bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Regeringen föreslår därför att utgiftstaken fördessa båda år i stället fastställs till 792 respektive 817 miljarder kronor.Dessutom föreslår regeringen ett utgiftstak för staten på 847 miljar-der kronor. Bakom regeringens förslag står också och Miljö-partiet de gröna.Samtliga övriga oppositionspartier föreslår utgiftstak som ligger underdessa nivåer. , som ligger närmast regeringens förslag,avviker med 9, 18 respektive medanövriga partier återfinns inom ett spann på straxdärunder.Moderata samlingspartiet föreslår mycket omfattande skattesänkningarvarav merparten direkt påverkar kommunernas inkomster. I det moderatabudgetalternativet kompenseras kommunerna för detta bortfall genom höjdastatsbidrag, vilket höjer nivån på de statliga utgifterna och därmed ocksånivån på det statliga utgiftstaket i motsvarande grad. Nivåhöjningen slårdäremot inte igenom på utgiftstaket för den samlade offentliga sektorn, vilketockså framgår av tabell 18 där skillnaden mellan regeringens och Moderatasamlingspartiets förslag uppgår till 31, 61 respektive 81miljarder kronor. Med sina långtgående krav på inkomst- och utgiftsminsk-ningar intar Moderata samlingspartiet därmed en särställning bland riksdags-partierna.De olika alternativen framgår av följande diagram.Diagram 7. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstak förstaten 2001-2003Källa: FinansutskottetModerata samlingspartiet vill begränsa den offentliga sektorns storlek ochlägger i detta syfte fram förslag till mycket omfattande skattesänkningar,vilka förutsätts bli finansierade med kraftiga utgiftsnedskärningar samt meddelar av det överskott som uppkommer i den offentliga sektorn.I motionen beräknas skattesänkningarna leda till ett inkomst-bortfall på för den konsoliderade offentliga sektorn,medan utgiftsminskningarna begränsar sig till . Motperiodens slut får skattesänkningarna fullt genomslag och uppgår då till 108miljarder kronor. Utgiftsminskningarna uppgår emellertid tillendast , och således vidgas gapet mellan skattesänkningaroch besparingar över tiden. Mellanskillnaden finansieras genom att Moderatasamlingspartiet tar i anspråk en successivt växande andel av de medel som ivårpropositionen förts upp som en beräkningsteknisk överföring till hushål-len.Resterande del av den beräkningstekniska överföringen används för attminska på statsskulden. Statsskulden förutsätts dessutom kunna minskas med135 miljarder kronor genom de företagsförsäljningar som motionärerna villgenomföra . På så sätt räknar Moderata samlings-partiet med att kunna begränsa den offentliga bruttoskulden till motsvarandeknappt av BNP vid utgången av 2003.Motionärerna har en plan för kontinuerlig försäljning av statliga företagoch räknar i sitt budgetalternativ med att utöver regeringens planer privatise-ra företag för per år.Med sina mycket långtgående skattesänkningsförslag skiljer sig Moderatasamlingspartiets budgetalternativ markant från övriga partiers förslag. Partietförespråkar en kraftfull skattesänkningspolitik med sänkta statliga skatter ochstatligt finansierade kommunalskattesänkningar på sammanlagt 108 miljar-der kronor 2003. skall skatter sänkas med ett belopp motsvarande16 % av statens inkomster från skatter och avgifter.Genom att växla lägre skatter mot mindre bidrag och subventioner villmotionärerna, som de uttrycker det, göra det möjligt att leva på sin lön. Menmed detta synsätt blundar de för de omfördelande effekter som skatter ochbidrag har. Särskilt påtagligt blir detta när partiet inte längre nöjer sig medföreslå att den s.k. värnskatten skall avskaffas utan nu dessutom kräver attden statliga inkomstbeskattningen i sin helhet skall tas bort. Med hjälp avskatter och bidrag sker en inkomstutjämning mellan individer till förmån förde sämst ställda i samhället. Skatter och bidrag har för den enskilde också eninkomstutjämnande effekt över tiden, och genom denna omfördelning fårmedborgarna samhällets stöd i de skeden av livet då de inte aktivt förvärvs-arbetar på grund av studier, sjukdom, arbetslöshet, ålderdom osv.Enligt utskottets mening kan man alltså inte på det sätt Moderata sam-lingspartiet gör sätta likhetstecken