bet · GO01FiU3 · 2000-11-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förutsättningar för delning av ansvaret för kostnaderna försocialbidragen.2000/01:Fi614 av () i vilken föreslås att riksdagenfattar följande beslut: tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av reformerad lagstiftning föratt garantera alla kommunmedborgare likvärdig service.2000/01:Fi615 av m.fl. (s) i vilken föreslåsatt fattar följande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till kommuneroch landsting som befinner sig i en svår ekonomisk situation.2000/01:Fi616 av m.fl. (s) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de län som har haft en stor befolkningsminskning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om landstingens ekonomiska situation.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om saneringsprogram inom ramen för kommundelegationen ochbostadsdelegationen.2000/01:Fi617 av Per m.fl. (kd) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunsektorns behov av ökade statsbidrag på kort sikt.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ändring av EU:s gemensamma mervärdesskatteregler ochaktualiserar denna fråga under ordförandeskap inom EU.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regeringens och förhållande till den kommunalasjälvstyrelsen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunala bolag som konkurrerar på den privata marknaden.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrensutsättning och effektivitet inom vård och omsorg.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändring av det kommunala utjämningssystemet.8. anvisar till anslag 91:1 Generellt statsbidrag tillkommuner och landsting för 5 utöver vadregeringen föreslagit eller således 83 481 500 000 kr.2000/01:K344 av Per m.fl. (m) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om de finansiella riskerna med kommunalnäringsverksamhet.2000/01:Sk310 av () i vilken föreslås att riksdagenfattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det kommunala självstyret.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffande av nuvarande utjämningssystem mellan kommunerna.2000/01:Ju724 av m.fl. (v, s, c, fp, mp) i vilkenföreslås att fattar följande beslut:20. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om ett fortsatt specialdestinerat statligt anslag förhiv-aids-verksamhet.2000/01:L459 av m.fl. (fp) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:15. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om hivprevention.2000/01:So282 av m.fl. (m) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till storstadsregionerna.2000/01:So481 av m.fl. (m, s, v, kd, c, fp, mp) i vilkenföreslås att fattar följande beslut: tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett fortsattspecialdestinerat statligt bidrag för vård och behandling avhiv/aidspatienter.2000/01:So504 av m.fl. (s, v, mp) i vilken föreslåsatt fattar följande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett fortsattspecialdestinerat statligt bidrag till hiv/aids.2000/01:So548 av m.fl. (fp) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:12. begär förslag av regeringen om att 90 miljoner kronoröronmärks till storstadsregionerna genom att föras från anslag 91:1Generellt statsbidrag till kommuner och landsting, till 91:2 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuner och landsting.2000/01:Ub808 av m.fl. (fp) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatteutjämningssystemet.2000/01:N210 av m.fl. (m) i vilken föreslås att riksdagenfattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrensutsättning och försäljning av kommunala och lands-tingskommunala företag och verksamheter.2000/01:N268 av m.fl. (fp) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det kommunala skatteutjämningssystemet.2000/01:N325 av () i vilken föreslås att riksdagenfattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det kommunala skatteutjämningssystemet.Motion väckt med anledning av händelse av större vikt2000/01:Fi9 av m.fl. (c) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en summa om ytterligare 100 miljoner kronoravsätts för samhälleliga insatser vid allvarliga händelser avnationell betydelse.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att regeringen i samband med vårbudgeten börpresentera förslag till nytt reservationsanslag uppgående till 200miljoner kronor för insatser vid allvarliga händelser av nationellbetydelse.3. begär att regeringen lägger fram förslag till riktlinjerför samhälleliga insatser vid allvarliga händelser av nationellbetydelse och finansiering av dessa. UtjämningssystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om bl.a. avveckling och ytterligareutredning av utjämningssystemet. Någon grundläggande omprövning avutjämningssystemet är inte aktuell. Två utredningar pågår och kommerinom kort att redovisa sina resultat.