bet · GN01LU16 · 2000-03-21 00:00:00 — Familjerättsliga frågor, m.m. I betänkandet behandlar utskottet ett tjugotalmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden år1999 i skilda frågor på familjerättens område.Motionsyrkandena rör bl.a. äktenskaps- ochsambolagstiftningen samt arvs- och namnrättsligafrågor.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motioner ihuvudsak med hänvisningar till pågåendeberedningsarbeten och tidigare ställningstaganden.Till betänkandet har fogats nio reservationer ochfyra särskilda yttranden. 1999/2000:L402 av m.fl. (m) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag omåterinförande av arvsrätt för kusiner i enlighet medvad som anförts i motionen.1999/2000:L407 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att borgerligavigselförrättare skall erhålla ett arvode som ärjämförbart med andra förrättningsarvoden,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ersättning förförlorad arbetsförtjänst skall utgå,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att reseersättningskall utgå.1999/2000:L409 av m.fl. (v) variyrkas att hos regeringen begär förslagtill sådan ändring av namnlagen att det blir möjligtatt föra dubbelnamn vidare till sina barn enligt vadi motionen anförts.1999/2000:L412 av () vari yrkasatt hos regeringen begär att dentillsätter en utredning om möjligheterna till enförenklad borgerlig vigsel.1999/2000:L414 av m.fl. (v) variyrkas1. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i m.fl. lagar attbegreppet borgerlig ändras till civil enligt vad imotionen anförts,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av att endast dencivila vigselceremonin blir den juridiskt bindande.1999/2000:L416 av Per () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en värdekommission.1999/2000:L417 av m.fl. (mp) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att regeringenbör utreda möjligheterna att ändra lagstiftningen såatt efterlevande make ges möjlighet att sitta kvar iorubbat bo eller åtminstone ha möjlighet att få bokvar i makarnas gemensamma bostad när den andremaken avlidit, även i de fall där det finnssärkullbarn med i bilden som vill ha ut sin arvslottomgående.1999/2000:L419 av Skånberg (kd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda möjligheten attöppna partnerskapslagstiftningen också för övrigasom lever i hushållsgemenskap.1999/2000:L423 av Skånberg och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om föräldrautbildning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förlängabetänketiden för par som har barn fråndagens till , vare sig bådaeller bara den ena föräldern önskar skilsmässa,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ändra debefintliga regler som innebär att människor förlorarekonomiskt på att gifta sig eller vinner på attskilja sig,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att betrakta policynsom kom till uttryck i proposition 1973:32 omäktenskaps ingående och upplösning att man iframtiden vid utformningen av regler om skatter ochsociala förmåner skall undvika att ge regler ettsådant innehåll att människor förlorar på att giftasig eller vinner på att skilja sig.1999/2000:L430 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om översyn avsambolagstiftningen.1999/2000:L904 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn av samäganderättslagen.1999/2000:Sf302 av m.fl. (kd) variyrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lagstiftningenskall prioritera äktenskapet som samlevnadsform.1999/2000:So203 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ändringav namnlagen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rättighet tillretroaktivt namnbyte efter könsbyte.1999/2000:So225 av m.fl. (fp, s,v, c, mp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en gemensamlagstiftning för homosexuella och heterosexuellasambor. InledningI betänkandet