bet · GO01FiU3 · 2000-11-30 00:00:00 — Tillförutsättningarna hör bl.a. att finansieringen skall ske från denoffentliga sektorn, att servicen skall tillhandahållas rättvist ochatt verksamheten skall bedrivas under demokratisk kontroll. Utskottetdelar inte tron att privata verksamhetsformer automatiskt äröverlägsna verksamhet i allmän regi. Utskottet ser i stället betydanderisker för försämrad kvalitet, ökad segregering och minskat inflytandeför dem som är direkt berörda av verksamheten i fråga.Finansutskottet anförde i betänkande 2000/01:FiU9 s. 8 att "kommuneroch landsting inom ramen för nuvarande regelsystem skall ha frihet attorganisera sin verksamhet efter de förutsättningar som råder. Dennuvarande ordningen fungerar enligt utskottets mening i alltväsentligt på ett tillfredsställande sätt." Utskottet ser ingenanledning att ändra denna bedömning. När det gäller de kommunalabolagens förhållande till skattelagstiftningen vill utskottetframhålla att kommunala bolag givetvis skall behandlas på samma sättsom privata bolag.Utskottet håller med motionärerna i motion Fi612 (s) att privatiseringav den kommunala verksamheten kan ha lett till kostnadsökningar ochkvalitetsförsämringar. Varje förändring av verksamheten bör dockenligt utskottets mening bedömas från sina egna förutsättningar. Detkan också konstateras att denna typ av frågor väckt stor uppmärksamheti den allmänna debatten och man kan därför utgå från att man såvälinom , kommuner och landsting som inom forskning,fackliga organisationer och branschorganisationer kommer att belysadenna typ av frågor både på ett mer generellt plan och utifrånspeciella aspekter.Utskottet avstyrker med det ovan anförda motionerna K344 (m) yrkande2, Fi209 (kd) yrkande 11, Fi612 (s), Fi613 (fp) yrkandena 2 och 4,Fi617 (kd) yrkandena 5 och 6 samt N210 yrkande 1.9. Kommunalt självstyreUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden om specialdestinering avbidrag, utjämningsavgift m.m. som motionärerna anser begränsar denkommunala självstyrelsen.Jämför reservationerna 12 (m), 13 (kd) och 14 (c).MotionernaI motion 2000/01:Fi210 av m.fl. (c) anförs attregeringen nu mer och mer återgår till detaljeradespecialdestineringar i statsbidragssystemet. Detta illustreras bl.a.av regeringens förslag till skolsatsning och ersättning till kommunersom inför maxtaxa. Motionärerna vill slå vakt om det kommunalasjälvstyret och tilldela kommunerna utökade medel utan attdetaljreglera deras användning. Vad som anförts omspecialdestineringar bör tillkännages för regeringen (yrkande 11).I motion 2000/01:Sk310 av () begärs etttillkännagivande om det kommunala självstyret (yrkande 1). Motionärenanser att dagens system med mellankommunal utjämningsskatt, s.k. RobinHood-skatt, är ett exempel på statens övergrepp på det kommunalasjälvstyret. Det parti som föreslår väljarna en ändrad skattesats ochfår gehör för den skall utan statens sanktioner kunna ändra densamma,anför motionären.I motion 2000/01:Fi617 av Per m.fl. (kd) anförs att denkommunala självstyrelsen tenderar att urholkas i takt med att enövervältring av ansvar för såväl finansiering som verksamhet från stattill kommun ökar. Kommunalt självstyre som sätter människan i centrumär en grundbult för att forma ett tryggt samhälle för alla.Kommunsektorn måste därför ges möjlighet att verka i enlighet med denfrihetsidé som det kommunala självstyret utgör. Detta bör tillkännagesför regeringen (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att den kommunala självstyrelsen är en mycketviktig princip. Den kan emellertid inte tillåtas hindra att riksdagenför att stimulera en önskvärd utveckling i vissa fall ger bidrag tillavgränsade ändamål. Utskottets grundinställning är att avvägningen avuppgiftsfördelningen mellan den statliga och kommunala nivån är enpraktisk fråga där beslut får fattas från fall till fall i samband medatt respektive verksamhetsområde tas upp till utvärdering ochomprövning. Beträffande den föreslagna skolsatsningen vill utskottetframhålla att ökad personaltäthet i skolan är en angelägen uppgift.Att överföra medlen för skolsatsningen till detgenerella statsbidraget är enligt utskottet en rimlig avvägning.Maxtaxan inom barnomsorgen är enligt utskottets uppfattning inte enövervältring av uppgifter till kommunerna utan snarare att betraktasom ett erbjudande om stöd till de kommuner som genomför reformen.Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi210 (c) yrkande 11 och Fi617(kd) yrkande 3.I motion Sk310 (m) hävdas att det som motionären kallar innebär ett övergrepp på det kommunala självstyret. Utskottetvill för det första framhålla att någon "mellankommunalutjämningsskatt" inte existerar, men att utskottet utgår från attmotionären syftar på de avgifter som kommuner med en skattekraft somöverstiger riksgenomsnittet betalar i en del av utjämningssystemet,nämligen inkomstutjämningen. Utskottet anser att dagensutjämningssystem är väl förenligt med den kommunala självstyrelsen.För många kommuner med låg skattekraft är bidragen fråninkomstutjämningen i själva verket en förutsättning för att principenom kommunalt självstyre skall ges en reell innebörd. Utan dessa bidragvore det omöjligt för många kommuner att upprätthålla en nivå på denkommunala servicen i paritet med landet i övrigt.Utskottet avstyrker därmed motion Sk310 (m) yrkande 1.10. Pensionsavsättningar i kommunernaUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågående utredning avstyrker utskottetmotionsförslaget.Jämför reservation 15 (fp).MotionenI motion 2000/01:Fi613 av och (båda fp)begär motionärerna en utredning om pensionsavsättningar i kommuner medstor förmögenhet (yrkande 3). tvingar kommunallagen kommunernaatt göra pensionsavsättningar även när befintliga tillgångar välsvarar mot pensionsåtagandena. Det är rimligt enligt motionärerna attdet finns regler som motverkar att kommuner på ett ansvarslöst sättanvänder engångsintäkter för att finansiera permanenta åtaganden. Detfinns däremot ingen anledning att kommuner skall ha storaförmögenhetsmassor.Finansutskottets ställningstagandeBeträffande begäran i motion Fi613 (fp) om en utredning av pensionsav-sättningar i kommuner med stor förmögenhet vill utskottet peka på attutredningen av kommunernas och landstingens ekonomiska förvalt-ning (dir. Fi 2000:30) beräknas avsluta sitt arbete den 31 oktober2001. Utredningen skall bl.a. "undersöka konsekvenserna av att tillåtakommuner och landsting som medvetet har byggt upp ett avsevärt egetkapital att ett enskilt år göra avsteg från kravet på en budget ibalans. Utredaren skall även undersöka möjligheterna att på annangrund medge att kommun eller landsting som byggt upp reserver kan tadessa i anspråk." Vidare framgår av direktiven att utredaren skall"följa och analysera utvecklingen av kommunernas och landstingensförvaltning av medel för pensionsåtaganden". Utredaren är också friatt "lämna andra förslag till förändringar av 8 kapitlet ikommunallagen som främjar en god ekonomisk hushållning i kommun ochlandsting". Utskottet ser inte mot denna bakgrund behov av attriksdagen begär en särskild utredning som motionärerna föreslår varförmotion Fi613 (fp) yrkande 3 avstyrks av utskottet.11. Kostnader för socialbidragUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till att regeringen beräknar att lägga en proposition iämnet avstyrker utskottet motionsförslaget.Jämför reservation 16 (fp).MotionenI motion 2000/01:Fi613 av och (båda fp)framhålls att socialbidragen utgör en stor belastning för kommunernasekonomi. Motionärerna anför att staten och kommunerna bör ha ett gemen-samt ansvar för och ett gemensamt intresse av att människor kommer urbidragssystemen och får jobb och lön. Stat och kommuner bör därfördela på kostnaderna för socialbidragen. Ett underlag för en sådanreform bör tas fram (yrkande 5).