mellan de olika multilaterala organisationerna.Samarbetet mellan olika aktörer har utvecklats , såväl påhögkvartersnivå som på landnivå. Särskilt påtagligt är det ökadesamarbetet mellan FN och Världsbanken.Frågan om skuldlättnader blev mycket uppmärksammad . VidVärldsbankens och IMF:s årsmöten beslutade man också attskuldlättnaderna mer direkt skulle användas för att bekämpa fattigdom.Regeringen har välkomnat den ändrade inriktningen av bankernasverksamhet och har på olika sätt bidragit till utarbetandet avstrategier för arbete med frågor såsom fattigdomsbekämpning, miljö,gender, det civila samhällets deltagande och god samhällsstyrning.Genom medlemskap i har vi möjligheter att påverka enbetydande del av världens bistånd. Europeiska gemenskapen (EG) ärvärldens femte största finansiär av biståndssamarbete. Medlemskapetinnebär också att vi kan påverka det biståndspolitiska tänkandet i engrupp länder som tillsammans svarar för mer än hälften av världensoffentliga bistånd.FN:s ekonomiska och sociala verksamhetSverige är en betydande biståndsgivare till FN:s humanitära verksamhet.FN:s flyktingkommissarie () och (WFP) är demest tongivande aktörerna inom FN-systemet. Både UNDP och Världsbankenhar tagit sig an större ansvar för insatser i samband med naturkata-strofer och länder i kris. , , har en allt viktigareroll på det humanitära området i enlighet med intentionerna ikonventionen om barnets rättigheter.I de flesta organisationerna tillhör de största bidragsgivarnamed årsbidrag motsvarande av den totala frivilligfinansieradebudgeten. Därtill kommer medel som utbetalas via Sida till specifikaprojekt, s.k. multibistöd. fördelade Sida 1,4 miljarderkronor till olika FN-organ.Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 1997-2000 samtberäknat för 2001Tusental kronorÅrsbidrag 1997 Årsbidrag 1998 Årsbidrag 1999 Årsbidrag 2000Årsbidrag 2001FN:s utvecklingsprogram, UNDP 460 000 470 000 490 000 500000530000FN:s kapitalutvecklingsfond, UNCDF 40 000 42 000 42 000 42 000 50000FN:s barnfond, 283 000 250 000 265 000 280 000 297000FN:s kvinnofond, UNIFEM1 5 000 5 000 8 000 10 000 14000FN:s befolkningsfond, UNFPA 116 000 125 000 140 000 145 000160000FN:s världslivsmedelsprogram, WFP 200 000 180 000 180 000 195000210000FN:s flyktingkommissarie, 248 500 260 000 270 000 370000392000FN:s hjälporganisation för palestinaflyktingar, UNRWA 135 000 145 000150 000160 000160000Multilateral handelsrelaterad biståndsverksamhet 5 000 8 000 12 000 25000 30000Narkotikainsatser genom FN-systemet (UNDCP, WHO/PSA) 40 000 45 000 47000 45 50050500FN:s boende och bebyggelsecenter, Habitat3 5 000 5 000 5 000 5 000 7000UNAIDS 35 000 37 000 37 000 37 000 47000FN:s industriutvecklingsorganisation, UNIDO4 8 000 8 000 8 000 13 0006500Summa 1580500 1580000 1654000 1827500 19540001 finansierades bidragen till UNIFEM över delpost 3, Övrigamultilaterala insatser.2 flyttades i stöd till UNHCR från den bilateralaanslagsposten till basbudgetstödet.3 finansierades bidragen till Habitat över delpost 3, Övrigamultilaterala insatser.4 Det totala bidraget 2001 uppgår till då en ingående reservationutnyttjas.MotionernaI nedanstående motioner yrkas ändrade anslag som leder till minskningeller ökning av ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Avbilaga 1 framgår partiernas förslag till ändringar vad gälleranslagstilldelning, anslagsposter och indikativa ramar.Folkpartiet kräver i motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 32 en bättresamordning av bistånds- och flyktingpolitiken för att förebyggaoch/eller undanröja orsaker till flykt och påtvingad migration. Dettaskall vara ett viktigt inslag i internationella agerande såvälbilateralt som multilateralt främst genom kraftfullt stöd via olika FN-organisationer.