mellan skatter och bidrag. Vad som stats-finansiellt kan te sig som ett nollsummespel i det moderata budgetalternativetfår mycket långtgående återverkningar för de enskilda individerna. Särskiltpåtagligt blir detta då skattesänkningarna i stor utsträckning förutsätts blifinansierade genom minskade transfereringar och besparingar i sådanatrygghetssystem som a-kassa samt sjuk- och föräldraförsäkringen.Av de moderata besparingsförslagen på 2001 riktar sigmerparten mot olika typer av transfereringssystem. Så t.ex. vill Moderatasamlingspartiet inte bara sänka ersättningsnivån från för sjuk-penning- och föräldraförsäkringarna samt arbetslöshetsförsäkringen. Partietvill också införa ytterligare en karensdag i sjukförsäkringen. Dessutom tidsbegränsa arbetslöshetsförsäkringen genom att införa en bortre pa-rentes. Besparingar skall också göras i sådana transfereringssystem somförtidspensioner, underhållsstöd, räntebidrag och bostadsbidrag.Att införa ytterligare en karensdag i sjukförsäkringen skulle, som social-försäkringsutskottet påpekar i sitt yttrande (SfU7y), innebära mycket svårapåfrestningar för redan utsatta gruppers försörjningssituation. I än högre gradgäller detta om åtgärden på moderat vis kombineras med en sänkt ersätt-ningsnivå.Skattesänkningar finansierade på detta sätt ger enligt finansutskottets me-ning upphov till starkt negativa fördelningspolitiska effekter. De medborgaresom är i störst behov av samhällets stöd är de som i första hand tvingas bidratill finansieringen genom uteblivna eller försämrade förmåner. fårde själva litet eller inget utbyte av de sänkta skatterna på grund av låga in-komster.Genom sänkta skatter och minskade utgifter skall den offentliga sektornsstorlek minskas. Men några av de besparingar partiet tillgodoräknar sig upp-nås till priset av att medborgarna tvingas betala obligatoriska försäkrings-premier, som för den enskilde har stora likheter med en skatt. Så t.ex. räknarModerata samlingspartiet med att kunna spara genom attfrån statsbudgeten lyfta ut kostnader för sjukskrivningar förorsakade avtrafikolycksfall för att i stället bekosta dem via en obligatorisk trafikskade-försäkring vid sidan av statsbudgeten. Detta leder självklart till en minskadbelastning på statsbudgeten, men de skattesänkningar det ger utrymme förtorde inte uppväga de ökade försäkringspremier den enskilde bilisten fårbetala. Hur en så genomgripande förändring skall kunna genomföras redannästa år anges dessutom inte i motionen. På snarlikt sätt vill Moderata sam-lingspartiet göra stora besparingar i läkemedelsförsäkringen och arbetslös-hetsförsäkringen genom att i stället låta dessa kostnader finansieras via för-säkringspremier som den enskilde får betala.Av de skäl som här redovisats kan utskottet inte ställa sig bakom Moderatasamlingspartiets förslag till inriktning av budgetpolitiken.Kristdemokraterna eftersträvar med sitt budgetalternativ balans i de statligafinanserna sett över en konjunkturcykel. För att uppnå detta har partiet åter-tagit den beräkningstekniska överföring som i vårpropositionen tillförtshushållssektorn.Kristdemokraterna föreslår dessutom skattesänkningar som under åren2001-2003 är ca 10, 22 respektive större än de bespa-ringar motionärerna tillgodoräknar sig. Den budgetförsvagning detta gerupphov till förutsätts kunna bli täckt genom en kontinuerlig utförsäljning avstatliga företag med per år.Budgetalternativet utmärks även i övrigt av en svagt underbyggd finansie-ring. Regeländringar som syftar till att öka utgifter och minska skatter ärsålunda tämligen väl specificerade medan regeländringar avsedda att minskautgifter eller öka inkomster är mer otydliga. Partiet har dessutom stor tilltrotill dynamiska effekter som förutsätts kunna bidra till finansieringen av denya utgifterna.Så t.ex. anser att statens bidrag till a-kassorna skall be-gränsas kraftigt och att medlemmarnas egenavgifter till kassorna skall höjas imotsvarande utsträckning. I detta syfte föreslår partiet att en ny, allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring införs med en egenfinansiering motsva-rande en tredjedel av kostnaderna. Den nya försäkringen väntas redan år2001 begränsa statens