bet · GO01SfU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Utskottet kan emellertidinte dela uppfattningen att det bör inrättas ett nytt statligt verk medansvar för rehabilitering eller att rehabiliteringsersättning bör kunnaanvändas för studier, undantaget vissa äldre personer med avsaknad avgrundskolekompetens. När det gäller utgångspunkterna för en reform av denarbetslivsinriktade rehabiliteringen anser utskottet att den enskildeindividen skall ha ett eget ansvar men också en rätt och en vilja att självförsörja sig och för att förebygga ohälsa genom bl.a. hälsofrämjandeåtgärder, livslångt lärande samt medverkan i utvecklingssamtal hosarbetsgivaren. Rehabiliteringen måste syfta till att underlätta återinträdetpå arbetsmarknaden. Grundtanken bör enligt utskottets mening vara att denoffentliga sektorn inte skall driva verksamheter som bättre kan drivas avprivata företag. Som ett första steg bör få det finansiellaansvaret för rehabiliteringen och uppgiften att samordna de åtgärder somutförs av olika myndigheter och arbetsgivaren. Resurser bör tillföras så attkassan har möjlighet att upphandla tjänster i andra landsting, av privataentreprenörer eller utomlands. Samarbetet och samverkan mellan kassorna ochlandstingen får dock enligt utskottets mening inte minska. De bra exemplenfrån de olika försök som avslutats eller pågår bör tillämpas ocherfarenheterna tillvaratas i hela landet. Utskottet anser att konkurrensbland arbetsgivare inom den offentliga sektorn där en stor andel kvinnorarbetar kan stimulera till bättre ansvar för arbetsmiljön. I ett andra stegbör en privat rehabiliteringsförsäkring införas med konkurrerandeförsäkringsbolag som får ansvara för den arbetslivsinriktaderehabiliteringen. Rehabiliteringsförsäkringen bör vara obligatorisk.Individen väljer själv försäkringsbolag inkluderat den statligaförsäkringskassan. Det är enligt utskottets uppfattning väsentligt attförsäkringen tecknas mellan arbetstagare och försäkringsbolag och attförsäkringen följer individen vid byte av arbetsgivare. Slutligen anserutskottet att samtliga personer som står till arbetsmarknadens förfogande ochär inskrivna vid bör omfattas av den arbetslivsinriktaderehabiliteringen, såväl tillsvidareanställda som tillfälligt anställda.Regeringen bör återkomma med förslag till en reformeradrehabiliteringsorganisation enligt det anförda.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande rehabiliteringsorganisationatt med bifall till motionerna 2000/01:Sf257, 2000/01:Sf276yrkandena 1, 2, 6 och 7 samt 2000/01:Sf286 yrkande 14 samt med avslag påmotionerna 2000/01:Sf234, 2000/01:Sf236 yrkandena 1 och 3-5,2000/01:Sf247, 2000/01:Sf275, 2000/01:Sf277, 2000/01:Sf278,2000/01:Sf281, 2000/01:A225 yrkande 5, 2000/01:A277 yrkande 7,2000/01:So360 yrkande 2, 2000/01:So539 yrkande 6, 2000/01:So540 yrkande5 och 2000/01:So544 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,23. (mom. 14)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Rehabilitering börjar med "I och" och slutar med"yrkande 5" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att de långa sjukskrivningarna ökar. Dettabekräftar att det tar alltför innan rehabiliteringsåtgärder sättsin. Rehabiliteringstiden förlängs också om man tvingas vänta på vård.Utskottet anser att det behövs snabba rehabiliteringsinsatser vidarbetsrelaterad ohälsa. Utskottet vill peka på att Utredningen om denarbetslivsinriktade rehabiliteringen lagt fram förslag till en ny reform medbl.a. individen i centrum och en kraftfullare försäkring (SOU 2000:78).Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med utredningen.Hörselskadade är överrepresenterade bland dem med förtidspension. Tillgrund för insatser för hörselskadade gäller arbetslinjen. Utskottet anser attdet är mycket viktigt med tidiga insatser. Enligt utskottets mening harhörselskadades möjligheter att få vägledningsstöd begränsats sedanarbetsgivaren ålades ansvar för anpassning och rehabilitering. kananställda hörselskadade inte få vägledningsstöd, råd eller stöd vid något avde som har särskilda resurser för hörselskadade ominte arbetsgivaren eller står för kostnaden. Utskottetanser att detta bör åtgärdas. Regeringen bör återkomma med förslag härom.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande rehabiliteringsorganisationatt med bifall till motionerna 2000/01:A277 yrkande 7 och2000/01:So540 yrkande 5 samt med avslag på motionerna 2000/01:Sf234,2000/01:Sf236 yrkandena 1 och 3-5, 2000/01:Sf247, 2000/01:Sf257,2000/01:Sf275, 2000/01:Sf276 yrkandena 1, 2, 6 och 7, 2000/01:Sf277,2000/01:Sf278, 2000/01:Sf281, 2000/01:Sf286 yrkande 14, 2000/01:A225yrkande 5, 2000/01:So360 yrkande 2, 2000/01:So539 yrkande 6 och2000/01:So544 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,24. (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Rehabilitering börjar med "I och" och slutar med"Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att myndigheternas insatser bör samordnas och den enskildefå en handläggare att hålla kontakt med, oberoende av vilken sektor som ärden huvudsakliga finansiären. Individen bör ges ett ökat inflytande irehabiliteringsprocessen och han eller hon bör få en individuellhandlingsplan genom lagfästa rättigheter. Förebyggande verksamhet börprioriteras och individens bästa alltid sättas i centrum. Det är enligtutskottets uppfattning nödvändigt att vidta aktiva insatser i stället för attge passivt stöd. Sjukpenningen bör därför ersättas medrehabiliteringsersättning senast och den som ej tar emotrehabilitering bör ges lägre ersättning. Rehabiliteringsersättning böremellertid kunna utges än ett år.Andelen förvärvsarbetande som arbetar fram till allmän pensionsålder äralltför låg. Ett hårdare klimat på arbetsmarknaden har medfört att mångamänniskor inte känner sig välkomna eller att krafterna sviktar innanpensioneringen. Det finns emellertid också många äldre som vill och kanarbeta även efter . För att möjliggöra detta behövs en ökadflexibilitet i arbetslivet och kontinuerlig vidareutbildning. Människor måsteges förutsättningar att orka arbeta till pensioneringen. Utskottet anser attbåde ur ett samhällsekonomiskt och ett allmänmänskligt perspektiv måstetrenden mot ökad förtida avgång brytas. Regeringen bör återkomma med förslagtill en förändrad rehabiliteringsorganisation och en handlingsplan för atthöja den faktiska pensionsåldern.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande rehabiliteringsorganisationatt med bifall till motionerna 2000/01:Sf236 yrkandena 1 och 3-5samt 2000/01:So539 yrkande 6 och med avslag på motionerna 2000/01:Sf234,2000/01:Sf247, 2000/01:Sf257, 2000/01:Sf275, 2000/01:Sf276 yrkandena 1,2, 6 och 7, 2000/01:Sf277, 2000/01: Sf278, 2000/01:Sf281, 2000/01:Sf286yrkande 14, 2000/01:A225 yrkande 5, 2000/01:A277 yrkande 7,2000/01:So360 yrkande 2, 2000/01:So540 yrkande 5 och 2000/01:So544yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,25. (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Rehabilitering börjar med "I och" och slutar med"yrkande 5" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den arbetslivsinriktade rehabiliteringen bör varaorganiserad enligt dagens modell men med en kraftfullare roll förförsäkringskassan. En tanke är att komplettera med enrehabiliteringsförsäkring som tecknas av arbetsgivaren. Arbetsgivaren skullei så fall kunna teckna försäkringen hos privata försäkringsbolag eller genomden allmänna försäkringen och avgiften bero på utfallet av sjukskrivning ochförebyggande insatser föregående år. Enligt utskottets mening skulle