bet · GN01TU11 · 2000-05-18 00:00:00 — Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. I detta betänkande behandlar utskottet främst vissa frågor om järnvägstrafikoch om bolagisering av () enligt förslag i proposition1999/2000:78 och motioner som väckts med anledning av propositionen.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i villkoren föratt bedriva trafik på statens spåranläggningar. Förslagen syftar bl.a. till attstärka ställningen gentemot SJ för av staten upphandlad interregional per-sontrafik. Dessutom ansluter sig utskottet till regeringens bedömning attsamverkande trafikhuvudmän som bedriver trafik i angränsande län av admi-nistrativa skäl skall kunna få gemensam trafikeringsrätt.Vidare godkänner utskottets regeringens förslag om att verksamheten i SJskall ändras från affärsverk till ett eller flera aktiebolag. föreslåsbemyndiga regeringen att genomföra ombildningen.I betänkandet behandlas också ett avsnitt av propositionen, vari regeringenredogör för ett handlingsprogram i fjorton punkter som syftar till att stärkaden svenska åkerinäringens konkurrensförutsättningar. Utskottet föreslår,med anledning av vissa motionsförslag, att i ett tillkännagivandetill regeringen betonar betydelsen av ett effektivt påföljdssystem.Slutligen behandlas några motioner om yrkestrafik m.m. från den allmännamotionstiden . Samtliga dessa yrkanden, som till största delen avsertaxifrågor, avstyrks.Till betänkandet har fogats 13 reservationer och 3 särskilda yttranden. Regeringen () föreslår i proposition 1999/2000:78 attriksdagendels godkänner1. att verksamheten i ändras från affärsverk till ett ellerflera aktiebolag,2. vad regeringen föreslår om villkoren för att bedriva järnvägstrafik påstatens spåranläggningar,dels bemyndigar regeringen3. att genomföra ombildningen av till aktiebolag.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen behandlas några transportpolitiska frågor av skiftande slag.Statens järnvägar föreslås ombildas från affärsverk till aktiebolag för attbättre kunna fungera som en aktör som tillhandahåller järnvägstrafik.Villkoren för att bedriva persontrafik på statens spåranläggningar börklarläggas i vissa hänseenden.Slutligen rapporterar regeringen om det transport- och näringspolitiskaprogram för svensk åkerinäring som regeringen beslutat om. Motioner med anledning av propositionen1999/2000:T11 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att beslutar om en avreglering av all järnvägstrafik inom Sve-rige,2. att uttalar att en ombildning av från affärs-verk till aktiebolag skall ses som ett första led i en försäljning,3. att uttalar att skall koncentrera sig på sinkärnverksamhet,4. att , vid avslag på yrkandena 1-3, avslår proposition1999/2000:78 i de delar som berör ombildning av frånaffärsverk till aktiebolag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om villkoren för den svenska åkerinäringen.1999/2000:T12 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av järnvägslagstiftningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bolagisering av SJ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hela järnvägen avregleras,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upphandling av lönsamma linjer,5. att beslutar att regeringen skall återkomma med förslag tillkonkurrensutsättning av persontrafiken på lönsamma järnvägslinjer,1999/2000:T13 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utvärdering av den genom-förda avregleringen av tågtrafiken enligt vad som i motionen anförts,2. att beslutar att inga nya upphandlingar genomförs förränovannämnda konsekvensanalys genomförts och utredningen lagt fram sinaförslag,3. att hos regeringen begär en utredning om konsekvenserna aven bolagisering av SJ enligt vad i motionen anförts,4. att avvaktar med beslut om eventuell bolagisering av SJ tillresultatet