bet · GN01AU7 · 2000-05-11 00:00:00 — Intresserade har fått lämna in ansökningar där de beskriver sitt projekAMS har beslutat om att det fr.o.m. skall startas projekt i 46orter från i norr till i söder. Samtliga län är representerade. Deorter som har valts ut har en stor andel långtidsinskrivna vid arbetsförmed-lingarna. Verksamheten kommer att ske i koncentrerad form föratt sedan dras i gång i full skala . pågår deca 70 olika former av arbetsmarknadspolitiska projekt. Inte alla län har docklyckats komma i gång med sina projekt.Under inledningsarbetet har det hållits tre stycken upptakts- och avstäm-ningskonferenser. AMS har även utarbetat informationsmaterial och doku-ment med riktlinjer för verksamheten.För att kunna anvisas aktivitetsgaranti enligt pilotprojektet skall den ar-betssökande ha varit inskriven vid den offentliga arbetsförmedlingen . Aktiviteten skall omprövas var sjätte månad. Varje deltagare fårstöd av professionella handledare inom grupper på 10-15 personer, den s.k.Af-poolen. När en arbetssökande påbörjar aktivitetsgarantin utarbetar hand-ledare och den arbetssökande en individuell handlingsplan, den s.k. jobbsö-karplanen. I planen specificeras både vad arbetsförmedlingen kan erbjudaoch vad som krävs av deltagarna. Det kan t.ex. ställas krav på geografiskrörlighet. Inom aktivitetsgarantin skall det bedrivas olika former av aktivite-ter och de redan befintliga arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall kunnaanvändas. Exempel på aktiviteter som kan anordnas inom ramen för aktivi-tetsgaranti är enskilda planerings- och uppföljningssamtal, jobbsökaraktivi-teter, träning i AMS Internettjänster, studiebesök, kortare arbetsprövning,förberedelse inför start av näringsverksamhet, enskild studie- och yrkesväg-ledning och olika former av "kom-i-gång"-kurser. Andra former av aktivite-ter är praktik, arbetsmarknadsutbildning, övergångsarbete och tillfällig an-ställning upp . En väsentlig skillnad mellan deltagande iaktivitetsgarantin och deltagande i enstaka program är att alla tillgängligaprogram samlas under ett tak och att den individuella jobbsökarplanen gårsom en röd tråd genom alla aktiviteter, dvs. garantin utgör ett slags"paraplyåtgärd".Arbetet med aktivitetsgarantin skall ske i nära samverkan med stat, lands-ting, kommuner, privata företag, bemanningsföretag, arbetsmarknadensparter, ideella organisationer, studieanordnare och kyrkor. Huvudansvaretligger dock på arbetsförmedlingen.Till anordnare kan det utgå en ersättning med per dag för admini-stration och kringkostnader. Vidare kan företag som anställer en deltagareutnyttja det förstärkta anställningsstödet. För arbetshandikappade personerkan arbetsgivare erhålla lönebidrag.En viktigt faktor för att projektet skall lyckas är enligt AMS att det finnskunniga och engagerade handledare. Dessa handledare kommer att rekryterasinom AMV. För att svara mot de krav som ställs kommer de att få särskildutbildning.Inom AMS har det även tillsatts en arbetsgrupp som skall följa och utvär-dera de olika pilotprojekten.MotionerModeraterna hävdar i kommittémotion A15 att personer i gruppen långtids-inskrivna tenderar att bli alltmer svårplacerade. För att hjälpa dem krävsenligt samlade individuella och kraftfulla åtgärder.Personer med invandrarbakgrund utgör en till stor del oanvänd resurs.Grunden ligger i otillräckliga kunskaper i det svenska språket. Moderaternakonstaterar att utbildningen i Svenska för invandrare (sfi) är dålig. Kraven pådenna utbildning måste skärpas och individualiseras.Ungdomar som inte får tillträde till arbetsmarknaden riskerar ett liv präglatav bidragsberoende och utanförskap. föreslår att ingen skalltillåtas lämna skolan utan godkända baskunskaper i svenska, engelska ochmatematik. Vidare föreslås införandet av en individuell lärlingsutbildningsamt satsningar på eftergymnasial, kvalificerad yrkesutbildning.Moderaterna anser också att de äldres erfarenheter och kunnande måste tastill vara bättre. Detta kräver ett generellt förbättrat klimat för arbete