bet · GN01AU7 · 2000-05-11 00:00:00 — Det betonas att fler insatser kan tillkomma och attde exemplifierade insatserna kan komma att inordnas under andra program.De arbetsmarknadspolitiska programmenProgram den 1 augusti 2000Exempel på insatserArbetsmarknadsutbildningArbetsmarknadsutbildningArbetspraktikArbetspraktikAnställningsstödAnställningsstöd och stöd tillutbildning i företagUtvecklingsgarantiAktivitetsgaranti och ungdomsga-rantiStart av näringsverksamhetStart av näringsverksamhetProjekt med arbetsmarknadspolitisk inrikt-ningDatortek, kommunalt ungdoms-program och projektSärskilda insatser för personer med arbets-handikappLönebidrag, skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare och mer-kostnader för t.ex. arbetsbiträde,arbetshjälpmedel och särskilt stödvid start av näringsverksamhetEn ny lag om arbetsmarknadspolitiska program och följdändringar i lagenom arbetslöshetsförsäkring m.m.Som ett led i förenklingsarbetet föreslås en ny lag - lagen om arbetsmark-nadspolitiska program - som ersätter följande lagar: lagen (1995:706) omkommuners ansvar för ungdomar, lagen (1997:1268) om kommuners ansvarför ungdomar mellan och lagen (1998:1781) om arbetsmark-nadspolitiska aktiviteter. Förslaget innebär enligt propositionen ingen änd-ring i sak. Den nya lagen föreslås gälla fr.o.m. då övrigalagar föreslås upphöra att gälla.Med anledning av den nya regleringen kring de arbetsmarknadspolitiskaprogrammen föreslås följdändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring.Ändringarna rör prövningen av arbetsvillkoret, ramtidens beräkning,återkvalificering, dagpenningens storlek och avstängningsreglerna. Föränd-ringarna avser 14, 16, 17, 19, 30 och 46 §§ i nämnda lag. Vidare föreslås ienlighet med vad som beskrivits ovan att arbete med särskilt anställningsstödinte skall vara återkvalificerande.Regeringen föreslår att de arbetsmarknadspolitiska aktiviteterna där akti-vitetsstöd lämnas skall pågå under längst . Endast vid särskildaskäl skall aktiviteterna kunna pågå . Avsikten med förslagetär att förenkla regelverket och skapa ökad flexibilitet. Enligt nuvarande reg-ler är tidsgränsen olika beroende på vilken åtgärd som avses och vilkengrupp som den riktas till. Avsikten är inte att den genomsnittliga tiden iarbetsmarknadspolitiska aktiviteter skall öka. Den praxis som finns vadgäller skäl till förlängning av tid i vissa åtgärder skall vara riktmärke för vsom skall kunna anses som lämpligt enligt det nya regelverket. Aktivitetsga-rantin skall dock enligt vad som sägs i propositionen pågå detär arbetsmarknadspolitiskt motiverat. Vidare föreslår regeringen att aktivi-tetsstöd bör kunna lämnas, förutom för de aktiviteter som omfattas ,även till den som hos arbetsförmedlingen tar del av heltidsaktiviteter i formav vägledning samt till aktiviteter inom ramen för arbetslivsinriktad rehabi-litering. Förslaget skall träda i kraft den 1 augusti 2000.MotionerAv kommittémotion A15 framgår att anser att regelförenkling-arna följer de förslag som partiet har lagt fram under en följd av år i syfte aåstadkomma en koncentration och förbättring av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. tillstyrker därför förenklingen av regelsystemen.Kristdemokraterna hävdar i kommittémotion A20 att det finns ett trettiotalarbetsmarknadspolitiska åtgärder och att var och en av dessa har ett egetregelverk. För att kunna frigöra resurser från arbetsgivare, arbetssökande ocharbetsförmedlingarna krävs att regelsystemen runt de arbetsmarknadspolitis-ka åtgärderna förenklas och att antalet åtgärder minskas.Kristdemokraterna anser att det bör finnas betydligt färre programtyper föratt förenkla administrationen och för att systemet mer skall anpassas tillefterfrågan bland arbetsgivarna och öppna möjligheter att forma programty-perna efter varje persons individuella förutsättningar. Kristdemokraternaföreslår att man reducerar antalet programtyper till följande: aktivitetsstöd,anställningsstöd och projektstöd (yrk. 7).När