bet · GN01KrU13 · 2000-04-04 00:00:00 — Utskottet anser att integenom ett uttalande bör föregripa det pågående beredningsarbetet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1999/2000:Kr252 (m) i denna del.Angelägenheten av en fortsatt renovering av Vinäs slott bör enligt motion1999/2000:Kr226 (m) ges regeringen till känna. Det behövs enligt motionä-rernas mening insatser från samhällets sida för att detta historiska minnes-märke skall kunna bevaras. Åtgärder är nödvändiga även från säkerhetssyn-punkt. En prioritering av restaureringen av inre bör ske snarast.Utskottet - liksom motionärerna - påminner om att en motsvarande mo-tion väcktes och behandlades av utskottet (bet.1995/96:KrU8). Utskottet kunde då konstatera att hade beslutatom både kulturmiljövårdsmedel och sysselsättningsmedel till restaurering avVinäs slott sedan motionen väckts. Utskottet vill nu framhålla att det alltfortär RAÄ:s eller uppgift att besluta om användningen av destatliga medlen till kulturmiljövård. Utskottet anser att inte börbesluta om en ändring härvidlag och att därför inte heller bör göraett uttalande om prioritering av ett visst objekt vid fördelningen av medlen.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 1999/2000:Kr226 (m).Vissa bevarandefrågorI motion 1998/99:Bo507 (c) begärs ett uttalande av om bevarande-frågor (yrkande 6). I motionen anförs att städer och tätorter är en tillgång fölandet. Motionärerna framhåller att det händer mycket positivt inom stads-miljö- och stadsbyggnadsområdet liksom inom storstadspolitiken. bedriver intressant forskning, och staden som miljöhar lyfts fram i propositioner. Enligt motionen behöver en rad kvalitetskravställas för att främja en bra stadsmiljö. Motionärerna anför att det med allsäkerhet finns byggnader som kan vara aktuellaför ett starkare bevarandeskydd. Många områden har redan byggts om mednya fasader, ändrade lägenhetsindelningar och interiörer som följd. En in-ventering av efterkrigstidens bebyggelse bör därför göras för att få kunskapom kulturhistoriskt värdefulla byggnader och kvarter från de senaste 50 åren.Riksdagen har beslutat om en särskild storstadssatsning (prop.1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). Särskild vikt fästes vidstorstädernas kulturmiljövärden och arkitektoniska värden. Dessa värdenbedömdes centrala i storstädernas miljö. Arbetet med att ta till vara ochutveckla dem skulle intensifieras. Särskilda medel för ändamålet anvisassedan år 1999 under anslaget G 2 Bidrag till kulturmiljövård. Som utskottetredovisat i ett tidigare avsnitt disponeras dessa medel av RAÄ. En viss delfår användas till ledning och samordning av arbetet. Resterande del skalldisponeras av länsstyrelserna i , och länför arbetet för storstädernas kulturmiljöer.RAÄ arbetar med en sammanställning av kunskapsläget närdet gäller efterkrigstidens bebyggelse. De tidigare årtiondena bedöms vararelativt väl dokumenterade. En fokusering på bostadsbebyggelse kan ses.Inventering av bebyggelse pågår i , och med syfte att ta fram en modell som kan fungera som ar-betsredskap vid en mera heltäckande inventering av bebyggelsen i landetfrån . Behovet av inventering bedöms av RAÄ vara ännu störrenär det gäller bebyggelse. En m.m. planeras.Utskottet kan konstatera att arbete pågår - bl.a. inom storstadsprojektet -med att lägga grunden för inventeringar av de senaste 50 årens bebyggelseoch att mycket ännu återstår att göra. Utskottet vill framhålla att detta arbetinte enbart är en fråga för RAÄ och länsstyrelserna utan i hög grad en frågaäven för kommunerna. Även , museerna, högskolorna och andraforskningsansvariga organ, m.fl. har viktiga uppgifter att fylla. Det är mycketviktigt att de erfarenheter som görs inom storstadssatsningen tas till vara,dokumenteras och förs ut till alla dem som skall fortsätta arbetet med att bl.ainventera och bedöma den byggda miljön för att bygga upp kunskap ochunderlag för skydd och vård.