bet · GN01KrU9 · 2000-03-14 00:00:00 — att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet ochdärigenom motverka kommersialismens negativa verkningar,4. att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande ochobunden kraft i samhället,5. att bevara och bruka kulturarvet,6. att främja bildningssträvanden,7. att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturerinom landet.I anslutning till motion Kr234 (v) yrkande 6 bör nämnas att regeringen iregleringsbrev för fastställt ett generellt mål för attfrämja en samhällsutveckling som kännetecknas av jämställdhet mellankvinnor och män, respekt och tolerans där etnisk, kulturell, språklig ochreligiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft samt att bidra tillminskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Samhälletsmångfald skall även avspeglas i Statens kulturråds arbete med referens- ocharbetsgrupper samt övrigt internt arbete. har regeringensuppdrag att i sin återrapportering för redovisa- åtgärder som vidtagits i den utåtriktade verksamheten för att uppnåmålet, - - åtgärder som särskilt vidtagits för att utveckla verksamhetersom främjar nationella minoriteter, - - åtgärder som vidtagits i detinterna arbetet för att uppnå målet inom myndigheten. - Vid riksmötena1996/97, 1997/98 och 1998/99 har utskottet avstyrkt yrkanden om nya ellerändrade nationella kulturpolitiska mål (senast i bet. 1998/99:KrU7 s. 8).Utskottet har därvid uttalat att det är angeläget att mål gällerunder så att de får genomslagskraft på samma sätt som blevfallet med mål. Utskottet avstyrker med samma motivering de nuaktuella motionsyrkandena.I flera av de följande avsnitten i betänkandet behandlar utskottet motions-yrkanden som rör delaktighetsmålet från år 1996.Kultur för barn och ungdomI motion Kr201 återkommer till sitt tidigare förslag att 25 %av de statliga kulturanslagen bör avsättas till kultur för barn och ungdom(yrkande 1).Vidare anförs i motionen att det måste finnas en större flexibilitet hoskulturinstitutioner, organisationer, museer etc. Det borde ingå i derasplanering att satsa på barn- och ungdomsföreställningar, utställningar m.m.och att bedriva en del av verksamheten ute i de miljöer där barn ochungdomar finns. Det är i det dagliga livet som intresset för kultur kanväckas. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 2).Ungdomar vill vara med och utforma sin egen kultur och olika kulturprojekt.Vuxna presenterar ofta redan färdiga projekt för ungdomar. Ungdomar ochvuxna har olika erfarenheter och olika referensramar som man måste tahänsyn till. De två största bidragsgivarna till ung kultur ärUngdomsstyrelsen och Allmänna arvsfonden. De måste ge ungdomar möjlighetatt framträda med sina egna budskap och att själva få bestämma. Även dettabör enligt motionen ges regeringen till känna (yrkande 3).Slutligen föreslås i motion Kr201 (c) att skall tillförasextra resurser till en särskild satsning på ung kultur (yrkande 4). Medlenskall användas till ungdomars egna projekt, för unga, av unga och med unga.Även de som inte tillhör någon förening bör få ta del av dessa pengar.Korta handläggningstider och enkla blanketter bör genomsyra satsningen.I motion Ub813 (c) hemställs om ökade kultursatsningar för en meningsfullfritid för ungdomarna i län (yrkande 2).Utskottet har i sitt betänkande 1999/2000:KrU4 om ungdomspolitiken påmintom att barns och ungas rätt både till eget skapande och till deltagande ikulturlivet var ett genomgående tema när beslöt om enlångsiktig kulturpolitik. Det betonades då - liksom i ungdomspropositionen1998/99:115 och i betänkande 1999/2000:KrU4 - att barn och unga inte ärnågon enhetlig grupp. De har olika uppväxtvillkor, föräldrar med olikaintressen och olika ekonomiska förutsättningar. Barn och unga skapar ocksåsin egen kultur som vuxenvärlden måste respektera och kommunicera med.Utskottet vill framhålla att delaktighetsmålet för den nationellakulturpolitiken gäller alla människor i landet, givetvis också barn ochunga. Det betyder att