bet · GO01TU1 · 2000-11-23 00:00:00 — mening är det därför angeläget att regeringens förslag till stöd tilkommuner för anläggande av lokala telenät genomförs.När det gäller de synpunkter som förts fram av motionärerna om denföreslagna finansieringsformen, att kreditera kommunernas skattekonton, villutskottet framhålla att stödbeloppen kommer att redovisas öppet. Denföreslagna finansieringsformen motiveras vidare av sambandet med detförslag till skattereduktion för abonnenters bredbandsanslutning somregeringen har lämnat till (prop. 2000/01:24).Utskottet vill vidare klargöra att stödet avser investeringar i utbyggnad avett lokalt allmänt tillgängligt telenät som möjliggör hög överföringskapacitet.Kravet på hög överföringskapacitet innebär ett prestationskrav men pekardäremot inte ut någon särskild teknik för att uppnå prestationskravet. På dettasätt bibehålls teknikneutralitet vilket utskottet finner angeläget.När det slutligen gäller de farhågor som förs fram av () omvissa mindre kommuners möjligheter att få stöd vill utskottet hänvisa till attenligt propositionen kommer regeringen att närmare se över principerna förfördelning av stödet till vissa av de glesbygdskommuner som får enförhållandevis hög kostnad. Utskottet vill också erinra om att trafikutskottetsamband med IT-politiska beslut , underströk särskiltangelägenheten av att den fortsatta utbygganden av IT-infrastrukturen följsupp och redovisas för . Det gäller såväl hur snabbtutbyggnaden sker som kostnaderna för utbyggnaden.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund regeringens lagförslag ochavstyrker motionerna T223 (m) yrkande 10, T229 (v), T713 (c) yrkande 2,T717 (m) yrkande 13 och T718 (fp) yrkande 5. Syftet med motion T229 (v)förutsätts dock komma att tillgodoses.11.2 Tredje generationensmobiltelesystem11.2.1 BakgrundUtvecklingen på området för mobiltelefoni har gått snabbtfrån den första generationens analoga system som NMT(Nordisk Mobil Telefoni) till den andra generationensdigitala system som GSM (for MobileTransmission). Tredje generationens mobiltelefoni, ,bygger på digital bredbandstelefoni med UMTS () som teknisk standard.3G har betydligt högre överföringskapacitet än vad som ärmöjligt med nuvarande GSM-nät. kan därmed erbjudamobilt Internet med multimedier och rörliga bilder itelefonen. För den tredje generationens mobiltelesystemkrävs ett särskilt nät med nya basstationer över hela landet.Med hänsyn till det begränsade frekvensutrymmet i etern för mobiltelefonikrävs någon form av tillståndsfördelning. Med nuvarande förutsättningar förfrekvensutrymme har bedömt att fyra tillstånd kanlämnas för UMTS. Vid fördelning av frekvenstillstånd tillämpasinternationellt i huvudsak två metoder, nämligen dels en "skönhetstävling"där de företag som bäst uppfyller vissa urvalskriterier väljs, dels ettauktionsförfarande där de företag som är villiga att betala mest ges tillstånd.Dessa två metoder kan också kombineras.11.2.2 MotionsförslagBo Lundgren m.fl. (m) framhåller i motion T201 att i mångaländer auktioneras UMTS-licenserna ut på marknadensvillkor vilket optimerar konkurrensen, ger konsumenternalägre avgifter samt dessutom ger betydande statsinkomster.Med hänvisning till de positiva erfarenheter som vunnitsförordar motionärerna att ett auktionsförfarande införs efterdet att har granskat inkomnaansökningar och presenterat sina villkor. Därmed undviksenligt motionen risk för att tillståndsbeslutet överklagasvilket annars kan ytterligare komma att fördröjaintroduktionen av den tredje generationens mobiltelefoni.Eva Flyborg m.fl. (fp) skriver i motionerna T703 och T718att ett auktionsförfarande innebär att man får fram deföretag som verkligen är villiga att satsa på den nyatekniken och som dessutom har kalkylerat att de klarar ensådan utbyggnad. En auktion är också en bättreurvalsprocedur än att rangordnarföretagen. Enligt motionärens mening utesluter heller intetelelagen ett ansökningsförfarande följt av enbudgivningsrunda. Vidare hänvisas