bet · GN01UbU11 · 2000-03-23 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande närmare 60 motionsyrkanden från denallmänna motionstiden , vilka tar upp jämställdhetsfrågor inom utskot-tets olika beredningsområden, från förskola och skola till högre utbildningoch forskning. Samtliga motionsyrkanden avstyrks under hänvisning främsttill aktuellt utrednings- och utvecklingsarbete.Reservationer finns från Moderata samlingspartiet, , Krist-demokraterna, . Motioner från allmänna motionstiden 19991999/2000:Ub211 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i skollagen motsvarande jämställdhetslagen.1999/2000:Ub212 av m.fl. (c) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regler för jämställdhet.1999/2000:Ub218 av m.fl. (v) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att uppdra åtSkolverket att, inom ramen för befintliga medel, utveckla ett projekt somsyftar till att förmå grund- och gymnasieskolor att anordnasjälvförsvarsträning för tjejer enligt vad som anförts i motionen.1999/2000:Ub275 av m.fl. (kd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder i skolan för att öka jämställdheten.1999/2000:Ub280 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om feminism i skolans läroplan.1999/2000:Ub294 av m.fl. (fp) vari yrkas31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra allundervisning.1999/2000:Ub298 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom jämställdheten i skolan.1999/2000:Ub414 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genusforskningen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av kvinnors och mäns möjligheter att göra karriärefter disputation.1999/2000:Ub416 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo-tionen anförts om vikten av ett tydligare genusperspektiv i examensordning-en vid utbildningen till läkare och sjuksköterskor.1999/2000:Ub421 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhetsarbetet i högskolan.1999/2000:Ub474 av m.fl. (kd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genusperspektivet i forskning och forskarutbildning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anpassa karriärvägarna så att familjebildande ochyrkeskarriär kan förenas.1999/2000:Ub487 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhet i utbildningen.1999/2000:Ub489 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom andelen kvinnor i ingenjörsutbildningar.1999/2000:Ub499 av m.fl. (c) vari yrkas30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regler motsvarande jämställdhetslagen i högskoleförordningen,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om könsfördelning i tjänsteförslagsnämnden,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beaktande av sökandetrycket vid dimensioneringen av högskole-platser,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett initiativ för att öka rekryteringen av män tillkvinnodominerade utbildningar.1999/2000:Ub803 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppdrag att särskilt informera kommuner omvikten av att de kommunala skolplanerna, de lokala arbetsplanerna och deårliga kvalitetsredovisningarna innehåller mål respektive utvärderingaravseende skolornas jämställdhetsarbete,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i det pågående arbetet med skolans värdegrund uppmärksammajämställdhetsfrågorna som en viktig del av värdegrunden,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppdrag att särskilt informera skolledareoch lärare om vikten av ett aktivt jämställdhetsarbete som ett led iarbetet med värdegrunden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utfärda tilläggsdirektiv till den pågående översynen avskollagen om att utreda möjligheten att i skollagen införa bestämmelserom att varje skola skall ha en jämställdhetsplan för undervisningen ochelevernas vistelse i skolan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en bestämmelse i högskoleförordningen om att varjehögskola skall ha en jämställdhetsplan för undervisningen och studenternasvistelse vid högskolan,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utfärda tilläggsdirektiv till den pågående översynen avskollagen om att utreda möjligheten att i skollagen införa bestämmelserom att varje skola med årskurserna 7-9, och varje gymnasieskola skall ha enplan för att förebygga och motverka sexuella trakasserier bland elever ochfrån lärare gentemot elever,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en