av ovannämnda utredning finns att tillgå,5. att avslår regeringens förslag om ändringar i förordningen omstatens spåranläggningar enligt vad i motionen anförts,6. att begär att regeringen i EU tar upp de frågor kring tekniskharmonisering som gör att enskilda länder kan införa kilometerskatt enligtvad i motionen anförts,7. att begär att regeringen ger i uppdrag att genomfö-ra regionala bärighetsplaner enligt vad som i motionen anförts,8. att hos regeringen begär ett förslag till förstärkt påföljdssys-tem med syfte att beivra trafikbrott,9. att hos regeringen begär ett förslag som innebär att bilinspek-tionens verksamhet säkerställs på en nivå som behövs för att nå nollvisionen,10. att hos regeringen begär ett förslag till omlastningsstöd en-ligt vad som i motionen anförts,11. att hos regeringen begär ett förslag till ändring av gällandelagstiftning med syfte att sänka maximivikter och maximilängder på last-bilsekipage.1999/2000:T14 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om privatisering av SJ,2. att hos regeringen begär förslag om avskaffande av SJ:s trafi-keringsrätt i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avtalstidernas längd,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafikeringsrätten på bansträckor upphandlade ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om huvudmannaskap för befintliga lok och vagnar och konkurrens-neutralitet vid anskaffning av rullande materiel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att särskilja SJ:s fastighetsinnehav från före bolagi-seringen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samordning av biljettförsäljning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den svenska åkerinäringen.1999/2000:T15 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hur en stegvis övergång till konkurrensutsatt persontrafik på allajärnvägslinjer skall gå till,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hur ägandet av stationer och övriga gemensamma funktioner skallutformas i framtiden.Motioner från den allmänna motionstiden /2000:T209 av och (båda fp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åkerinäringens situation.1999/2000:T210 av m.fl. (kd) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att åkerinäringen skall få konkurrensneutralitet.1999/2000:T412 av och (båda m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska och utländska åkeriers likhet inför lagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att harmoniseringssträvandena på området intensifieras.1999/2000:T427 av och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samlade åtgärder för en reformerad och sanerad taxinäring.1999/2000:T428 av och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att stärka konkurrens- och utvecklings-möjligheterna för svensk åkerinäring.1999/2000:T442 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förtydligande avcabotageförordningen samt definiering av cabotagetrafik tidsmässigt.1999/2000:T449 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppgiftsskyldig-het för taxiförare.1999/2000:T453 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo-tionen anförts om behovet av åtgärder för att främja en sundare konkurrens-situation inom åkerinäringen.1999/2000:T455 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet förpolisen att begära utdrag ur taxametrar.1999/2000:T457 av och (båda s) variyrkas att hos regeringen begär en utredning om skärpta regler föratt undvika ekonomisk brottslighet inom taxibranschen.1999/2000:T459 av och (båda s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om kör- och vilotidsregler inom taxibranschen.1999/2000:T460 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att driva en linje inom EU-arbetet som innebär att yrkesförarnasarbetstider blir mer humana för att därmed öka trafiksäkerheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen inom ramen för trafiksäkerhetsarbetet påtalar för deregionala organ som ansvarar för kollektivupphandlingen vikten av tydligaupphandlingskrav på god personalpolicy såsom vidareutveckling, säkerhets-utbildning, god tillgång till pauser och vilotid för förarna.1999/2000:T465 av och (båda c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om likabehandling av åkare med avseende på arbetstids- och tra-fikregler oavsett vilket land de hör hemma i.1999/2000:T466 av m.fl. (m, kd, fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontroll och sanktionsmöjligheter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att måste ta en aktivare roll i Europasamarbetet.1999/2000:N273 av Per m.fl. (m, kd, fp) vari yrkas14. att hos regeringen begär förslag av förenklat registreringsför-farande för biluthyrning i enlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Sk301 av och (båda m) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att den svenska åkerinäringen inte skallmissgynnas i konkurrensen om cabotagetrafiken i Sverige.1999/2000:Sk304 av och (båda m) vari yrkas2. att hos regeringen begär att den lämnarförslag för att utveckla och bevara en svenskåkerinäring med konkurrensneutralitet gentemot EUi enlighet med vad som anförts i motionen. 1 Frågor om järnvägstrafik1.1 Bakgrundsredovisning1.1.1 Något om järnvägens framväxt och utvecklingÅrtiondet efter det att världens första järnväg med lokdrift öppnadesför allmän trafik i inleddes ett omfattande järnvägsbyggande i fleraländer. Den första för allmän trafik upplåtna järnvägen i var densmalspåriga , som öppnades men som under deförsta sex åren utnyttjade hästar som dragkraft. De första normalspårigajärnvägslinjerna med lokdrift togs 1856. Det var dels de enskildalinjerna och , dels de första statliga bandelarnaGöteborg-Jonsered på Västra stambanan och på Södra stam-banan.Uppbyggandet av ett statligt järnvägsnät hade sin grund i ett riksdagsbeslutår . Genom beslutet antogs vissa grundsatser. Dels skulle de s.k. stam-banelinjerna bekostas, ägas och förvaltas av staten. Medel skulle beviljas såatt arbetet med en stambana från mot och en annan frånMalmö mot genast skulle kunna påbörjas. Dels skulle ansvaret förbyggande av mindre järnvägar eller bibanor ligga på privat företagsamhet.Dessutom beslöts att stambanornas exakta sträckningar skulle bestämmasförst efter noggranna ekonomiska och topografiska undersökningar.År 1855 tillkallade regeringen en kommitté för fortsatt utredning om stam-banenätets planläggning. På grundval av kommitténs betänkande redovisaderegeringen /riksdag ett förslag till ett stambanesystem medfem stambanor. Dessa skulle samtliga ha som utgångspunkt och iförsta hand dras genom bygder som saknade vattenvägar. Med anledning avregeringens förslag uttalade att den inte önskade ta ställning till ekomplett bansystem utan föredrog att successivt bestämma vilka linjer somskulle byggas. Medel beviljades endast för Södra och Västra stambanorna. Ienlighet med beslut valde regeringen att i fortsättningen läggafram de särskilda linjerna för godkännande allteftersom bygg-nadsarbetena kunde påbörjas.Under de följande åren drevs stambanebyggandet med kraft. Västra stam-banan från till öppnades 1862. sena-re stod mellan och färdig. varden första delen av Norra stambanan, mellan och , fär-digbyggd liksom bandelarna , , Katri-neholm-Norrköping och Charlottenberg-norska gränsen.Efter en stagnation kunde järnvägsbyggandet åter skjuta fartpå . Östra stambanan öppnades 1874 och Norra stam-banan (till ) togs i drift året därpå. Därmed var det stambanenät somursprungligen planerats färdigbyggt. Men byggandet fortsatte. var färdig , ochstambanan genom övre . , sombyggts av ett engelskt företag, inlöstes av staten och förlängdessenare till . påbörjades och stod färdig