ochföretagande med inslag av nya och okonventionella metoder.Som exempel på okonventionella metoder anges det arbete som bedrivs iden danska kommunen (yrk. 3).När det gäller aktivitetsgarantin konstaterar att huvudskäletför regeringens förslag är den s.k. rundgången. Det saknas beslutsunderlag ipropositionen förutom den outvärderade försöksverksamheten som har be-drivits . , som i och för sig inte utesluter atten aktivitetsgaranti kan ha en funktion att fylla för grupper av långtidsin-skrivna, anser att i avsaknad av ett godtagbart underlag inte kanfatta beslut om införande av åtgärden. Avslagsyrkande har framförts underberedningen av ärendet. Vidare anser att, om åtgärden införs,medel från Europeiska socialfondens mål 3 inte bör användas. Enligt Mode-raterna är det viktigt att sådana medel, som är avsedda för kompetensutveck-ling, inte slussas in i en mer reguljär arbetsmarknadspolitik (yrk. 4).När det sedan gäller förslaget om särskilt anställningsstöd anser Modera-terna att detta är än mer knapphändigt underbyggt (yrk. Det är bra attregeringen erkänner att det finns ett samband mellan företagens höga kostna-der för att anställa och det antal jobb som de kan erbjuda. Däremot ger inteförslaget äldre långtidsarbetslösa bättre förutsättningar för att ta de ledigaarbeten som erbjuds. En tillfällig rabatt för att anställa riskerar snarare attpermanenta förhållandena. I stället för att den arbetssökande blir mer konkur-renskraftig slussas denne med stödåtgärder runt i ovisshet ännu . Mode-raterna pekar också på att tidigare erfarenheter av subventionerade anställ-ningar inte är särskilt goda. föreslår därför enligt yrkande somframförts vid beredningen i utskottet att förslaget avslås. I avsnitt 2 behand-las kritik mot den föreslagna finansieringsmodellen.Kristdemokraterna hävdar i kommittémotion A20 att det för att undvikalångtidsarbetslöshet är viktigt att man på ett tidigt stadium sätter in relevanåtgärder för att stödja den arbetslöse.Enligt krävs en rad åtgärder för att bryta långtidsar-betslöshet. Sådana åtgärder är individuella handlingsplaner, kompetenshöj-ning, tydliga krav på den arbetssökande som stöd ges på alla sättför att bryta arbetslösheten samt ekonomiska incitament.Det är enligt oklart hur aktivitetsgarantin skall utfor-mas. Försöksverksamheten som skall ligga till grund för åtgärden har nyligendragits i gång. anser mot denna bakgrund att det finns allanledning för utskottet att kräva ytterligare preciseringar av hur aktivitetsgarantin skall utformas i praktiken innan fattar beslut.För att en aktivitetsgaranti skall bli verkningsfull förutsätts tydliga kravsom går att leva upp till, stöd och hjälp att bryta arbetslöshetsmönstret samtaktiva insatser för att möta den enskildes konkreta behov och problem. Det ärockså viktigt att nära samverkan sker med föreningsliv, privata bemannings-företag och förmedlare. Det är också rimligt att aktivitetsgarantin kan pågålängre än (yrk. 5).Vad gäller förslaget om särskilt anställningsstöd påpekas i Kristdemokra-ternas motion att det så sent som infördes nya regler för detförstärkta anställningsstödet. Trots att dessa regler bara gällt i fyra månaderkommer ett nytt förslag. Enligt är det positivt att rege-ringen inser att sänkta arbetskraftskostnader kan öka sysselsättningen. I enuppåtgående ekonomi har också anställningsstödet haft framgång. Men det ärviktigt att en åtgärd får verka fullt ut och inte störas av ständiga regelföränringar. Vidare innebär förslaget orimligt höga subventioner. Förslaget bördärför avslås (yrk. 6).Centerpartiet hävdar i partimotion A21 att arbetslösa som kommer i kontaktmed den reguljära arbetsmarknaden i stället för att delta i arbetsmarknadspo-litiska åtgärder lättare får reguljära arbeten. Partiet förordar därför införanav övergångsarbetsmarknader (yrk. På dessa arbetsmarknader är arbets-kraften billigare genom t.ex. återföring av arbetsgivaravgifter. Dessa mark-nader bör skapas i regionala partnerskap mellan arbetsmarknadens myndig-heter och arbetsgivare.Folkpartiet stöder