bet · GN01KU20 · 2000-05-24 00:00:00 — För attinsatsorganisationen skall få den inriktning som föreslogs skall enligt propo-sitionen ett stort antal organisationsenheter inom Försvarsmaktens grundor-ganisation läggas ned. Propositionen innehöll även åtskilliga andra förslag.Under rubriken och dess beredning redogjordes i propositionenför bakgrunden till regeringens förslag. Av redogörelsen framgick bl.a. attdet bildades en arbetsgrupp (styrgruppen) med representanter förFörsvarsdepartementet och Försvarsmakten för att utarbeta ett underlag omFörsvarsmaktens grundorganisationsförändringar. Styrgruppen redovisadesitt förslag . Enligt propositionen hade Försvarsdeparte-mentet därefter mottagit ett stort antal uppvaktningar från företrädare förkommuner, länsstyrelser och organisationer. Samtliga uppvaktande länssty-relser hade enligt propositionen före sina uppvaktningar tagit del av styr-gruppens förslag.Av propositionen framgick att regeringen hade gett Försvarsmakten iuppdrag att redovisa de totala kostnaderna för denframtida strukturen för Försvarsmaktens grundorganisation och lämna för-slag till hur finansiering kan ske avseende de delar av regeringens förslagsom avvek från ett förslag från Försvarsmakten av och sominnebär kostnadsökningar.RapportenDen rapport som nämns i anmälningen lämnades till regeringen den 20 okto-ber 1999. I rapporten beskrivs hur styrgruppen arbetat (s. 8-10). Rapportenremissbehandlades inte.BeredningskravetRegeringsärendenI 7 kap. 2 § regeringsformen föreskrivs följande:Vid beredningen av regeringsärenden skall behövliga upplysningar och ytt-randen inhämtas från berörda myndigheter. I den omfattning som behövsskall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda att yttra sig.I proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsord-ning anförde departementschefen i fråga om det moment i beredningsfasenav regeringsärenden som består i att upplysningar och meningsyttringarinhämtas utifrån som underlag för regeringens beslut (s. 287):Att det som ett led i beredningen av regeringsärenden i stor utsträckninginhämtas yttranden från myndigheter, organisationer och andra enskildasammanslutningar är ett karaktäristiskt och betydelsefullt inslag i svenskpolitisk beslutsprocess. Remissyttranden från olika organisationer överGrundlagberedningens förslag vittnar också om den vikt man från detta hålltillmäter remissförfarandet, särskilt i lagstiftningsärenden. Det är enligt minmening naturligt att ordningen med remisser från regeringen som ett led iberedningsarbetet även i fortsättningen kommer till uttryck i RF. I departe-mentsförslaget har bestämmelserna härom, vilka tagits upp i den här aktuellaparagrafen, getts det innehåll som Grundlagberedningen har föreslagit.I /Stjernquists kommentar Grundlagarna (s. 222) erinras om deovan angivna uttalandena i förarbetena till regeringsformen. Härefter kon-stateras att ett visst remisstvång föreskrivs i regeringsformen. Behövligaupplysningar och yttranden skall inhämtas från berörda myndigheter, och deär skyldiga att svara, om de inte endast bereds tillfälle att yttra sig.Organisa- tioner (sammanslutningar) och enskilda skall beredas tillfälleatt yttra sig. I kommentaren sägs vidare att vilka myndigheter som ärberörda och i vilken omfattning det är erforderligt att organisationer ochenskilda får tillfälle att yttra sig avgörs av vederbörandedepartementschef eller annan föredragande under vanligt konstitutionelltansvar. Av naturliga skäl söker man enligt kommentaren ofta begränsaremisserna. RF:s remissregel gäller alla typer av regeringsärenden, såvälstyrelseärenden som förvaltningsärenden.RiksdagsärendenI 4 kap. 2 § andra stycket andra meningen regeringsformen förekrivs:Ärende som väckes av regeringen eller riksdagsledamot beredes före avgö-randet av utskott, om ej annat är bestämt i denna regeringsform.Riksdagsordningen 4 kap. 1 § första stycket första meningen lyder: Proposi-tion, annan skrivelse än som avses i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsfor-men