år1937.Under senare år har delar av det svenska järnvägsnätet blivit föremål föromfattande upprustningar. De enda mer betydande nybyggnationerna utgörArlandabanan som togs 1999 och Öresundsförbindelsen som öpp-nas för trafik . Härutöver har beslut fattats om en ny järn-vägsförbindelse mellan och , den s.k. Botniabanan.Det statliga bannätet har förutom genom nybyggnation utökats genom in-lösen av enskilda järnvägar. Efter principbeslut 1939har merparten av det enskilda järnvägsnätet införlivats med det statliga nätet.1.1.2 - bakgrund och nuvarande situationÅr 1855 fick överste regeringens uppdrag att som chef för jernvägsbyggnader svara för det statliga järnvägsnätets utbyggnad. År1911 ombildades Statens jernvägsbyggnader till affärsverket ().SJ:s huvuduppgift är, som framgår av verksinstruktionen (1988:626), attdriva järnvägstrafik i . Verksamheten bedrivs i olika former, bådesom affärsverk och som bolag. Affärsverkskoncernen är operativt organise-rad i fem marknadsorienterade sektorer:? SJ resor?? SJ Teknik?? SJ Terminalproduktion?I ingår ett stort antal dotterbolag. Härutöver finns vissa stöden-heter och koncernfunktioner.Av SJ:s omsättning , totalt , kom frånfjärrtrafik med persontåg. Antalet anställda uppgick till ca 15 000.De av SJ förvaltade tillgångarna, främst fordon och fastigheter, hade vidutgången av ett bokfört värde av nästan 19 miljarder kronor.1.1.3 Myndigheter och statliga bolagMyndighetsutövning förekommer i olika organisationsformer. Den vanli-gaste formen är centrala ämbetsverk som är myndigheter direkt underställdaregeringen och har ett rikstäckande verksamhetsområde. Vidare finns statligamyndigheter med ett geografiskt begränsat ansvarsområde, t.ex. länsstyrelseroch länsarbetsnämnder. Så kallade uppdragsmyndigheter kännetecknas av attde finansierar sin verksamhet med taxor och avgifter. Det förekommer ävenblandformer, dvs. myndigheter som består av en myndighetsdel och en av-giftsfinansierad del, samt föreningar och stiftelser med offentligrättsligauppgifter.Affärsverken är de myndigheter som har den största ekonomiska friheten.Gemensamt för dem är att de driver statlig affärsverksamhet i en särskildform som har sitt ursprung budgetreform. Reformen innebar att deverk som gavs ställning som affärsverk skulle tillämpa affärsbokföringsprin-cipen. Affärsverkens omslutning skulle inte redovisas över statsbudgeten. Istället skulle redovisningen endast avse överskott respektive underskott.Verken skulle med egna intäkter täcka sina kostnader inklusive avskrivningaroch dessutom lämna avkastning på det statskapital som disponerades. Totalthar det funnits åtta affärsverk men av dessa har fem överförts i bolagsform,nämligen FFV , och , och . är , , () ochSvenska kraftnät. Sistnämnda verk inrättades i samband med bolagiseringenav Statens vattenfallsverk.Statlig verksamhet bedrivs också i bolagsform. Statens företagsportfölj -inklusive affärsverken - omfattar 59 företag med sammanlagt drygt 200 000anställda och en samlad omsättning på ca 282 miljarder kronor.Till grund för den bolagisering som ägde rum låg vissa principer som slogs fast i budgetpropositionen för (prop. 1990/91:100, bil. Där uttalades att ren konkurrensutsatt verksamhetinte borde bedrivas i myndighetsform utan i bolagsform. Dessutom bordeman enligt regeringen alltid ställa sig frågan huruvida sådan verksamhet överhuvud taget borde bedrivas i statlig regi. Liknande skrivningar återfinns ibudgetpropositionen för (prop. 1991/92:100 bil. före-lades förslag om privatisering av sammanlagt 35 statligt ägdaföretag (prop. 1991/92:69).Professor , som på uppdrag av utrett offentligrättsliga och andra juridiska aspekter av olikaverksamhetsformer (SOU 1997:38), har sammanställt de argument somframförts för respektive mot en bolagisering av affärsverk.För en bolagisering har följande motiv redovisats:? De