satsningar på kultur för, med och av unga bör ingå iden statliga, regionala och kommunala kulturpolitiken.I ungdomspropositionen (1998/99:115) aviserade regeringen en särskildtreårig satsning på att stödja och stimulera utvecklingen av ungdomars egenkulturverksamhet inom främst musik, teater, dans och eget skapande i syfteatt öka det lokala utrymmet för detta. Vidare anfördes det attstudieförbunden, som har ett stort statligt stöd, har kommit att spela enallt större roll för ungdomars fritidsverksamhet, exempelvis inom musikensområde. Regeringen aviserade också att skulle få i uppdragatt vidareutveckla det samarbete som finns mellan olika centralabidragsgivare med syfte att underlätta för de ungdomar som söker stöd tillsin verksamhet.I sammanhanget bör också nämnas att av det förväntade överskottet påAB Svenska Spels värdeautomater på restauranger, dvs. ca 50 miljoner kronorpå sikt, avses gå till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet medinriktning på såväl kultur som fritid.Stödet till barn och ungdom är högt prioriterat inom den statligakulturbudgeten.Enligt utskottets mening måste det - beträffande användningen av medlen -inom varje anslag ske en individuell prövning av om och i vilken omfattningsärskilda medel bör reserveras för kultur för barn och ungdom. Utskottetanser att en sådan schablonmässig regel som föreslås i motionen inte börinföras.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr201 (c)yrkandena 1-4.Utskottet anser att inte bör göra ett sådant allmänt hålletuttalande om ungdomsverksamheten i en speciell region som begärs i motionUb813. De medel som disponeras av respektive Allmännaarvsfonden bör användas utifrån deras uppdrag och utifrån de regler somfinns för deras verksamhet. bör inte göra något uttalande omavsättning av medel för ett särskilt län. Motion Ub813 (c) yrkande 2 böravslås av riksdagen.Skolans kulturansvarI motion Kr317 (m) hemställs att som sin mening skall geregeringen till känna vad som anförts i motionen om skolans kulturansvar(yrkande 5). Motionärerna anför att skolan är, eller borde vara, den kanskeviktigaste kulturförmedlande institutionen. Skolans kulturansvar skall inteses som tillägg till den reguljära undervisningen. Det skall genomsyra allverksamhet. I de nya läroplanerna för skolan har detta markerats. Det ärviktigt att skolmyndigheterna i sin uppföljning analyserar hur dessa målförverkligas i den dagliga verksamheten. Samverkan bör främjas mellanskolan, kommunala , de många samfund som bedrivermusikutbildning och de privata musikskolor och musiklärare som är verksammapå alla större orter.Vidare anförs i motionen att lärare har en nyckelroll när det gäller attväcka och utveckla elevernas intresse för kultur. Det är därför angelägetatt lärarutbildningen har ett innehåll och bedrivs i sådana former att deblivande lärarna rustas för denna viktiga uppgift.Utskottet är helt överens med motionärerna när det gäller lärarnas ochskolans viktiga roll som kulturförmedlare. Likaså instämmer utskottet medvad som anförs om att kulturen skall genomsyra skolans verksamhet. Somredovisas i motionen är detta också innebörden av de nya läroplanerna.Utskottet förutsätter självfallet att kommunerna och beaktar vadsom sägs i läroplanerna om kulturen i skolan när de följer upp ochutvärderar arbetet i skolan.Vid föregående behandlade utskottet ett motsvarande motionsyrkande(bet. 1998/99:KrU5 s. 12-14). Utskottet redovisade därvid bl.a. arbetetinom en särskild arbetsgrupp inom beträffande kultur iskolan och och gemensamma uppdrag att stärka ochvidareutveckla detta arbete. Enligt regleringsbrev för skalluppdraget återrapporteras till regeringen.Utskottet hänvisar till vad som anfördes i motsvarande fråga i betänkande1998/99:KrU5 och till pågående arbete inom och ochavstyrker därmed motion Kr317 (m) yrkande 5.Jämställdhet m.m.I motion Kr201 (c) begärs ett landsomfattande projekt för att belysa ochframhålla kvinnans roll och betydelse inom kultursektorn (yrkande 5).Kvinnors historia och kulturella