bestämmelse i högskoleförordningen om att varjehögskola skall ha en plan för att förebygga och motverka sexuellatrakasserier bland studenter och från lärare gentemot studenter,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en bestämmelse i högskoleförordningen om att positivsärbehandling av underrepresenterat kön skall tillämpas vid antagning tillhögre utbildningar där det ena könet är kraftigt underrepresenterat,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en bestämmelse i högskoleförordningen om att positivsärbehandling skall tillämpas vid anställning av lärare när det ena könetär kraftigt underrepresenterat inom ämnet, institutionen ellerpersonalkategorin,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppdrag att granska läromedel ur ettkönsperspektiv,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge i uppdrag att granska läromedel ur ettkönsperspektiv.1999/2000:Ub814 av m.fl. (fp) vari yrkas22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genusperspektiv vid tjänstetillsättningar.1999/2000:So331 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av könsperspektiv inom den medicinska forskningen.1999/2000:So492 av och (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att läkarutbildningen genomsyras av jämställdhetsper-spektivet.1999/2000:A804 av m.fl. (kd) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att fler män anställs inom barnomsorg ochskola,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en jämställd utbildning,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att fler böcker av kvinnliga läroboksförfattareanvänds,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en jämställdhetslagstiftning införs i högskoleförordningen,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om andelen kvinnor vid högskoleutbildningar,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i skolan upprätta handlingsplaner mot nedsättande könsord.1999/2000:A805 av m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av jämställdhetsarbetet i skolan,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stimulera flickor att arbeta med informationsteknologi,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särbehandling inom den högre utbildningen och forskningen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättningen av professurer och tjänsteförslagsnämndernas ar-betsmetoder.1999/2000:A806 av m.fl. (c) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett uppdrag åt att utvärdera och stödja arbete föratt bryta könsroller i förskola och skola,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i samverkan med lärarnas organisationer börarbeta för att sprida medvetenhet om flickors och pojkars könsroller iskolan,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett uppdrag åt att föreslå åtgärder för att kommatill rätta med sexmobbning och språkvåld i skolorna,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förtydliga högskoleförordningen vad avser kravet på kunska-per om kvinnors och mäns sjukdomar,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hänsyn till könsperspektivet när medel fördelas till forskningoch utveckling.1999/2000:A807 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av fler män inom vården och skolan,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans viktiga roll när det gäller att lägga grunden för ettjämställt samhälle,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att osynliga strukturer och hinder mot kvinnor inomden högre utbildningen klarläggs.1999/2000:A819 av m.fl. (mp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av problemet med att så få kvinnor avslutar högre uni-versitetsstudier,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att synliggöra kvinnor i undervisningen, i läroböckerna och iklassrummet,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om problematiken angående ungdomars språkbruk och att flickorskroppar anses vara allmänna objekt,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lärarutbildningen fortsätter att fördjupa sig i frågor omjämställdhet med inriktning på att hitta bra former för att undervisa påett jämställt sätt,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder så att omsorgsyrkena blir mer attraktiva.Motion väckt med anledning av proposition 1999/2000:28 Studentinflytandeoch kvalitetsutveckling i högskolan1999/2000:Ub12 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att