det sedan gäller förslaget om införandet av en ny lag om arbetsmark-nadspolitiska program har ingen invändning mot detta.Däremot anser att ersättningen till de ungdomar somdeltar i den s.k. utvecklingsgarantin och som står utanför arbetslöshetsförsäk-ringen bör höjas. Det nuvarande beloppet på bör höjas i nivå medvad partiet anser rimligt i fråga om utbildningsbidraget (yrk. 8).I partimotion A21 förordar ett samordnat försörjningsstöd.Dagens system för försörjningsstöd innebär att de som är arbetslösa, deltar iarbetsmarknadspolitiska åtgärder eller i vuxenutbildning återfinns inom fleraolika utgiftsområden. Denna uppdelning försvårar enligt möj-ligheterna att kombinera åtgärder inom t.ex. arbetsmarknadspolitiken ochvuxenutbildningen. Ett sammanhållet försörjningssystem skulle bidra till enstörre flexibilitet då åtgärderna sätts in eftersom försörjningsstödet följermänniskorna genom de olika systemen. Det skulle också skapa rättvisareförutsättningar mellan människor som i samma verksamhet kan ha heltolika ekonomiska villkor (yrk. 2).Centerpartiet påpekar att efterfrågan på lågkvalificerad arbetskraft harsjunkit dramatiskt. Det är därför viktigt att människor ges möjlighet att för-bättra sin kompetens och konkurrenskraft. För att kunna göra det krävs enbra utbildningsgrund att stå på. föreslår därför att det införs eutbildningsgaranti som syftar till att ge alla, både arbetslösa och förvärvsar-betande, möjlighet att komplettera en tidigare kort utbildning upp till motsva-rande gymnasienivå. Denna skall sedan kunna byggas på med kvalificeradyrkesutbildning eller högre studier (yrk. 5).Enligt bör inte arbetsmarknadspolitiken i första hand syfta tillatt garantera människor sysselsättning utan den skall rusta dem för ett ar-betsliv som med nödvändighet innebär ständiga förändringar. När efterfråganpå arbetskraft stiger bör den förda arbetsmarknadspolitiken därför omformastill att omfatta mer kvalitativa åtgärder. Det innebär också enligt partiet attregleringen av vilken utbildning som får ges och av den tid utbildningen fårpågå måste omprövas. Kvarstående volymåtgärder måste också fasas ut.Fokus skall ligga på att öka sysselsättningen och inte på att minska den öpp-na arbetslösheten (yrk. 6).Slutligen konstaterar att utflyttningen av ungdomar från vissaregioner innebär att marknaden för näringslivet i dessa regioner utarmas. Tilldetta kommer det förhållandet att vissa områden har många lediga arbetstill-fällen men få bostäder. Här uppstår flaskhalsar eftersom de ekonomiskaincitamenten inte är tillräckliga. Arbetssökande förväntas pendla vilket ledertill ökade levnadskostnader. Dessa kompenseras inte tillräckligt genom deavdragsmöjligheter som finns i dagens skattesystem. anser attflyttningsbidragen bör avskaffas. I stället bör enligt det rekrytrande företaget stå för kostnaden (yrk. 10).I motion A17 tar och (båda s) uppfrågan om vilket försäkringsskydd personer har när de deltar i arbetsmark-nadspolitiska åtgärder. Enligt motionärerna framgår inte detta av förslaget.De anser att regeringen bör utreda möjligheterna att tillse att de som är iarbetsmarknadsåtgärder också omfattas av ett fullgott försäkringsskyddliknande det skydd som AMF-försäkringar ger (yrk. 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan åsikt än regeringen vad gäller nödvändigheten attförenkla det arbetsmarknadspolitiska regelsystemet. De principer som rege-ringen utgår från i sitt arbete framstår som enkla och tydliga och bör leda tilen bättre struktur. Såsom utskottet har uppfattat den beskrivna strukturenkommer den bl.a. att underlätta arbetet med att förenkla författningsregle-ringen samt göra systemet mer överskådligt. Förändringen i strukturen kom-mer såvitt utskottet kan bedöma att innebära att antalet förordningar kanminskas och att insatser kan samordnas i gemensamma författningar. Det bördock observeras att samtliga insatser som finns på det arbetsmarknadspolitis-ka området, enligt vad utskottet erfarit under hand, inte kommer att inordnasunder de olika programmen. Som exempel kan nämnas de olika stöden tillgeografisk rörlighet.En kritik som framförs mot den redovisade strukturen är att det alltjämtfinns för många arbetsmarknadspolitiska program och att strukturen borde havarit annorlunda. Utskottet, som framhållit att antalet åtgärdermåste minska, kan ha en viss förståelse för detta synsätt. Utskottet kan dockkonstatera att antalet åtgärder i praktiken har minskat under de senaste åren.