utgifter. Ytterligare besparingar uppnås genom vissaförslag till strukturella förändringar i arbetsvillkoret för a-kassan. Därutöveförutsätts utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen också kunna minskas kraf-tigt med hänsyn till de gynnsamma effekter som förslagtill tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder sägs ge upphov till. Sammantagetleder detta till att räknar med att kunna mins-ka utgifterna inom utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetmed eller med knappt en fjärdedel. Av motionen fram-går däremot inte hur ett vagt formulerat a-kasseförslag skall kunna omsättas ipraktisk tillämpning , ej heller vilket eller vilka inslag i Krisdemokraternas politik som på så väntas ge upphov till dessa mycketbetydande dynamiska effekter. Utskottet anser för egen del att det inte ärmöjligt att på detta sätt och begränsa utgifterna för arbetslös-hetsersättningen i den omfattning och på det sätt som motionärerna föreslår.Däremot är det, räknat från samma tidpunkt, fullt möjligt att höja grundav-draget i enlighet med förslag. I det kristdemokratiskabudgetalternativet skall alltså en distinkt formulerad skattesänkning undernästa år åtminstone delvis finansieras med en icke genomförbar besparing.Genomslagseffekten för några av förslagen framstår också som anmärk-ningsvärt hög. Så t.ex. kritiserar regeringen för att haminskat anslaget till rehabilitering och föreslår för egen del att ytterligare200 skall anvisas för detta ändamål. Dessutom vill man satsa300 på kompetensutveckling inom socialförsäkringens ad-ministration. Dessa båda satsningar ger i budgetalterna-tiv snabbt upphov till inte bara kraftigt minskade kostnader för sjukpenningoch förtidspensioner utan leder också till att statens utgifter för ålderspen-sionsavgiften kan begränsas. Samma kraftfulla och mycket snabba genom-slag tillgodoräknar sig för ett förslag om att avsätta 70miljoner kronor för förstärkt skattekontroll. Redan första året förutsätts den-na satsning ge en besparing på , en besparing som för dedärpå följande åren växer till 420 miljoner kronor.Därtill kommer att några av de förslag som för fram ärav samma budgetavlastande karaktär som återfinns i det moderata budgetal-ternativet, dvs. verksamheter lyfts ut ur statsbudgeten för att i stället finanras vid sidan av den. Det innebär att flera av de utlovade skattesänkningarnaomedelbart kommer att ätas upp av ökade obligatoriska avgifter.Liksom Moderata samlingspartiet föreslår att kostna-derna för trafikolycksfall inte längre skall finansieras över sjukförsäkringenutan via den obligatoriska trafikförsäkringen vid sidan av statsbudgeten.Bilisterna skall kompenseras för merparten av premieökningen genom sänktfordonsskatt. I det kristdemokratiska budgetalternativet är också detta förslagtänkt att kunna genomföras utan några egentliga förberedelser,och även i detta fall ställs alltså en osäker besparing mot en distinkt formulerad skattesänkning.Väginvesteringar förutsätts i budgetalternativ ske iform av s.k. PPP-projekt (public-private partnership) vilket i praktiken inne-bär att man frångår huvudregeln för redovisning av sådana investeringar ochi stället fördelar utgifterna över en längre tidsperiod. Övergångsvis blir be-lastningen på statsbudgeten därmed lägre, och vid ettgivet utgiftstak skapas på så sätt ett större utrymme för nya åtaganden somdärefter skall betalas av under en lång följd av år. Med en sådan redovisningtenderar staten att över tiden ta i anspråk större reala resurser än annars. Ilängre tidsperspektiv kommer med en sådan redovisning successivt en alltstörre andel av statens utgifter att bindas upp av kostnader hänförliga tilltidigare beslutade projekt som inte kan omprövas. En sådan ordning begrän-sar handlingsfrihet att göra nödvändiga omprioriteringar i stats-budgeten.Mer anmärkningsvärt finner utskottet det dock vara att ibetydande utsträckning finansierar sina bestående skattesänkningar medtillfälliga inkomster från en utökad försäljning av statliga företag.Av de skäl som här redovisats kan utskottet inte ställa sig bakom Kristde-mokraternas förslag till inriktning av budgetpolitiken.Centerpartiet föreslår ett utgiftstak för staten