studenter skall omfattas av lagen om sexuella trakasserier. I det följande behandlar utskottet närmare 60 motionsyrkanden vilka så gottsom samtliga väcktes under den allmänna motionstiden . Motionsyrkan-dena tar upp jämställdhetsfrågor inom utskottets olika beredningsområden,från förskola och skola till högre utbildning och forskning. bedömning råder det en bred politisk enighet om det övergripandemålet med jämställdhetspolitiken på utbildningsområdet, nämligen attflickor och pojkar respektive kvinnor och män skall ha lika rätt ochmöjligheter. Det finns också en samsyn i fråga om att det behövs aktivainsatser för att detta mål skall nås.Jämställdhet inom förskola och skolaFler män inom förskolan och skolanDet är viktigt att fler män anställs inom förskolan och skolan påpekas itre motioner. Enligt motion 1999/2000:A804 yrkande 13har antalet män inom förskolan minskat , liksom inom skolan.Denna trend måste brytas. Varken i hem eller förskola bör barnen leva i enenkönad miljö. I motion 1999/2000:A807 yrkande 2 från anförsatt det är ett problem inom bl.a. skolan och förskolan att andelen mänbland personalen är så liten. anmärker i motion 1999/2000:A819yrkande 21 att många barn saknar manliga förebilder i sin vardag. Såvälur ett jämställdhetsperspektiv som ett barnperspektiv behövs det fler mäninom skola och barnomsorg.Markeringar om vikten av en jämn könsfördelning bland skolans personal görsockså i de motioner med yrkanden om jämställdhetsarbetet i skolan somutskottet behandlar i det följande.U t s k o t t e t delar motionärernas åsikter att barn behöver bådemanliga och kvinnliga förebilder och kontakter. Behovet av åtgärder för attintressera män för läraryrket är emellertid redan uppmärksammat. Utskottetföreslår därför avslag på motionsyrkandena.Lärarutbildningskommittén har i sitt betänkande Att lära och leda - en lä-rarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63) föreslagit attsärskilda rekryteringstjänster skall införas bl.a. för män som vill prövapå att arbeta i förskola, skola och fritidsverksamhet. Högskolor, kommuneroch arbetsförmedlingar bör enligt kommittén tillsammans vidta åtgärder föratt öka mäns intresse för lärarutbildning. Rekryteringskampanjer bör riktastill föreningar och organisationer som verkar inom fritidsområdet och tillmanliga fritidsledare.Kommitténs förslag bereds inom . Enproposition om lärarutbildning m.m. är aviserad till maj 2000.Jämställdhetsarbetet i skolanI flera motioner framförs synpunkter på jämställdhetsarbetet i skolan ochhur detta kan förbättras.Enligt Moderata samlingspartiet i motion 1999/2000:A805 yrkande 6 för-söker en modern jämställdhetspolitik inte förneka eller utplåna deolikheter som finns mellan flickor och pojkar i vad avser kulturella,sociala och biologiska egenskaper. Den frågar i stället hur skolan skallkunna ta hänsyn till dessa olikheter så att varje individ ges möjlighet attutveckla sin fulla potential. Enligt är det av intresse hurundervisningen går till, hur skolan arbetar, när olika ämnen introduceras itiden och hur arbetsformerna i skolan skall kunna undvika att missgynnaettdera könet. De understryker att jämställdhetsarbetet måste grundas påkunskap och bli en pedagogisk fråga, snarare än en moral- ellerattitydfråga.I motion 1999/2000:Ub275 yrkande 10 från framhålls attflickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig, både verbalt och medkroppsspråk, måste uppmärksammas mer, inte minst i lärarutbildningen.Pojkar tar betydligt mer plats i klassrumssituationen. missgynnaspojkarna av att de har få manliga förebilder i skolan. Det är viktigt,anser , att det i lärarutbildningen, i skolplaner och ijämställdhetsprogram vid de enskilda skolorna tydliggörs hur man aktivtkan arbeta med jämställdhet utifrån kunskaper om flickors och pojkars olikaförutsättningar. Också i motion 1999/2000:A804 (kd) yrkande 15 lyfts framatt en jämställd utbildning måste ta fasta på skillnader mellan flickor ochpojkar i mognad, värderingsmönster, språk, prestationer, val av ämnen m.m.Pedagogiken måste anpassas till såväl flickors som pojkars behov.Centerpartiet vill i motion 1999/2000:A806 att skall få i upp-drag att utvärdera och stödja arbete för att bryta könsroller i förskolaoch skola (yrk. bör också i samverkan med lärarnasorganisationer arbeta för att sprida ökad medvetenhet om flickors ochpojkars könsroller i skolan (yrk. Motionärerna hävdar att redan iförskolan får pojkar ta mer utrymme än