behandlar utskottet ett tjugotalmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden år1999 i skilda frågor på familjerättens område.Motionsyrkandena rör bl.a. äktenskaps- ochsambolagstiftningen samt arvs- och namnrättsligafrågor.Som en allmän bakgrund till de nu aktuellamotionsyrkandena erinrar utskottet om att denfamiljerättsliga lagstiftningen har varit föremålför en genomgripande omarbetning under de senastedecennierna. Efter en lång rad av delreformer påäktenskapsrättens område fattade år 1987beslut om att skulle ersättas meden ny balk, (prop. 1986/87:1, bet.LU18, rskr. Lagstiftningen innebarbetydelsefulla förändringar, främst i fråga omfördelningen av makars egendom vid äktenskapetsupplösning. Ett uttalat syfte med lagändringarna varatt åstadkomma en högre grad av ekonomisk rättvisamellan makarna vid äktenskapsskillnad.I samband med antog riksdagenlagen (1987:232) om sambors gemensamma hem(sambolagen) och senare lagen (1987: 813)om homosexuella sambor (prop. 1986/87:124, bet.LU28, rskr. Sambolagen var framför alltföranledd av behovet av att tillförsäkra den svagareparten i ett samboförhållande vissa rättigheter ifråga om det gemensamma hemmet då sammanlevnadenupphör. I flera andra lagar har införts bestämmelsersom knyter an till sambobegreppet i sambolagen ochger sambor i princip samma rättigheter ochskyldigheter som äkta makar. Avsikten har dock intevarit att söka uppnå en med äktenskapet jämförbarreglering av samboförhållanden. Genom lagen omhomosexuella sambor har sambolagen och regler ivissa andra lagar gjorts tillämpliga också påhomosexuella samboförhållanden. Den nu redovisadelagstiftningen trädde i kraft den 1 januari 1988.Reformarbetet när det gäller sambolagstiftningenkan nu sägas vara inne i en andra fas. Våren 1997tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté meduppgift att utvärdera huruvida huvudsyftet medsambolagen har uppnåtts och bl.a. överväga omskillnaderna i den rättsliga behandlingen avhomosexuella sambor jämfört med heterosexuellasambor är motiverade. Utredningsarbetet redovisadesi i betänkandet (SOU 1999:104) Nyasamboregler.När det gäller homosexuella parförhållandenbeslutade att anta ett inomutskottet utarbetat förslag till lagstiftning somgör det möjligt för två personer av samma kön attregistrera sitt partnerskap (bet. 1993/94:LU28,rskr. Registreringen innebär att de flestabestämmelser som gäller för äktenskap blir gällandeockså för registrerade partnerskap. Lagen(1994:1117) om registrerat partnerskap trädde ikraft , och genom lagen harhomosexuella par sålunda fått möjlighet att tryggaett parförhållande på motsvarande sätt som står tillbuds för heterosexuella par. Lagstiftning omregistrerat partnerskap finns också i ,, och samt sedan november1999 även i . I detta sammanhang bör ävennämnas att regeringen tillkallade enparlamentarisk kommitté med uppgift att undersökaoch analysera villkoren för barn i homosexuellafamiljer. Kommittén skall vidare överväga om derättsliga skillnader som finns vad gällerhomosexuella pars möjligheter att adoptera och utsestill vårdnadshavare är sakligt motiverade och lämnaförslag till hur eventuellt omotiverade skillnaderkan undanröjas. Uppdraget skall redovisas senast den1 (dir. 1999:5).I samband med beslut om äktenskapsbalkengjordes också viktiga ändringar i arvsordningen.