eller som innebär återkallelse av proposition, motion samt förslag ochredogörelse från riksdagsorgan som avses i 3 kap. 8 § skall för beredninghänvisas till utskott.Bestämmelserna om beredningstvånget i ger enligt grundlagspro-positionen 1973:90 "stöd för det för vårt riksdagsskick utmärkande förhål-landet att tyngdpunkten i riksdagsarbetet ligger hos utskotten".Riksdagsbehandlingen av propositionenRegeringens proposition hänvisades till försvarsutskottet. I sitt betänkande1999/2000:FöU2 avstyrkte utskottet motioner om avslag på propositionen.Utskottet avstyrkte också vissa motioner i vilka det anförts kritiska syn-punkter beträffande den försvarspolitiska beslutsprocessen. Enligt utskottetsmajoritet borde den försvarspolitiska förändringsprocessen drivas vidare medhuvudsaklig utgångspunkt i de förslag som regeringen lagt fram. Utskottetsbetänkande innehöll reservationer (m, kd, fp) till förmån för avslag på propo-sitionen och (m) till förmån för att som sin mening skulle ge rege-ringen till känna vissa kritiska synpunkter på den försvarspolitiska be-slutsprocessen. fattade beslut i enlighet medförsvarsutskottets förslag.Utskottets bedömningDen granskning har företagit har inte givit anledningtill något uttalande från utskottets sida.2.5 Kulturminister handläggning av frågan omsubventioner för digitalavkodareÄrendetI en anmälan bilaga A 2.5.1 har begärts att utskottet granskar hur Kulturde-partementet och statsrådet agerat för att säkra efterföljden avriksdagens beslut om införande av digital-TV, såvitt avser subventioneringav digitalavkodare.BakgrundI proposition 1996/97:67 Digitala TV-sändningar föreslogs att TV-sänd-ningar med digital teknik skulle införas i flera steg med möjlighet för statenatt successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skulle fortsätta. Regeringen framhöll att den föreslagna sändningsverksamheten i sinhelhet skulle bekostas av medverkande företag. Eventuella stimulanser tillhushållen att skaffa digitalavkodare - på motsvarande sätt som skett inommobiltelefonmarknaden - måste därmed enligt propositionen bekostas avföretagen. Verksamheten skall således inte finansieras genom statsbudget-medel. Härigenom får såväl staten som de aktörer som skall svara för detekonomiska risktagandet möjlighet att bilda sig en uppfattning om vilkamarknadsmässiga förutsättningar och vilken ekonomisk bärkraft sändningar-na har.Kulturutskottet tog i yttrande till (1996/97:KrU4y)upp ett motionsyrkande (m) som syntes syfta till ett förbud för ochSVT att bidra med subventioner till hushållen vid anskaffande av avkodare,och anförde att det var rimligare att anta att eventuella hushållssubventionerkan komma att utgå från den industri som tillverkar avkodningsutrustningenän från och . ansåg inte att det fanns skäl att pådenna punkt gå emot regeringens bedömning och föreslå att tainitiativ till att förhindra de båda företagen att bidra med subventioner. förordade att motionsyrkandet avslogs.Konstitutionsutskottet konstaterade att formerna för ett samarbete rörandeeventuella stimulanser till hushållen för anskaffning av avkodare kunde blien fråga för det samråd med programföretag och andra intressenter somskulle äga rum under förberedelserna för sändningarna. Utskottet utgickfrån att ett sådant eventuellt samarbete inte skulle komma att innebära attstatliga medel användes för att subventionera hushållens anskaffning avavkodare och avstyrkte motionsyrkandet (bet. 1996/97:KU17). I ett särskiltyttrande (m) anfördes att det borde klarläggas att de statliga bolagen inteskall tillåtas finansiera stimulanser till hushållen.Teracom AB bildades efter beslut i (prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28). Bolaget driver en verksamhet somtidigare bedrivits inom , och har huvudmannaskap för rund-radionätet. TV-avgiftsmedel och statsbudgetmedel som tidigare disponeratsav för rundradioverksamhet disponerades fr.o.m. den 1 juli 1992av bolaget. Bolagets bundna egna kapital skulle vara 300 miljoner