gärningar bör enligt motionen synliggöras.Kvinnoperspektivet bör bli lika tydligt som mansperspektivet inom allasamhällsområden, däribland kulturen. Kvinnorna är osynliga i skolanshistorieböcker och de är osynliga på museerna. Flickor bör få se kvinnorsom är värda att avbilda, beskriva eller visa upp. Kvinnorna är de storakulturkonsumenterna och även de stora kulturbärarna.Utskottet understryker att kvinnors delaktighet i kulturlivet och kulturensspegling av kvinnors liv och verklighet, likaväl som mäns, är en självklarutgångspunkt för all kultur och kulturpolitik. De kulturpolitiska målengäller alla kvinnor och män. I de av regeringen fastställdaverksamhetsmålen för alla statliga myndigheter inom kulturområdet uttrycksdetta som ett mål för "att främja en samhällsutveckling som kännetecknas avjämställdhet mellan män och kvinnor". De skall också till regeringenåterrapportera åtgärder av olika slag som vidtagits för att uppnå målet.Det åligger således alla statliga kulturinstitutioner att inom sitt områdepå ett fullödigt sätt spegla kvinnor och kvinnors liv likaväl som män ochmäns liv. Ett sådant synsätt bör prägla t.ex. museernas verksamhet. Fråganom särskilt museernas spegling av kvinnor och kvinnors liv behandlas i ettkommande betänkande , nämligen betänkande 1999/2000:KrU11.Utskottet påminner om att museerna har tagit initiativ till gemensammaprojekt beträffande historien och framtiden. Det bör ankomma på dem attutifrån målen för sin verksamhet även ta initiativ till egna ellergemensamma projekt inom andra ämnesområden, t.ex. kvinnornas historia.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr201 (c)yrkande 5.I motion Kr234 (v) begärs en utredning om i vilken utsträckning samhälletskultursatsningar främjar jämställdhet, dvs. hur stor del av satsningarnasom når kvinnor respektive män (yrkande 5). I motion Kr277 (v) begärs enredovisning från regeringen av könsbunden statistik inom kultursektorn(yrkande 11). Enligt motionen är en övervägande majoritet av publiken påteater, dans och klassisk musik medelålders, väletablerade kvinnor. Statenskulturråd har till uppgift att fördela resurserna på ett rättvist sätt.Tyvärr visar statistiken ännu inte hur de statligt stödda verksamheternanår ut till respektive kön. Vidare ser motionärerna det som en viktigjämställdhetsfråga att regeringen ur ett jämställdhetsperspektiv tar framstatistik som belyser hur många kvinnor respektive män som innehar ledandebefattningar inom kultursektorn.Kulturrådet, som är ansvarigt för den officiella kulturstatistiken, har avregeringen fått som mål för denna verksamhet att bl.a. verka för en tydligturskiljbar uppdelning på kvinnor och män, där så är möjligt. Vidare kannämnas att enligt av regeringen givna mål skall presenteraall statistik inom sitt verksamhetsområde, som relaterar till individer,uppdelad på kvinnor och män.Utskottet anser att det inte är påkallat att ytterligare mål uppställs förkulturstatistiken för att det skall bli möjligt att spegla fördelningen avsatsningar m.m. på kvinnor och män. Utskottet förutsätter att berördamyndigheter och regeringen noga följer upp och utvärderar om den statistiksom produceras tillgodoser behoven av uppgifter om kvinnors och mänsdelaktighet i kulturen och deras medverkan som yrkesverksamma inomkulturområdet. Utskottet förutsätter också att regeringen för riksdagenredovisar resultaten av sådana uppföljningar och utvärderingar och ävenförelägger förslag om förändringar beträffande kulturstatistikensomfattning och resurser om sådana ändringar bedöms nödvändiga.Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att avslår motionKr277 (v) yrkande 11.Utskottet föreslår vidare att avslår motion Kr234 (v) yrkande 5om att en utredning skall göras om i vilken utsträckning samhälletskultursatsningar främjar jämställdhet.Funktionshindrades delaktighet i kulturenI motion Kr234 (v) hemställs att som sin mening skall geregeringen till känna vad som anförts i motionen om funktionshindrades rätttill delaktighet i kulturlivet (yrkande 1). I motionen exemplifieras dettamed att publika lokaler skall vara funktionsdugliga för alla och atttelefonservice, TV-program, tidningar, kulturutbud, IT ochsamhällsinformation skall vara tillgänglig för alla, således även förpersoner med funktionshinder.