Ändringarna syftade till att skapa möjligheter förden efterlevande maken att få ärva den avlidnemakens kvarlåtenskap och därmed kunna sitta kvar iorubbat bo. En make skall vid den andre makens döddärför ta arv framför makarnas gemensammabröstarvingar, vilka i stället getts rätt till arvefter den först avlidne maken vid den efterlevandesdöd. tillkallade regeringen enutredning, , med uppgift attbl.a. undersöka om 1987 års ändringar iarvsordningen slagit igenom på det sätt som varavsett, utvärdera reformen utifrån denfrågeställningen och föreslå de lagändringar som kanvara motiverade. Utredningen överlämnade hösten 1996delbetänkandet (SOU 1996:160) Bouppteckningar ocharvsskatt. Uppdraget slutredovisades i augusti 1998i betänkandet (SOU 1998:110) Makes arvsrätt,dödsboförvaltare och dödförklaring.Ett till familjerätten angränsande rättsområde ärnamnrätten. Gällande bestämmelser om personnamn,varmed avses efternamn, mellannamn och förnamn,finns i namnlagen (1982:670). Lagen trädde i kraftden och ersatte då lag iämnet (prop. 1981/82:156, bet. LU41, rskr. 357).Till grund för den nu gällande lagen ligger ensträvan till jämställdhet i namnrättsligt hänseendemellan kvinnor och män och till lika behandling avbarn till föräldrar som är gifta med varandra ochbarn till ogifta föräldrar. Den nuvarande namnlagenkännetecknas av att den ger betydligt större utrymmeän äldre bestämmelser åt den enskilde att självbestämma vilket namn han eller hon vill bära.Utskottet övergår därmed till att under skildarubriker behandla de olika frågor som haraktualiserats i motionerna.Äktenskaps- och sambolagstiftningenI finns bestämmelser som innehållerde grundläggande principerna om äktenskap. villkoren för äktenskapets ingående ochupplösning. Enligt 1 kap. 1 § ingås äktenskap mellanen kvinna och en man. Genom bestämmelsen markerasatt äktenskapet är en monogam förbindelse, somendast får ingås mellan personer av olika kön.Äktenskapsbalken innehåller också bestämmelser omvigsel. Vidare regleras makarnas ekonomiskaförhållanden och i särskilda kapitel finnsförhållandevis detaljerade regler om makarsskyldighet att bidra till varandras och tillfamiljens underhåll, om giftorätt och giftorättsgodsrespektive enskild egendom, om gåvor mellan makarsamt om bodelning.Lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem(sambolagen) är tillämplig i fråga om sådanasamboförhållanden i vilka en ogift man och en ogiftkvinna lever tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden. När ett samboförhållande upplöses fårsamborna en giftorättsliknande rätt till delning avsådan egendom i det gemensamma hemmet som haranskaffats för gemensamt begagnande. Påsociallagstiftningens område finns regler som knyteran till sambobegreppet i sambolagen och som gersambor i princip samma rättigheter och skyldighetersom äkta makar. Även inom andra rättsområdenförekommer det att äktenskapsliknande samlevnadlikabehandlas med äktenskap.Lagen (1987:813) om homosexuella sambor innebär attsambolagen och vissa särskilt angivna bestämmelserom sambor är tillämpliga också på homosexuellasamboförhållanden. En av skillnaderna mellansambolagen och lagen om homosexuella samborutmönstrades då kretsenbidragsberättigade enligt lagen (1993:737) ombostadsbidrag utvidgades till att avse ocksåhomosexuella sambor (prop. 1997/98:1 utg.omr. 18,bet. BoU1, rskr. 78).Våren 1997 tillkallade regeringen en parlamentariskkommitté med uppgift att göra en utvärdering avsambolagen med inriktning på vissa särskilda frågor(dir. 1997:75). Kommittén antog namnetSamboendekommittén. Enligt direktiven var kommitténshuvuduppgift att utvärdera om huvudsyftet med lagen- att ge ett minimiskydd åt den svagare parten närsamboförhållandet upplöses - uppnåtts. I uppdragetlåg vidare att överväga om skillnaderna i denrättsliga behandlingen av homosexuella samborjämfört med heterosexuella sambor är motiverade ochklarlägga om det föreligger behov av ett utvidgaträttsligt skydd vid andra former avhushållsgemenskap än sådana som är reglerade ilag. Kommittén redovisade sittarbete i betänkandet (SOU 1999:104) Nya samboregler.I betänkandet föreslås bl.a. lagändringar sominnebär att sambolagen skall vara tillämplig på allasamboförhållanden, oavsett parternas kön.Därmed övergår utskottet till att behandla någramotionsyrkanden i vilka motionärerna tar upp vissafrågor av principiell karaktär rörande äktenskaps-lagstiftningen.Alf m.fl. (kd) anför i motion Sf302 attstabila och fungerande familjer är bra både för barnoch vuxna och en förutsättning för ett gottsamhälle. Motionärerna anser att det är viktigt attlagstiftningen utformas så att den innebär ett stödför stabila familjerelationer och begär etttillkännagivande om att lagstiftningen skallprioritera äktenskapet som samlevnadsform (yrkande7).