kronor.För att kompensera rundradiokontot för värdet av dittills gjorda direktav-skrivningar skulle bolaget överföra till rundra-diokontot till dess att er-lagts. har fört över ca 1,68 miljarder kronorinklusive ränta till rundradiokontot. På den konkurrensutsatta delen av verk-samheten skulle ett avkastningskrav ställas och medlen tillföras rund-radiokontot. Staten är ensam ägare till bolaget. består avordförande och åtta ledamöter. Det ankommer på regeringen att utse ordfö-rande och fem ledamöter. Två av ledamöterna representerar fackliga organi-sationer. Ingen departementstjänsteman ingår i styrelsen. Enligt bolagsord-ningen skall bolaget bedriva utsändning och överföring av radio- och TV-program. Bolaget skall vidare utveckla, marknadsföra och utföra andratjänster med stöd av resurser som har byggts upp för radio- och TV-verksamheten eller som på annat sätt är förenliga med verksamheten inomradio- och TV-området. Enligt förvaltningsberättelse för år 1999var koncernens nettoomsättning , och ca 753 per-soner arbetade i moderbolaget . Koncernens resultat var drygt 33miljoner kronor och utdelades till aktieägaren.I maj 1998 bildade , tillsammans med , , som skall upphandla, försälja och uthyra utrustning förmottagning av TV via återförsäljare eller i egen regi, men också medverkatill att påskynda utvecklingen av interaktiv digital-TV. Boxer ABskall, enligt överenskommelse april/, till 70 %ägas av och till av . tillförs genom ny-emission från vardera ägaren. Boxer har ingått ettram- avtal med , varigenom Boxer AB förbundit sig att köpa in totalt10 000 digitala mottagningsboxar av . hyr ut dem tillförmånskun- der för om bindningstiden är och för 199kr om bindningstiden är . Därtill utgår en startavgift på295 kr. Erbjudan- det är förenat med möjligheter att utan extra kostnad fåtillgång till ett visst basutbud av kanaler. Bolagets mål är att 100 000boxar skall vara uthyrda . Priset i radiohandeln vid köp aven box ligger strax under 5 000 kr.Enligt uppgift på Boxer AB:s hemsida på world wide web är det bolagetsuppgift att se till att lådan inte kostar för mycket. Det avser bolaget attlösa genom att främst i fråga om interaktiva tjänster samarbeta med företagsom är intresserade av att bidra till kostnaderna för att nå ut med sinatjänster.Enligt kulturminister svar på enfråga i grundas hyreserbjudandet på en affärsmässig kalkyl medmål att uppnå en lönsam verksamhet. Kulturministern framhöll att det i rege-ringens proposition 1996/97:67 om digitala TV-sändningar anges att eventu-ella stimulanser till hushållen för att anskaffa digitalavkodare bekostas avmedverkande företag och att verksamheten inte skall finansieras med stats-budgetmedel. Kulturministern hänvisade till att enligt vad som uppges frånTeracom AB skall Boxers verksamhet inte finansieras med skattemedel utangenom kapitaltillskott från ägarna samt lån från banker och finansinstitut.Promemoria från RegeringskanslietSom svar på frågor från har i en promemoria frånKulturdepartementet bilaga A 2.5.2.) framhållits att några kontakter inteförekom mellan och före bildandet av BoxerTV-Access AB.I proposition 1998/99:1 anges att för den konkurrensutsatta delen av Tera-coms verksamhet skall ägarens krav följa de riktlinjer som finns för hurverksamheten vid statliga konkurrensutsatta bolag skall bedrivas samt att detäven i fortsättningen skall ställas krav på avkastning och utdelning för dennaverksamhet. Före bolagsstämman sker regelmässigt överläggningar mellanbolaget och tjänstemän vid . Vid bolagsstämma den 29april 1999 angavs att målet för nivån på utdelningen skall vara långsiktig ochses utifrån resultatet av en konjunkturcykel. Ägarens mål är att utdelningenpå den konkurrensutsatta delen normalt bör motsvara en tredjedel av resul-tatet efter finansnetto med avdrag för schablonskatt. För räkenskapsåretangavs att utdelningen borde uppgå till minst 16 miljoner kronor.Enligt skrivelse från till den 9 september1999 grundas Boxers erbjudande på en affärsmässig kalkyl med mål