bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Regler om proportionalitet vid stridsåtgärder börinföras och rätten till sympatiåtgärder avskaffas. En allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring med en bortre parentes bör införas. Försäkringenbör i större grad än finansieras genom från den enskilde.Dess utformning skall underlätta lönebildningen och stimulera den enskil-de att aktivt söka arbete. Den nya försäkringen bör införas från den 1oktober 2001.Moderaterna pekar i motion Sk795 på en rad problem med olika regler rö-rande bl.a. skatter, arbetsmarknad, arbetsrätt och socialförsäkringar somutgör problem för s.k. gränsgångare i de nordiska länderna och som brom-sar ett ökat utbyte av arbetskraft mellan de nordiska länderna.KristdemokraternaKristdemokraterna poängterar i motion A278 (yrk. 1, 2, 4, 6 och 31) arbe-tets värde i sig. Arbetet är viktigt för människans möjlighet att utveck-la sin identitet. För de flesta människor är arbete av största vikt förupplevelsen av en god livskvalitet. Ur fördelningspolitisk synvinkel ärtillkomsten av nya arbetstillfällen den i särklass viktigaste frågan.Arbetslöshet innebär slöseri med mänskliga resurser, och därför är fullsysselsättning ett ideologiskt mål för Kristdemokraterna.En förutsättning för full sysselsättning och tillväxt är en långsiktigoch stabil ekonomisk politik i samspel med en aktiv arbetsmarknadspoli-tik. För att stimulera tillväxten i måste arbetsmarknadspolitikenreformeras. av arbetsmarknadspolitiska åtgärder är fortfarande förymnig. Stela och detaljrika regelsystem måste ersättas av mer generellaoch enkla system. Även inom arbetsmarknadspolitiken måste man utgå frånsubsidiaritetsprincipen, dvs. det en lägre nivå klarar på egen hand skallinte högre nivåer lägga sig i.Kristdemokraterna instämmer i det övergripande mål för arbetsmarknadspo-litiken som föreslås i budgetpropositionen men uttrycker kritik mot rege-ringens sätt att beskriva arbetsmarknadspolitikens uppgift. Denna är intei första hand att uppnå ekonomisk nytta för den offentliga sektorn, före-tagen och samhället utan i stället att sätta den enskilda arbetslösamänniskan i centrum.I motion N324 (yrk. 9) behandlar åtgärder för att för-bättra arbetsmarknadens funktionssätt och uppnå en bättre balans i löne-bildningen. En allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med enhögre grad av egenfinansiering bör införas. Lagstiftningen som reglerarkollektivavtal bör ses över bl.a. i syfte att öka möjligheterna för en-skilda löntagare att sluta avtal med arbetsgivare utan hänsyn till gäl-lande kollektivavtal. Praktik/lärlingssystem för ungdomar bör införas isyfte att öka möjligheterna att komma in på arbetsplatser. Arbetsmark-nadsutbildningen bör i högre grad samordnas med det reguljära utbild-ningsväsendet.Kristdemokraterna framhåller i motion A278 (yrk. 4) att det, för attförhindra långtidsarbetslöshet, är viktigt att åtgärder sätts in på etttidigt stadium av arbetslösheten. Det gäller exempelvis utbildning ellerpraktik. För att bryta långtidsarbetslöshet krävs en rad insatser, däri-bland individuella handlingsplaner, kompetenshöjning, tydliga krav på denarbetssökande samt stöd och ekonomiska incitament. Partiet konstateraratt det bland de långtidsinskrivna finns personer som inte är anställbaraav olika skäl. För dessa grupper är det viktigt med nära samverkan mellanarbetsförmedling, kommun, försäkringskassa och sociala myndigheter.Kristdemokraterna efterlyser förslag till regler för en övergångsarbets-marknad utan risker för osund konkurrens.Enligt motion A278 (yrk. 31) bör regeringen revidera den natio-nella handlingsplan för sysselsättning som utarbetats med utgångspunkt iEU:s sysselsättningsriktlinjer. EU-ländernas gemensamma ståndpunkter närdet gäller bekämpande av arbetslöshet måste omsättas i praktisk tillämp-ning, anser motionärerna.Ett antal principer som bör styra insatser för att underlätta ungdomarssituation på arbetsmarknaden slås fast av i motion A278(yrk. Utbildning