etthögkostnadsskydd då införas som hindrar att kostnaden för en enskildarbetsgivare blir för hög. Utskottet anser att i kombination med den s.k.FINSAM-modellen kommer denna utformning att kraftfullt förbättrarehabiliteringssituationen. Utskottet vill även peka på att socialutskottet ibetänkande 2000/01:SoU5 föreslår ett tillkännagivande om att regeringenskyndsamt skall återkomma till med förslag till finansiellsamordning i syfte att underlätta samarbete för att åstadkomma ökad hälsa ochminskade sjukskrivningar. beslut med anledning av betänkande2000/01:SoU5 kommer att fattas den 29 november 2000.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande rehabiliteringsorganisationatt med bifall till motion 2000/01:A225 yrkande 5 och med avslag påmotionerna 2000/01:Sf234, 2000/01:Sf236 yrkandena 1 och 3-5,2000/01:Sf247, 2000/01:Sf257, 2000/01:Sf275, 2000/01:Sf276 yrkandena 1,2, 6 och 7, 2000/01:Sf277, 2000/01:Sf278, 2000/01:Sf281, 2000/01:Sf286yrkande 14, 2000/01:A277 yrkande 7, 2000/01:So360 yrkande 2,2000/01:So539 yrkande 6, 2000/01:So540 yrkande 5 och 2000/01:So544yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,26. Närståendepenning (mom. 15)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. - Närståendepenning börjar med "Utskottet har" ochslutar med "Sf307 avstyrks" bort ha följande lydelse:Vid svår sjukdom kan en närstående vårda en svårt sjuk anhörig i hemmet ochdärvid erhålla närståendepenning, under . Utskottetanser att möjligheten till närståendepenning bör utökas till mer än 60 dagarper år. Härigenom skulle en rad positiva effekter uppnås. Bland annat skulleinte vården i hemmet behöva avbrytas i ett kanske kritiskt skede. Vidareskulle den offentliga vården avlastas såväl ekonomiskt som personellt.Regeringen bör återkomma med förslag härom.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande närståendepenningatt med bifall till motion 2000/01:Sf307 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,27. Förtidspensionssystemet (mom. 16)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:2 Förtidspensionerbörjar med "Utskottet vill" och slutar med "och Sf264" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att socialförsäkringen måste utformas så att systemetstimulerar och skapar incitament till arbete. Såväl ur ett samhällsekonomisktsom ur ett individuellt perspektiv är det önskvärt att så mångaförtidspensionärer som möjligt tillvaratar eventuell arbetsförmåga och i ökadutsträckning helt eller delvis återvänder till arbetslivet. Det är enligtutskottets mening bättre med habiliteringspenning eller långtidssjukskrivningän en passiviserande förtidspension. Dagens förtidspensionssystem bör därföromformas till en ersättning för trygghet och aktivitet. Förtidspension bör iprincip inte kunna beviljas en person . Enligt utskottets meningbör regeringen återkomma till med förslag tillåldersgräns vid för förtidspensionering.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande förtidspensionssystemetatt med bifall till motionerna 2000/01:Sf236 yrkande 6,2000/01:So354 yrkande 12 och 2000/01:So538 yrkande 15 samt med anledningav motion 2000/01:Sf268 och med avslag på motionerna 2000/01:Sf226yrkande 3, 2000/01:Sf244 och 2000/01:Sf264 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,28. Handikappersättning (mom. 17)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt 19:3Handikappersättningar börjar med "Socialförsäkringens administration" ochslutar med "yrkande 18" bort ha följande lydelse:Enligt en studie fick män högre handikappersättning än kvinnor medliknande behov. Vidare utgick bilstödet enligt en rapport från RRV i maj 1999till fler män än kvinnor. Utskottet anser att orsakerna till detta börundersökas. Regeringen bör tillsätta en utredning som ser över ersättningarnatill funktionshindrade ur ett genderperspektiv.