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det inte är påkallat attriksdagen gör ett uttalande till regeringen om behovet av att en inventeringav de senaste 50 årens bebyggelse görs. Utskottet avstyrker därför motion1998/99:Bo507 (c) yrkande 6.I motion 1999/2000:N388 (mp) framhålls att en rik och stimulerande kultur-miljö är ett viktigt konkurrensmedel för en regions attraktivitet. En kraftfulloch miljöinriktad satsning på byggnadsvård har betydelse i detta samman-hang, liksom för sysselsättningen inom byggsektorn m.m. Gammal hant-verkskunskap bör bevaras genom en satsning på byggnadshyttor (yrkande12).Utskottet påminner om att kulturmiljövårdsmedel och arbetsmarknadsme-del använts och används för sådana satsningar på byggnadsvård som tas uppi motionen. I budgetpropositionen för anvisades medel även föruppbyggandet, breddningen och vidareutvecklingen av de regionala ochkommunala organisationer som inom kulturarvsområdet utgör en bas förarbetsmarknadsinsatser och utbildningar (se bet. 1996/97:KrU1 s. 139).Utskottet anser att inte behöver göra ett sådant uttalande sombegärs i motionen. Frågor som rör storleken på de medel som skall avsättasför fortsatta insatser på området får prövas i det årliga budgetarbetet. Ut-skottet föreslår med hänvisning till det anförda att avslår motion1999/2000:N388 (mp) yrkande 12.I motion 1999/2000:Kr254 (s) begärs ett uttalande av om behovetav ökad kunskap om båtarvet och om tillvaratagandet av detsamma. Motio-nären efterlyser mer dokumentation om svenska veteranbåtar och mer kun-skap om hur man skall kunna motverka den ökade försäljningen till utlandetav sådana veteranbåtar, mestadels motorbåtar.Statens museer har enligt sin instruktion (1990:571) till upp-gift att främja kunskapen om det svenska skeppsbyggeriet och den svenskahandelssjöfarten. Myndigheten skall vårda, förteckna, vetenskapligt bearbetaoch genom nyförvärv berika de samlingar som anförtrotts myndigheten.Myndigheten skall också lämna information, råd och annan hjälp till regio-nala och lokala museer samt verka för bevarande av kulturhistoriskt värde-fulla fartyg i den utsträckning det är möjligt och det finns medel.Regler för skydd mot utförsel av vissa äldre kulturföremål finns i 5 kap.KML. I proposition 1998/99:114 föreslår regeringen att den skall bemyndi-gas att genom förordning meddela föreskrifter om vilka föremål som skallvara tillståndspliktiga. Förslaget behandlas i utskottets betänkande1999/2000:KrU7.Utskottet anser att det inte torde behövas ett uttalande från sidaom behovet av kunskapsuppbyggnad när det gäller vissa kategorier fartyg.Mot denna bakgrund avstyrks motion 1999/2000:Kr254 (s).KyrkorMotionärerna bakom motion 1999/2000:Kr313 (kd) föreslår att regeringenskall förelägga ett förslag till en långsiktig plan för finansieringde kyrkliga kulturvärdena (yrkande 33).Utskottet erinrar om att beslutade att Svenska kyrkanskall erhålla en årlig ersättning för vård och underhåll av de kyrkliga kultur-värdena, en s.k. kyrkoantikvarisk ersättning. Ersättningen skall utgå från ochmed till och med . Den skall stegvis höjas från 50 miljonerkronor till . Anledningen till att ersättningen börjautgå först är att ansåg att det fanns goda förutsättningar föatt och de kyrkliga kulturminnena i övrigtskulle vara i ett allmänt sett gott skick vid relationsändringen och ett antaldärefter. När det gäller frågan om kyrkoantikvarisk ersättning efter år 2009ansåg att det var för tidigt att ange den ambitionsnivå som statenskall hålla efter den första tioårsperioden. Ambitionsnivån borde enligt riks-dagen läggas fast först efter uppföljning och analys och därpå följande över-väganden. betonade dock att utgångspunkten måste vara att statenlångsiktigt skall ge ersättning för vård och underhåll av de kyrkliga kultur-värdena och att