som kraftigt avviker från regeringens. uppgår denna avvikelse till vilket ärmer än något annat parti föreslår . Drygt 14 miljarder kronorhärav förklaras visserligen av att anser att den budgeterings-marginal som regeringen fört upp bör begränsas från 20,1 till 6,0 miljarderkronor. Men med sina förslag till utgiftstak har givit sinbudgetpolitik en delvis ny inriktning. har nämligen partiet aldrigeller endast marginellt avvikit från regeringens förslag till utgiftstak. Den ninriktningen kommer också till uttryck i förslag till skatte-sänkningar som bara överträffas av Moderata samlings-partiets. ser det numera som nödvändigt att sänka skattetrycketför den långsiktiga tillväxtens skull och för att skapa incitament för utbild-ning, arbete, företagande och sparande.Skattesänkningarna uppgår till 25, 50 respekti-ve . De finansieras dels med de medel som i vårproposi-tionen beräkningstekniskt har överförts till hushållen, dels med besparingarsom redovisas i motionen.Centerpartiets förslag till utgiftsminskningarna uppgår under de tre närmasteåren till netto ca 10, 18 och och hänför sig framför allt tföljande tre områden.Tabell 25. viktigaste besparingar i budgetförslaget för2001-2003Belopp i miljarder kronor200120022003Statsskuldsräntor+1,1+3,5+5,2KPI-effekt av nej till frisläppta taxeringsvärden±0,0+4,7+4,9Arbetsmarknadspolitiska insatser och stöd+10,0+12,7+15,7Utgiftsökningar, netto-0,6-3,2-4,0Utgiftsminskningar, netto+10,5+17,7+21,8Centerpartiet vill sälja ut statliga företag för net70 miljarder kronor utöver regeringens planer. Bl.a. vill man avyttrahela samt Apoteksbolaget, markinnehav, , , SAS och . Av försäljningsinkomsternaskall användas för en utbyggnad av ett nationelltbredbandsnät. Resterande skall användas till amortering-ar på statsskulden, som vid utgången av 2003 därigenom beräknas motsvara40,av BNP mot i regeringens budgetalternativ.Taxeringsvärdena på fastigheter har i princip varit oförändrade sedan1997, och för bostadshyreshus är uttaget av skatt tillfälligt nedsatt under2000. Båda dessa åtgärder upphör med utgången av detta år, och om ingetgörs kommer uttaget av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt attöka med . Regeringen har i vårpropositionen anmält attden har för avsikt att i budgetpropositionen återkomma med förslag sombegränsar ökningen av fastighetsskatteuttaget. I avvaktan härpå utgår rege-ringens kalkyler i vårpropositionen beräkningstekniskt från att nu gällanderegler kommer att tillämpas, dvs. att begränsningarna upphör vid årsskiftet.Det högre skatteuttaget har i kalkylerna därvid fått genomslag på konsu-mentpriserna (KPI) som i avvaktan på regeringens slutliga förslag räknatsupp med 0,8 procentenheter.Centerpartiet har tagit fasta på detta förhållande och förklarar i motionenatt man inte kommer att godta att de högre taxeringsvärdena tillåts slå ige-nom vid beskattningen. Partiets inkomstberäkningar utgår därför från ettoförändrat skatteuttag på fastigheter 2001 och från en 0,8 procentenheterlägre KPI-nivå. Den lägre prisnivån sägs påverka såväl prisbasbeloppet sommyndigheternas utgifter generellt under såväl 2002 som 2003, och Center-partiet tillgodoräknar sig med hänvisning härtill en besparing på 4,7 respek-tive under dessa båda år.Utskottet vill med anledning härav framhålla följande. Det är riktigt attstatens utgifter kommer att bli lägre om de frusna taxe-ringsvärdena inte tillåts slå igenom . Enligt de beräkningskon-ventioner som tillämpar skulle ett bibehållande av nugällande regler leda till att de takbegränsade utgifterna (inklusive ålderspen-sionssystemet vid sidan av statsbudgeten) blir i runt tal 1,6 miljarder kronorlägre , dvs. endast en tredjedel av det belopp som motionärerna tillgo-doräknat sig. Även bortsett från detta förhållande framstår den av motionä-rerna redovisade besparingen som något märklig mot bakgrund av att rege-ringen klart redovisat att de nu frusna taxeringsvärdena inte kommer atttillåtas få slå igenom fullt ut. Besparingseffekten blir därigenom redan avdetta skäl helt eller delvis fiktiv.På det arbetsmarknadspolitiska området tillgodoräknar sig Centerpartietflera snarlika besparingar av samma diskutabla natur.För det första