Även i denna proposition lämnas förslag om att avveckla åtgärder. I detta fallgäller det åtgärden utbildningsstöd.En invändning utskottet har mot den skisserade strukturen är inplaceringenav åtgärden aktivitetsgarantin. Aktivitetsgarantin har presenterats som eninsats inordnad under programmet utvecklingsgaranti som man iövriga delar av propositionen beskriver aktivitetsgarantin som en åtgärdinom vars ram flera olika aktiviteter kan rymmas, en beskrivning som enligtutskottet ligger nära till hands. Inplaceringen i tabellen skulle därför kunnaleda till missförstånd. Med konstaterande av att det främst är fråga om attjust strukturera spektrumet av åtgärder, inte att kvalificera och precisera deenskilda åtgärderna, anser utskottet att strukturen ändå kan godtas som engrund för det fortsatta arbetet med regelförenklingen.Utskottet vill dock fästa uppmärksamhet på att det är viktigt att man i detfortsatta förenklingsarbetet försöker finna en enhetlig begreppsbildning. Attbegreppet arbetsmarknadspolitiskt program införs är bra med hänsyn till attdet begreppet används inom AMS. Det kan dock noteras att regeringen närden använder sig av ordet "program" inte synes avse detsamma som närAMS använder begreppet. Även när det gäller andra begrepp inom det ar-betsmarknadspolitiska området är det viktigt att man försöker finna en en-hetlig terminologi, t.ex. i bruket av termerna arbetsmarknadspolitisk åtgärd,aktiviteter, insatser etc.Utskottet kan inte instämma i den indirekta kritik för frammot att det finns s.k. volymåtgärder. Enligt utskottets uppfattning är syftetmed nuvarande åtgärder i första hand att stärka den enskildes möjligheter påarbetsmarknaden bl.a. genom utbildningsinsatser. Med hänsyn till vad somanförts avstyrker utskottet motionerna A20 yrkande 7 (kd) och A21 yrkande6 (c).I enlighet med de riktlinjer regeringen presenterat anser utskottet att det ärlogiskt att man inför en ny lag om arbetsmarknadspolitiska program. Försla-get syftar enligt propositionen inte till någon ändring i sak i förhållande tilde lagar som finns . Utskottet vill dock påpeka att det av författnings-kommentaren framgår att bestämmelsen i 6 § är ny i förhållande till de lagarsom upphör att gälla. Avsikten med bestämmelsen är att ge lagstöd för AMSgranskning av arbetsgivare eller anordnare av program som tar emot ekono-miskt stöd inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt program.Den invändning som har rests mot lagförslaget gäller den ersättning somlämnas till ungdomar som deltar i utvecklingsgarantin. I denna del innebärinte förslaget någon ändring i förhållande till vad som gäller . EnligtKristdemokraterna är ersättningen till ungdomar som saknar arbetslöshetser-sättning för låg och borde höjas.Utskottet har vid behandlingen av budgetpropositionen för budgetåret2000 behandlat liknande yrkanden (se bet. 1999/2000:AU1). Utskottet hän-visade då till olika utvärderingar av den kommunala utvecklingsgarantin somvisat på en rad konkreta och positiva effekter. Enligt utskottet var det därförextra angeläget att regelverket och de övriga förutsättningarna kring garantinfick en så ändamålsenlig utformning som möjligt. Utvärderingarna visadeemellertid också att ersättningssystemet inom ungdomsgarantin upplevs somkrångligt och orättvist. Utskottet förklarade bl.a. att det inte varberett att förorda några förändringar vad gäller villkoren vid deltagande iutvecklingsinsatserna. Utskottet förutsatte dock att regeringen skulle se överersättningsfrågorna, t.ex. i