skall uppmuntras och premieras, utbildningssystemetskall ge även praktiskt inriktade ungdomar utvecklingsmöjligheter, ochkommunerna skall ha det grundläggande ansvaret för ungdomar upp till 20år. Det fåtal ungdomar som inte går i gymnasieskolan skall ges möjlighettill som skall ge reell arbetslivserfarenhet. Ingaungdomar skall behöva leva på socialbidrag. Även om partiet förespråkarsatsningar på lärlingsutbildning, skattelättnader inom tjänstesektorn,flexiblare lönesättning och ny arbetsrättslagstiftning framför utveck-lingsgaranti för ungdomar , så anser partiet att utvecklingsga-rantin skall finnas kvar tills vidare.CenterpartietCenterpartiet förespråkar i motion So358 (yrk. 10) en decentraliserad ochflexibel arbetsmarknadspolitik för ökad livskvalitet. Arbetet ger intebara försörjning utan är också en källa till kreativitet och självför-verkligande, och det har en viktig social funktion. harvåra trygghetssystem uppvisat stora brister som arbetsmarknads-politiken har varit starkt centralstyrd, och omfattande strukturföränd-ringar har ägt rum på arbetsmarknaden. anser att arbetslag-stiftningen bör förenklas samt reformeras utifrån en positiv syn på män-niskans förmåga att vilja utveckla sig och sina idéer. Människorna måstefå grundläggande förutsättningar för att själva ta ansvar för sin konkur-renskraft i arbetslivet.Arbetsmarknadspolitiken måste decentraliseras, och varje kommun skall haett särskilt kontor för långtidsarbetslösa och arbetssökande som harakuta behov av kompletterande praktik eller utbildning för att få arbete.På kontoret skall en tjänsteman utforma handlingsplaner för den enskildeoch ansvara för kontakterna med övriga aktörer. Kommunerna måste få ökatansvar för att samordna insatser utifrån statliga regelverk och resurser.Partiet anser också att den lokala arbetsförmedlingen bör få makt över dearbetsmarknadspolitiska medlen. Stora delar av kanavvecklas till förmån för decentralisering och privata entreprenörer.Den arbetssökande skall ha stort personligt inflytande över de åtgärdersom behövs. Det är nödvändigt med överlappning och samverkan mellan ar-betsmarknads- och utbildningspolitik.Tillfälliga arbetsmarknader, övergångsarbetsmarknader, bör prövas i regi-onala partnerskap mellan arbetsmarknadsmyndigheter samt privata och of-fentliga arbetsgivare. Där skall långtidsarbetslösa kunna komma i kontaktmed arbetsgivare och få möjligheter till anställning.Också i motion Fi210 (yrk. 7) tar partiet upp frågan om övergångsarbets-marknader och förespråkar att sådana inrättas. Där skall arbetskraftenvara billigare genom återföring av arbetsgivaravgifter.I motion Sf611 (yrk. 11) betonar behovet av individualise-ring av arbetsmarknadspolitiken samt vikten av samordning och samverkanpå lokal nivå. För personer med en svag ställning på arbetsmarknaden ärdet särskilt viktigt att samarbetet mellan arbetsförmedling, försäkrings-kassa och kommun fungerar tillfredsställande.FolkpartietFolkpartiet förordar i motion A263 (yrk. 1-7, 10-12, 17-21) en arbets-marknadspolitik som bygger på tilltro till individen och som man benämnerden djupa arbetsmarknadspolitiken. Den måste utgå från aktiv arbetsmark-nadspolitik, en näringspolitik för fler arbeten genom företagande och enekonomisk politik för sunda och sanerade statsfinanser, eller vad partietbenämner arbetsmarknadspolitikens tre ben. Arbetsmarknadspolitiken måsteenligt förbli en statlig angelägenhet, bl.a. på grund avrisken för undanträngningseffekter. Det bör dock genomföras en långtgåen-de decentralisering inom till den lokala arbetsför-medlingen. Lokala arbetsmarknadsprojekt måste uppmuntras och stödjas.Det sistnämnda gäller bl.a. aktivitetscentra, vilket tas upp i motionSf617 (yrk. 6) där partiet förespråkar en decentraliserad integrationspo-litik. I aktivitetscentra bör långtidsarbetslösa, däribland arbetslösainvandrare, själva kunna driva verksamheten exempelvis på entreprenad. Påså vis kan man uppmuntra människor som länge vandrat mellan arbetsmark-nadsåtgärder och passiv