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande handikappersättningatt med bifall till motion 2000/01:A808 yrkande 18 och med avslagpå motion 2000/01:Sf219 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,29. Översyn av arbetsskadeförsäkringen (mom. 18), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet 19:4Arbetsskadeersättningar som börjar med "Den 19" och slutar med "yrkande 4"bort ha följande lydelse:Arbetsskadeförsäkringen finansieras genom arbetsgivaravgifter. Avgiftenutgör av löneunderlaget. Inkomsterna frånarbetsgivaravgiften beräknas uppgå till ca 13 miljarder kronormedan utgifterna beräknas till ca . Enligt utskottetsmening är det tveksamt om en kontinuerlig anpassning av avgiften tillutgifterna för försäkringen skulle öka incitamenten att förbättraarbetsmiljön. En bättre lösning vore en premie som anpassades branschvis såatt en arbetsgivare efter ett visst antal skadefria år, eller i vart falllågt antal skador bland de anställda kunde premieras med en bonus, eller ensänkning av avgiften i förhållande till antalet skadefall inom branschen. Ensådan försäkring skulle kunna handhas såväl av den offentliga sektorn som avprivata försäkringsbolag. Om arbetsskadeförsäkringen även fortsättningsvisskall vara offentlig bör den dock enligt utskottets mening brytas ut urstatsbudgeten. En privatisering av arbetsskadeförsäkringen har också prövatsi med goda resultat.Utskottet anser att de nuvarande bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringenmåste behållas. En uppmjukning av dessa kan få till följd sammautgiftsexplosion som . Utskottet anser att enreformering av arbetsskadeförsäkringen måste få ta tid. Ett första steg äratt försäkringen bryts ut ur statsbudgeten och avgifterna successivt justerasi förhållande till antalet skador, antingen inom en viss bransch eller eftervarje arbetsgivares skadeutfall.I ett andra skede bör arbetsskadeförsäkringen privatiseras, beträffandesåväl olycksfall som arbetsskadesjukdomar. Det skall vara obligatoriskt förarbetsgivarna att teckna en arbetsskadeförsäkring som ersätterinkomstbortfall vid arbetsskada.Det anförda bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande översyn av arbetsskadeförsäkringenatt med bifall till motionerna 1998/99:Sf234, 1998/99:Sf244,1998/99:Sf282, 1998/99:A292 yrkandena 6 och 7, 1998/99:Ub453 yrkande 22,1999/2000:Sf212, 1999/2000:Sf217, 1999/2000:Sf220, 1999/2000:Sf248,1999/2000:Sf249, 1999/2000: Sf250, 1999/2000:Sf267, 1999/2000:Sf268,1999/2000:Sf272, 1999/2000:Sf280, 1999/2000:Sf304 yrkandena 11-13,1999/2000: A219 yrkande 4, 1999/2000:Bo513 yrkande 2, 2000/01:Sf242,2000/01:Sf256, 2000/01:Sf259, 2000/01:Sf262, 2000/01:Sf301, 2000/01:A808yrkandena 16 och 17, 2000/01:A811 yrkande 11 och 2000/01:MJ843 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,30. Översyn av arbetsskadeförsäkringen (mom. 18)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnitt 19:4Arbetsskadeersättningar som börjar med "Den 19" och slutar med "yrkande 4"bort ha följande lydelse:Arbetsskadeförsäkringen har efter de ändringar som genomfördes fåttstark kritik. Kritiken har gällt försäkringen i stort men också i olikadetaljer. Kritiken har ofta tagit sikte på att de nya reglerna drabbatkvinnor hårdare än män. De skärpta reglerna gäller såväl arbetsskadebegreppetsom bevisregeln. De strängare bestämmelserna har i första hand fått betydelseför rätten till ersättning vid belastningsskador, skador som i störstautsträckning drabbar kvinnor. Könssegregeringen på arbetsmarknaden och enhierarkisk organisering av arbetet har lett till att kvinnorna tilldelasmonotona och enahanda arbetsuppgifter som ofta leder till justbelastningsskador. Ett annat exempel på skador som oftast