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd) och 3 (fp).MotionernaI motion 2000/01:Fi602 förordar () att den inom-regionala skatteutjämningen avvecklas. Det kommunala utjämningssystem-et utgör enligt motionären ett hinder för tillväxt i Stockholmsregio-nen och därmed också ett hot mot tillväxten i landet. Sverigebehöver tillväxt och inte fortsatt politisk ingenjörskonst med olikaformer av utjämningssystem. Med ekonomisk tillväxt följer välstånd,följaktligen måste den inomregionala skatteutjämningen avvecklas,anför motionären.Det inomkommunala utjämningssystemet är en tillväxtens fiende somdrabbar samtliga landets kommuner, hävdar m.fl. (m) imotion 2000/01Fi605. Utjämningssystemet ligger enligt motionärerna somen blöt trasa över kommunsektorn. Systemet är så konstruerat att dettar bort alla incitament för kommunerna att själva försöka påverka sininkomstsituation genom att höja skattekraften. Det spelar ingen rollhur den egna skattekraften utvecklas - kommunens inkomstnivå blir ändåi stort densamma. Det är inte bara tillväxtkommuner som drabbas. Gles-bygdskommuner vars befolkning minskar när ungdomar och arbetslösaflyttar till orter med jobb får ofta en högre skattekraft.Skatteintäkterna minskar för kommunen i takt med den minskande befolk-ningen som inkomsterna från den ökade relativa skattekrafteninte får behållas.Motionärerna hävdar att utjämningssystemet entydigt strider mot grund-lagens lydelse att en kommun endast får ta ut skatt för skötsel avsina egna uppgifter, inte för uppgifter i några andra kommuner. Det ärsynnerligen otillfredsställande att vi har ett system som strider motden svenska grundlagen.Riksdagen biföll regeringens förslag till förändring av inkom-stutjämningen som innebar att "marginalskatten" på ökade intäkter fören kommun inte skall överstiga . Det är enligt motionärerna na-turligtvis nästan lika orimligt att av en relativ skattekraft-sökning inte får behållas.Motionärerna föreslår att dagens inomkommunala utjämningssystem av-skaffas per (yrkande 1), om möjligt tidigare. Enutredning bör tillsättas med uppgift att skyndsamt presentera ett nyttbidragssystem för kommunsektorn (yrkande 2). Det nya systemet skallbelöna tillväxt och kostnadseffektivitet, det skall respektera densvenska grundlagen och det skall vara enklare och mer genomskinligt ändagens system. I motion 2000/01:Fi208 av m.fl. (m) fram-förs yrkanden (28 och 29) med samma innebörd. Innan ett nytt systemkan vara i funktion måste dock utjämningssystemet ändras så att effek-terna av alla positiva relativa förändringar i skattekraft får behål-las till , anförs det i motion Fi605 (yrkande 3). Kommuner somförlorar skattekraft skall enligt förslaget få fortsatta bidrag somtäcker bortfallet av skattekraft. Det underskott som uppstår i system-et skall enligt motionärerna finansieras genom att det generella invå-narrelaterade bidraget sänks.I motion 2000/01:Fi606 av m.fl. (kd) framhålls attSverige behöver ett kommunalt utjämningssystem för att minska de storaklyftor som annars skulle uppstå mellan olika kommuner och landsting.Motionärerna motsätter sig emellertid dagens system av framför allttvå skäl. Även om systemet formellt sett inte är ett brott mot grund-lagen så strider det mot grundlagens intentioner, och det motverkarekonomisk tillväxt och tar inte tillräcklig hänsyn till storstädernasspeciella villkor. Konstruktionen av dagens utjämningssystem lederenligt motionärerna till att en kommun har små möjligheter att påverkasina inkomster. Systemet är dessutom så krångligt att ingen har kun-skap om alla dess effekter. Motionärerna föreslår att till-kännager för regeringen vad som anförs om behovet av ett nytt kommu-nalt utjämningssystem.I motion 2000/01:Fi611 av () föreslås ett tillkännagi-vande om att slopa det beräkningssystem för slutavräkning av kommunal-skatten som infördes . gjordes slutavräkningen enligtmotionären individuellt så att varje kommun fick det som tillhört den.Sedan 1997 har emellertid slutavräkningen gjorts kollektivt vilketenligt motionären leder till att duktiga kommuner bestraffas och attdet inte längre finns några som helst incitament för tillväxt.I motion 2000/01:Fi613 av och ()framhålls att människor skall ha samma möjligheter till grundläggandekommunalt finansierad service oavsett