till att majoriteten avEuropas länder har valt auktionsmodellen vid fördelning avUMTS-licenser. De nya internationella erfarenheter somdärmed tillkommit motiverar ett nytt ställningstagande tillhur licenserna bör fördelas i . Mot denna bakgrundoch med tanke på de mycket stora belopp som skulle kunnavinnas på ett auktionsförfarande bör hosregeringen begära att ett sådant genomförs.11.2.3 Utskottets ställningstagandeUnder maj månad har () inlettförfarandet med tilldelning av UMTS-tillstånd. PTS fickden in tio ansökningar. Fyra licenseravses delas ut efter en"skönhetstävlan". Denna prövning sker i två steg. I detförsta steget kommer PTS bland annat att bedömaoperatörernas finansiella kapacitet, tekniska planer, affärs-,marknads- och investeringsplaner samt deras sakkunskap påmobilkommunikationsområdet. I det andra steget sker enfördjupad prövning där utbyggnaden av näten står i fokus.Syftet är att ge tillstånd till operatörer som kan ge UMTS-näten en så snabb och stor spridning som möjligt, dvs. efteren bedömning av vilka sökanden som bäst uppfyllerurvalskriterierna om bl.a. utbyggnadstakt samtbefolkningsmässig och geografisk täckning.Utskottet bedömer att , som innebär digital bredbandstelefoni medmöjlighet till mobilt Internet, kan få stor betydelse för utvecklingen avinformationssamhället. har en världsledande position inommobiltelefoni. När det gäller ligger långt framme såvälbeträffande utveckling och tillverkning av mobiltelesystem som utvecklingav olika mobila Internettjänster.Enligt utskottets mening är det angeläget att dessa utvecklingsmöjligheterför mobila tele- och IT-tjänster tas till vara genom en snabb utbyggnad av 3Gsom kommer hushåll och företag i hela landet till godo. Genom enbedömning av vilka företag som snabbast och med bäst geografisk täckningkan bygga ut sina mobiltelesystem skapar man garantier för att digitalbredbandstelefoni kan byggas ut i hela landet. Enligt utskottets mening ärdärför gällande urvalssystem, "skönhetstävlan", bäst ägnad att främja det IT-politiska målet om att som första land skall bli ettinformationssamhälle för alla.Med det anförda avstyrks motionerna T201 (m) yrkande 19, T703 (fp) ochT718 (fp) yrkande 4.11.3 Upphandling avsamhällsåtaganden11.3.1 Regeringens förslagI budgetpropositionen föreslås att regeringen bemyndigas att , ifråga om ramanslaget 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden, ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterpå högst under åren 2002-2004.Beställningsbemyndigandet avses användas för att trygga funktionshindradesbehov av effektiva telekommunikationer och posttjänster genomupphandling. Det gäller bl.a. nummerupplysning för synskadade,texttelefoni, befordran av blindskriftsförsändelser, utsträcktlantbrevbärarservice för äldre och handikappade samt drift av en databasmed samhällsinformation för personer med funktionshinder.11.3.2 Utskottets ställningstagandeUpphandling av tjänster för att trygga funktionshindradesbehov av telekommunikationer är enligt utskottets meningen viktig fråga. De tekniska hjälpmedel som finns och somfortsätter att utvecklas kan på många sätt underlätta defunktionshindrades situation. Det är viktigt att dessamöjligheter tas till vara. Utskottet tillstyrker regeringensförslag.11.4 Postens kassaservice ochlantbrevbäring11.4.1 MotionsförslagEtt stort antal motioner tar upp frågor om postenskassaservice och lantbrevbäring. Flera av motionärerna haruppfattat att överväger att lägga ner samtligapostkontor och försämra sin lantbrevbäring.En sådan utveckling avvisas bestämt av m.fl.