överväganden om ersättningens storlek efter tioårsperiodensutgång bör ske efter särskilda överläggningar mellan staten och (prop. 1998/99:38, yttr. 1998/99:KrU3y, bet. 1998/99:KU18, rskr.1998/99:176).Utskottet finner inte anledning för att gå ifrån sitt ställningsta-gande beträffande den kyrkoantikvariska ersättningen och anser i likhet medvad som då uttalades att underlaget för överläggningarna 2009 bör tas fram , senast vid slutet av . Med hänvis-ning till det anförda avstyrker utskottet motion 1999/2000:Kr313 (kd) yrkan-de 33.I motion 1999/2000:N388 (mp) framhålls att det är av yttersta vikt att desvenska kyrkorna bevaras till kommande generationer. Motionärerna påpekaratt när byggnadsminnen, såsom kyrkor och biskopsgårdar, renoveras harlänsstyrelsen en viktig uppgift att fylla vad avser kunskapsspridning ochtillsyn (yrkande 15).Utskottet vill påminna om att , enligt 1 kap. 2 § andra stycketKML, har tillsyn över kulturminnesvården i länet. Kyrkliga kulturminnenregleras i 4 kap. KML. Där framgår att för en kyrkobyggnad som uppförtsföre utgången av eller som tillkommit därefter och som är märkliggenom sitt kulturhistoriska värde krävs alltid tillstånd från förrivning, flyttning eller ombyggnad av byggnaden liksom för ingrepp i ellerändring av dess exteriör och interiör med dess fasta inredning och konstnär-liga utsmyckning samt för ändring av dess färgsättning. fårställa de villkor för tillståndet som är skäliga med hänsyn till de förhållandesom föranleder ändringen. Villkor får avse hur ändringen skall utföras ochden dokumentation som behövs. Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda motion 1999/2000:N388 (mp) yrkande 15.HembygdsforskningBestämmelserna om användningen av de medel som disponeras av Kulturrå-det och Stiftelsen bör enligt motion 1999/2000:Kr225 (c)ändras med syfte att göra bidrag till lokalhistorisk forskning och hembygds-forskning möjliga.Utskottet påminner om att Stiftelsen arbetar utifrån deföreskrifter som fastställdes när stiftelsen bildades. Dessa föreskrifter kaninte ändras.Kulturrådet disponerar medel för sektorsforskning vilka används till be-ställning av forskning och utvecklingsverksamhet inom rådets verksamhets-område. Utskottet anser att inte bör göra något uttalande i enlighetmed motionen om användningen av de medel som disponerar.Utskottet vill i sammanhanget påminna om att studieförbunden - utifrånsina prioriteringar och värderingar - kan anordna studiecirklar som syftar tillatt öka kunskaperna om hembygden och lokalhistorien.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1999/2000:Kr225 (c).Unescos världsarvslistaI motionerna 1998/99:Kr201 (m) och 1999/2000:Kr202 (m) föreslår motio-nären att Falsterbonäset skall föras upp på . Motionärenframhåller att Falsterbonäset är den lokal i världen som, vid sidan av Bospo-ren, passeras av flest flyttfåglar och att näset är unikt som naturmiljö.Samma motionär föreslår i motion 1998/99:Kr202 att även och Ek-sjö skall föras upp på . Motionären påpekar att vad är isten och korsvirke är i trä.Motionärerna bakom motion 1998/99:Kr219 (m) anser att det skånskaslotts- och sjölandskapet väl uppfyller de sex kulturkriterier och fyra natur-kriterier som fastställts i Världsarvskonventionen. Motionärerna anser attregeringen bör uppdra åt i län att tillsammans med RAÄoch ta fram de nödvändiga nomineringshandlingarna.Sverige har ratificerat dels Unescokonvention om skydd för kul-turegendomar i händelse av väpnad konflikt () jämte kon-ventionens tilläggsprotokoll, dels Unescokonvention om skydd förvärldens kultur- och naturarv (Världsarvskonventionen). Båda konventioner-na har för del trätt i kraft under år 1985.Utskottet har tidigare behandlat motioner med liknande innehåll som de nuaktuella och då lämnat en utförlig redogörelse för Världsarvskonventionen.Utskottet hänvisar till dessa betänkanden (bet. 1996/97:KrU5 