var man råkar bo och att detdärför är högst rimligt med ett system för utjämning av de kommunalaförutsättningarna. En långtgående och felaktigt utformad inkomstutjäm-ning tar dock enligt motionärerna bort alla ekonomiska incitament förkommunerna. Kostnadsutjämningen skall enligt vad slagit fastinte kompensera för skillnader i servicenivå, kvalitet, avgiftssätt-ning och effektivitet. Enligt motionärernas uppfattning har inte till-räckliga ansträngningar gjorts för att undvika att sådan kompensationändå görs.Utjämningssystemet är oöverskådligt, anför motionärerna, och enskildafaktorer i kostnadsutjämningen kan ha stor inverkan på utfallet för enspecifik kommun. Motionärerna vill ha ett nytt system som grundas påstrukturella faktorer både för inkomst- och kostnadsutjämningen så attkommuner med hög skattekraft och höga kostnader i större utsträckningkan klara dessa själva. Motionärerna föreslår att skalltillkännage för regeringen att det behövs en ny utredning med inrikt-ning mot att forma systemet med förklarande faktorer. Detta skullekunna leda till ett system som är enklare, mer överskådligt, mer för-utsägbart och genomskinligt (yrkande 1).I motion 2000/01:Fi617 av Per m.fl. (kd) ställer sig motionä-rerna bakom målet att alla kommuner och landsting skall ha likvärdigaförutsättningar för sin verksamhet och service oberoende av skatte-kraft och opåverkbara strukturella kostnader. Utjämningssystemet skallenligt motionärerna förena en långtgående utjämning med starka incita-ment för tillväxt och förnyelse. Det skall stödja och driva på enstark och solidarisk ekonomisk utveckling i hela landet och dessutomvara tillgängligt, lättbegripligt och demokratiskt förankrat. Motionä-rerna är kritiska till dagens system på flera punkter och föreslår attregeringen tillsätter en utredning (yrkande 7) för att under-söka förutsättningarna att åstadkomma ett system som är statligt ochinte inomkommunalt, som eliminerar de negativa marginaleffekterna ochsom har bättre träffsäkerhet i kostnadsutjämningen.I motion 2000/01:Sk310 av () framhålls att nuvarandesystem med mellankommunal utjämningsskatt är ett statligt övergrepp pådet kommunala självstyret. Kommunallagen föreskriver kommunernas rättatt uttaxera den skatt som fordras för de åtaganden som kommunensfolkvalda anser. Ingen kommun skall tvingas höja skatten för att fi-nansiera andra kommuners åtaganden. Motionären anser därför att detkommunala utjämningssystemet måste avskaffas (yrkande 2). Någon formav utjämning kan behövas enligt motionären, men den bör i så fallvara objektiv, någorlunda rättvis, innehålla positiva incitament ochgöras via statsskatten.Karin m.fl. (fp) framför i motion 2000/01:Ub808 att den stat-liga skatteutjämningen är ett exempel på regeringens Stockholmsfient-lighet. Systemet är enligt motionärerna konstruerat för att Stock-holmsregionen i princip skall vara den enda bidragsgivaren och kansvårligen beskrivas som något annat än en ren brandskattning av Stock-holms län. Detta bör tillkännage för regeringen (yrkande 5).I motion 2000/01:N268 framför m.fl. (fp) att regional-politiken på olika sätt kan stödja, underlätta och stimulera utveck-ling. En avgörande faktor för möjligheterna till god samhällsserviceoch utveckling runt om i är enligt motionärerna det kommunalaskatteutjämningssystemet. Dagens system präglas dock, oavsett om detgäller en landsbygds- eller storstadskommun, av många brister. Motio-närerna anser därför att det kommunala skatteutjämningssystemet måsteförbättras på en rad punkter (yrkande 3). I motion 2000/01:N325 avRunar () framförs ett yrkande med samma innebörd (yrkande3).Finansutskottets ställningstagandeFör att ge likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner ochlandsting att bedriva sin verksamhet finns ett utjämningssystem medhöga utjämningsambitioner. Utjämningssystemet består dels av en inkom-stutjämning som i hög grad minskar de betydande skillnader i skatte-kraft som finns mellan olika kommuner och landsting, dels en kostnads-utjämning som utjämnar strukturella och för kommunerna och landstingenopåverkbara kostnader. Utskottet vill slå fast att det inte är aktu-ellt att ompröva de grundläggande principerna för det nuvarande sys-temet som har ett brett stöd både i den kommunala världen och i riks-dagen.I flera motioner hävdas att utjämningssystemet står i strid med Sveri-ges grundlag. Utskottet har vid upprepade tillfällen bl.a. pekat påatt grundlagsfrågan prövats av såväl Lagrådet som av konstitutionsut-skottet. Utskottet har vid ett flertal tillfällen uttalat att mandelar syn att någon omprövning