Även i partimotion 2000/01:U206 (fp) yrkande 47 (delvis) föreslåsförändringar avseende fördelning på olika ändamål vad gällerbasbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet samtvad gäller anslagsposten Övrigt multilateralt samarbete. Förslagenframgår av tabellerna 2 och 4 i bilaga 1.I kommittémotion 2000/01:U212 (c) yrkande 2 föreslåsförändringar avseende basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och socialaverksamhet . Förslaget återfinns i tabell 2 i bilaga 1.I motion 2000/01:U213 (c) yrkande 20 konstaterar att FN ärden organisation där fattiga och rika stater finns representerade ochatt FN måste få ansvar för det totala förändringsarbetet. Deinternationella institutionerna måste omvandlas till effektivainstrument för implementering av strategier för mänsklig och socialutveckling. Ansträngningarna att förbättra det rådande finansiellasystemet i syfte att förhindra nya kriser, skapa bättre mekanismer förkrishantering och göra det mer ändamålsenligt för att främja handel ochutveckling är angelägna.Moderata samlingspartiets förslag till ändringar i anlagsposter inom detmultilaterala utvecklingssamarbetet framgår av motion 2000/01:U214 (m)(delvis) och redovisas i tabellerna 2 och 3 i bilaga 1.I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 14 konstaterar atttvå tredjedelar av världens 33 miljoner hivsmittade bor i de fattigasteländerna. Rika länder kan i viss mån kontrollera epidemin genom olikamediciner som emellertid är alldeles för dyra för de fattiga.Vaccinforskningen inom detta område koncentreras helt på de specifikaproblemen i och , och inte på de tropiska förhållandena iAfrika. måste tillsammans med övriga länder i EU och i FN arbetafram en klar strategi för att hindra spridningen av hiv/aids.Information om sjukdomen måste spridas mer effektivt i framför allt devärst drabbade regionerna.I motion 2000/01:Fi216 (s) yrkande 2 liksom i motion 2000/01:Fi217 (s)yrkande 2 framförs, med hänvisning till den s.k. , att regeringen bör ta initiativ till en översyn avmöjligheterna att avgiftsbelägga internationella luft- och sjöleder samtfisket i världshaven. Avgifterna föreslås bidra till finansieringen avFN:s konfliktbyggande verksamhet.Utskottets övervägandenRegeringens preliminära fördelning under anslagsnivå beträffande detmultilaterala biståndet har presenterats i tabellform ibudgetpropositionen och framgår av bilaga till betänkandet (bilaga 1,tabellerna 2-4).Regeringens förslag bygger på den ram som fastställdes av ivårpropositionen med justering på grund av ökad avräkning förflyktingkostnader och ändrad BNI-prognos.Utskottet har inget att invända mot den av regeringen föreslagnafördelningen. I konsekvens härmed och till följd av tidigareställningstaganden rörande utgiftsområde 7 och fördelningen på anslaginom utgiftsområdet avstyrks de förslag till ändrad fördelning somframförs i motionerna U206 (fp) yrkande 47 (delvis), U212 (c) yrkande 2samt U214 (m) (delvis).I motion U206 (fp) yrkande 32 krävs en bättre samordning av bistånds-och flyktingpolitiken.Utskottet konstaterar att är en av de tre största bidragsgivarnatill , . Regeringen har i åretsbudgetproposition, med hänvisning till den vikt som läggs vidorganisationens verksamhet till skydd och stöd för flyktingar,föreslagit en höjning av bidraget med , till 392miljoner kronor.Sverige spelar en aktiv roll i och verkar där bl.a. föratt organisationen