och bet.1997/98:KrU12).Världsarvskonventionen kräver att de länder som ansluter sig till konven-tionen har en lagstiftning, organisation och utbildning som garanterar attkultur- och naturvärden kan skyddas och vårdas. Världssamfundet, repre-senterat av , vill primärt genom konventionsarbetet fästa uppmärk-samheten på de mest representativa objekten och utveckla ett effektivt inter-nationellt samarbete för att så vitt möjligt skapa garantier för att världsarveskyddas och kan överlämnas till kommande generationer i gott och autentisktskick. Det bör emellertid understrykas att konventionen också mera allmänthandlar om skyddet för kulturarvet och då inte bara för de allra värdefullasteobjekten.I enlighet med vad som föreskrivs i Världsarvskonventionen har det bildatsen mellanstatlig kommitté för skydd av världens kultur- och naturarv. Kom-mittén upprättar en lista över objekt som förklaras vara av denna dignitet,Världsarvslistan.Nominering av ett objekt för uppförande på skall numeragöras av varje lands regering hos före . Sedan denominerade objekten bedömts av rådgivande organ, onMonuments and Sites (ICOMOS) och World Conservation Union (IUCN),tas det slutliga beslutet av som möts en gång , idecember månad. I har regeringen uppdragit åt och att lämna förslag till objekt att föra upp på Världsarvslistan.På finns nu upptagna mer än 500 objekt, varav merpartenär kulturobjekt. De svenska objekt som inskrivits på listan är följande (be-slutsår inom parentes):- (1991),-- /i (1993),-- i kommun (1993),-- i , (1994),-- i (1994),-- i (1995),-- kyrkstad (1996),-- Lapponiaområdet i (natur- och kulturobjekt) (1996) och-- Örlogsstaden (1998).-Utskottet har inhämtat att regeringen till lämnat in ansökan beträf-fande och södra odlingslandskap. Beslut av rörande dessa två väntas i december år 2000.Utskottet har vidare inhämtat att ett nomineringsarbete - syftande till enansökan från regeringen till före - påbörjats beträffan-de Falu gruva.Utskottet anser liksom tidigare att det inte bör ankomma på attgöra några ställningstaganden då det gäller frågan om huruvida ett visstobjekt bör uppföras på . Liksom bör i första handRAÄ och som sakkunniga organ lämna förslag till rege-ringen rörande uppförande av nya svenska objekt på listan. Sådana förslagbör grundas på myndigheternas egna initiativ eller på initiativ av ägare ellerförvaltare av kultur- eller naturobjekt eller av kommuner eller länsstyrelserdär objekten är belägna.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1998/99:Kr201 (m), 1998/99:Kr202 (m), 1998/99:Kr219 (m) och 1999/2000:Kr202 (m). beträffande ansvarsfördelningen inom kulturmiljövårdenatt avslår motionerna 1998/99:Kr37 yrkande 1,1998/99:Kr256 yrkande 7 och 1999/2000:Kr317 yrkande 10, samtligayrkanden i denna del,res. 1 (m)2. beträffande renodling av RAÄ:s uppdragatt avslår motionerna 1998/99:Kr37 yrkande 1 i dennadel, 1998/99:Kr256 yrkande 7 i denna del, 1998/99:Kr274 yrkande 40och 1999/2000:Kr317 yrkande 10 i denna del,res. 2 (m)3. beträffande sammanslagning av ochRAÄatt avslår motionerna 1998/99:Kr37 yrkande 2 och1999/2000:Kr317 yrkande 10 i denna del,4. beträffande utredning om hur verksamheten inom kulturmil-jöorganisationen genomförts regionaltatt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 29,5. beträffande länsstyrelsernas personalresurser på kulturmil-jöområdetatt avslår motion 1999/2000:315 yrkande 27,Ändringar i kulturminneslagen6. beträffande kulturminneslagen in i miljöbalkenatt avslår motion 1998/99:Kr37 yrkande 3,7. beträffande kostnadsansvar vid arkeologiska undersökning-aratt avslår motionerna 1998/99:Kr244, 1998/99:Kr245,1998/99:Kr264 och 1998/99:MJ777 yrkande 4,res. 3 (m, kd, c)8. beträffande avyttring av föremål från arkeologiska mass-fyndatt avslår motionerna 1998/99:Kr247 och1999/2000:Kr208,9. beträffande hobbylicens för metallsökareatt avslår motion 