flickorna. Denna tendens förstärksunder hela skoltiden. Flickorna förväntas vara tysta och ordningsamma,medan förväntningarna på pojkarna är annorlunda. De olika förutsättningarnai skolan missgynnar både flickor och pojkar och blir till ett hinder förökad jämställdhet.I motion 1999/2000:A807 yrkande 22 betonas att jämställdhet ärbåde en fråga om kunskap och en pedagogisk fråga. Arbetet med att för-bättra jämställdheten måste bli en integrerad del av undervisningen iskolan. Kunskap om hur pojkar och flickor utvecklar sin identitet och attdet sker på olika sätt måste förmedlas till blivande lärare och lyftas frami lärarnas fortbildningsprogram. Redan i borde flickor tränastill att känna frihet, att ta plats och lägga av sin duktighet/snällhet ochpojkar till att våga visa och släppa fram sina ömsinta sidor, menarmotionärerna. De hänvisar till att utrymme finns för initiativ från skolanssida till att undervisa flickor och pojkar var för sig i vissa delar avämnen eller kurser. Även i motion 1999/2000:Ub294 yrkande 31 uttryckerFolkpartiet åsikten att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra allundervisning. Pedagogik och metodik måste anpassas så att både flickor ochpojkar kan intressera sig och aktivt ta del av undervisningen.Miljöpartiet begär i motion 1999/2000:A819 yrkande 20 att ut-talar sig för att lärarutbildningen fortsatt fördjupas i frågor omjämställdhet med inriktning på att hitta bra former för att undervisa påett jämställt sätt. Motionärerna anser att pojkar fortfarande uppmärksammasmer än flickorna i klassrummen; det är de som får avbryta och får störreramar för vad som är tillåtet.Likaså understryks i motion 1999/2000:Ub298 (s) att jämställdhet är enpedagogisk fråga som bör finnas med i all lärarutbildning och ifortbildning av lärare. Endast genom insikt om och erkännande av attkönsskillnader existerar, att lärandet inte är en könsneutral process ochatt kunskapsinnehållet inte kan betraktas som könsneutralt kan lärarenmotverka diskriminering i undervisningen.Enligt motion 1999/2000:Ub803 från bör göra ettuttalande om att regeringen i det pågående arbetet med skolans värdegrundsärskilt skall uppmärksamma jämställdhetsfrågorna som en viktig del avvärdegrunden (yrk. Därtill bör få i uppdrag att särskiltinformera skolledare och lärare om vikten av ett aktivtjämställdhetsarbete som ett led i arbetet med värdegrunden (yrk. 3).U t s k o t t e t anser att bör avslå samtliga motionsyrkanden.De synpunkter som förs fram i motionerna ligger enligt utskottets mening ilinje med pågående strävanden att stödja och stimulera det lokalajämställdhetsarbetet i skolan så att skolans verksamhet bättre anpassastill flickors och pojkars olika förutsättningar och behov.Synen på jämställdhet i skolan som både en värdegrundsfråga och en pe-dagogisk fråga har tydliggjorts under senare år.Utskottet påminner om att tog ställning till förslag iproposition och motioner om jämställdhet mellan kvinnor och män inomutbildningsområdet (prop. 1994/95:164, bet. UbU18, rskr. Utskottetbetonade då att skolan har ett ansvar för att aktivt och medvetet främjakvinnors och mäns lika rätt och möjligheter och för att motverkatraditionella könsmönster. I 1 kap. 2 § skollagen infördes, i enlighet medregeringens förslag, en bestämmelse att den som verkar inom skolan särskiltskall främja jämställdhet mellan könen. Utskottet delade regeringensbedömning att jämställdhet skall lyftas fram som en pedagogisk fråga iskolans dagliga arbete.Sedan den 1 november 1997 finns i instruktionen för en be-stämmelse att verket inom sitt verksamhetsområde skall aktivt och medvetetfrämja flickors, kvinnors, pojkars och mäns lika rätt och möjligheter.Inom tillsattes en projektgruppmed uppgift att utveckla arbetet med värdegrunden i skolan, ett arbete somavslutas i och med utgången av . Värdegrunden formuleras i läro-planerna och anger de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på -människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, allamänniskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritetmed svaga och utsatta - och som skolan skall förmedla och förankra hoseleverna. Projektgruppen har bl.a. genom olika informativa ochmålgruppsanpassade insatser gett stöd till och stimulerat skolorna attkonkretisera värdegrunden i sin verksamhet. Syftet har varit att fåskrivningarna i läroplanerna att genomsyra skolans verksamhet i sinhelhet. Ett ungdomsråd med elever från gymnasieskolans