(fp) som i motion T211 framhåller att, om de stationärapostkontoren försvinner, är detta ett dråpslag för mångaorter i då det ytterligare utarmar den offentligaservicen. Det räcker inte att man flyttar postservicen till enbutik eller bensinstation då detta vid många tillfällen kanvara det första steget mot en total nedläggning. Det finnsdessutom många oklarheter om vad som händer med delarav servicen om samtliga postkontor läggs ner. många äldre som inte har tillgång till Internet och somdärmed inte kan sköta sina postaffärer den vägen. Fråganom vad som skall hända med poströstning är också olöst.Sven m.fl. (c) skriver i motion T231 att postenskassaservice är viktig för många i landet. Möjligheten attgenom sin lantbrevbärare och på olika serviceställen samtpå postkontor betala sina räkningar måste bevaras.Motionärerna framhåller vidare att kassaservicens funktionär det som är det viktiga, inte driftsformerna. Centerpartietförordar därför en mångfald av lösningar för att garanterakassaservicen. Det viktiga är att Postens kassaservicenbevaras och utvecklas.Likartade synpunkter redovisar även m.fl. (c) som i motionT831 framhåller att smålänningar såväl som andra måste garanteras en godpost- och kassaservice till enhetliga priser och med rimliga distributionstiderI motion T212 framför m.fl. (kd) attKristdemokraterna inte motsätter sig varje förändring avantalet serviceställen. På flera håll har det varit riktigt attlåta ett lokalt postkontor ersättas av serviceställen som kanerbjuda ökad tillgänglighet och förbättrad service. Menantalet serviceställen kan inte minskas totalt sett utanmycket stora men för konsumenterna. Kristdemokraternaanser vidare att lantbrevbärarna utgör en viktig institutionockså och kan inte se att Posten visat attservicen kan bibehållas för allmänheten om lantbrevbärarnaupphör med sin kassaservice.Ulla-Britt och (båda kd)skriver i motion T828 att många, inte minst äldre personer,är bekymrade över nedläggningen av postkontoren. För atttillgodose medborgarnas behov måste alternativa vägarsökas. På vissa orter i landet samverkar Posten med såkallade medborgarkontor. Ett medborgarkontor kan ocksåge informationsservice till personer som själva inte kananvända datorer.Sofia () och () framhåller imotion T811 att det finns många frågetecken om Postensframtida service. Vad innebär det att "grundläggandekassaservice" garanteras? Hur skall t.ex. Postens tjänstersom valförrättare vid de allmänna valens poströstningutövas? Ett annat problem är säkerheten. I den nyaorganisationen skall postkontoren flytta sin service till bl.a.bensinstationer som har hög rånrisk. Det ärdärför av stor vikt såväl för kunder som för personal attPosten och regeringen tillhandahåller brottsförebyggandeåtgärder för de nya serviceställena (yrkande 1).Motionärerna framhåller vidare att en stor grupp av människor inte harmöjligheter att använda moderna tekniska lösningar för bl.a.betalningsförmedling. Det kan bero på bristande ekonomiska förutsättningarmen även på okunskap om den nya tekniken. Många i den äldre generationenkan varken ta sig in till staden för att uppsöka postkontoret eller använda dennya tekniken. Utan lantbrevbärare blir denna grupp av människor än merisolerade. Det är därför viktigt att en god postservice garanteras i hela lande(yrkande 2).Tullia m.fl. (s) konstaterar i motion T835 attmänniskors behov av Postens tjänster har förändrats snabbtunder senare år. Eftersom flertalet betalningar numera skerautomatiskt eller med giro har privatpersoners behov av attbesöka posten minskat kraftigt. Dessutom tar elektroniskpost och annan ny teknik över alltmer av postgången. Trotsdetta är det oerhört viktigt att bra postservice inklusivebetalnings- och kassaservice upprätthålls i hela landet.Särskilt småföretagare i glesbygden är beroende av attkassaservicen fungerar på ett bra sätt. Staten måste därföräven fortsättningsvis ta ansvar för att upprätthålla godpostservice med väl fungerande betalnings- ochkassaservice i hela landet.Agneta m.fl. (s) redovisar i motion T232 samma uppfattning ochinstämmer i kravet på att staten bör ta ansvar för såväl en bra postservicesom en väl fungerande betalnings- och kassaservice.11.4.