i kommittémotion A19 grundtanken med en aktivitetsga-ranti. påpekas att den reser vissa problem såsom innehållet i ga-rantin och vilket inflytande de enskilda har över utformningen.Vidare påpekar att det är en angelägen fråga vad som kan görasför att bryta långtidsarbetslöshet bland äldre arbetskraft. Många arbetstagaresom har fyllt har det betydligt svårare att komma in på arbetsmarkna-den efter en period av arbetslöshet. Partiet framhåller vidare att det är mot-ståndare till alla förslag som innebär att äldre arbetskraft skall pensioneraseller generationsväxlas bort från arbetsmarknaden. Det är därför bra att rege-ringen markerat att förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl inte är någonbra åtgärd (yrk. 8).Folkpartiet accepterar det föreslagna anställningsstödet. Däremot vill par-tiet varna för att arbetsgivarna sätter i system att ta in en person med anstälningsstöd och behålla denna person för att därefter ta in en ny. Partianser därför att regeringen noga bör följa upp och utvärdera denna åtgärd(yrk. 9).Inger () anser i motion A14 att förslaget om aktivitetsgarantin börförtydligas så att det klart framgår att vissa utbildningsinsatser av mer allmäkaraktär också kan ingå i aktivitetsgarantin.Utskottets ställningstagandeAntalet långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen har ökat dramatiskt under1990-talet. Vid decenniets början fanns endast ett fåtal långtidsinskrivna.Kulmen nåddes 1997 då antalet var 130 000. Därefter har denna grupp mins-kat i takt med att den generella arbetslösheten reducerats. Det kan bl.a. för-klaras av den pågående sysselsättningsuppgången. är ca63 000 personer långtidsinskrivna. I gruppen långtidsinskrivna är personermed låg utbildning eller med arbetshandikapp samt äldre överrepresenterade.Utskottet ser allvarligt på utvecklingen och anser därför att det är viktigt atdet vidtas åtgärder för att komma till rätta med detta problem. Det är särskiltangeläget att åtgärder vidtas så att man därigenom ut-nyttjar den mycket goda utvecklingen inom svensk ekonomi och det förbätt-rade arbetsmarknadsläget. Som framhålls i propositionen är risken annars attmånga av dessa personer permanent slås ut från arbetsmarknaden.Utskottet instämmer i vad flera motionärer påpekar om att det krävs olikainsatser beroende på vilken arbetslös som skall få hjälp. Det är därför ange-läget att den åtgärd som införs för långtidsinskrivna är mycket flexibel ochger goda möjligheter att beakta den enskildes behov.AktivitetsgarantiSom ett viktigt led i arbetet att minska antalet långtidsarbetslösa, motverkalånga inskrivningstider och minska andelen återinskrivningar måste de indi-viduella handlingsplanerna vidareutvecklas. Därtill kommer att det behövsåtgärder som motverkar den s.k. rundgången och stärker den enskildes möj-ligheter att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Enligt utskottet ärden föreslagna aktivitetsgarantin en sådan åtgärd som kan anpassas efter denenskildes förutsättningar och motverka långtidsinskrivningar. Till skillnadfrån vad som gäller pilotverksamheten skall i den föreslagna aktivitetsgaran-tin förutom långtidsinskrivna även de som riskerar att bli långtidsinskrivnaomfattas.Vid utformandet av åtgärden måste enligt utskottets mening särskilda hän-syn tas till olika yrkesgruppers förutsättningar. I uppdraget till AMS omgenomförande av försöket med aktivitetsgaranti påpekas detta. En grupp somsärskilt framhållits är kulturarbetarna. Utskottet återkommer till denna gruppnedan. Enligt utskottets mening är det viktigt att betona den ömsesidighetsom måste råda, dvs. att arbetsförmedlingen i samråd med den enskilde inomramen för den individuella handlingsplanen skall komma överens om vilkainsatser som är lämpligast. Utskottet har tidigare berört de individuella hand-lingsplanerna i betänkandets avsnitt 1. Såsom utskottet har förstått förslagetkan aktivitetsgarantin beskrivas som en ramåtgärd. Inom ramen för aktivi-tetsgarantin skall organiserade jobbsökaraktiviteter kunna bedrivas samtbefintliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder och anställningar som finansierasmed anställningsstöd utnyttjas. När den enskilde omfattas av garantin skallhan eller hon ha en aktivitet på heltid eller personen söker arbete.Basen för verksamheten skall som nämnts vara organiserade jobbsökarakti-viteter. Dessa skall bedrivas i grupper om 10-15 arbetssökande med enhandledare. Är det mer ändamålsenligt skall den arbetssökande kunna anvi-sas någon av de andra arbetsmarknadspolitiska åtgärderna eller en anställ-ning som finansieras med anställningsstöd.När det gäller åtgärden arbetspraktik vill utskottet erinra om de undantags-regler som finns vad gäller finansieringsbidragen. För vissa grupper kanarbetspraktik anvisas helt utan krav på finansieringsbidrag. Det gäller vidanvisning av bl.a. unga handikappade, arbetshandikappade och invandrare.Utskottet har utgått från att det skall vara relativt fritt att välja olika forav okonventionella lösningar, dvs. det skall vara möjligt att inom ramen föråtgärden genomföra aktiviteter som skiljer sig från tidigare insatser. Arbets-förmedlingen skall vara ansvarig för att arbetssökande erbjuds lämpligainsatser. I detta arbete skall arbetsförmedlingen kunna samverka med bl.a.kommuner, grupper av arbetsgivare, bemanningsföretag samt ideella ochekonomiska föreningar.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att utskottet i samband medbehandlingen av budgetpropositionen för föreslog att detskulle genomföras en översyn av bemanningsföretagens verksamhet. Riks-dagen beslutade i enlighet med förslaget. Enligt vad utskottet har erfarit harNäringsdepartementet tillsatt en arbetsgrupp som skall se över dessa frågor.Inom ramen för aktivitetsgarantin skall de arbetssökande kunna ta tillfälli-ga arbeten. Verksamheten skall bedrivas inom ramen för gällande regler.Länsarbetsnämnden skall samråda med den lokala fackliga organisationeninnan anvisning sker i de fall verksamheten är förlagd till en arbetsplats.Med tillämpning av nuvarande regler för arbetslöshetsersättning kommeraktivitetsgarantin att vara återkvalificerande för rätt till sådan ersättning.Även om åtgärden är återkvalificerande är inte avsikten att någon skall åter-vända till öppen arbetslöshet utan åtgärden skall pågå kontinuerligt fram tilldess att den enskilde lämnar garantin för ett arbete eller utbildning eller tilföljd av avstängning.I likhet med regeringen anser utskottet att man i denna verksamhet ävenbör använda mål 3-medel. Enligt riktlinjerna för dessa medel skall en viss delanvändas för aktiviteter för arbetslösa.Både och ifrågasätter bl.a. om det ärlämpligt att införa en aktivitetsgaranti innan det genomförts en utvärderingav pilotprojektet.Utskottet kan ha viss förståelse för invändningen. Givetvis skulle det varaav värde att se hur pilotprojektet utvecklas innan en permanent åtgärd införs.Enligt utskottets mening är det emellertid viktigt att man så snart som möjligtkommer i gång med denna åtgärd så att det mycket gynnsamma ekonomiskaläget kan utnyttjas. Projektet är ändå inte utan betydelse. När åtgärden införsden har projektet fått full omfattning, varför man kan ta tillvara värdefulla synpunkter vid utformningen av åtgärden.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet införandet av en aktivitets-garanti (prop. punkt 4). Motionerna A14 (s), A15 yrkandena 3 och 4 (m) ochA20 yrkande 5 (kd) bör därför avslås. Även motion A19 yrkande 8 (fp) böravslås.En fråga som har aktualiserats vid utskottets behandling av förslaget omaktivitetsgarantin är om det inom ramen för åtgärden även skulle vara möjligtmed reguljära utbildningar. Bland de långtidsinskrivna finns det en gruppsom inte har gymnasieexamen. Personer som ingår i denna grupp har imånga fall mycket svårt att få ett reguljärt arbete. Det är därför angeläget atverka för att så många som möjligt skaffar sig denna kompetens. Enligtnuvarande bestämmelser är det inte möjligt att inom ramen för arbetsmark-nadsutbildning anvisa reguljära studier på grundskole- och