1998/99:Kr216,Fornfynd10. beträffande redovisning av hur det arkeologiska materialettas om handatt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 30,11. beträffande placering av fornfyndatt avslår motion 1999/2000:Kr207,res. 4 (1 m, c)Skydd för vissa byggda och kulturpåverkade miljöer, m.m.12. beträffande smalspåret som kulturreser-vatatt avslår motion 1998/99:Kr267,13. beträffande skydd för fiskelägenatt avslår motion 1999/2000:Kr253,14. beträffande fyren som kulturminneatt avslår motionerna 1999/2000:Kr251 och 1999/2000:Kr252 i denna del,res. 5 (1 m)15. beträffande slottatt avslår motion 1999/2000:Kr302,16. beträffande Borghamnsskolanatt avslår motion 1999/2000:Kr303,17. beträffande utmarker på Ölandatt avslår motion 1999/2000:Kr304,18. beträffande bidrag till linbanan mellan och avslår motion 1998/99:Kr249,19. beträffande bidrag till icke aktiva fiskehamnaratt avslår motionerna 1998/99:Kr266, 1999/2000:Kr206och 1999/2000:Kr301,20. beträffande finansieringen av fyren renove-ringatt avslår motion 1999/2000:Kr252 i denna del,21. beträffande renovering av Vinäs slottatt avslår motion 1999/2000:Kr226,22. beträffande inventering av efterkrigstidens bebyggelseatt avslår motion 1998/99:Bo507 yrkande 6,23. beträffande satsning på byggnadsvårdatt avslår motion 1999/2000:N388 yrkande 12,res. 6 (mp)24. beträffande veteranbåtaratt avslår motion 1999/2000:Kr254,Kyrkor25. beträffande en långsiktig plan för finansiering av de kyrkli-ga kulturvärdenaatt avslår motion 1999/2000:Kr313 yrkande 33,res. 7 (m, kd, c)26. beträffande kunskapsspridning och tillsynatt avslår motion 1999/2000:N388 yrkande 15,Hembygdsforskning27. beträffande hembygdsforskningatt avslår motion 1999/2000:Kr225,världsarvslista28. beträffande världsarvslistaatt avslår motionerna 1998/99:Kr201, 1998/99:Kr202,1998/99:Kr219 och 1999/2000:Kr202.Stockholm den 4 april 2000På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), (), AgnetaRingman (s), (v), (), (), (), (), (), (), (), (), (), BirgittaSellén (c), (), () och (). Ansvarsfördelningen inom kulturmiljövården (mom. 1), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande under , m.m. som börjar med "Enligt utskottets uppfattningvisar" och slutar med "delar, bör avslås av " bort ha följande lydel-se:I likhet med motionärerna bakom motionerna 1998/99:Kr37 (m),1998/99:Kr256 (m) och 1999/2000:Kr317 (m) anser utskottet att det skullevara önskvärt med ett klargörande av ansvarsfördelningen inom kulturmiljö-området mellan den centrala myndigheten, länsstyrelserna samt de regionalaoch lokala museerna.Frågan har visst samband med roll, som utskottetbehandlar i det följande. I det nu aktuella fallet inskränker sig utskottet tiluttala att länsstyrelserna skulle kunna utöva den regionala myndighetsfunk-tionen och sköta upphandling och kontroll av olika insatser medan länsmuse-ernas roll som och förmedlare av information om forsk-ningsresultat skulle kunna renodlas.Regeringen bör därför få i uppdrag att presentera ett förslag till ansvarsför-delning på kulturmiljöområdet i enlighet med det anförda. I anslutning tilluppdraget bör regeringen även lämna förslag till en precisering av villkorenför statsbidrag.Vad utskottet således anfört bör med anledning av motionerna1998/99:Kr37 (m), 1998/99:Kr256 (m) och 1999/2000:Kr317 (m), samtligamotioner i motsvarande delar, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande ansvarsfördelningen inom kulturmiljövårdenatt med anledning av motionerna 1998/99:Kr37 yrkande 1,1998/99:Kr256 yrkande 7 och 1999/2000:Kr317 yrkande 10, samtligayrkanden i denna del, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Renodling av RAÄ:s uppdrag (mom. 2), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande under , m.m. som börjar med "Utskottet har förståelse" ochslutar med "bör avslås av " bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det i och för sig