av systemetfrån konstitutionella synpunkter inte är erforderlig. Utskottet görfortfarande samma bedömning.I motionerna Fi602 (m) och Sk310 (m) yrkas att dagens utjämningssystemskall avvecklas. Utskottet konstaterar att en avveckling av utjäm-ningssystemet skulle leda till oacceptabla skillnader i ekonomiskaförutsättningar mellan landets kommuner och landsting och ställer sigbestämt avvisande till motionärernas krav.I motionerna Fi605 (m) och Fi208 (m) förordas att dagens utjämnings-system skall avvecklas per och att en utredningskall tillsättas för att skyndsamt presentera ett nytt bidragssystemför kommunsektorn. Motionärerna föreslår också tillfälliga förändring-ar av dagens system som innebär att kommunerna skall få behålla allförändring av skatteinkomsterna från den egna tillväxten som översti-ger riksgenomsnittet. Utskottet har tidigare behandlat motsvarandeförslag (bet. 1999/2000:FiU3 s. 22) och (bet.1999/2000:FiU25 s. 17) och konstaterade då att kommuner med hög till-växt genom motionärernas förslag skulle få större inkomster vilkafinansieras av alla kommuner, inklusive de med lägre tillväxt. Utskot-tet ställde sig vid båda tillfällena avvisande till detta eftersom detskulle bryta mot grundprinciperna för inkomstutjämningen och innebäraökade klyftor mellan kommunerna. Utskottet vidhåller fortfarande dennauppfattning.Med anledning av vad som framförs i motion Fi613 (fp) om behovet avett tydligare och överskådligare utjämningssystem vill utskottet pekapå att regeringen tillsatt en expertgrupp med uppgift att undersökamöjligheterna att förenkla systemet och göra det mera stabilt (dir.1999:58). I utredningsarbetet skall fördelarna med en större enkelhetoch stabilitet vägas mot nackdelarna av en eventuell minskad träffsä-kerhet i utjämningen av strukturella kostnadsskillnader och mot fråganom huruvida likvärdiga ekonomiska förutsättningar ändå kan skapas. Idirektiven framhålls att frågan om förenkling måste analyseras utifrånbl.a. demokratiska, planeringsmässiga och praktiska aspekter samt inteminst rättviseaspekter. Även samhällsekonomiska aspekter skall bely-sas. Resultatet av arbetet skall redovisas inom kort.I flera motioner reses krav på förnyade utredningar av utjämningssys-temet. Utskottet påpekar att regeringen vid sidan av ovan nämnda ex-pertgrupp också tillsatt en delegation med uppgift att följa upp ochutvärdera delar av utjämningssystemet (dir. 1999:57). Liksom expert-gruppen skall delegationen redovisa sina slutsatser inom en snar fram-tid. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att det finns anledningatt tillsätta ytterligare utredningar.Vad gäller det som anförs i motion Fi611 (m) om kollektiv slutavräk-ning och inkomstutjämning vill utskottet i likhet med (bet. 1999/2000:FiU3 s. 20) peka på att ett införande av en individu-ell slutavräkning av kommunalskattemedel även förutsätter att en indi-viduell slutavräkning införs i den kommunala inkomstutjämningen. Dettaskulle medföra ett behov av mycket omfattande och komplexa beräkningarsamtidigt som den enskilda kommunens skatteinkomster endast skullepåverkas marginellt. Utskottet avvisar därmed motionärens krav.Beträffande motion Ub808 (fp) vill utskottet framhålla att kommunermed hög skattekraft måste bidra med avgifter till inkomstutjämningenoch att sådana kommuner finns i många delar av landet. Utskottet villockså understryka att de ekonomiska regleringarna mellan staten ochkommunsektorn, de samlade effekterna av inkomst- och kostnadsutjäm-ningen samt statsbidragen måste ses i sitt hela sammanhang.Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motionernaFi208 (m) yrkandena 28 och 29, Fi602 (m), Fi605 (m), Fi606 (kd), Fi611(m), Fi613 (fp) yrkande 1, Fi617 (kd) yrkande 7, Sk310 (m) yrkande 2,Ub808 (fp) yrkande 5, N268 (fp) yrkande 3 och N325 (fp) yrkande 3.2. Kommuner i obalansUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om ett särskilt stöd tillkommuner och landsting som befinner sig i en särskilt svår situation.Motionsyrkandena avstyrks.MotionernaI motion 2000/01:Fi615 av m.fl. (s) framförsatt det fortfarande, trots att det går bra för landet som helhet,finns ett antal kommuner och landsting som brottas med stora ekonomis-ka problem. Kommun- och Bostadsdelegationerna har inrättats för atthjälpa dessa kommuner och landsting. En god ekonomisk utveckling ikommuner och landsting är naturligtvis önskvärd men kraftiga åtgärderför att nå ekonomisk balans riskerar att ge oönskade effekter somt.ex. förlängda väntetider inom vården. Motionärerna framhåller attdet därför är angeläget att de saneringsprogram