drabbar kvinnor ärelöverkänslighet, och sådana skador godkänns inte av försäkringskassan.Enligt utskottets mening måste arbetsskadeförsäkringen ändras så att kvinnorsarbetsskador inte missgynnas och att hänsyn tas till kvinnors och mäns olikaförutsättningar och olika arbetsförhållanden vid bedömning av arbetsskador.Det betyder att arbetsskadebegreppet och bevisregeln måste få ett annatinnehåll än vad som gäller.Ett ytterligare annat område som det kan finnas skäl att se över är vilkenersättning som skall utges vid arbetsskada. Arbetsskadesjukpenningenavskaffades fr.o.m. och kan bara ersättning utges i defall där livränta aktualiseras.Andra områden som bör förändras är kassornas hantering av arbetsskade-ärenden. De långa handläggningstiderna utgör ett stort problem, och det kanfinnas anledning att fastställa en minsta tidsgräns inom vilket ärendet skallprövas. Om det inte är en framkomlig väg måste i vart fall bestämmelser tillsom gör att hanteringen av arbetsskadeärendena sker betydligt snabbare än vadsom nu är fallet.Mot bakgrund av den starka kritik som förts fram mot försäkringsläkarna börett viktigt krav vara att den försäkrade skall ha möjlighet att träffa dessa.Det ger den försäkrade möjlighet att kommunicera med den kanske viktigastelänken i ett arbetsskadeärende. Utskottet anser också att ärenden som rörarbetsskador regelmässigt bör bedömas av yrkesmedicinska specialister och attderas omdömen skall tillmätas stor betydelse vid beslutsfattandet.Ett område som måste förbättras gäller arbetsskadestatistiken. Dennuvarande rapporteringen fungerar mycket dåligt och det finns all anledningatt på detta viktiga område förbättra redovisningen av arbetsskador.Vad utskottet anfört om förändringar inom arbetsskadeförsäkringen börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande översyn av arbetsskadeförsäkringenatt med bifall till motionerna 1998/99:Sf234, 1998/99:A292yrkandena 6 och 7, 1999/2000:Sf304 yrkandena 11-13, 1999/2000:A219yrkande 4, 1999/2000:Bo513 yrkande 2, 2000/01:A808 yrkandena 16 och 17och 2000/01:MJ843 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1998/99:Sf244,1998/99:Sf282, 1998/99:Ub453 yrkande 22, 1999/2000:Sf212,1999/2000:Sf217, 1999/2000:Sf220, 1999/2000:Sf248, 1999/2000:Sf249,1999/2000: Sf250, 1999/2000:Sf267, 1999/2000:Sf268, 1999/2000:Sf272,1999/2000:Sf280, 2000/01:Sf242, 2000/01:Sf256, 2000/01:Sf259,2000/01:Sf262, 2000/01:Sf301 och 2000/01:A811 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,31. Översyn av arbetsskadeförsäkringen (mom. 18)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet 19:4Arbetsskadeersättningar som börjar med "Den 19" och slutar med "yrkande 4"bort ha följande lydelse.Den nuvarande arbetsskadeförsäkringen har varit föremål för storaförändringar . Den nuvarande utformningen och tillämpningenav försäkringen har enligt utskottets mening påtagliga brister. De långahandläggningstiderna hos försäkringskassorna liksom Riksförsäkringsverketsoförmåga att driva igenom en homogen tillämpning av försäkringen har skapatett onödigt lidande för många försäkrade. Såväl somRiksdagens revisorer har i rapporter påtalat dessa förhållanden.Det kan också konstateras att enligt Regeringsrättens praxis skallnuvarande bestämmelser tolkas så att livränta kan utges under tid denarbetsskadade uppbär sjukbidrag. Det är väsentligt att det förhållandettydliggörs i en framtida lagstiftning.I har arbetsskadeförsäkringen privatiserats. Det har gett företagenincitament att satsa mer på förebyggande åtgärder för att göraarbetsplatserna säkrare. Ju säkrare arbetsplats desto lägre behöveren arbetsgivare betala. Utskottet anser att det bör tillsättas en utredningsom får i uppdrag att utreda konsekvenserna av att privatiseraarbetsskadeförsäkringen i Sverige.Det finns