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill först klargöra att enligt postlagen (1993:1684)skall det finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landetsom innebär att alla kan ta emot brev och andra adresseradeförsändelser som väger högst tjugo kilo. Det skall vidarefinnas en möjlighet för alla att få sådana försändelserbefordrade till rimliga priser samt försäkrade och kvitteradeav mottagaren. Dessutom skall enstaka försändelserbefordras till enhetliga priser.Enligt postlagen ansvarar staten även för en rikstäckande kassaservice sominnebär att alla i hela landet skall ha möjlighet att verkställa och ta emotbetalningar till enhetliga priser. Bestämmelsen kompletteras med ett avtalmellan staten och . Enligt avtalet förbinder sig atterbjuda en daglig grundläggande kassaservice. För att tillhandahålla dennatjänst, där det inte är kommersiellt motiverat, får för närvarandeen ersättning från staten på . Enligt det gällandeavtalet mellan staten och skall kassaservice tillhandahållas femdagar . Kassatjänsterna utförs dels vid Postens fasta kassaställen(postkontor, Post i butik etc.), dels av lantbrevbärarna.Statens avtal med går ut . Ibudgetpropositionen föreslår regeringen att nuvarande ordning medersättning till för den rikstäckande kassaservicen skall bibehållastills vidare i väntan på den fortsatta beredningen av hur den grundläggandekassaservicen skall säkerställas framöver. Regeringen föreslår därmed ingaförändringar i förhållande till dagens läge när det gäller kassaservice ochlantbrevbäring.Utskottet vill vidare hänvisa till att näringsminister i en interpellationsdebatt i den 17oktober klargjort de krav som riktats mot isamband med det förändringsarbete som bedrivs inomföretaget. Kraven innebär följande:? Förändringar i kontorsnätet skall ske varsamt och innebära enförbättrad service. Inga postkontor skall stängas förrän detfinns ett bättre alternativ till dagens service på plats.?? Postens AB:s lantbrevbärarservice skall bibehållas.?? Postens AB:s kontorsnät skall även i fortsättningen vararikstäckande och i varje kommun skall det finnas minst ettkontor.?? Tillgången på grundläggande kassaservice skall även iframtiden vara lika omfattande som . I begreppetgrundläggande kassaservice skall, vid sidan av att betalaräkningar, ta ut kontanter på värdehandlingar samt att görainsättningar och uttag med bankkort från konton, ävenutlandsbetalningar och dagskassehantering ingå. ?Postens ledning har informerat utskottet om hur dessverksamhet kommer att utformas för att tillgodose ägarenskrav.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärnödvändigt att det finns en väl fungerande betalnings- ochkassaservice i hela landet. Av det anförda följer att någotinitiativ från sida inte är erforderligt för att skapagarantier för att så sker. Utskottet anser dock att regeringenbör redovisa för hur betalnings- ochkassaservicen utvecklas samt kostnaderna för den ochkonsekvenserna för Postens verksamhet och ekonomi.Utskottet avstyrker därmed motionerna T211 (fp) yrkande 28, T212 (kd)yrkandena 36 och 37, T231 (c) yrkande 26, T232 (s) yrkande 11, T811 (c,fp), T828 (kd), T831 (c) och T835 (s). Syftet med motionsyrkandena bedömskomma att bli tillgodosett.11.5 Postal infrastruktur11.5.1 MotionsförslagSven m.fl. (c) framhåller i motion T231 att denpostala infra-strukturen är av stor betydelse för enfungerande posttjänst. Med postal infrastruktur avsesexempelvis system för postboxar, adressändring ocheftersändning samt postnummer. Det bör enligt motionenutredas om en legal definition av begreppet postalinfrastruktur bör införas i postlagen. I sammanhangetunderstryks att möjligheten till en god postservice i helalandet inte får äventyras.11.5.2 Utskottets ställningstagandeRiksdagen gav regeringen till känna attpostlagen bör tillföras en definition av begreppet postalinfrastruktur och att regeringen, efter en utredning, böråterkomma till med förslag härom (prop.1998/99:95, bet. 1989/99:TU11, rskr. 1989/99:237). Post-och har därefter på regeringens uppdrag utrettdenna fråga.Enligt utredningen bedömer PTS att de genomförda ändringarna ipostlagen, tillsammans med vissa övriga förändringar som skett påpostmarknaden, tillgodoser de uppställda