som kommuner ochlandsting nödgas åta sig efter förhandlingar med Kommundelegationenoch Bostadsdelegationen bygger på realism och inte sätter käppar ihjulen för en framtida god utveckling för de berörda kommunerna ochlandstingen. Detta bör tillkännages för regeringen. I motion2000/01:Fi616 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagi-vande med samma innebörd (yrkande 4).I motion 2000/01:Fi616 av m.fl. (s) begärs också etttillkännagivande om landstingens ekonomiska situation (yrkande 2).Motionärerna är oroade över signaler som tyder på att landstingensskuld till momssystemet riskerar att äta upp de ökade statsbidragen.Detta skulle i så fall omöjliggöra ett långsiktigt förändringsarbete ikommuner och landsting. Vidare vill motionärerna också påtala att denekonomiska utvecklingen visar stora olikheter mellan olika regioner ilandet. Trots ökade statsbidrag har den ekonomiska situationen i gles-bygdslänen blivit svårare av den snabba befolkningsminskningen. Dettabör också tillkännages för regeringen (yrkande 1).I motion 2000/01:Fi607 av m.fl. (s) betonas att deregionala olikheterna i landet är stora. Motionärerna anser att sys-temet för utjämning av resurserna mellan kommunerna inte förmår klaraav denna obalans. Det mesta tyder enligt motionärerna också på attKommun- och Bostadsdelegationernas arbeten inte kommer att kunna lösade ekonomiska bekymren i ett antal kommuner och landsting. Det äroerhört viktigt att regeringen även fortsättningsvis ger stöd tillutsatta kommuner och landsting. Vi måste också, anför motionärerna,fortsätta att försöka hitta instrument som på ett träffsäkert sätt kanfördela resurserna dit behoven finns. Detta bör tillkännages för rege-ringen.Finansutskottets ställningstagandeI motionerna Fi607 (s), Fi615 (s) och Fi616 (s) framförs oro över attmånga kommuner och landsting fortfarande brottas med stora ekonomiskaproblem. Vidare framhålls att de regionala obalanserna är betydandeoch att det är viktigt att utsatta kommuner och landsting får fortsattstöd.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att det är angeläget attbistå kommuner och landsting som befinner sig i en särskilt svår situ-ation. Den ram för utgiftsområdet som fattade beslut om den22 innehåller medel för detta ändamål under anslag 91:2Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. I ramenför 2001 finns inräknat en tillfällig höjning av bidraget med 700miljoner kronor. Utskottet noterar att regeringen den 10 oktober 2000fattade beslut om stöd till utsatta kommuner och landsting baserat påKommundelegationens förslag. Fyra landsting och 34 kommuner får sam-manlagt . Regeringen beslutade att öka bidragenmed samt tidigarelägga delar av bidragen i förhål-lande till Kommundelegationens förslag. Utskottet vill också påminnaom att har beslutat att vid utgången av 2000 avskriva kom-munsektorns skuld till staten på i kommunkon-tosystemet. Utskottet vill därutöver påminna om att , i syfteatt ge landsting med minskande befolkning förbättrade förutsättningaratt klara de nödvändiga anpassningarna av verksamheten, beslu-tade om ett omställningsbidrag som skall utgå (bet. 2000/01:FiU9). Utjämningsdelegationen (dir. 1999:57) har i sittarbete att behandla frågan om befolkningsförändringarnas konsekvenserför den kommunala verksamheten och ekonomin samt merkostnaderna förhälso- och sjukvård i storstadsregioner och glesbygd.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi607 (s), Fi615(s) och Fi616 (s) yrkandena 1, 2 och 4.3. Kommunkontosystemet och konkurrensneutralitetenUtskottets förslag i korthetUtskottet ställer sig bakom regeringens bedömning att frågan om kon-kurrensneutraliteten inom vuxentandvården bör kunna lösas på frivilligväg. Regeringen har aviserat att ytterligare analyser av kommunkonto-systemets effekter på konkurrensen kommer att göras. Samtliga motion-syrkanden avstyrks.Jämför reservationerna 4 (m, kd), 5 (c) och 6 (fp).BakgrundMot bakgrund av den ökande omslutningen i kommunkontosystemet tillsat-te regeringen en utredning med uppgift att analysera vissa frågorrörande kommunkontosystemet. Utredningen lämnade sittbetänkande Kommunkontosystemet och rättvisan - momsen, kommunerna ochkonkurrensen, där man föreslog tre alternativa metoder för att kommatill rätta med finansieringsfrågan. Regeringen gjorde eko-nomiska vårproposition bedömningen att systemet bör behållas 2001 ochatt underskottet som uppkommit t.o.m. utgången av 2000 tas över avstaten. Vidare gjorde regeringen bedömningen att ytterligare analyserav kommunkontosystemets effekter på konkurrensneutraliteten var nöd-vändiga.