också ett behov av att se över arbetsskadeförsäkringen så attsystemet omfattar alla arbetsgrupper, även t.ex. dem som arbetar med djur.Det statistiska underlaget vad gäller arbetsskadeförsäkringen ärbristfälligt och måste förbättras. Regeringen bör därför geRiksförsäkringsverket i uppdrag att åtgärda underlagsrapporteringen så atttillförlitlig statistik kan erhållas.Det anförda bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande översyn av arbetsskadeförsäkringenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf248, 1999/2000:Sf272 och2000/01:A811 yrkande 11 och med avslag på motionerna 1998/99:Sf234,1998/99:Sf244, 1998/99:Sf282, 1998/99:A292 yrkandena 6 och 7,1998/99:Ub453 yrkande 22, 1999/2000:Sf212, 1999/2000:Sf217,1999/2000:Sf220, 1999/2000: Sf249, 1999/2000:Sf250, 1999/2000:Sf267,1999/2000:Sf268, 1999/2000:Sf280, 1999/2000:Sf304 yrkandena 11-13,1999/2000: A219 yrkande 4, 1999/2000:Bo513 yrkande 2, 2000/01:Sf242,2000/01:Sf256, 2000/01:Sf259, 2000/01:Sf262, 2000/01:Sf301, 2000/01:A808yrkandena 16 och 17 och 2000/01:MJ843 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,32. Utbyte av yrkesskadelivränta (mom. 20)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittet Utbyte av livränta motengångsbelopp enligt lagen om yrkesskadeförsäkring (YFL) som börjar med"Enligt 16 §" och slutar med "motion Sf223" bort ha följande lydelse:Vid utbyte av yrkesskadelivränta mot ett engångsbelopp så uppstår enligtutskottets mening vissa problem. Det faktum att utbyte av livränta motengångsbelopp sker med viss återhållsamhet ger ingen garanti mot att enskildaindivider tvingas återbetala mer än de fått ut i kapitalbelopp.Utskottet anser att det nuvarande systemet måste förändras. Ingen individskall behöva betala tillbaka mer än vad han eller hon fått ut i form avkapitalbelopp. Det bör övervägas om inte möjligheten till utbyte bör slopas.Det anförda bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande utbyte av yrkesskadelivräntaatt med bifall till motion 2000/01:Sf223 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,33. Försäkringskassornas arbete (mom. 21), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitten 19:7Riksförsäkringsverket och 19:8 Allmänna försäkringskassor - Övriga motionerom socialförsäkringens administration börjar med "En försäkrad" och slutarmed "motion Sf252" bort ha följande lydelse:I syfte att underlätta för att fastställa en korrektsjukpenninggrundande inkomst och förkorta handläggningstiden bör, enligtutskottets uppfattning, en försäkrad som är anställd eller uppdragstagarealltid lämna bestyrkta uppgifter om inkomst och arbetstid när ersättningbaserad på sjukpenninggrundande inkomst begärs.Utskottet anser också att den fördjupade bedömningen av arbetsförmågansnedsättning, som skall göras , skall göras senast från den60:e dagen efter sjukanmälan. Detta skulle enligt utskottets uppfattningmedföra en omfattande lättnad i arbetet för försäkringskassorna. Statistikvisar att av alla sjukfall avslutas inom 60 dagar.Utskottet anser att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag tilländringar av reglerna i AFL enligt det anförda.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande försäkringskassornas arbeteatt med bifall till motionerna 2000/01:Sf252 och 2000/01:Sf253 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,34. Utbetalningstidpunkt för pensioner m.m. (mom. 24)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitten 19:7Riksförsäkringsverket och 19:8 Allmänna försäkringskassor - Övriga motionerom socialförsäkringens administration börjar med "I två" och slutar med "ochSf230" bort ha följande lydelse:Att statliga utbetalningar och löneutbetalningar ofta sammanfaller i slutetav månaden kan enligt utskottets mening medföra problem.