Även i motion Kr317 (m) hemställs om ett tillkännagivande tillregeringen om funktionshindrade och kulturen (yrkande 16). I motionenredovisas att det övergripande målet för svensk handikappolitik ärdelaktighet för alla på jämlika villkor. Vidare påminner motionärerna omatt både 1974 och kulturpolitiska mål innebär att defunktionshindrade skall kunna vara delaktiga i kulturen. Motionärernakonstaterar att tillgängligheten har blivit mycket bättre, men anser ocksåatt det finns mycket kvar att göra, t.ex. beträffande de allmännakommunikationsmedlen, textning av film, utrustning av lokaler medhörslinga, uppläsning av textremsor på film och TV, tillgång till talböckerm.m.Enligt motion So226 (fp) skall göra ett tillkännagivande tillregeringen om fritid och kultur (yrkande 12). I motionen sägs att enpositiv fritid ofta utgör en av de viktigaste friskfaktorerna, men attutbudet på bibliotek, teatrar, ideella föreningar m.m. inte når allagrupper t.ex. funktionshindrade, vissa invandrargrupper och ensamföräldrar.De nämnda institutionerna bör därför stimuleras till att satsa på dessagrupper.Utskottet konstaterar - liksom motionärerna - att delaktighetsmålet för dennationella kulturpolitiken omfattar alla, därmed också de grupper som nämnsi motionerna. Det ankommer således på kulturinstitutioner m.fl. att i sinverksamhet beakta detta. Staten kan påverka och stimulera åtgärder för attförbättra kulturens tillgänglighet genom bidrag, reglering och riktlinjer.Ett mycket stort ansvar ligger på kommunerna och landstingen.I den kulturpolitiska propositionen (1996/97:3) framhölls att det är enkulturpolitisk ambition att kulturen skall kunna erbjudas alla och attmänniskor med funktionshinder skall beredas möjlighet att använda sinkreativitet och sina konstnärliga och kulturella färdigheter. Kulturrådetfick av regeringen i uppdrag att göra en översyn och utarbeta etthandlingsprogram för att främja funktionshindrades deltagande ikulturlivet. Uppdraget redovisades i början av år 1998.I budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1 utg.omr. 17 anslaget A2, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55) förstärktes resursermed för att förverkliga delar av det föreslagnahandlingsprogrammet. har också givits ett övergripande ansvarför att programmet fullföljs. Ett av verksamhetsmålen för äratt verka för att funktionshindrades kulturella behov särskilt beaktas.Enligt regeringens regleringsbrev för skall Kulturrådetåterrapportera till regeringen de åtgärder som gjorts inom detta område.Utskottet vill i sammanhanget påminna om att särskilda krav ställs påpublic service-företagen då det gäller att göra radio- och TV-programtillgängliga för funktionshindrade (jfr senast i bet. 1999/2000:KrU8).Vidare finns särskilda regler vid byggande och renovering av offentligalokaler i vad gäller tillgänglighet för funktionshindrade. Sådana reglerfinns också uppställda för de statliga investeringsbidragen tillicke-statliga kulturlokaler och allmänna samlingslokaler.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det inte är påkallatatt gör sådana allmänna uttalanden till regeringen omfunktionshindrades delaktighet i kulturen som begärs i de aktuella tremotionsyrkandena, varför de avstyrks.Samernas kulturI motion MJ220 (mp) anförs bl.a. att den samiska befolkningen fått del avdet sociala och ekonomiska välståndet, men att samernas kulturella behovoch önskningar negligerats. Samernas egna analyser av den samiskakulturens förutsättningar och utvecklingsmöjligheter måste enligt motionenvara en utgångspunkt i det svensk-samiska kultursamarbetet. , som är en av de största sameföreningarna, arbetar för attetablera ett samiskt kulturcentrum i huvudstaden. I motionen begärs att enutredning om