målen om att säkerställa enkonkurrensneutral tillgång till den befintliga postala infrastrukturen. Det ärdärför inte längre erforderligt att införa en definition av begreppet postalinfrastruktur i postlagen. Enligt PTS är det emellertid inte uteslutet attutvecklingen kan leda till att ett sådant behov kan uppstå.Utskottet delar motionärernas uppfattning att en väl fungerandepostmarknad med olika aktörer kräver en konkurrensneutral tillgång till denpostala infrastrukturen. Som PTS utredning klarlägger är det dock intelämpligt att nu införa en definition av begreppet postal infrastruktur ipostlagen. Av regeringens redovisning i budgetpropositionen framgår attparterna på postmarknaden numera har enats i en rad viktiga frågor sommöjliggör en mer likvärdig tillgång till den postala infrastrukturen. PTS hardärvid verksamt medverkat till ett bättre samutnyttjande av dennainfrastruktur.Utskottet välkomnar denna utveckling och förutsätter att behovet av eneventuell lagreglering uppmärksammas i samband med den fortsattauppföljningen av postmarknadens funktion och effektivitet. Med det anfördafinner utskottet att syftet med motionen till väsentlig del är tillgodosett.Motion T231 (c) yrkande 25 avstyrks följaktligen.11.6 Postlagen11.6.1 MotionsförslagI motion T231 konstaterar m.fl. (c) att trotsatt det har gått postmarknadenavreglerades delar de små nystartade postföretagen utförhållandevis små postmängder. En förklaring till detta kanvara att () inte har sammaskyldigheter att främja konkurrensen på postområdet somden har på teleområdet. Enligt motionärerna är det avyttersta vikt för de små postoperatörerna, och i slutändan förkunderna, att konkurrensen inte är regelvidrig. Därför är detviktigt att PTS även får i uppdrag att aktivt verka för enökad konkurrens på postområdet.Mikael m.fl. (mp) framhåller i motion T814 atttrots en avreglerad postmarknad dominerar fortfarandePosten AB med en marknadsandel på . Den troligenviktigaste förklaringen till den bristande konkurrensen är attPost- och har ett begränsat mandat när detgäller konkurrensfrågor. Enligt motionärerna är det viktigtatt konkurrensbrott beivras och åtgärdas med stor snabbheteftersom de små postoperatörerna i annat fall kommer att gåi konkurs på grund av bristande ekonomiska resurser. Iandra länder har ofta sektorsmyndigheten på området ansvarför konkurrensfrågor med hänsyn till dess sakkompetens.Det är också fallet i när det gäller teleområdet därPTS, med stöd av telelagen, kan agera kraftfullt för attfrämja en väl fungerande marknad. Det finns inget särskiltskäl till att inte motsvarande skyldighet finns i postlagen.Motionärerna förordar mot denna bakgrund att regeringenlägger fram förslag till ändring i postlagen i syfte att stärkaPost- och roll i konkurrensfrågor.11.6.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av enväl fungerande postmarknad och konstaterar attKonkurrensverket med stöd av konkurrenslagen verkar ienlighet med detta syfte. har därtilltill uppgift att främja att det postpolitiska målet om bl.a. enposttjänst av god kvalitet uppfylls i hela landet till rimligapriser. PTS skall också enligt sin instruktion i sinårsredovisning redovisa bl.a. förändringar av post- ochkassaservicen i landets alla delar samtkonkurrenssituationen inom postområdet.I PTS senaste årsrapport till regeringen, med , redovisas konkurrenssituationen på postområdet (Dnr 00-4058). När detgäller nya aktörers marknadsförutsättningar framgår av rapporten att för densom vill etablera sig på marknaden för sändningar (industriell post) finns deti dag inga definitiva hinder. Ett framgångsrikt sådant företag torde emellertidvara mycket volymberoende och därmed kräva stora kapitalinsatser ochfinansiell uthållighet. PTS framhåller i sammanhanget att en viktigförutsättning för konkurrens är att Posten i enlighet med en tidigare dom frånMarknadsdomstolen inte tillåts att utan objektivt godtagbara skäl tillämpaolika priser för olika kunder eller geografiska områden. För enstaka