Även i motion L423 av Skånberg och MikaelOscarsson (båda kd) framhålls äktenskapet somsamlevnadsform. Motionärerna begär tillkännagivandenom att regler, bl.a. vad gäller skatter och socialaförmåner, som innebär att man vinner på att skiljasig och förlorar på att gifta sig skall ändras(yrkandena 3 och 4). I motionen anförs vidare attföräldrar ofta utsätts för stora påfrestningar isamband med ett barns födelse, vilket ökarskilsmässorisken. Motionärerna anser att nyblivnaföräldrar bör erbjudas föräldrautbildning genomsåväl mödravårds- som barnavårdscentralerna för attskilsmässor på så sätt skall förebyggas. I motionenbegärs ett tillkännagivande i enlighet med detanförda (yrkande 1).Inför ett ställningstagande till de spörsmål somtas upp i motionerna vill utskottet först erinra omde uttalanden som utskottet gjorde i samband medäktenskapsreformen . I sitt av riksdagengodkända betänkande LU 1986/87:18 framhöll utskottetatt det bör vara ett mål för lagstiftningen attäktenskapet bevaras som den normala och naturligaformen för familjebildning för det helt övervägandeantalet människor. Genom att ingå äktenskap fårparterna tillgång till ett regelsystem somtillhandahåller lösningar på praktiska problem ochsom ger dem skydd i åtskilliga hänseenden. Jämförtmed andra samlevnadsformer ger alltså äktenskapetbetydande fördelar. Trots detta, konstateradeutskottet, väljer många människor av olika skäl attsammanleva utan att ingå äktenskap. Dettaförhållande måste lagstiftaren ta hänsyn till.Utrymme måste ges människorna att själva forma sittpersonliga liv och bestämma vilka normer som skallgälla för deras familjeliv. måste det,anförde utskottet, beaktas att en ordning därmänniskors grundläggande behov och väsentligaintressen blir sämre tillgodosedda eller heltåsidosatta enbart av den anledningen att de intevill ingå äktenskap inte är godtagbar i ett moderntsamhälle. På åtskilliga områden måste därför,framhöll utskottet vidare, eftersträvas att reglernai sak blir enhetliga för alla sammanlevandeoberoende av om samlevnaden sker i äktenskap ellerinte. Vid utformningen av sådana regler är detsjälvfallet angeläget att man inte påverkarmänniskors val av samlevnadsform så att de förlorarpå att gifta sig eller vinner på att separera.Enligt utskottets mening kunde det heller inte medfog hävdas att lagstiftningen i vårt land generelltsett missgynnar äktenskapet. I samma ärende strökutskottet också under att man inte bör skapa såutförliga regler för sambor att man därigenomåstadkommer vad som skulle kunna betecknas somäktenskapsliknande system av lägre dignitet.Utskottet har vid flera tidigare tillfällenavstyrkt motionsyrkanden med samma inriktning som denu aktuella. När utskottet senastbehandlade motionsspörsmålet konstaterade utskotteti sitt av godkända betänkande 1998/99:LU18att gällande lagstiftning i huvudsak låg i linje medde nu redovisade uttalandena . Vadsärskilt gällde motionsyrkanden om ett riksdagensuttalande rörande betydelsen av stabilafamiljeförhållanden och en prioritering aväktenskapet som samlevnadsform strök utskottet ånyounder att äktenskapet, och ävenpartnerskapet, utgör en institution som äröverlägsen andra samlevnadsformer i fråga om bl.a.juridisk stabilitet samt att utgörett heltäckande juridiskt regelsystem för dem somväljer att ingå äktenskap. Mot denna bakgrund kundeutskottet inte finna annat än att lagstiftningen varutformad i enlighet med det synsätt som kom tilluttryck i de då aktuella motionerna. I övrigtvidhöll utskottet uppfattningen att lagstiftningenså långt som möjligt bör vara neutral i förhållandetill