affärsverk som ansvarar för samhällets infrastruktur har kommit attarbeta på alltmer internationaliserade marknader med ökade inslag avkonkurrens.?? Det har funnits behov av att tillskapa likvärdiga konkurrensvillkor ochbättre möjlighet för affärsmässig drift.?? Friare former för lönesättning och personalrekrytering ökar förutsätt-ningarna för att få kompetent personal.?? Styrelserna får ett mer direkt ansvar för investeringarna och deras finan-siering.?? Också staten bör använda en internationellt välkänd företagsform.?? Det har funnits behov av att renodla roller och effektivisera beslutsfat-tandet.?? Bolagsformen ökar möjligheterna till samägande i konsortier och allian-ser. ?Mot en bolagisering har anförts:? Affärsverken har inte bara kommersiella uppgifter utan också viktigasamhällsuppgifter. ?Verksamheten har stort allmänt intresse.Lena genomgång av bolagiseringens rättsliga konsekvenser kansammanfattas enligt följande.I enlighet med regeringsformen kan normgivningsmakten delegeras till re-geringen som i sin tur kan delegera till förvaltningsmyndighet eller till kom-mun. Däremot kan normgivningsmakten inte delegeras till privaträttsligaorgan. Detta betyder att ett bolag inte kan utfärda regler som innefattar of-fentlig normgivning.Förvaltningslagen reglerar förvaltningsmyndigheternas och domstolarnashandläggning av ärenden. För bolag som utför förvaltningsuppgifter krävsdärmed särregleringar i en eller annan form. kan det vara svårtatt fastslå i vilken utsträckning förvaltningslagen är tillämplig.För en myndighet gäller offentlighetsprincipen. Detta betyder att vem somhelst har rätt att ta del av allmän handling som inte är sekretessbelagd, attanställda är tillförsäkrade yttrandefrihet (om inte sekretesslagen föreskrivertystnadsplikt), att anställda har meddelarfrihet (bortsett från vad som gällertill följd av tystnadsplikt), att anställda åtnjuter meddelarskydd samt att myndighet inte får efterforska vem som lämnat viss uppgift. För bolag och andraprivatsrättsliga subjekt gäller inte offentlighetsprincipen om det inte finns esärskild föreskrift som stadgar annorlunda. I bilaga till sekretesslagen finnsen uppräkning av privaträttsliga organ där offentlighetsprincipen skall till-lämpas för viss, närmare angiven, verksamhet. Inom kommunikationsområ-det gäller det exempelvis AB och Posten AB.Myndighets beslut kan överklagas utan särskilt författningsstöd, om be-slutet har personlig och ekonomisk effekt mot någon. Rätt att överklagabeslut, fattat av privaträttsligt organ, förutsätter särskilt stöd i författniJustitiekanslerns tillsyn omfattar bl.a. statliga myndigheter och befatt-ningshavare samt andra som är knutna till sådana myndigheter och somfullgör uppdrag i de statliga aktiebolagen.JO:s tillsyn omfattar bl.a. tjänstemän och uppdragstagare i statliga affärs-verk när de för verkens räkning fullgör uppdrag i aktiebolag där staten ge-nom verken utövar ett bestämmande inflytande.Riksdagens revisorer har rätt att granska all statlig verksamhet, även sådansom bedrivs i bolagsform. Men företagen är inte skyldiga att tillhandahållahandlingar.Riksrevisionsverket får granska också sådan statlig verksamhet som be-drivs i bolagsform.Vad gäller personalens ställning konstateras bl.a. att lagen om offentliganställning inte gäller privaträttslig verksamhet.1.2 Villkoren för att bedriva järnvägstrafik på statensspåranläggningar1.2.1 Gällande reglerRätten att bedriva järnvägstrafik på statens spåranläggningar regleras i för-ordningen (1996:734) om statens spåranläggningar. Förordningen gäller despåranläggningar som tillhör staten och som drivs och förvaltas av Banver-ket. Anläggningarna består av stomjärnvägar, länsjärnvägar och övriga järn-vägar. Regeringen bestämmer vilka järnvägar som skall ingå i stomnätet.Banverket fattar motsvarande beslut om vilka järnvägar