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att socialtjänstutredningen i augusti 1999lämnade sitt slutbetänkande Socialtjänst i utveckling (SOU 1999:97)till regeringen. I utredningens uppdrag ingick att analyseraeventuella behov av att förändra principerna för socialtjänstensfinansiering för att få till stånd en mer långsiktig stabilitet iresurserna inom omsorgsområden. Några konkreta förslagtill ändrad finansiering lades inte fram. Däremot diskuterades behovetav ett ökat statligt ansvar för socialbidragskostnaderna.Utredningsförslaget är remissbehandlat, och en proposition planerasatt lämnas till under våren 2001.Utskottet ser inte skäl att föregripa regeringens ställningstagandeoch avstyrker därmed motion Fi613 (fp) yrkande 5.12. Taxe- och avgiftsnivåerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandet om en utredning av möjligheten attinrätta ett organ med uppgift att bevaka kommunernas brukaravgifter.MotionenI motion 2000/01:Fi603 av m.fl. (kd) anförs att detskall vara en principiell skillnad mellan skatter och avgifter. Enskatt är generell och används till finansiering av gemensammaangelägenheter medan en avgift däremot skall täcka en viss speciellkostnad. I samband med kommunala "monopol", t.ex. för vatten ochavlopp, energileveranser och avfallshämtning, får vi dock enligtmotionärerna inte sällan anledning att fundera på om avgiften för entjänst eller service till en del blir ett slags smygskatt.Motionärerna anser att regeringen bör utreda möjligheterna att skapaett organ där granskningsfunktioner kan samlas och expertis byggas uppsom regelbundet kan följa och redovisa taxe- och avgiftsnivåernasutveckling. Detta bör tillkännages för regeringen.Finansutskottets ställningstagandeKommunerna har stor frihet att finansiera t.ex. vatten och avloppgenom skatter, avgifter eller en kombination av dessa. Om kommunenväljer att finansiera sådana utgifter med avgifter måste dessa i sinhelhet användas till avsett ändamål. Det är en fråga för den kommunalarevisionen att detta efterlevs. Avgifterna kan variera mellan kommunerbl.a. genom skillnader i geografiska avstånd och bebyggelse men ocksågenom att kommunerna kan ha olika blandning av finansieringskällor.Utskottet anser att system med stor frihet fungerartillfredsställande och ställer sig inte bakom motionärens förslag.Utskottet avstyrker därmed motion Fi603 (kd).13. Utjämning inom kommunernaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärens förslag.MotionenI motion 2000/01:Fi614 av () begärs etttillkännagivande om behovet av reformerad lagstiftning för attgarantera alla kommunmedborgare likvärdig service. I samband med attett antal kommuner genomfört "kommundelsreformer" och"stadsdelsreformer" har även olika former av inomkommunalautjämningssystem fötts. Tanken med dessa är att alla medborgare skallgaranteras likvärdig service, men den skall kunna erbjudas i enlighetmed de lokala förutsättningarna. Utfallet av dessa system tycks dockenligt motionären systematiskt missgynna förorter och utsatta områdenoch därmed systematiskt gynna innerstäderna och välbeställda områden.Detta innebär att fördelningssystemet i praktiken begår våld på denlagfästa likställighetsprincipen. Det krävs konkreta åtgärder, ansermotionären, för att klarlägga den verkliga situationen och säkerställaatt kommunerna lever upp till likställighetsprincipen. Om en sådanbelysning styrker bilden av den systematiska snedvridningen börinitiativ tas för att skärpa lagstiftningen, anser motionären.Finansutskottets ställningstagandeKommunerna har ansvar för att fördela resurserna inom sina egnagränser så att alla kommunmedborgare garanteras en likvärdig service.Någon form av fördelning inom kommunen äger rum oavsett om kommunengenomfört en stadsdelsreform eller inte. Utskottet anser givetvis attden lagfästa likställighetsprincipen skall följas men ser förnärvarande inte behov av att utreda frågan eller begära förändradlagstiftning.Utskottet avstyrker därmed motion Fi614 (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförs under Utskottetsöverväganden föreslår finansutskottet att fattar följandebeslut.1. UtjämningssystemetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fi208 yrkandena 28 och 29,2000/01:Fi602, 2000/01:Fi605, 2000/01:Fi606, 2000/01:Fi611, 2000/01:Fi613 yrkande 1, 2000/01:Fi617 yrkande 7, 2000/01:Sk310 yrkande 2,2000/01:Ub808 yrkande 5, 2000/01:N268 yrkande 3 och 2000/01:N325 yr-kande 3.