en plan för ett samiskt kulturcentrum i börtillsättas (yrkande 2).I en annan motion av de gröna, Kr315, hemställs att de medelsom disponeras av för en samisk teater bör fördelas på etträttvist sätt. Det är enligt motionärernas mening mycket viktigt att den avSametinget utsedda styrelsen, som har att fördela medel till de olikateaterprojekten, är representativt tillsatt. bör göra ettuttalande om den samiska teatern i enlighet med vad som anförts i motionen(yrkande 15).Utskottet vill inledningsvis redovisa motiven till och utvecklingen avstatens stöd till samisk kultur.Vid /77 behandlade frågor om en rad insatser församerna (prop. 1976/77:80, bet. KrU 1976/77:43, rskr. 1976/77:289).Riksdagen anslöt sig därvid till det som regeringen föreslagit beträffandestödet till samernas kultur. I propositionen anfördes att det ärprincipiellt viktigt att samerna kan utnyttja de allmänna statsbidrag ochstödformer som står till buds för allmänkulturell verksamhet. De statligabidragen är i allmänhet utformade så att de inte blir styrande förverksamheten och kan enligt propositionen således utnyttjas helt i enlighetmed samiska värderingar. Bevarandet och utvecklingen av den samiskakulturen måste självfallet ske på samernas egna villkor. germålen för den statliga kulturpolitiken ett stöd för krav på integritet ochutvecklingsmöjligheter även för den samiska kulturen. Det blir då närmasten fråga om att bevaka att de statliga reformerna på kulturområdetverkligen bidrar till att förbättra samernas kultursituation.Det bör enligt proposition 1976/77:80 ankomma på att vidfördelningen av medel som står till rådets disposition ta hänsyn till densamiska minoritetens behov. Även andra myndigheter, institutioner ochorganisationer, som fördelar det statliga kulturstödet, bör uppmärksamma desärskilda behov som följer av den samiska minoritetens utsatta ställning.Även med en sådan förstärkt bevakning av de samiska intressena somförespråkades i proposition 1976/77:80 fanns det områden där de generellastödformerna av olika skäl inte kunde utnyttjas av samerna. För atttillgodose sådana behov beslöt att särskilda medelfortsättningsvis skulle anvisas under ett anslag benämnt Bidrag till samiskkultur. Anslaget skulle fördelas efter prioriteringar som görs av samernasjälva till sådana ändamål som inte kan få tillräckligt stöd på annat sätt.Det särskilda anslaget till samisk kultur disponerades från början avSamefonden och senare av Sametinget.Det särskilda anslaget Bidrag till samisk kultur sammanfördes med delar av anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet, m.m. samt anslaget Utveckling, internationelltsamarbete m.m. till ett nytt ramanslag benämnt Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling, internationellt kulturutbyte och samarbete (A2). Medel till samisk kultur beräknas av regeringen under ensärskild anslagspost under A 2, vilken disponeras av Sametinget.I regeringens regleringsbrev för har anslagsposten Bidrag tillsamisk kultur under anslaget A 2 förts upp med 14 515 000 kronor.Sametinget beslutar om fördelningen av medlen enligt bestämmelser iSametingslagen (1992:1433). Det föreskrivs i regleringsbrevet attverksamhet med en samisk bibliotekskonsulent får bekostas inomanslagsposten. Av anslagsposten skall vidare minst 5 500 000 kronoranvändas som bidrag till verksamheten med samisk teater. Detta bidrag fårlämnas under förutsättning att medfinansiering sker från berörda kommuneroch landsting.Under hösten 1999 godkände regeringens förslag att Sverigeratificerar ramkonvention om skydd för nationella minoriteteroch den europeiska stadgan om landsdels- och minoritetsspråk (prop.1998/99:143, yttr. 1999/2000:KrU2y, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). antog även regeringens förslag till lag om rätt att användasamiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar. I propositionen gjorderegeringen den bedömningen att de nationella minoriteterna, däriblandsamerna, vid fördelningen av det statliga stödet till litteratur