anslutning till överväganden om lösningar för delångvarigt arbetslösa.Regeringen aviserar i vårpropositionen (prop. 1999/2000:100 s. 182) attden avser återkomma med ett förslag att höja ersättningen för de personersom deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och som inte har kvalificeratsig för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Enligt utskottets meningkan det vara lämpligt att i samband med utformandet av detta förslag ävenöverväga ersättningen för ungdomar som deltar i ungdomsgaranti.Med det anförda avstyrker utskottet motion A20 yrkande 8 (kd) i den månden inte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört.Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom förslaget till ny lag om ar-betsmarknadspolitiska program och de följdändringar i lagen om arbetslös-hetsförsäkring denna lag föranleder samt förslaget om införandet av detsärskilda anställningsstödet. Utskottet har under avsnitten 2 och 3 anslutit sitill de ändringsförslag som rör arbetslöshetsförsäkringen och avser dels före-skriftsrätten i 11 §, dels undantaget för det särskilda anställningsstödet i from återkvalificering för ersättning i 19 §.Utskottet tillstyrker även förslagen om rätt till aktivitetsstöd vid vägledningoch arbetslivsinriktad rehabilitering (prop. punkt 6) samt om den tid enaktivitet får pågå (prop. punkt 7).Utskottet tillstyrker också förslaget om att avveckla den arbetsmarknads-politiska åtgärden utbildningsstöd.Vad gäller yrkandet i motion A17 som rör frågan om försäkringsskydd fördem som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder vill utskottet påpeka att ide fall deltagarna får utbildningsbidrag omfattas de av följande försäkringar.För det första gäller en arbetsskadeförsäkring som avser skada i arbeteteller utbildningen. Vidare gäller en personskadeförsäkring som bl.a. ersätterförlorad arbetsförtjänst. Personförsäkringen är tecknad av staten hos och administreras av AMF. Deltagaren omfattas också av engrupplivförsäkring som ersätter anhöriga om deltagaren dör. Därutöver om-fattas deltagarna av förordningen (1980:631) om ersättning av allmännamedel för skada orsakad av deltagare i viss arbetsmarknadsutbildning elleryrkesinriktad rehabilitering m.m. som gäller när en deltagare orsakar arbets-givare skada. Arbetsgivaren kan i dessa fall få ersättning av staten.Deltagare i aktivitetsgarantin kommer enligt vad utskottet erfarit att om-fattas av dessa försäkringar. När en deltagare har ett arbete som finansierasmed anställningsstöd omfattas han eller hon av de försäkringar som finns påarbetsplatsen. Det bör påpekas att ingen anvisning sker om det inte finns ettfullgott försäkringsskydd.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion A17 yrkande 1 (s) iden mån den inte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört.Utskottet övergår nu till att behandla ett antal förslag från Centerpartiet.Först behandlar utskottet förslaget om att samordna de olika försörjnings-stöden. Utskottet gör i denna del följande bedömning. be-drivs inom ett omfattande arbete som tar sikte på olikafrågor om ekonomisk styrning. Ett sådant utvecklingsarbete är den översynav mål och målstrukturer som regeringen aviserade i budgetpropositionen för1999 (prop. 1998/99:1, volym 1 s. 50) och som skall genomföras under åren1999 och 2000. Vidare pågår ett projekt , Verktyg för ekonomiskstyrning i staten. Syftet med projektet är att utveckla principerna för styrninoch budgetering i staten samt att förbättra IT-stödet för detta. Med hänsyn tildessa arbeten och till att yrkandet i huvudsak rör en budgetfråga av merprincipiellt slag anser inte utskottet att det finns någon anledning att i nuläta ställning till frågan. Utskottet avstyrker därför motion A21 yrkande 2 (c).När det sedan gäller synpunkter på den geografiska rörlig-heten och flyttningsbidragen delar utskottet partiets uppfattning att utflytt-ningen från vissa regioner kan leda till en utarmning av dessa. Det är enligtutskottets