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (fp)2. Kommuner i obalansRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fi607, 2000/01:Fi615 och2000/01:Fi616 yrkandena 1, 2 och 4.3. Kommunkontosystemet och konkurrensneutralitetenRiksdagen avslår motionerna 1999/2000:Fi54 yrkandena 2-4,1999/2000:Fi55 yrkandena 3-5, 1999/2000:Fi56 yrkandena 7 och 8,1999/2000:Fi57 yrkande 4, 2000/01:Fi601, 2000/01:Fi604, 2000/01:Fi609 och 2000/01:Fi617 yrkande 2.Reservation 4 (m, kd)Reservation 5 (c)Reservation 6 (fp)4. Finansieringen av kommunkontosystemetRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi608.5. Hivpreventivt arbete i storstadsregionernaRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottetanfört om fortsatt bidrag till hivpreventivt arbete i stor-stadsregionerna och att högst av anslaget 91:2Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting fåranvändas för detta ändamål. Därmed bifaller delvis motioner-na 2000/01:Ju724 yrkande 20, 2000/01:L459 yrkande 15, 2000/01:So282yrkande 3, 2000/01:So481, 2000/01:So504 och 2000/01:So548 yrkande 12.6. Åtgärder med anledning av översvämningarna i Mellan-sverigeRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi9.Reservation 7 (m, kd, fp)Reservation 8 (c)7. Anslagen inom utgiftsområde 25 budgetåret 2001a) godkänner den föreslagna användningen av anslaget 91:2Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting med avutskottet föreslaget tillägg. Därmed bifaller delvis propo-sition 2000/01:1 utgiftsområde 25 punkt 1.b) anvisar för anslagen under utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner enligt efterföljande specifikation.Därmed bifaller proposition 2000/01:1 utgiftsområde 25 punkt2 och avslår motionerna 2000/01:Fi211 yrkande 10, 2000/01:Fi610 och2000/01:Fi617 yrkandena 1 och 8.8. näringsverksamhetRiksdagen avslår motionerna 2000/01:K344 yrkande 2, 2000/01:Fi209yrkande 11, 2000/01:Fi612, 2000/01:Fi613 yrkandena 2 och 4,2000/01:Fi617 yrkandena 5 och 6 och 2000/01:N210 yrkande 1.Reservation 9 (m)Reservation 10 (kd)Reservation 11 (fp)9. Kommunalt självstyreRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fi210 yrkande 11, 2000/01:Fi617yrkande 3 och 2000/01:Sk310 yrkande 1.Reservation 12 (m)Reservation 13 (kd)Reservation 14 (c)10. Pensionsavsättningar i kommunernaRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi613 yrkande 3.Reservation 15 (fp)11. Kostnader för socialbidragRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi613 yrkande 5.Reservation 16 (fp)12. Taxe- och avgiftsnivåerRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi603.13. Utjämning inom kommunernaRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi614.Stockholm den 30 november 2000På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), MatsOdell (kd), (), (), (), (), (), (),(), (), (), Per Land-gren (kd), (), (), (), TommyWaidelich (s) och ().Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommunerUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till an-slagsfördelning.Företrädarna för Moderata samlingspartiet, , liberalerna redovisar sina ställningstagandeni särskilda yttranden.1 000-tal kronorAnslagUtskottetsförslag91Allmänna bidrag till kommuner1Generellt statsbidrag till kommuner ochlandsting (ram)78 105 5002Bidrag till särskilda insatser i vissa kom-muner och landsting (res. )2 066 2003Statligt utjämningsbidrag till kommuner ochlandsting (obet. )19 190 2334Bidrag till Rådet för redovisning(obet. )700Summa för utgiftsområde 362 633 Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Utjämningssystemet (punkt 1) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följandelydelse:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 1. Därmed bifaller helt motionerna2000/01:Fi208 yrkandena 28 och 29 och 2000/01:Fi605 samt delvismotionerna 2000/01:Fi602, 2000/01:Fi611 och 2000/01:Sk310 yrkande 2. avslårmotionerna 2000/01:Fi606, 2000/01:Fi613 yrkande 1, 2000/01:Fi617yrkande 7, 2000/01:Ub808 yrkande 5, 2000/01:N268 yrkande 3 och2000/01:N325 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att det inomkommunala utjämningssystemet är en tillväxtensfiende som drabbar samtliga landets kommuner. Detta eftersom det tagitbort alla incitament för kommunerna att själva påverka sininkomstsituation genom en förhöjd skattekraft. De hårdast drabbade ärtillväxtkommuner och aktiva glesbygdskommuner. Det inomkommunalautjämningssystemet har snart varit i kraft . Denegativa effekterna av systemets grundkonstruktion visar sig alltmer.En allvarlig aspekt är självfallet att uppbyggnaden entydigt stridermot den svenska grundlagens lydelse att kommun endast får ta ut skattför skötseln av sina uppgifter. Att ta ut skatt för skötseln av andrakommuners angelägenheter strider mot grundlagens entydiga lydelse.Vi föreslår att det grundlagsvidriga inomkommunala utjämningssystemetavskaffas per , dvs. när riksdagenbör ha hunnit besluta om ett nytt system som stimulerar till ekonomisktillväxt som det ger tillräckliga bidrag till kommuner ochlandsting med för sina uppgifter otillräcklig skattekraft. Ommöjligheter föreligger att ersätta dagens system tidigare bör dettaemellertid självfallet ske.Vi föreslår därför att en utredning tillsätts med uppdrag attskyndsamt presentera ett nytt bidragssystem för kommunsektorn. Den nyautredningen skall utforma ett system som tillgodoser följande:dagens tillväxtfientliga system skall ersättas med en ordning somtydligt belönar tillväxt och kostnadseffektivitet för alla kommuneroch landstingdagens grundlagsvidriga system skall ersättas med ett system somrespekterar den svenska grundlagen. Den kommunala självstyrelsen medbl.a. dess syn på den kommunala beskattningsrätten skall säkras. Detskall vara staten (och inte kommunsektorn) som ger bidrag tillkommuner och landsting med för sina uppgifter otillräcklig skattekraftdagens ogenomträngliga system skall ersättas med ett enklare och mergenomskinligt system som en översyn görs av vilka uppgiftersom bör ha en nationell finansiering.För de dagens utjämningssystem förmodligen måste vara kvar i av-vaktan på det nya föreslår vi vissa nödvändiga förändringar. Inomramen för en i grunden oförändrad utjämningsgrad måsteinkomstutjämningen ändras så att effekten av alla positiva, relativaförändringar i skattekraft får behållas till . Därmed skapas - ibjärt kontrast mot gällande ordning - ett kraftigt incitament för allakommuner att vidta åtgärder som ger ekonomisk tillväxt genom lägrearbetslöshet och ökad förvärvsfrekvens.Det är fullt möjligt att inom ramen för nuvarande system göra dennaförändring i samband med slutavräkningen av skatteinkomsternaför . Om denna bestämmelse gällt hade ca130 kommuner som med dagens system fått sin ökade skattekraftkonfiskerad i stället fått behålla denna. Kommuner som förlorarskattekraft föreslås få behålla sin nuvarande garanti och därmedpåverkas inte deras intäktsnivå i systemet av förändringen utan de fårfortsatt ett bidrag som även täcker bortfallet av skattekraft. Detunderskott som uppstår i det inomkommunala utjämningssystemet föreslårvi i stället finansieras genom att det generella invånarrelateradebidraget justeras (motsvarande ca per invånare). Vi föreslår attriksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad vi framförthär.Med det anförda föreslår vi att helt bifaller motionernaFi208 (m) yrkandena 28 och 29 och Fi605 (m) samt delvis bifallermotionerna Fi602 (m), Fi611 (m) och Sk310 yrkande 2 (m) och avslårövriga här aktuella motionsyrkanden.2. Utjämningssystemet (punkt 