vidareutvecklar sin kapacitet att ge skydd åtflyktingar och andra hjälpbehövande som omfattas av organisationensskyddsmandat. Målsättningen är att uppnå varaktiga lösningar påflyktingproblem, i första hand genom frivillig återvandring under säkraförhållanden.I december 1998 inrättade Allmänna rådet inom EU en högnivågrupp förasyl och migration i syfte att ena medlemsstaterna kring en"pelaröverskridande strategi". Fokus ligger på ett integrerat arbetssättoch ett helhetsperspektiv där kopplingen mellan utrikes-, bistånds- ochmigrationspolitiska åtgärder stärks. har aktivt drivit linjen omett ökat samspel mellan bistånds- och flyktingfrågor. Handlingsplanerför olika länder och områden har antagits och håller på att genomförasför , , , , och mednärområde. Regeringen arbetar via olika politikområden inklusivebiståndspolitiken för att motverka orsakerna till flykt och påtvingadmigration.Med vad som ovan anförts anses motion U206 (fp) yrkande 32 besvarad.I motion U213 (c) yrkande 20 krävs att de internationellainstitutionerna måste omvandlas till effektiva instrument förimplementering av strategier för mänsklig och social utveckling.Utskottet konstaterar att genom ordförandeskapet i EU våren 2001kommer att få en särskild roll inom FN:s ekonomiska och socialaverksamhet. kommer också att få en viktig uppgift att föra EU:stalan i FN:s funktionella kommissioner som t.ex. kommissionen förhållbar utveckling, kvinnokommissionen, , samt narkotikakommissionen.Utvecklingsbankernas verksamhet har förändrats för att tydligareadressera de breda utvecklingsfrågorna med fattigdomsbekämpning somövergripande mål och en starkare betoning på bl.a. miljö, jämställdhetoch sociala faktorer. Likaså har bankerna börjat betona angelägenhetenav en demokratisk samhällsutveckling byggd på god samhällsstyrning ocheffektiv statsförvaltning. har varit pådrivande i detta arbete,inte minst när det gäller kamp mot korruption. Förändringarna har väckten diskussion om vilken roll bankerna skall ha i det internationellasamfundet och hur arbetsfördelningen skall vara mellan IMF,, de regionala utvecklingsbankerna och FN.Med vad som ovan anförts anses motion U213 (c) yrkande 20 besvarad.I motion U216 (kd) yrkande 14 kräver motionärerna en explicitmålsättning för att hindra spridningen av hiv/aids.Utskottet konstaterar att hiv- och aidsbekämpning redan i början av1980-talet blev ett prioriterat område i det svenskautvecklingssamarbetet. hade fördelat omkring 1,2miljarder kronor till program och projekt relaterade till hiv- ochaidsbekämpning. I stor utsträckning har anslagen använts för stöd tillolika organisationer inom FN-systemet och internationellafrivilligorganisationer.I början av 1999 antog regeringen en strategi för hiv och aids i svensktinternationellt utvecklingssamarbete (Investing for future generations)som utarbetats av Sida. De övergripande målen är att minska spridningenav hiv och att mildra konsekvenserna av aids. En av hörnstenarna i densvenska strategin är utbildning och upplysning kring frågor som berörhiv/aids.För att utöka det internationella arbetet för att bekämpa epidemin varSverige en av de stater som aktivt arbetade för tillkomsten av UNAIDS.Sverige arbetar aktivt för att arbete med hiv/aids-problematiken skall komplettera det som görs av andra internationellaorganisationer. Intentionen är bl.a. att hiv/aids-frågor skallintegreras i kommissionens andra utvecklingsprojekt.Med vad som ovan anförts anses motion U216 (kd) yrkande 14 besvarad.I motionerna Fi216 (s) yrkande 2 och Fi217 (s) yrkande 2 föreslås enavgiftsbeläggning av internationella luft- och sjöleder samt av fisket ivärldshaven. Avgifterna skall bidra till finansieringen av FN:skonfliktbyggande verksamhet.Utskottet har i betänkande 1999/2000:UU2 uttryckt uppfattningen attförslag om kompletterande finansieringskällor för FN, däriblandinternationell transaktionsskatt och skatt på internationellt flyg, ärväl värda att studera. 