uppfattning viktigt att man genom olika åtgärder ger regionernamöjlighet att utvecklas. Detta förhållande innebär dock inte att det saknasskäl för att i vissa fall stimulera geografisk rörlighet. Ett sådant skäl är atunderlätta för personer att erhålla ett arbete de inte kan få på hemorten. Ettviktigt instrument för att stimulera geografisk rörlighet är enligt utskottetsmening flyttningsbidraget. Utskottet anser därför att motion A21 yrkande 10(c) bör avslås.Utskottet behandlar avslutningsvis förslaget om att införa en utbildnings-garanti. Utskottet vill i denna del hänvisa till att den s.k. har lämnat sitt slutbetänkande Kunskapsbygget -det livslånga lärandet (SOU 2000:28). Kommittén föreslog bl.a. att enskildaskall få rätt till studier i utbildning t.o.m. gymnasienivå. Betän-kandet bereds inom . Utskottet som inte villföregripa detta arbete avstyrker motion A21 yrkande 5 (c).4.2 Särskilda insatser för personer med arbetshandikappPropositionenRegeringen anser att beteckningarna för de arbetsmarknadspolitiska insatser-na för personer med arbetshandikapp kan vara svåra att förstå.Benämningarna skall förtydligas enligt följande: stöd till hjälpmedel påarbetsplatsen ersätter "bidrag till arbetshjälpmedel". Insatsen stöd till per-sonligt biträde skall ersätta "bidrag till arbetsbiträde", vilket bl.a. skall kgöra att stöd inte enbart lämnas för den som får ett arbete utan även när enperson deltar i t.ex. ett arbetsmarknadspolitiskt program, vilket redan nu ärmöjligt när det gäller arbetspraktik. Vidare skall särskilt stöd vid start avnäringsverksamhet ersätta "näringshjälp". På så vis förtydligas kopplingentill stöd vid start av näringsverksamhet (starta-eget-bidrag).Möjligheten till överklagande till regeringen i fråga om stöd till hjälpmedelpå arbetsplatsen, stöd till personligt biträde och särskilt stöd vid start avnäringsverksamhet bör upphöra, framgår det av propositionen. kansådana ärenden prövas av tre instanser: länsarbetsnämnden, AMS och rege-ringen. Möjligheten att överklaga beslut om de nämnda stödformerna tillregeringen bör upphöra i enlighet med den allmänna strävan att avlasta rege-ringen förvaltningsärenden och principen om tvåinstansprövning. Överkla-ganden av AMS beslut före skall dock prövas av rege-ringen.I propositionen föreslås (prop. punkt 9) att stöd till hjälpmedel på arbets-platsen m.m. (arbetshjälpmedel, arbetsbiträde och näringshjälp) skall avsepersoner med arbetshandikapp.I dag anges funktionshindrade som målgrupp för denna form av insatservilka regleras genom förordningen (1987:409) om arbetshjälpmedel m.m.När det däremot gäller lönebidrag och stöd till skyddat arbete, dvs. arbete iSamhall och skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), anger dagensregler att dessa stöd kan lämnas till arbetsgivare som anställer personer medarbetshandikapp. Genom den föreslagna förändringen av begrepp kommerstöd att kunna utgå i fall där individen har nedsatt arbetsförmåga i förhållan-de till arbetsuppgiften, dvs. Dessutom innebär föränd-ringen en förenkling eftersom endast ett begrepp kommer att användas i deaktuella sammanhangen.Regeringen lägger vidare fram förslag i propositionen om att stöd tillhjälpmedel på arbetsplatsen till företagare och fria yrkesutövare skall lämnasenligt samma villkor som gäller för anställda. Dessutomföreslås att möjligheten till stöd för reparation av hjälpmedel utvidgas (prop.punkt 10 och 11).I propositionen föreslås att stöd till personligt biträde bör kunna lämnas fördeltagare i alla arbetsmarknadspolitiska program (prop. punkt 12). Enligt nugällande regler kan sådant stöd endast lämnas till den som tar emot personer iarbetspraktik.Av bestämmelserna om särskilt stöd för introduktion och uppföljning (SI-US) bör framgå att personligt stöd kan lämnas ochatt SIUS-konsulenten därefter medverkar vid uppföljningen av anställningen(prop. punkt 13).Av konkurrensskäl föreslås i propositionen att stöd till skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare () inte skall få lämnas om det skyddade arbetetbedrivs inom konkurrensutsatt sektor eller verksamhet (prop. punkt 14).Propositionens förslag enligt punkterna 9-14 föreslås träda i kraft den 1augusti 2000.I propositionen anges också att regeringen kommer att föreskriva att rekvi-sitionstiden för ersättning för lönebidrag och OSA skall förkortas från nuva-rande , med möjlighet till dispens om det finns syn-nerliga skäl.MotionFolkpartiet anser i kommittémotion A19 (yrk. 10) att det finns anledning attbibehålla dagens möjligheter till överklagande av beslut om stöd till hjälp-medel på arbetsplatsen, stöd till personligt biträde och särskilt stöd vid starav näringsverksamhet för arbetshandikappade. Regeringens förslag om attsådant beslut skall kunna överklagas endast till AMS bör därför avslås, anserFolkpartiet.Utskottets ställningstagandeFolkpartiet har i sitt nämnda motionsförslag framställt ett avslagsyrkan-de. Eftersom regeringen inte lagt fram något formellt förslag i den aktuellafrågan utgår utskottet från att motionsyrkandet skall förstås som ett förslagom tillkännagivande till regeringen.I den aktuella frågan vill utskottet peka på att möjligheterna till överkla-gande regleras i förordningen (1987:409) om bidrag till arbetshjälpmedelm.m. Även om det är regeringen och inte som beslutar om änd-ringar i förordningen vill utskottet ändå i detta sammanhang ansluta sig tillregeringens argument för att inskränka möjligheterna att överklaga beslut omde aktuella stödformerna.Utskottet avstyrker motion A19 yrkande 10 (fp) och biträder regeringensförslag om regeländringar m.m. (prop. 9-14).Utskottet ser positivt på strävandena att förbättra prognoserna för medels-förbrukning inom AMV genom att bl.a. förkortad rekvisitionstid för ersätt-ning till lönebidrag och OSA. Med hänsyn till de administrativa svårighetersom kan uppstå för berörda arbetsgivare till följd av den kraftigt förkortaderekvisitionstiden anser utskottet att det bör stå regeringen fritt att bestämmaen än de angivna om det bedöms att administrativasvårigheter skulle uppstå med en så kraftigt förkortad tid.I anslutning till vad som här anförts om särskilda insatser för personer medarbetshandikapp kan nämnas att utskottet har avlämnat ett yttrande(yttr. 1999/2000:AU5y) till socialutskottet med anledning av proposition1999/2000:79 Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan förhandikappolitiken. Utskottet har där tillstyrkt regeringens förslag till mål ocinriktning för det handikappolitiska arbetet samt redovisat en rad aktuellauppgifter kring arbetsmarknaden för funktionshindrade.5. Arbetsmarknadsverket5.1 Ledning och styrning, arbetsmarknadsnämnder, m.m.PropositionenAv instruktion och verksförordning för AMV framgår att AMS är centralförvaltningsmyndighet för allmänna arbetsmarknadsfrågor och chefsmyndig-het för länsarbetsnämnderna. I egenskap av chefsmyndighet åligger det AMSatt se till att och regeringens beslut verkställs.När det gäller ledningsform har såväl AMS på den centrala nivån somlänsarbetsnämnderna på den regionala nivån en styrelse med fullt ansvar.Förekomsten av samma ledningsform på de båda myndighetsnivåerna har letttill vissa otydligheter. Dels har förhållandet mellan de båda myndighetsnivå-erna varit oklart, dels har förhållandet till regeringen varit oklart. Otydlighterna har medfört att styrningen, framför allt internt, inte varit tillfredsstälande. I propositionen konstateras att både generaldirektören och respektivelänsarbetsdirektör skall sköta den löpande verksamheten enligt sin styrelsesdirektiv.Mot bakgrund av de senaste årens allvarliga kritik mot brister i verketsekonomistyrning måste åtgärder vidtas, anser regeringen. Många länsarbets-nämnder har inte klarat verksamheten på ett godtagbart sätt och AMS förfo-gar inte i tillräcklig omfattning över erforderliga styr-, uppföljnings- ochkontrollsystem. Det är angeläget att budgetar hålls, verksamhetsmålen upp-nås och medlen används för avsedda ändamål.