1) (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följandelydelse:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 2. Därmed bifaller motionerna2000/01:Fi606 och 2000/01:Fi617 yrkande 7 samt avslår motionerna2000/01:Fi208 yrkandena 28 och 29, 2000/01:Fi602, 2000/01:Fi605,2000/01:Fi611, 2000/01:Fi613 yrkande 1, 2000/01:Sk310 yrkande 2,2000/01:Ub808 yrkande 5, 2000/01:N268 yrkande 3 och 2000/01:N325yrkande 3.StällningstagandeMålet bakom det kommunala utjämningssystemet är att alla kommuner ochlandsting/regioner skall ha likvärdiga förutsättningar för sinverksamhet och service oberoende av skattekraft och opåverkbarastrukturella kostnader. Detta mål ställer vi kristdemokrater ossbakom. Däremot hör rimliga skillnader i servicenivå, servicestandard,effektivitet och skattesats till den kommunala självstyrelsen ochskall således inte kompenseras. Medborgarna skall själva avgöra dettagenom demokratiska val av partier som förordar olika lösningar ellergenom den enskildes val av bostadsort. Systemet skall förena enlångtgående strukturell utjämning med starka incitament för tillväxtoch förnyelse. Det skall stödja och driva på en stark och solidariskekonomisk utveckling i hela landet. Utjämningssystemet måste dessutomvara tillgängligt, begripligt och demokratiskt förankrat hos kommuner,landsting och medborgare. Det skall vara möjligt för kommuner ochlandsting att kunna parera t.ex. befolkningsförändringar genom attstyra och förändra verksamhet och ekonomi utan att behöva överraskasav det ekonomiska utfallet i utjämningssystemet.Regeringen beslöt att tillsätta dels en delegationmed uppgift att följa upp och utvärdera utjämningssystemet, dels enexpertgrupp med uppgift att förenkla och göra systemet mer stabilt. Viär kritiska mot att delegationen inte blev parlamentariskt sammansatt.Uppdragen kan knappast med stöd av direktiven betecknas som obetydligaoch en såväl politiskt som geografiskt bredare sammansättning hadevarit att föredra framför nuvarande besättning frånSocialdemokraterna, och . Att helt avskaffaden pomperipossaliknande effekten borde ha varit en prioriteraduppgift. Varken utredningen eller regeringen har, enligt viktigaremissinstanser till framlagda förslag, kunnat lösa den oönskadeeffekten. Regeringen bör tillsätta en ny utredning med uppdragatt utreda förutsättningarna för ett statligt utjämningssystem där denpomperipossaliknande effekten helt kan elimineras.Vidare bör träffsäkerheten i kostnadsutjämningssystemet radikaltförbättras. Vi anser dessutom av principiella skäl att en övergångfrån inomkommunal till statlig inkomstutjämning bör prövas. Vår meningär att nuvarande ordning med inomkommunal utjämning går emotgrundlagens intentioner med den kommunala självstyrelsen,lokaliseringsprincipen och den kommunala beskattningsrätten. Viföreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framfört här.Med det anförda föreslår vi att bifaller motionerna Fi606(kd) och Fi617 (kd) yrkande 7 och avslår övriga här aktuellamotionsyrkanden.3. Utjämningssystemet (punkt 1) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följandelydelse:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna2000/01:Fi613 yrkande 1 och 2000/01:N268 yrkande 3 och avslårmotionerna 2000/01:Fi208 yrkandena 28 och 29, 2000/01:Fi602,2000/01:Fi605, 2000/01:Fi606, 2000/01:Fi611, 2000/01:Fi617 yrkande 7, 2000/01:Sk310 yrkande 2, 2000/01:Ub808yrkande 5 och 2000/01:N325 yrkande 3.StällningstagandeFolkpartiet anser att människor skall ha samma möjligheter att kunnaerhålla grundläggande kommunalt finansierad service oavsett var manråkar bo. Det är därför högst rimligt med ett system för utjämning avde kommunalekonomiska förutsättningarna. Däremot undergräver enlångtgående och felaktigt utformad inkomstutjämning den kommunalasjälvstyrelsen och tar bort alla ekonomiska incitament för kommunenatt anstränga sig vad gäller förutsättningarna för människor ochföretag i kommunen. Med nuvarande inkomstutjämningssystem uppnås enutjämningseffekt på .