1997/98:FiU1) har vid fleratillfällen konstaterat att svårigheterna med att nå effektivainternationella överenskommelser gör att transaktionsskatter inte verkarvara en framkomlig väg. Utskottet menar dock att det är viktigt attöverväga förslagen i de aktuella yrkandena när formerna för attsäkerställa finansieringen av FN:s verksamhet prövas.Med vad som ovan anförts anses motionerna Fi216 (s) yrkande 2 och Fi217(s) yrkande 2 besvarade.Internationella finansieringsinstitutionernaTabellen nedan visar budgetbehoven , dvs. förväntade dragningari de fall medel inte budgeterats tidigare, samt en jämförelse medbudgetåret 2000.Tusental kronorBudget 2000 Beräknat 2001Världsbanksgruppen 870000 1010000Regionala utvecklingsbanker 180000 210000Övriga utvecklingsbanker och fonder 210000 130000Summa 1 260000 1350000VärldsbanksgruppenVärldsbanksgruppen består av den Internationella återuppbyggnads- ochutvecklingsbanken (), den Internationella utvecklingsfonden (),det Internationella finansieringsbolaget (IFC), det Multilateralainvesteringsgarantiorganet (MIGA) och det Internationella centret förbiläggande av inve-steringstvister (ICSID). bidrag tillVärldsbanksgruppen under avser IDA.Världsbanksgruppen är den i särklass största enskilda källan föroffentligt utvecklingsbistånd och lån till utvecklings- och östländer.Under lånade ut ca ochIDA ca 7 miljarder US-dollar.Världsbankens arbete med 2000/01, som harfattigdom som huvudtema och den omfattande intervjuundersökningen Voicesof the Poor har gett viktiga bidrag till ett nytt tänkande kringfattigdomsbekämpning.Förhandlingar om den trettonde påfyllnaden av IDA-fonden beräknaspåbörjas . Under dessa förhandlingar får Sverigemöjlighet att på ett samlat sätt föra fram sina prioriteringar vadgäller riktlinjer för bankens utlåning till de fattigaste länderna.Sverige bidrog med i den tolfte IDA-påfyllnaden.Afrikanska utvecklingsbankenDe åtgärder som vidtagits för att stärka Afrikanska (AfDB) sedan krisen har skapat de nödvändigaförutsättningarna för att bankens verksamhet skall bli mer effektiv ochtydligare inriktad på att stödja de regionala medlemsländernas kamp motfattigdomen.Den femte höjningen av bankens kapital, som slutligen kunde antas undervåren 1999, för att bankens finansiella ställning kan hållasstark. bidrar med ca ochlämnar statsgarantier för ett kapital om 1,3 miljarder kronor.Asiatiska utvecklingsbankenAsiatiska (AsDB) har fortsattutvecklingen mot en komplett utvecklingsbank. Verksamheten, som itilltagande utsträckning inriktats på att åtgärda de ekonomiska ochsociala effekterna av Asienkrisen, har alltmer präglats av en tydligfattigdomsinriktning.AsDB:s insatser med anledning av den finansiella krisen har tärt påbankens finansiella resurser. Upplånings- och utlåningsutrymmenaförutses vara uttömda , vilket väntas leda till entidigareläggning av bankens femte kapitalökning. Nyapåfyllnadsförhandlingar, de åttonde i ordningen, för Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) påbörjades och kommer sannoliktatt kunna avslutas före utgången av år 2000.Interamerikanska utvecklingsbankenInteramerikanska () är regionens störstamultilaterala långivare. Banken har ytterligare stärkt sinfattigdoms-profil, bl.a. genom