gymnasienivåutom när det gäller arbetshandikappade personer eller långtidsinskrivnainvandrare. Sistnämnda undantag följer av 14 § förordningen (1998:1784)om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter. Om en arbetslös saknar gymnasie-kompetens kan han eller hon dock erhålla särskilt utbildningsbidrag inomramen för . Sådant bidrag utgår bara . Därefterförutsätts den enskilde ta studielån. Det finns dock tecken som tyder på attarbetslösa som har haft särskilt utbildningsbidrag avslutar sinastudier i stället för att fortsätta att studera med studielån, trots att det ifall säkert vore önskvärt att studierna fullföljdes. Ett annat problem är att dfinns en grupp bland de långtidsinskrivna som av olika skäl, bl.a. bristandestudievana, ålder m.m., känner stor tveksamhet när det gäller studier. Detfinns därför flera goda skäl för att möjliggöra reguljära studier inom ramenför aktivitetsgarantin.Även bland arbetslösa som inte omfattas av aktivitetsgarantin finns det grupp som saknar grundskole- och gymnasiekompetens och där liknandeförhållanden kan råda. Bland dem kan finnas personer vilkas ställning påarbetsmarknaden skulle förbättras avsevärt genom utbildning. Även här bördet vara möjligt att efter individuell prövning anvisa reguljär utbildning.Möjligheten att anvisa arbetslösa reguljära studier bör enligt utskottets me-ning förbehållas vissa kategorier bland de nämnda grupperna. Den börinte komma i fråga för yngre arbetslösa. Krav bör ställas att den arbetslösehaft anknytning till arbetsmarknaden före arbetslös-heten.Utskottet bedömer att en sådan möjlighet att anvisa reguljära studier intebehöver påverka anslagsnivån inom utgiftsområde 14. Den grupp som äraktuell för reguljära studier skulle med största sannolikhet i annat fall om-fattats av en arbetsmarknadspolitisk åtgärd.Vad utskottet har anfört om möjligheten att anvisa reguljära studier bör gesregeringen till känna.I avsnitt 6.2 kommer utskottet in på frågor som rör kulturarbetare och sombl.a. har beröring med förslaget om aktivitetsgarantin.Särskilt anställningsstödSom framhållits inledningsvis har äldre arbetslösa särskilt svårt att komma inpå den reguljära arbetsmarknaden. Enligt utskottet är det stor risk att proble-men växer för denna grupp om det inte vidtas aktiva åtgärder. Avsikten medaktivitetsgarantin är att förbättra de äldres situation men utskottet anser ilikhet med regeringen att det krävs ytterligare åtgärder för denna grupp. Föratt minska den tveksamhet många arbetsgivare har mot att anställa äldre kandet krävas ekonomiska incitament. Utskottet anser att det förslag regeringenhar lämnat är väl avvägt och bör kunna leda till goda resultat. Den föreslagnautvidgningen skulle också kunna leda till att de arbetshandikappades möjlig-heter avsevärt förbättrades eftersom det är vanligare med sådana handikappbland äldre än bland yngre. Enligt utskottets mening är det särskilt i uppåtgå-ende konjunktur som åtgärder av detta slag kan ge goda effekter. Det ärdärför viktigt att förstärkningar införs så snart det är möjligt. Utskottet deldärför inte de synpunkter som framförts att man bör avvakta utfallet av redanetablerade anställningsstöd.Utskottet biträder regeringens förslag (prop. punkt 5) om ett särskilt an-ställningsstöd och avstyrker därmed motionerna A15 yrkande 5 (m) och A20yrkande 6 (kd).Utskottet stöder också förslagen om förändringar i anställningsskyddslagen(prop. punkt 2).Enligt regeringens förslag är det särskilda anställningsstödet inte återkvali-ficerande för arbetslöshetsersättning. Det innebär dock inte att den arbetslösekommer att stå utan försörjningsmöjlighet om han eller hon skulle bli ar-betslös när anställningen med särskilt anställningsstöd upphör. Eftersom detsärskilda anställningsstödet anvisas inom ramen för aktivitetsgarantin kom-mer personen i sådana fall att återgå till aktivetsgarantin. Utskottet, sombiträder regeringens förslag vad avser arbetslöshetsförsäkringen i denna del,återkommer i avsnitt 4 när det gäller antagande av lagförslagen.Folkpartiet