olika samlevnadsformer och moraluppfattningaroch att det inte bör ankomma på att styraenskilda individer i valet av samlevnadsform.Enligt utskottets mening har det inte framkommitnågon omständighet som föranleder något annatställningstagande i den nu aktuella frågan än detsom gjorde . Utskottet avstyrkerdärmed bifall till motionerna L423 yrkandena 3 och 4samt Sf302 yrkande 7.När det sedan gäller frågan om föräldrautbildningsom tas upp i motion L423 yrkande 1 påminnerutskottet om att en särskild utredare har haftregeringens uppdrag att föreslå hur stödet tillföräldrar i form av föräldrautbildning och andraverksamheter för föräldrar och barn i förskoleålderoch skolålder skall kunna utvecklas och stimuleras.Utredaren överlämnade betänkandet (SOU1997:161) Stöd i föräldraskapet till regeringen.Betänkandet innehåller förslag och övervägandenangående utformningen av föräldrautbildningen ochandra verksamheter som kan fungera som stöd förföräldrar i deras föräldraskap, bl.a. inom desektorer som motionärerna tar upp. Enligt vadutskottet har erfarit kommer utredarens bedömningaroch förslag att behandlas i en skrivelse frånregeringen om olika barnfrågor som har aviseratstill maj 2000.Utskottet anser att behandlingen av den aviseradeskrivelsen inte bör föregripas genom något särskiltuttalande från sida, varför motion L423yrkande 1 avstyrks.I några motionsyrkanden hänför sig motionärerna tillett förslag som lades fram av Partnerskapskommitténår 1993. I sitt betänkande (SOU 1993:98) att lagen om homosexuella samborskulle ersättas av en ny lag, lag om sambor av sammakön. Det framlagda förslaget innebar atthomosexuella sambor skall omfattas av i principsamma regler som gäller för en man och en kvinna somlever tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden. Förslaget gick med andra ord ut på attsambor, oavsett kön, skall omfattas av sammabestämmelser, t.ex. vad gäller pension ochefterlevandeskydd.Anita () anser i motion L430 att ettlagförslag som bygger på Partnerskapskommitténsförslag bör utarbetas. I motionen begärs etttillkännagivande om en översyn avsambolagstiftningen i linje med det anförda (yrkande4).I motion So225 begär m.fl (fp, s,v, c, mp) ett tillkännagivande om att lagen omsambors gemensamma hem och lagen om homosexuellasambor, i linje med vad som föreslogs avPartnerskapskommittén, skall slås samman i engemensam lag så att homosexuella och heterosexuellasambor får lika rättigheter och skyldigheter(yrkande 10).Som redovisats inledningsvis har den fråga som tasupp i de nu aktuella motionerna övervägts avSamboendekommittén. Kommittén föreslår i sittbetänkande (SOU 1999:104) Nya samboreglerlagändringar som bl.a. innebär att lagen (1987:232)om sambors gemensamma bostad skall benämnassambolagen och vara tillämplig på såväl homosexuellasom heterosexuella sambor. Enligt vad utskottet harerfarit remissbehandlas betänkandet för närvarande.Utskottet kan således konstatera att det finns ettfärdigt lagförslag som ligger helt i linje medmotionärernas önskemål. Enligt utskottetsuppfattning bör det pågående beredningsarbetet inteföregripas av något särskilt uttalande frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker därför bifalltill motionerna L430 yrkande 4 och So225 yrkande 10.Med annan hushållsgemenskap avses en förhållandevisvaraktig gemenskap mellan två eller flera personersom delar bostad och har ett visst mått av ekonomiskgemenskap och samarbete i vardagliga göromål. ISverige finns, till skillnad från vad som är falleti bl.a. , inte någon särskild lagstiftning omdet rättsliga förhållandet mellan parterna i ensådan hushållsgemenskap.I motion L419 av Skånberg (kd) anförs att detfinns många hushåll där personer av samma kön levertillsammans utan att ha en sexuell relation,exempelvis vänner, syskon och arbetskamrater. Detbehövs, enligt motionären, en rättslig regleringäven beträffande dessa