en ökad utlåning till de fattigasteländerna i regionen och en större andel socialt inriktade projekt.Under de två senaste åren har tillsammans med de nordiskaländerna varit drivande i diskussionen om bankens framtida roll iregionen, där vi betonat vikten av att fattigdomsbekämpning lyfts framsom den övergripande målsättningen för IDB:s verksamhet. harockså aktivt drivit på bankens arbete med god samhällsstyrning ochjämställdhet. Bankens verksamhet präglades avefterverkningarna av de senaste årens finansiella oro ochnaturkatastrofer. har förhandlat om medlemskap iInteramerican (), en till IDB-gruppen knutenorganisation, vilken stöder utvecklingen av små och medelstora privataföretag.Övriga utvecklingsbanker och -fonderInternationella valutafonden (IMF) har skapat ett särskilt stöd tillreformering av de fattigaste ländernas ekonomier, Poverty Reduction andGrowth Facility (PRGF). Mjuka lån lämnas som stöd till ekonomiskareformer inom ramen för genomförandet av de fattigdomsstrategier, s.k.PRSP (Poverty Reduction Strategy Papers), som länderna utarbetar. Dettasker i nära samarbete med Världsbanken.Internationella jordbruksutvecklingsfonden () har ett mycket tydligtfokus på fattigdomsbekämpning genom sin inriktning på fördelaktiga lånoch projekt för att förbättra levnadsförhållandena förlandsbygdsbefolkningen i de fattigaste länderna. kommer ävenfortsättningsvis i att verka för att ytterligare förankraprioriterade mål i fondens verksamhet och för att förbättra samarbetetoch arbetsfördelningen mellan de Rombaserade FN-organen verksamma påjordbruksutvecklingsområdet.Fonden för kapacitetsuppbyggnad i (ACBF) arbetar i huvudsak medatt stärka utvecklingsländers kapacitet att utarbeta och genomföramakroekonomisk politik. fattades beslut om att breddamandatet till att även omfatta insatser för att stärka kapaciteten inomden offentliga sektorn. Inledningsvis skall ACBF koncentrera sig påområden som offentlig redovisning, statistisk analys och liknande, menverksamheten kommer successivt att omfatta ett bredare område.Nordiska utvecklingsfonden (NDF) ger fördelaktiga lån motsvarande IDA-villkor till främst låginkomstländer. Lånen, som finansieras genombidrag från de nordiska länderna, ges till projekt som är av nordisktintresse och som främjar ekonomisk och social utveckling. NDF gerkrediter endast i samfinansiering med andra finansiärer -utvecklingsbanker och nordiska biståndsorgan.NORSAD-fonden är ett samarbete mellan de nordiska länderna ,, och samt medlemsländerna i Southern AfricanDevelopment Community (SADC). Fonden har som syfte att bidra tillekonomisk utveckling i SADC-länderna främst med lån till s.k. jointventures. De nordiska länderna beslutade om en förlängning avfondens mandat till utgången av och om en kapitalpåfyllnad om150 miljoner danska kronor. bidrag uppgårtill 66 miljoner svenska kronor.MotionernaI motion 2000/01:U213 (c) yrkande 21 menar att öppenheteninom och måste öka. Överenskommelser måste i framtidenpubliceras för att alla skall kunna se att det finns en vilja attrespektera grundläggande värden. Samarbete med andra godakrafter behöver ökas. Diskussionerna med låneländer behöver än tydligarevärdera också den sociala och miljömässiga sidan av infrastrukturprojekteller ekonomisk sanering. I förhandlingar om framtida låneprogram måstebankerna i högre grad väga in faktorer som de politiska och socialastrukturernas bärkraft, uppbyggnaden av demokratiska institutioner ochrättsstaten.I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 15 konstaterar attskuldbördan för många utvecklingsländer utgör