arbetslöshet att själva ta initiativ och ansvar.Folkpartiet betonar i motion A263 att arbetet inte bara har betydelse förden personliga ekonomin utan också ett socialt värde. Detta är extraviktigt för arbetshandikappade. Arbetsmarknaden måste breddas genom attfler kommer i arbete, annars finns det stor risk för flaskhalsar och ökadregional obalans. De åtgärder som sätts in skall i huvudsak inriktas påutbildningsinsatser för att öka arbetskraftens kompetens. En breddadarbetsmarknad får man framför allt till stånd genom att stimulera tjäns-tesektorn och vidta generella åtgärder för att underlätta för företagan-de, anser . Detta ställer höga och delvis nya krav på arbets-marknadspolitiken som skall underlätta för företag att snabbt rekryteraarbetskraft samt medverka till att arbetssökande hittar vägar till arbeteeller kompetenshöjning. Arbetsmarknadspolitiken skall underlätta rörlig-heten på arbetsmarknaden. Den måste läggas om och inriktas på dagensförhållanden där det till följd av det framväxande kunskapssamhälletställs högre krav på kunskaper och färdigheter, exempelvis förmåga attkommunicera.Kvinnornas ställning på arbetsmarknaden måste stärkas genom åtgärder föratt bryta de offentliga monopolen. Kvinnor skall inte längre vara inlåstapå vissa arbetsplatser utan att kunna byta arbetsgivare. Fler kvinnormåste ges möjlighet att starta företag. Stöd för detta bör lämnas tillalla kvinnor som är långtidsarbetslösa.I motion N268 (yrk. 25) menar att det var bra med försöks-verksamhet med friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel i vissalän. Partiet förespråkar att detta blir möjligt i hela landet även omarbetsmarknadspolitiken fortfarande skall vara en statlig angelägenhet.I motion A263 för fram en rad förslag i fråga om arbetsmark-naden för olika grupper. När det gäller arbetsmarknaden för invandrarebör arbetsförmedlingar och arbetsgivare gemensamt, exempelvis genom in-formationskampanjer, verka för att fler invandrare får arbete inom deyrken där de har utbildning. Vissa invandrare hamnar i en rundgång mellanarbetsförmedling, socialtjänst och sfi-undervisning, hävdar partiet ochkräver att denna rundgång stoppas. I fråga om arbetsmarknaden för ungdo-mar anser partiet att en utvärdering bör göras av utvecklingsgarantin förungdomar . Det är viktigt att kommunerna i dagens konjunkturlägeinte "håller kvar" ungdomar i utvecklingsgarantin om de kan få arbete påden reguljära arbetsmarknaden i stället. motsätter sig allaförslag som innebär att äldre arbetskraft skall pensioneras bort ellergenerationsväxlas från arbetsmarknaden . I motionen betonar par-tiet också att de långtidsarbetslösas situation måste uppmärksammas ochatt åtgärder måste sätts in i ett tidigt skede av arbetslösheten (yrk.17-20).Övriga motionerFriare användning av arbetsmarknadspolitiska medelI likhet med berömmer () i motion N325(yrk. 27) den tidigare försöksverksamheten med friare användning av ar-betsmarknadspolitiska medel. Motionären vill att det skall bli möjligtmed sådan friare användning i hela landet.Gemensam nordisk arbetsmarknadTorgny m.fl. (s) tar i motion A269 upp frågan om en gemensamsvensk-norsk arbetsmarknad och föreslår att nuvarande regler för flytt-ningsbidrag i samband med att en arbetssökande kan få arbete på annan ortutvidgas till att gälla EU/EES-medborgare bosatta i och Sverige.Motionärerna vill att en bilateral svensk-norsk lösning skall skapas iavvaktan på en eventuell nordisk överenskommelse. De förespråkar att ettbilateralt avtal ger gränspendlare samma möjligheter som anställda iSverige att få arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet.Arbetsmarknaden för invandrareInger () efterlyser i motion A212 insatser för att öka utrymmetför kompetensutveckling i svenska för förvärvsarbetande invandrare. Mo-tionären vill att en analys skall genomföras av hur detta skall kunna skeinom arbetsmarknadsutbildningen.I motion A216 (yrk. 1) av och () föror-das större möjligheter till yrkesinriktad svenskundervisning inom