attuppnå en lönsam verksamhet. Boxer avser således inte att subventionera settop-boxarna. Däremot för Boxer enligt skrivelsen diskussioner med olikaföretag som har intresse av att nå hushållen med information och därmed harett intresse av att subventionera set top-boxar för de hushåll som accepteraratt ta emot informationen.UtfrågningUtskottet har hållit en utfrågning med kanslirådet LarsMarén vid bilaga B 6. Han har därvid hänvisat till attdet i digital-TV-propostionen angetts att inga statsbudgetmedel skall använ-das för subventioner. Såvitt han känner till har inga statsbudgetmedel använtsför sådant. Han känner inte till om det finns någon allmän och av alla ve-dertagen definition av begreppet subvention. Han föreställer sig att subven-tionering är att tillhandahålla någonting billigare än vad det egentligen bordevara. Den vanligaste anledningen till kommersiella subventioner är att manvill tjäna pengar på något annat. Ett exempel på detta är de ofta låga mobil-telefonpriserna som förutsätter intäkter i form av samtalsavgifter.Det är inte fråga om subvention när någonting hyrs ut i stället för att för-säljas. Om man hyr ut någonting enligt en hederlig affärsmässig kalkyl iavsikt att få igen pengarna inom rimlig tid kan detta kallas en finansierings-lösning. Det är inte subvention. Man har inom inte frånBoxer eller begärt någon kalkyl beträffande boxarna och har inteheller på annat sätt försäkrat sig om att det är fråga om en affärsmässigt sundkalkyl. Alla affärsmässiga kalkyler bygger i viss omfattning på rena bedöm-ningar. Det är först i efterhand som det går att veta resultatet. Inom Teracomär man naturligtvis medveten om vad riksdagsbeslutet innebar. Det har be-rörts i samtal vid olika tillfällen. känner sig mycket säker på attföretaget inte skulle ha för avsikt att gå in i en planerad förlustaffär.Priset för en box brukar anges till runt . Hyran för en box ligger- räknat - under priset i handeln. För att få den lägstahyreskostnaden måste man lämna viss information som gör det möjligt förBoxer att - mot betalning - erbjuda företag möjligheter till riktad reklam.Även andra sådana inkomster för Boxer kan komma att förekomma. Med störstasannolikhet är Boxers egen inköpskostnad en helt annan än vad boxarnakostar i handeln. Boxer kan självfallet ha behövt göra investeringar iverksamheten. En inves- tering är inte en subvention. Marknadskommunikationär en investering i verksamheten. Ett ägartillskott i uppbyggnadsskedet aven verksamhet som ett led i en affärsmässig kalkyl är inte en subvention.Det har från Kulturde- partementets sida inte föranstaltats om någonspeciell granskning av investe- ringsplanerna för att säkerställa attriksdagsbeslutet såvitt avser subventioner upprätthålls.Kulturdepartementet har inte någon representant bland styrelseledamöternai . På bolagsstämman representeras ägaren av rätts- och expeditions-chefen bedömningUtskottets granskning ger vid handen att uthyrningen av avkodningsboxar ärbaserad på rent affärsmässiga överväganden med utgångspunkt i att kostna-derna kommer att återbetala sig inom rimlig tid. Det kan därför enligt ut-skottets mening inte anses vara fråga om någon subvention av avkodarnagenom statliga medel. Utskottets granskning föranleder inte något ytterligareuttalande från utskottets sida.2.6 Statsrådet ansvar för Industrifondensengagemang i ABÄrendetI en granskningsanmälan bilaga A 2.6.1 har begärts attkonstitutionsutskottet granskar tidigare näringsministern på agerande i samband med Industrifondens engagemang i AB.Genom konkur- sen i /99 förlorar denstatliga stiftelsen rifonden enligt anmälarna ca 150 miljonerkronor. En stor del av förlusten beror enligt anmälan på engagemang somgått långt utöver vad som är tillåtet enligt förordningen (1996:880) omfinansiering genom stiftelsen den. I anmälan framhålls attProsolvia tidigt blev ett större företag än vad som är tillåtet förIndustrifonden att engagera sig i, och Industrifonden gick i strid medförordningen in med aktiekapital i dotterbolag