ett enormt problem somkraftigt begränsar och ibland omöjliggör utvecklingen i dessa länder.För att de mest skuldsatta länderna skall ta sig ur skuldkrisen krävs enkonsekvent ekonomisk politik som kan främja utveckling och tillväxt.Detta kräver i sin tur att de länder som genomför ekonomiska reformerstöds i sina ansträngningar genom ökade resursflöden och skuldlättnader.I motion 2000/01:U617 (s) framhålls att även konstateraratt den politik som drivits misslyckats. Medelinkomsteni de rikaste 20 länderna är 37 gånger så stor som medelinkomsten i de 20fattigaste - ett gap som dubblerats under de senaste 40 åren.Motionärerna menar att analysen och målsättningarna i bankens rapport ärlovande, men att innehållet inte är nytt. Motionärerna menar vidare attröster nu höjs för att sätta ekonomin i folkets tjänst, i stället föratt placera hela samhällen i tjänst hos en ekonomisk modell sommisslyckats i mer än 20 år.I motionen krävs en uppslutning kring Jubel 2000 med krav på enavskrivning av de fattiga ländernas skulder. Vidare krävs att IMF ochVärldsbanken slutar ställa krav på liberalisering av ekonomierna för attfå nya lån och att Bretton Woods-institutionerna underställs FN:sgeneralförsamling. Motionärerna kräver en höjning av biståndet till 2 %av BNI och att inom EU och FN kräver genomförandet av en s.k.Tobinskatt på internationella valutatransaktioner samt att allamedlemsländer i WTO skall följa överenskommelser om arbetaresrättigheter.I motion 2000/01:N384 (mp) menar motionärerna att de internationellaorganisationerna som genom sin verksamhet skapar spelreglerna förinternationella relationer behöver reformeras för att stärkaglobaliseringens positiva effekter. I yrkande 1 efterlyser motionärernaett mer kraftfullt agerande från svensk sida för att IMF skall avskrivafattiga länders skulder. I yrkande 2 framhålls att ochövriga institutioner inom Bretton-Woods-systemet bör tillåta ökad insyni sin verksamhet och bredda sitt kunnande att omfatta mer kunskaper omekologi, och ursprungsbefolkningar.Utskottets övervägandenFlera motioner, U213 (c) yrkande 21, U216 (kd) yrkande 15, U617 (s) samtN384 (mp) yrkandena 1 och 2 tar upp frågor om en rättvisarevärldsordning, skuldavskrivningar och roll i förhållandetill de skuldtyngda utvecklingsländerna.Utskottet konstaterar att Världsbanksgruppens centrala uppgift är attfrämja ekonomisk och social tillväxt i utvecklingsländerna. Endastutvecklingsländer kan låna från banken, som sedan den startade harlånat ut (i löpande priser). Banken är englobal institution som ägs av sina medlemmar. Storleken på ett landsandel avgörs av landets ekonomiska storlek i relation tillvärldsekonomin. Tillsammans har de största industriländerna (G7-länderna) av aktieandelarna. har största aktiedelen på ca17 %, vilket ger vetorätt mot förändringar av bankens stadgar då av aktierna behövs för en ändring. De flesta beslut fattas dock sommajoritetsbeslut. Utvecklingsländerna har tillsammans ungefär hälften avrösterna i banken.Bankens exekutivstyrelse består av styrelsemedlemmar som representeraralla medlemsländer. I exekutivstyrelsen diskuteras och beslutas ombankens policy och agerande. Banken föredrar att fatta beslut isamstämmighet, och röstning förekommer . bestårav 24 medlemsländer varav , , , ochStorbritannien är ständiga medlemmar. har tillsammans med deövriga nordiska länderna och en representant i styrelsen.Styrelseposten cirkulerar mellan länderna. Världsbanksgruppen består avfem organisationer.IBRD The International Bank for Reconstruction and är världsbanksgruppens främsta låneorganisation.