hushåll, bl.a. vad gällermöjligheten att erhålla bostadsbidrag och andraförmåner i de sociala trygghetssystemen. Motionärenbegär ett tillkännagivande om att regeringen skallutreda möjligheten att låta partnerskapslagen gällaför alla som delar hushållsgemenskap, oavsettsexuell orientering.Utskottet erinrar om att den frågeställning somaktualiseras i motionen har diskuterats i skildasammanhang under . Sålundaövervägde Familjelagssakkunniga i betänkandet (SOU1981:85) Äktenskapsbalk om det inte gick att skapaen ordning som innebar att även andra samboende ände som sammanlever på grund av traditionellparbildning skulle kunna komma in under sammaregelsystem som övriga sambor. Detta skulle skegenom avtal eller registrering.Familjelagssakkunniga avvisade dock tanken då detdels inte tycktes finnas något större praktisktbehov av en sådan reglering, dels fanns risk förmissbruk, exempelvis i skatteundandragande syfte.Regeringen anslöt sig i proposition 1986/87:1 tillFamiljelagssakkunnigas bedömning och hadeinte någon annan uppfattning (bet. LU 1986/87:18).Partnerskapskommittén anförde i sitt betänkande(SOU 1993:98) Partnerskap att det visserligen skullekunna finnas behov av skyddslagstiftning förpersoner som lever tillsammans i hushållsgemenskap,men som inte omfattas av sambolagstiftningen. Ensådan lagstiftning skulle dock, enligt kommittén,inte fylla sin funktion om den bygger på frivilligregistrering eller anmälan.Frågan aktualiserades på nytt vid tillkomsten avpartnerskapslagstiftningen. Utskottet tillkännagavdärvid i sitt av godkända betänkande1993/94:LU28 att det var angeläget att klarläggavilket behov av rättslig reglering som förelåg förpersoner som levde i någon form av hushållsgemenskaputan att omfattas av den äktenskapsrättsligalagstiftningen eller av någon av de bådasambolagarna. Enligt utskottets tillkännagivandegällde detta framför allt på det socialatrygghetsområdet.När nu utskottet på nytt har att ta ställning tillifrågavarande spörsmål kan konstateras attSamboendekommittén har haft i uppdrag att göra ensådan utredning som efterlystes av utskottet våren1994 och som begärs i motion L419. Kommitténkonstaterar sammanfattningsvis att det saknas skälatt införa en rättslig reglering av de inbördesförhållandena mellan personer som bor tillsammans iannan hushållsgemenskap. Inte heller finns det skälatt införa någon särskild reglering för personer sombor tillsammans i en sådan hushållsgemenskap vadgäller den sociala trygghetslagstiftningen. Däremotkan det, enligt kommitténs bedömning, finnas skälatt i ett annat sammanhang överväga utformningen avarvsskattelagstiftningen för vissa av dem som bortillsammans i annan hushållsgemenskap.Som nämnts i det föregående remissbehandlasSamboendekommitténs betänkande för närvarande.Resultatet av det pågående beredningsarbetet böravvaktas, och utskottet avstyrker bifall till motionL419.Särskilda bestämmelser om samäganderätt finns ilagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt. I lagenregleras inte uppkomsten av samäganderätt, utanlagen förutsätter att samäganderätt redanföreligger. Kan delägarna inte enas om egendomensförvaltning eller nyttjande kan varje delägareansöka om att rätten förordnar att egendomen underviss tid omhändertas av god man. Om delägarna intekan enas om försäljning av samägd egendom, följer av6 § att envar av delägarna kan ansöka hos domstol omatt egendomen för gemensam räkning skall försäljaspå offentlig auktion. Sådant förordnande kanförhindras av någon annan delägare om denne kan visasynnerliga skäl för anstånd. I samband medförordnande om försäljning skall domstolen också, omdet yrkas, bestämma ett pris under vilket egendomeninte får säljas. Samäganderättslagen, som ärdispositiv, är tillämplig även på samägande mellanmakar, registrerade partner och sambor.I motion L904 av () anförs attsamäganderättslagen är föråldrad och i behov av enmodernisering.