till har enligt budgetpropositionen för ett ka-pital på sammanlagt . Fonden har engagemang i ca 210företag. I stiftelsens styrelse om 10 personer sitter representanter för nä-ringslivet och regeringen, bl.a. , kansliråd på , och , statssek-reterare i . Styrelsen utses av regeringen.Enligt uppgift från förekommer ingen rutinmässig rappor-tering av stiftelsens stödärenden till vederbörande statsråd. De enskildastödärendena kan vara känsliga från sekretessynpunkt och tystnadspliktgäller för styrelseledamöterna (1979:631). Nytillträdande statsråd brukarfå allmän information om stiftelsens verksamhet. Det förekommer att all-männa uppgifter tas upp i propositioner.Industrifonden bildades för att stödja utveckling av nya produkter,processer och system för industriell produktion. I proposition 1978/79:123om riktlinjer för industripolitiken m.m. framhölls att det föreslagna organetför industriellt utvecklingsarbete skulle ha kapitalförvaltande verksamhet(s. 91). Det var väsentligt att verksamheten kunde bedrivas på ett smidigt sättoch i ett nära och förtroendefullt samarbete med företag och med andra organi näringslivet. Det medförde enligt departementschefens bedömning att enprivaträttslig form för verksamheten var mest ändamålsenlig. Mot aktiebo-lagsformen talade att verksamheten inte skulle vara vinstgivande. Dessaönskemål talade för att verksamheten bäst tillgodosågs om det särskildaorganet gavs formen av en stiftelse, vars stadgar fastställdes av regeringen. Ipropositionen framhölls vidare att staten skulle förse stiftelsen med grundka-pital, för /. Industrifonden tillfördesvåren 1981 ytterligare i reservationsanslag för /82. godkändes att skulle disponerasför medelstillskott till fonden under de två därpå följande budgetåren.Våren 1984 tillfördes Industrifonden ytterligare i re-servationsanslag för /85. medgav att 400miljoner kronor skulle få användas för medelstillskott till Industrifondenunder de två därpå följande budgetåren. beslöt motbakgrund härav att anvisa i reservationsanslag för /86. Medlen tillfördes dock inte fonden eftersom regeringen inteansåg att ytterligare kapitaltillskott behövdes.Riksdagen beslutade om ändrade riktlinjer för Industrifondensverksamhet. Ändringen innebar en förskjutning av inriktningen mot små ochmedelstora företag. godkände också att de ändrade riktlinjernamedförde ett minskat kapitalbehov och det förutsattes att fonden skulle redu-cera sitt stiftelsekapital som uppgick till och återföra155 till statskassan. uppgick fondens stiftelseka-pital till 795 miljoner kronor.Våren 1991 godkände regeringen åter ändrade riktlinjer för Industrifon-dens verksamhet med innebörd att verksamheten i ökande grad skulle för-skjutas mot riskdelning genom garantier för berörd finansiering. Samtidigtställde sig bakom ett ställningstagande att det borde varamöjligt att successivt återföra från fonden tillstatskassan under budgetåren 1991/92-1994/95. godkänderiksdagen åter ändrade riktlinjer. hade i enlighet meddet tidigare beslutet åter- förts till statskassan men ytterligareåterbetalningar skulle inte göras. Indust- rifonden ombildades tillIndustri- och nyföretagarfonden och skulle ha två verksamhetsinriktningar.Den ena var finansiering för att stödja utveckling av nya produkter ochmarknadssatsningar, vilket tidigare legat inom fondens ansvarsområde. Denandra var en verksamhet med nyföretagarlån. Industri- fonden skulletillföras från Småföretagsfonden, varige- nomIndustri- och nyföretagarfondens medel skulle komma att uppgå till2,. godkände att en andel avstatens aktier i riskkapitalbolagen skulle överföras tillIndustri- och nyföretagarfonden.Våren 1995 godkände att medel skulle överföras från fonden tillALMI och att riktlinjerna för finansieringsverksamhetenskulle ändras så att ansvaret för nyföretagarlånen överfördes till ALMI.Samtidigt återtog fonden namnet Industrifonden. Industrifonden disponeradedå ett kapital på 2, och ägde aktier i och Buretill ett värde av 400 miljoner kronor.Riksrevisionsverket avgav