arbets-marknadsutbildningen.Lena och (båda s) talar i motion A230 omen arbetsmarknadspolitik för hållbar integration. Sysselsättningsmåletmåste prioriteras i arbetsmarknadspolitiken och "utrikes födda" snarareän "utomnordiska medborgare" bör utgöra en prioriterad grupp. Klyftanmellan utrikes födda och infödda svenskar när det gäller sysselsättningmåste minskas, anser motionärerna. Denna uppfattning förs också fram avLena m.fl. (s) i motion A286.Ana () betonar i motion A217 (yrk. 1) att långtidsarbetslö-sa invandrare måste få rätt att ta egna initiativ, eget ansvar och fåmakt över sin vardag.Arbetsmarknaden för ungdomarMagnus och () vill enligt motion A211 ha enförsöksverksamhet med ungdomsarbetsförmedlingar för de ungdomar som harsvårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Dessa förmedlingar bör lokaler nära gymnasieskolan eller högskolan.Motion med anledning av förslag från revisorer om arbetslin-jens tillämpning för de äldreEn motion har lämnats med anledning av förslag (1999/2000:RR13) frånRiksdagens revisorer om arbetslinjens tillämpning för äldre.Hans Andersson m.fl. (v) anser i motion A8 att staten som arbetsgivareskall föregå med gott exempel när det gäller att anpassa arbetslivet tillmänniskors förutsättningar. Statens arbetsgivarpolitik bör kombinera högeffektivitet med personalpolitiskt ansvar.1.4 syn på inriktningen av arbetsmarknads- ocharbetslivspolitiken m.m.ArbetsmarknadslägetUtskottet har ovan redovisat den positiva syn på den ekonomiska utveck-lingen och på arbetsmarknadsutvecklingen som kommer till uttryck i bud-getpropositionen.Riksdagen har fastställt utgiftsramar m.m. statsbud-get. I det betänkande från finansutskottet som låg till grund för beslu-tet (bet. 2000/01:FiU1) bedömde utskottet att de senaste årens mycketgynnsamma utveckling i den svenska ekonomin håller i sig. Ekonomin fort-sätter att växa med historiskt höga tal , en-ligt finansutskottets bedömning. Uppgången i både produktionen och sys-selsättningen har kunnat ske med en bibehållen låg inflation. En deltecken tyder på att resursläget i ekonomin har skärpts under det senasteåret, exempelvis har bristen på vissa grupper av arbetskraft stigit.Nivåerna på den rapporterade arbetskraftsbristen är ändå relativt låga iett historiskt perspektiv.Målet om att halvera arbetslösheten uppnåddes då4,av arbetskraften var arbetslös enligt () arbetskraftsundersökningar (). Den gynnsamma arbetsmarknadsut-vecklingen har fortsatt. Sysselsättningen har ökat med hela 3,0 procen-tenheter mellan oktober och , vilket motsvarar 121 000 perso-ner. Ökningen har skett bland fast anställda inom den privata sektorn ochdå starkast inom företagstjänster. Antalet arbetslösa minskade till173 000 personer , vilket skall jämföras med 223 000 eller5,samma månad året innan.Också när det gäller undersysselsatta uppvisar AKU-statistiken förbätt-ringar. Antalet reducerades med 19 000 personer under tolvmånadersperio-den . Som kan förväntas vid ett gynnsamt konjunk-turläge ökade antalet latent arbetssökande, och uppgickdet till 144 000 personer. Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiskaprogram ökade med 7 000 personer under perioden.Enligt den prognos för utvecklingen på arbetsmarknaden somAMS presenterade är utvecklingen på arbetsmarknadenutomordentligt stark, och det tillkommer ett större antal arbeten än detgjort sedan slutet av . ökade sys-selsättningen med sammanlagt 146 000 personer, och för respektiveår 2001 förutspår AMS en uppgång med 86 000 respektive 77 000 sysselsat-ta.Utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden har enligt AMS varit betyd-ligt mer positiv än inom EU-området som helhet. Den goda konjunkturbildenförutses bestå , även om takten i förbättringarna avtarnågot. Detta har framkommit av arbetsförmedlingarnas intervjuer med drygt9 000 arbetsställen . För att målet skall nås om att ande-len reguljärt sysselsatta av befolkningen skall uppgåtill , sysselsättningsmålet, beräknar AMS att antalet syssel-satta behöver öka med ytterligare