är välkommet att en översyn nu har på-börjats inom rörande RAÄ:s roller dels som centralförvaltningsmyndighet, dels som utförare av arkeologiska undersökningar.En sådan begränsad översyn är emellertid långt ifrån tillräcklig. I likhet medmotionärerna bakom motionerna 1998/99:Kr37 (m), 1998/99:Kr256 (m) och1999/2000:Kr317 (m) anser utskottet nämligen att det är angeläget att en merlångtgående utredning görs som syftar till att RAÄ skall bli en ren sek-torsmyndighet utan egna genomföranderesurser.Då det gäller förslaget - - - (= utskottet 14 rader) - - - grad tillgodosedda.Vad utskottet således anfört bör med anledning av motionerna1998/99:Kr37 (m) yrkande 1 i denna del, 1998/99:Kr256 (m) yrkande 7 idenna del, 1998/99:Kr274 (mp) yrkande 40 och 1999/2000:Kr317 (m) yr-kande 10 i denna del som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande renodling av RAÄ:s uppdragatt med anledning av motionerna 1998/99:Kr37 yrkande 1 idenna del, 1998/99:Kr256 yrkande 7 i denna del, 1998/99:Kr274 yr-kande 40 och 1999/2000:Kr317 yrkande 10 i denna del som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Kostnadsansvar vid arkeologiska undersökningar (mom. 7)(), (), (), (), (), (), () ochGunilla Tjernberg (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken vidarkeologiska undersökningar som börjar med "Utskottet har" och slutar med"yrkande 4" bort ha följande lydelse:Kostnadsansvaret vid arkeologiska undersökningar har ökat för markäga-ren . Utskottet anser i likhet med motionärerna bakom motio-nerna 1998/99:Kr244 (c), 1998/99:Kr245 (fp), 1998/99:Kr264 (kd) och1998/99:MJ777 (m) yrkande 4 att kostnadsansvaret för markägaren vid dessaundersökningar bör begränsas och att regeringen bör pröva frågan om hur enrimlig balans skall kunna uppnås mellan statens och markägarens kostnads-ansvar. Vad utskottet anfört bör med anledning av ovannämndamotioner som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande kostnadsansvar vid arkeologiska undersökningaratt med anledning av motionerna 1998/99:Kr244,1998/99:Kr245, 1998/99:Kr264 och 1998/99:MJ777 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Placering av fornfynd (mom. 11)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken som börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att bestämmelserna i kulturminneslagen skall anpassas ienlighet med det förslag som väckts i motion 1999/2000:Kr207 (c). Rege-ringen bör således få i uppdrag att återkomma till med lagförslagsom syftar till att fornfynd skall placeras så nära fyndplatsen som möjligtmed beaktande av att kriterier rörande säkerhet m.m. skall vara uppfyllda.Vad utskottet således anfört bör med anledning av motion1999/2000:Kr207 (c) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande placering av fornfyndatt med anledning av motion 1999/2000:Kr207 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Fyren som kulturminne (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken om skydd förvissa särskilda byggnader, kulturmiljöer m.m. som börjar med "Med hänvis-ning till att " och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse:Då det enligt KML är regeringen som meddelar bestämmelser om statligabyggnadsminnen bör inte besluta i frågan huruvida ett särskiltstatligt ägt objekt - t.ex. fyren som tas upp i de aktuella motio-nerna - skall förklaras för statligt byggnadsminne. Utskottet vill dock i sam-manhanget poängtera att regeringen har ett övergripande kulturhistorisktansvar när det gäller alla av staten ägda byggnader, oavsett vilken myndighetsom förvaltar ett enskilt objekt. Utskottet vill också framhålla att även demyndigheter som inte har som huvuduppgift att ta till vara kulturhistoriskaintressen ändå har att iaktta vad som stadgas i KML. Enligt 1 kap. 1 § KMLär det en nationell angelägenhet att skydda och vårda vårt kulturarv ochansvaret för detta delas av alla.