brev(dagligpost) anser PTS att det är lättare att etablera sig. Den potentiellamarknaden för de aktuella företagen är emellertid enligt PTS begränsad iförsta hand beroende på att de inte ingår i ett riksnät utan endast kan befordrlokalpost.När det gäller motionärernas önskemål om en ändring av postlagen villutskottet tillägga att i enlighet med postpolitiska beslut våren1999 har PTS fått en utökad medlarroll när det gäller postoperatörernastillgång till andra postoperatörers anläggningar för postöverlämning tillmottagare. PTS har också på regeringens uppdrag tagit en rad andra initiativför att främja en väl fungerande postmarknad. Utskottet vill vidare framhållaatt av den tidigare nämnda framgår inte att myndighetenönskar få vidgade befogenheter eller att nuvarande postlag skulle behövaförändras i enlighet med motionärernas önskemål. Utskottet är mot dennabakgrund inte nu berett att förorda någon ändring av postlagen.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det i många länder fortfarandefinns ett postmonopol. Postföretag kan därmed med stöd av skyddadehemmamarknader skapa finansiellt utrymme som kan utnyttjas påexempelvis den svenska postmarknaden. De enda länder som fullt utavskaffat det lagstadgade monopolet för posttjänster är , , och . I är dock konkurrensutsättningen enligt PTSbedömning i praktiken obefintlig då kraven på en potentiell nypostentreprenör är så höga att någon sådan ännu inte beviljats licens attbedriva postverksamhet.Sedan 1997 finns ett EG-direktiv (67/97/EG) som syftar till att det skallfinnas en inre marknad även för posttjänster. Direktivet tillåter dockfortfarande att medlemsstaterna konkurrensskyddar befordran avförsändelser som väger högst eller har ett pris som understiger femgånger normalportot. Inom EU behandlas ett nytt postdirektivsom sannolikt kommer att innehålla förslag som medger att de EU-ländersom så önskar kan behålla vissa begränsade monopol ytterligare en tid.Utskottet vill med anledning härav framhålla vikten av att kraftfulltverkar inom EU för att postföretagen ges mer likartade förutsättningar.Utskottet ser mot denna bakgrund inte någon anledning för attnu ta något initiativ med anledning av motionerna T231 (c) yrkande 25 ochT814 (mp) varför de avstyrks. Syftet med motionsyrkandena om att främjautvecklingen av en effektiv och väl fungerande postmarknad förutsätts dockkomma att tillgodoses.12 Uppföljning ochutvärdering? Enligt budgetlagen gäller att regeringen för skallredovisa de mål som åsyftas och de resultat som uppnåtts påolika verksamhetsområden. I det följande redovisas hurriksdagens krav på att få ett relevant beslutsunderlag beaktas iårets budgetproposition för utgiftsområde 22Kommunikationer.?? Läsbarheten bör förbättras?? Utskottet konstaterar att insatser hargenomförts för att förstärka mål- och resultatstyrningen inomutgiftsområde 22 Kommunikationer. I jämförelse med tidigareredovisning har budgetpropositionens läsbarhet förbättrats.Det gäller såväl struktur som innehåll. Antalet rubriker harexempelvis minskats i syfte att minska upprepningar.Budgetpropositionen är dock i vissa fall så komplicerad ochfylld med budgetteknik att den endast kan förstås av ettbegränsat antal fackmän. och allmänhetens insynkräver en lättläst och välstrukturerad redovisning avutgiftsområdet. Klarhet och begriplighet är normalt enförutsättning för alla former av kvalitetssäkring avbeslutsunderlaget. Fortsatta insatser för ökad läsbarhet ochförståelse är därför angelägna.?? Tydligare anslagsredovisningar?Utskottet bedömer att propositionens anslagsredovisningar iflera fall har blivit tydligare. Eftersom pris- ochlöneomräkningar samt överföringar från och till anslagredovisas i samband med anslagsberäkningen syns tydligarereella förändringar av anslagsnivåerna. gäller attmedelsomföringar mellan enskilda utgiftsanslag, ändradeförutsättningar samt förändringar av anslagens omfattning,syfte och benämning gör det svårt i vissa fall att bedömaden statliga resursförbrukningen.