ochkulturtidskrifter samt övrig kulturverksamhet skall beaktas särskilt. Ibudgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 17) ökadesstöden till litteratur och kulturtidskrifter med sammanlagt 1 miljonkronor. har i enlighet med vad som anfördes i proposition1998/99:143 fått regeringens uppdrag att utreda hur samisk kultur skall fåett tillräckligt utrymme i svenskt kulturliv.Den i motion MJ220 (mp) upptagna frågan om en utredning om ett samisktcentrum i är enligt utskottets uppfattning i första hand enuppgift för samernas egna organisationer och - om det gäller möjlighetenatt få kommunalt bidrag - en fråga för de politiskt ansvariga i Stockholmsstad. har till uppgift att verka för en levande samisk kulturoch därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjardenna kultur (2 kap. 1 § Sametingslagen, 1992:1433). Utskottet ansersåledes att det i första hand inte är uppgift att ta initiativtill en sådan utredning som begärs i motion MJ220 (mp) yrkande 2.Motionsyrkandet avstyrks.Som utskottet redovisat ovan har anvisat särskilda medel församisk kultur vilka ställts till disposition. För budgetåretskall av medlen användas för teaterverksamhet.Utskottet anser att det är viktigt att alla språkgrupper bland samerna fårtillgång till samisk teater. Utskottet förutsätter självfallet attSametinget har denna utgångspunkt till grund för sitt arbete medteaterfrågorna och att alla språkgrupper får komma till tals införfördelningen av medlen. Utskottet förutsätter också att regeringen nogaföljer utvecklingen, då regeringen satt som ett villkor för bidrag tillteaterverksamhet att även berörda kommuner och landsting deltar ifinansieringen. Utskottet utgår också från att kommuner och landsting tarsitt ansvar - på samma sätt som staten - då det gäller stödet till dennanationella minoritets kultur. Utskottet anser att det inte bör varariksdagens uppgift att göra ett sådant uttalande som begärs i motion Kr315(mp) yrkande 15, varför yrkandet avstyrks av utskottet.Det mångkulturella samhället, internationellt kulturutbyte, m.m.I ett tidigare avsnitt av betänkandet har utskottet återgett de sjunationella kulturpolitiska mål som beslutade om hösten 1996.Enligt dessa mål skall kulturpolitiken främja kulturell mångfald. Vidareskall den främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olikakulturer inom landet. Utskottet tar i detta avsnitt av betänkandet upp tremotionsyrkanden som rör dessa mål.I motion Kr201 (c) yrkas att som sin mening skall ge regeringentill känna vikten av ömsesidig förståelse och respekt för olika medborgareskultur och kulturarv (yrkande 7). I motionen anförs att mångfaldsmålet ärmycket viktigt och att vi lever i ett mångkulturellt samhälle, därfrämlingsfientlighet och rasism breder ut sig. Att hitta en balans mellanintegrering och acceptans är enligt motionärernas mening en stor utmaning.Att inlemma nya medborgare i samhället som vi låter samhälletutvecklas till följd av nya impulser från andra kulturer är nödvändigt. Detär viktigt att ge stöd till de invandrades egna kulturella uttryck menockså att erbjuda delaktighet i det svenska samhället. Enligt motionen böralla konstnärliga institutioner ges i uppdrag att främja kulturmöten. Varjekulturinstitution bör ta ansvar för att verksamheten vänder sig till helabefolkningen.I motion Kr234 (v) hemställs om ett tillkännagivande till regeringen om detmångkulturella (yrkande 2). I motionen framhålls att utanförskap ärett stort problem och att en förutsättning för integration är delaktighetoch kommunikation. För den som inte har tillgång till det skrivna ellertalade svenska språket kan bilden, musiken och dansen vara ett medel förkommunikation. Det är viktigt att den invandrade kulturen visas pågallerier, teatrar, biografer och museer i större utsträckning än vad somär fallet . Den bör få genomslag på kulturens alla områden.Utskottet instämmer till fullo i vad som anförs i motionerna om vikten avatt de människor som lever i skall ha möjlighet att vara delaktigai kulturen.