årskurs 1 harvarit knutet till värdegrundsprojektet.Sålunda har inom ramen för värdegrundsprojektet tagits fram tre pedago-giska diskussionsmaterial som riktar sig till barn och unga för attstimulera samtal om värderingar och normer, bl.a. kring våra könsroller.Materialet i fråga - Lika som bär för barn , JAG & JAG för barn 10-14år samt Du! för tonåringar - har distribuerats tillförskolor och skolor med elever i berörd åldersgrupp. Vidare har tagitsfram tre rapporter för att tillföra kunskap och fördjupa diskussionen omvärdegrunden bland verksamma i skola och lärarutbildning. En av rapporternahar ett uttalat genusperspektiv. Också dessa rapporter skickas ut, tillbl.a. Tre nationella konferenser har hållits, dentredje och avslutande ägde rum då projektets slutbokVärdegrundsboken - om samtal för demokrati i skolan presenterades. Bokenskall tillställas bl.a. samtliga skolledare i landet.Skolverket arbetar nu med en fördjupningsstudie om värdegrunden. Studienkommer att avlämnas till regeringen . Verket har dessutom iregleringsbrevet för fått i uppdrag att, som enförutsättning för vidare utvecklingsinsatser, ta fram en långsiktig,strategisk planering för verkets arbete med grundläggande demokratiskavärden. Detta uppdrag skall redovisas senast den 1 november 2000.Lärarutbildningskommittén slår fast i sitt slutbetänkande Att lära och leda- en lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63) att jäm-ställdhet är en princip som skall råda och tillämpas inom alllärarutbildning och som studenterna skall lära sig främja när de självaansvarar för undervisning i förskola, skola, fritidshem ochvuxenutbildning. Jämställdhet och könsteori bör således ingå ilärarutbildningen och kan då behandlas som kunskapsområde (s. 125-126).Könsteori handlar om beskrivningar och teorier om vad könstillhörighetbetyder för individen och hur relationerna mellan könen ser ut i olikasociala strukturer. Studierna syftar till att skapa förståelse för desociala processer i vilka människor "ordnas" i sociala kategorier efterreella eller förmodade olikheter. - Som utskottet nämnt i det föregående ären proposition om lärarutbildning aviserad till maj 2000.Regeringen har beslutat om reviderade kursplaner för alla äm-nen i , vilka skall träda i kraft och alltsåtillämpas från . Enligt vad utskottet erfarit harSkolverket som tagit fram underlaget genomgående strävat efter att skolansvärdegrund enligt läroplanen, däribland jämställdhet som en fråga omdemokrati, skall genomsyra undervisningen i alla ämnen. Till exempel harambitionen varit att innehållet i kursplanerna för de naturorienterandeämnena skall vara uttryckt på ett sådant sätt att det kan tilltala bådeflickor och pojkar.I sammanhanget vill utskottet peka på att det är skolorna själva som be-slutar om undervisningens uppläggning, alltså om vissa undervisningsmo-ment av pedagogiska eller andra skäl skall ges i särskilda flick- ochpojkgrupper.Jämställdhetsplaner m.m. i skolanRiksdagen bör enligt i motion 1999/2000:Ub803 yrkande 1 hosregeringen begära att får i uppdrag att särskilt informerakommunerna om vikten av att de kommunala skolplanerna, de lokala arbets-planerna och de årliga kvalitetsredovisningarna innehåller mål respektiveutvärderingar i vad avser skolornas jämställdhetsarbete. Motionärernahänvisar till att en rapport från visade att mer än 40 %av de kommunala skolplanerna saknade sådana mål, och mindre än 20 %innehöll utvärderingsbara mål.Vidare anser i samma motions yrkande 5 att varje skola börha en jämställdhetsplan för undervisningen och elevernas vistelse i skolan,i likhet med vad som enligt jämställdhetslagen gäller för de anställda.Motionärerna föreslår att den beslutade Kommittén föröversyn av skollagen m.m. skall få tilläggsdirektiv om att utredamöjligheten att i skollagen införa sådana bestämmelser.Även framhåller i motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 15 och1999/2000:Ub211 yrkande 3 att elever i skolan bör omfattas av motsvaranderegler för jämställdhet som gäller för anställda på arbetsmarknaden.Regeringen bör återkomma till med förslag till sådan ändring avskollagen.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandena.I förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet fö-reskrivs en skyldighet för varje kommun och skola att upprättaskriftliga kvalitetsredovisningar som ett led i den kontinuerligauppföljningen och utvärderingen av skolplanen respektive arbetsplanen.