som utgör länsjärn-vägar respektive övriga järnvägar.Beträffande godstrafik gäller enligt 16 § förordningen att spåranläggning-arna, med vissa begränsningar, skall vara öppna för alla utövare med säte iSverige.Av 11 § förordningen framgår att SJ har trafikeringsrätten för persontrafikpå stomjärnvägarna. Om det finns särskilda skäl får Tågtrafikledningen be-sluta att SJ i begränsad omfattning även får bedriva persontrafik pålänsjärnvägarna. En trafikhuvudman har trafikeringsrätten för persontrafik pålänsjärnvägarna och för lokal och regional persontrafik på stomjärnvägarnainom länet (12 §). Regeringen får under vissa förutsättningar medge att hu-vudmannen får bedriva persontrafik på stomjärnvägar också i angränsandelän. Om SJ eller trafikhuvudmannen inte ansöker om tågläge på en järn-vägsdel får Tågtrafikledningen besluta att annan får bedriva persontrafik pådenna del (14 §). Den som har upphandlat persontrafik av staten har ocksåtrafikeringsrätt för denna trafik (16 §).1.2.2 Regeringens förslagI propositionen föreslås godkänna vad regeringen föreslår omvillkoren för att bedriva järnvägstrafik på statens spåranläggningar (yrkande2). Förslaget i denna del omfattar dels två frågor som sammanhänger medSJ:s absoluta trafikeringsrätt för persontrafik på stomnätet, dels en fråga avmer administrativ natur, nämligen trafikeringsrätten för trafikhuvudmän sombedriver järnvägstrafik i angränsande län.Stärkt ställning för av staten upphandlad interregional persontrafikRegeringen konstaterar att SJ enligt nu gällande förordning alltid har trafike-ringsrätt för persontrafik på stomnätet och med denna rätt bedriver sådaninterregional persontrafik som kan ske på kommersiella grunder. Om det intefinns kommersiella förutsättningar kan SJ anmäla trafiken i fråga till statenför upphandling. Därvid får den som vinner upphandlingen trafikeringsrättför den upphandlade trafiken. Men SJ:s absoluta trafikeringsrätt består, vilketger SJ möjlighet dels att bedriva trafik som konkurrerar med den upphandla-de trafiken, dels att återta trafikeringsrätten sedan avtalstiden för upphandlatrafik löpt ut genom att hävda att trafiken åter kan bedrivas på kommersiellagrunder.Enligt regeringens bedömning kan nämnda förhållanden minska nya aktö-rers benägenhet att göra satsningar inom järnvägssektorn. Eftersom erfaren-heterna visar att reell konkurrens kan sänka statens upphandlingskostnaderväsentligt anser regeringen att förordningen om statens spåranläggningarsnarast bör ändras så att bestämmelserna bättre överensstämmer med dagenssituation. Sammanfattningsvis finner regeringen dels att den upphandladetrafiken bör ges en starkare ställning i förhållande till SJ:s trafikeringsrättdels att staten bör få besluta om att trafik fortsatt skall upphandlas efter enavtalsperiod.Gemensam trafikeringsrätt för samverkande trafikhuvudmänSom framgår av bakgrundsredovisningen ovan kan regeringen med stöd av12 § förordningen om statens spåranläggningar besluta att trafikhuvudmanfår bedriva persontrafik på stomjärnvägar också i angränsande län. Regering-en anser att en gemensam trafikeringsrätt för samverkande trafikhuvudmänskulle förenkla den administrativa hanteringen och inte innebära vare signågon reell utvidgning av trafikhuvudmännens trafikeringsrätt eller någoninskränkning i SJ:s trafikeringsrätt.1.2.3 Översyn av järnvägslagstiftningenI propositionen redovisar regeringen sin avsikt att ta initiativ till en översyav den svenska järnvägslagstiftningen. Tre motiv anförs för en sådan över-syn, nämligen dels den ökande konkurrensen inom den nationella järnvägs-trafiken, dels det arbete som pågår inom EU samt dels den växande interna-tionalisering av järnvägstrafiken som kan förväntas.1.2.4 Vissa övriga frågorTill grund för de i avsnitt 1.1.2 redovisade förslagen ligger bl.a. en skrivelsfrån till regeringen .