ca 160 000 personer.Samtidigt som den starka tillväxten fortsätter väntas av arbets-kraften stå utanför den reguljära arbetsmarknaden . Enligt AMSmåste därför arbetsmarknadspolitiken koncentreras på sysselsättningshö-jande insatser.Hittills under högkonjunkturen har rekryteringssvårigheterna kunnat be-gränsas för företag och arbetsgivare. Emellertid är nu enligt AMS sär-skilt storstäderna på väg mot betydande arbetskraftsbrist, vilket riske-rar att bromsa den starka tillväxten och sysselsättningsökningen. Deregionala skillnaderna väntas förbli stora , menutvecklingen i skogslänen bedöms ljusna , enligt AMS.Den öppna arbetslösheten fortsätter att minska, från som årsgenom-snitt till för . Antalet personer i arbetsmarknadspo-litiska program blir ca 113 000 och beräknas bli 115 000 under år2001, vilket motsvarar av arbetskraften. Deltagarantalet har därmednära halverats , alltså som den öppna arbets-lösheten har halverats till . Antalet långtidsinskrivna (och längre) har minskat kraftigt - med hela30 %.Arbetsmarknadsutskottet har i sitt yttrande till finansutskottet om ra-marna statsbudget (bilaga 3 till arbetsmarknadsutskottetsprotokoll /01:5) i likhet med regeringen konstaterat att arbetsmark-naden utvecklas väl även om problem kvarstår.Arbetslösheten faller, men det finns fortfarande lediga resurser på ar-betsmarknaden. Ansträngningar måste göras för att öka sysselsättningsgra-den bland äldre, funktionshindrade och utomnordiska grupper.Utskottet framhöll i yttrandet att det, även om utvecklingen på arbets-marknaden inger tillförsikt, finns ett antal riskfaktorer för framtiden:hög arbetslöshet och låg sysselsättningsgrad inom vissa regioner, högarbetslöshet bland personer med lägre utbildning, hög arbetslöshet ochlåg sysselsättningsgrad bland invandrare, många långtidsinskrivna, allt-jämt en omfattande deltidsarbetslöshet som bara minskar marginellt ochtilltagande matchningsproblem med risk för inflationsdrivande flaskhal-sar.Någon avgörande förändring har inte skett i den bedömning som utskottetgjorde för ungefär en månad sedan. De ovannämnda riskfaktorerna kvarstårsamtidigt som man i de konjunkturbedömningar som redovisats under höstensamstämmigt drar slutsatsen att högkonjunkturen fortsätter i Sverigeunder samt att sysselsättningen kommer att öka och arbetslöshetenminska. Det finns därmed all anledning att återigen betona att målet nuär att återgå till full sysselsättning.Mål och andra övergripande frågorInledningsvis vill utskottet uttrycka sitt starka stöd för vad som sägs ibudgetpropositionen om att möjligheterna att delta i arbetslivet skallöka för alla. Alla som vill skall kunna få ett arbete. Arbetet har, somockså påpekas i motioner, ett stort socialt värde utöver den ekonomiskabetydelsen. Bland annat därför är det viktigt med kraftfulla insatser föratt öka arbetskraftsutbudet - ett ökat arbetskraftsutbud är också enförutsättning för hög tillväxt i ekonomin. gäller det att ta till varafördelarna med ett gynnsamt konjunkturläge och att med eftertryck motver-ka långtidsarbetslöshet.Det mål, arbetslöshetsmålet, som regeringen och satte upp 1996om att halvera den öppna arbetslösheten från dåvarande till år2000 uppnåddes som framgått . Också målet om syssel-sättning , sysselsättningsmålet, ligger inom räckhåll enligt såvälregeringens som arbetsmarknadsutskottets bedömning. finns dockanledning att betona att arbetslöshets- och sysselsättningsmålen endastskall ses som delmål. Målet skall vara full sysselsättning, något somockså regeringen framhåller i budgetpropositionen.Det åtgärdsprogram med inriktning på målet om full sysselsättning sompresenteras i budgetpropositionen och som sammanfattats ovan bör enligtutskottet utgöra en grund för fortsatta insatser och reformarbete. Detfinns all anledning att redan nu ta krafttag för att målet om full sys-selsättning skall kunna uppnås.