anser att det bör ske en uppföljning av åtgärden. Utskottet, somförutsätter att regeringen kommer att följa åtgärden, är inte berett att göranågot tillkännagivande med anledning av motion A19 yrkande 9 (fp). Denbör därför avslås i den mån den inte kan anses tillgodosedd med vad utskottetanfört.Centerpartiet har för sin del framfört förslag om att införa s.k. övergångs-marknader inom vilka arbetskraften skulle vara billigare genom t.ex. återfö-ring av arbetsgivaravgifter. Utskottet, som kan konstatera att tanken meddetta förslag till viss del överensstämmer med de idéer som ligger bakomanställningsstödet, anser att förslaget är alltför vagt formulerat för att kunnligga till grund för något bestämt ställningstagande i sak. Utskottet kan där-för inte ställa sig bakom det. Motion A21 yrkande 11 (c) avstyrks därför.4. Regelförenklingar m.m.4.1 RegelförenklingarPropositionenRegeringen konstaterar att det arbetsmarknadspolitiska regelverket undersenare år steg för steg har gjorts mer överskådligt och lättillgängligt. Man hai huvudsak strävat efter att minska antalet åtgärder och att förenkla. Ett antaexempel på förenklingar lämnas. Bland annat anges att åtgärderna arbets-platsintroduktion (API) och arbetslivsutveckling (ALU) har ersatts av ar-betspraktik. finns det en gemensam förordning ivilken åtgärderna arbetspraktik, arbetsmarknadsutbildning, datortek, start avnäringsverksamhet och yrkesinriktad rehabilitering regleras.Regeringen förklarar att arbetet med förenklingar av det arbetsmarknads-politiska regelverket måste gå vidare. I budgetpropositionen för budgetåret2000 (prop. 1999/2000:1) aviserades att regelverket skulle reduceras väsent-ligt samt fokuseras på arbetsmarknadspolitikens huvuduppgifter. Vidareangavs att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna borde utformas så att deblir enkla och överblickbara samt anpassningsbara utifrån de enskildas behovoch de lokala förutsättningarna. De borde dessutom utformas så att de ut-vecklar möjligheterna till samverkan med andra aktörer såsom arbetsgivare,arbetsmarknadens parter, , kommuner och utbildningsvä-sendet. Det nya regelsystemet borde vara utformat så att regeringen ochriksdagen kan besluta om nya satsningar eller en förändrad inriktning avinsatserna utan att nya regelsystem och ny administration behöver byggasupp.Förenklingarna av regelsystemen skall enligt den nu aktuella propositionenbygga på följande principer.Antalet program (åtgärder) bör reduceras väsentligt.Program med i princip samma syfte bör föras samman.Inom varje enskilt program bör det finnas enhetliga, enkla, tydliga ochtransparenta regler. Undantag och särregler bör undvikas.Vikten av en väl utformad redovisning av hur medlen använts och vad delett till skall betonas.Åtgärden otraditionella insatser bör ingå i ett nytt särskilt program be-nämnt projekt.Regeringen gör den bedömningen att de arbetsmarknadspolitiska åtgärder-na fr.o.m. indelas i sju olika arbetsmarknadspolitiskaprogram: arbetsmarknadsutbildning, arbetspraktik, anställningsstöd, utveck-lingsgaranti, start av näringsverksamhet, projekt med arbetsmarknadspolitiskinriktning samt särskilda insatser för arbetshandikappade. Regeringen anseratt det är av stor vikt att det sker en kontinuerlig prövning av det arbetsmarknadspolitiska regelverket så att åtgärderna får avsedd effekt. Arbetsmarkna-dens förändrade krav på kompetens tillsammans med det förhållandet attsammansättningen av de arbetslösa varierar gör det nödvändigt att ha ar-betsmarknadspolitiska åtgärder som svarar mot de behov som uppstår. Reg-lerna skall också klara av de förändringar som ständigt sker på arbetsmark-naden som de skall kunna tillämpas med hänsyn till den enskildesbehov.Regeringen anser vidare att det är viktigt att de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna i högre grad skall kunna kombineras med varandra.I propositionen redovisas i en tabell, som återges nedan, hur program-strukturen skall se ut. Vidare lämnas exempel på insatser som skall ingåunder respektive program.