rapporten tillskott (RRV 1998:50). Huvudfrågan i verkets granskning var omfondens stöd kunde antas ha varit en nödvändig förutsättning för ettföretags beslut att investera eller expandera. Riksrevisionsverketsslutsats var bl.a. att fonden i allt väsentligt agerat i enlighet medstatsmaktens direktiv och inten- tioner vad gäller branschinriktning,företagsstorlek och fondens ekonomiska resultat.Gällande regler för Industrifondens stödgivningIndustrifondens stödgivning regleras i förordningen (1996:880) om finansie-ring genom stiftelsen . Enligt 1 § får stiftelsen delta ifinansie- ring enligt förordningen för att främja den industriellatillväxten i . Fonden får inte delta i finansieringen av ett projekteller en verksamhet med större belopp än som behövs för att syftet medfinansieringen skall uppnås (4 §).Finansiering får enligt 2 § ske i form av lån, utvecklingskapital,kreditgaranti eller projektgaranti till små och medelstora företag förutveckling av nya produkter, processer och system samt förmarknadssatsningar. Finansiering får ske även i form av medelstillskotttill små och medelstora företag genom teckning av aktier och andra typer avandelar för att stärka företagets kapital- bas.Med små eller medelstora företag avses i förordningen företag som harhögst 250 anställda och antingen en årsomsättning på högst 40 miljoner ecu(motsv. ) eller en balansomsättning påhögst 27 miljoner ecu (motsv. ) och somtill högst ägs av ett eller flera företag som inte motsvarar de här angiv-na begränsningarna.Om det finns särskilda skäl får lån, utvecklingskapital, kreditgaranti ellerprojektgaranti lämnas även till andra företag än dem som anges i andrastycket för utveckling av nya produkter, processer och system. Enligt 23 §får medel endast om särskilda skäl föreligger tillföras ett företag genom attfonden eller av fonden helt eller delvis ägt bolag tecknar aktier i företaget.Förordningens definition i fråga om företagsstorlek bygger på rekommendation om definitionen på små ochmedelstora företag (96/280/EG). I rekommendationens inledning sägs attkravet på antalet anställda utan tvivel är ett av de viktigaste, och måstebe- traktas som bindande, men det var nödvändigt att införa ett ekonomisktkrite- rium som komplement för att förstå ett företags faktiska betydelseoch pres- tation och dess position i jämförelse med konkurrentländerna.Vidare sägs att oberoende också är ett grundläggande kriterium i det attett litet eller medel- stort företag som ägs av en stor koncern hartillgång till finansiering och stöd som dess konkurrenter av samma storlekinte har. Det fanns också behov av att utesluta juridiska enheter sombestår av små och medelstora företag, som bildar en gruppering, varsekonomiska makt i realiteten är större än ett litet eller medelstort.Enligt artikel 1 punkt 4 i den av kommissionen antagna definitionen av påsmå och medelstora företag är det vid beräkningen av trösklarna nödvändigtatt lägga samman de relevanta siffrorna för företaget som är mottagare ochför alla företag som det direkt eller indirekt kontrollerar genom innehav av25 % eller mer av aktiekapitalet eller av rösträtten.I artikel 1 punkt 6 finns regler om tidpunkterna för beräkningen av omsätt-ningens respektive balansomslutningens storlek. Om ett företag vid datumför bokslut överstiger de högsta nivåer som angetts skall detta leda till attföretaget får eller förlorar sin status som litet respektive medelstort företagendast om detta fenomen upprepas under två på varandra följande räken-skapsår. Enligt artikel 1 punkt 8 gäller trösklarna för omsättningen ochbalansomslutningen senast godkända tolv månaders räkenskapsperiod.Prosolvia ABProsolvia AB startade sin verksamhet i och introduceradesden på . Bolaget utvecklade och mark-nadsförde programvaror och tjänster inom interaktiv simulering. Basen förverksamheten låg inom simuleringsteknik och industriella processerVerksamheten bedrevs huvudsakligen i fyra helägda svenska dotterföretag,, , ochProsolvia . ägde vidare hälften av ().