Även om arbetsmarknadssituationen har förbättrats väsentligt på senare åroch det råder optimism i fråga om möjligheterna att nå arbetslöshets- ochsysselsättningsmålen finns det skäl att erinra om att det kvarstår en radproblem på arbetsmarknaden. har vissa grupper en besvärligarbetsmarknadssituation. Det gäller exempelvis för många äldre, invandra-re och arbetshandikappade. Ett annat problem är de stora regionala skill-naderna på arbetsmarknaden.Även om den allmänna ekonomiska politiken och strukturpolitiken är avgö-rande för den långsiktiga sysselsättningsutvecklingen spelar också nä-rings-, regional- och arbetsmarknadspolitiken stor roll. Hur den arbets-marknadspolitiska verksamheten utformas har stor betydelse för möjlighe-terna att uppnå målet om full sysselsättning. Omläggningen avarbetsmarknadspolitiken fortsätter. I den nya förordningen (2000:628) omden arbetsmarknadspolitiska verksamheten som trädde i kraft den 1 augustii år formuleras huvuduppgifterna för verksamheten på följande sätt (3 §):att effektivt sammanföra den som söker arbete med den som söker arbets-kraft,att främja sysselsättning och kompetensutveckling för arbetslösa personerpå en effektiv och flexibel arbetsmarknad,att underlätta för personer med svag ställning på arbetsmarknaden att fåarbete och förhindra utslagning från arbetsmarknaden,att motverka långa tider utan reguljärt arbete, samtatt motverka en könsuppdelad arbetsmarknad och på andra sätt bidra tillökad jämställdhet mellan kvinnor och män samt till ökad mångfald i ar-betslivet.Det slås fast att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skall utformasså att den stärker möjligheterna för den enskilde att få eller behållaett reguljärt arbete som så nära som möjligt ansluter till hans ellerhennes förutsättningar och önskemål, att den inte skall snedvrida konkur-rensförutsättningarna för annan verksamhet och att den skall utformas såatt risken för att reguljära arbetstillfällen trängs undan blir så litensom möjligt. Verksamheten skall anpassas till skilda förutsättningar ochbehov i olika delar av landet samt vara förenlig med målen om ekologiskhållbarhet (4 § förordningen).Utskottet anser att den beskrivning av huvuduppgifterna för den arbets-marknadspolitiska verksamheten som görs i förordningen ligger väl i linjemed vad som framförs i ett antal motioner om exempelvis ökad tonvikt påutbildning och kompetensutveckling i de arbetsmarknadspolitiska insatser-na, på rörlighet och på insatser för att motverka långtidsarbetslöshet.Stadgandet i förordningen om att den arbetsmarknadspolitiska verksamhetenskall anpassas till skilda förutsättningar och behov i olika delar avlandet står i överensstämmelse med flera motionsförslag om decentralise-ring och lokal anpassning. Också vikten av personligt ansvar och infly-tande kan sägas komma till uttryck i såväl i flera motionsyrkanden som ide ovan angivna huvuduppgifterna.Arbetsmarknadspolitikens tillväxtfrämjande rollArbetsmarknadsutskottet har pekat påarbetsmarknadspolitikens tillväxtfrämjande roll. Senast i betänkande1999/2000:AU7 konstaterade utskottet att insatserna inom arbetsmarknads-politiken för att främja tillväxt och företagande främst sker inom ramenför kärnuppgifterna för politikområdet, nämligen platsförmedling, före-tagskontakter, insatser för att motverka flaskhalsar och åtgärder för atthjälpa dem som har svårast att få arbete. Utskottet har också tidigare,exempelvis i betänkandena /2000:AU1 och AU7, redovisat och kommente-rat insatser för att främja företagande.I detta sammanhang inskränker sig utskottet till att peka på att rege-ringen i budgetpropositionen för (utgiftsområde 24 Näringsliv)konstaterar att flera områden är centrala för arbetet med att stimuleranäringsklimatet och därigenom skapa goda förutsättningar för bl.a. ny-etablering av företag samt möjligheter för redan etablerade företag attväxa. De viktigaste områdena är kapitalförsörjning, regelförenklingsarbe-te, information, service och rådgivning, kompetens och kunskapsöverföringsamt en väl fungerande konkurrens. På ett mer övergripande plan bör sta-ten främja positiva attityder till företagande och entreprenörskap.