räknar motionärerna med att deras förslag på det arbets-marknadspolitiska området skall leda till att behovet av konjunkturellt be-tingade åtgärder minskar utan att fler för den skull blir öppet arbetslösa. Bl.skall partiets förslag om övergångsarbetsmarknader bidra till detta, ett för-slag snarlikt regeringens anställningsstöd. Med hänvisning härtill tillgodo-räknar sig motionärerna besparingar på 4,1, 5,2respektive . välkomnar för sin del nyainitiativ som kan bringa ner arbetslösheten. I motsats till motionärerna harutskottet dock inte samma starka tilltro till de dynamiska effekterna i Center-partiets politik och finner det därför uteslutet att man skulle kunna skära nerpå de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i föreslagen omfattning utan att detfår återverkningar på den öppna arbetslösheten.För det andra föreslår motionärerna att man på utgiftsområde 13 skall förasamman de försörjningsstöd som redovisas på utgiftsområdena 13, 14och 15. Några regeländringar eller förslag om hur de sammanförda stödfor-merna skall användas redovisas inte, men motionärerna förväntar sig att manredan fr.o.m. nästa år skall kunna göra effektivitetsvinster motsvarande 1,5miljarder kronor till följd av denna åtgärd. Utskottet har för egen delsvårt att se att vad som i praktiken endast är en omflyttning av anslag påstatsbudgeten skall kunna ge upphov till besparingar av denna omfattning.För det tredje uppnår en besparing genom att motsätta sig re-geringens förslag att tilldela AMS ett extra resurstillskott på 0,7 miljarderkronor under 2001.För det fjärde vill motionärerna skärpa kontrollen av att regelverket följsoch tillgodoräknar sig besparingar på 1,0, 1,5 respektive 1,5 miljarder kronorunder de tre efterföljande åren. Liksom motionärerna anser utskottet att detär angeläget att arbetsförmedlingarna och AMS kan upprätthålla en godtillsyn och en noggrann kontroll av hur gällande regelverk för arbetslöshets-ersättningen tillämpas. Regeringen presenterar i vårpropositionen ocksåförslag av denna innebörd. Hur det skall vara möjligt för motionärerna attmed en mindre resurstilldelning till AMS kunna uppnå större besparingar änregeringen i detta avseende framgår inte av motionen.Stora besparingar skall också uppnås genom en successivt höjd egenavgifttill a-kassan. Enbart detta förslag förväntas leda till att belastningen på stabudgeten kan minska med 1,7, 3,6 respektive 5,5miljarder kronor. Därutöver vill motionärerna slopa flyttningsbidraget samtsänka arbetslöshetsersättningen till efter 200 dagars ersättning.Av de skäl som här redovisats kan utskottet inte ställa sig bakom Center-partiets förslag till inriktning av budgetpolitiken.Folkpartiet liberalerna föreslår en inkomstskattereform som utgår från deprinciper som låg till grund skattereform och som fullt genom-förd beräknas kosta ca . Enligt denna skall uttaget avstatlig skatt begränsas till och brytpunkten för uttag av statlig skatthöjas i två steg till 7,5 basbelopp. Vidare skall en skattereduktion på 4 500 kinföras lika för alla skattskyldiga samt avtrappningen av grundavdraget änd-ras så att de marginaleffekter som den s.k. LO-puckeln ger upphov till un-danröjs.De skattskyldiga skall genom skattesänkningar dessutom kompenseras förFolkpartiets förslag att dels höja egenavgiften till a-kassan, dels finansierakostnaderna för trafikolycksfall genom höjda bilförsäkringspremier.För att främja tillkomsten av nya arbeten föreslår dessutom attarbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn skall sänkas, att beskattningen av hus-hållstjänster lindras samt att dubbelbeskattningen och förmögenhetsskattenavskaffas.Sammantaget uppgår de av föreslagna skattesänkningarna ochnya utgiftsåtagandena till 2002. Budgetförsvag-ningarna föreslås bli finansierade med de medel som i vårpropositionen sattsav som en beräkningsteknisk överföring. Dessutom skall finansieringen skegenom besparingar, effektiviseringar, nya koncessionsavgifter, åtgärder motfusk samt genom att verksamheter helt eller delvis lyfts ut från statsbudgetenför att i stället finansieras vid sidan av den.Några av de föreslagna budgetförstärkningarna innebär att verksamheteravvecklas eller att regler ändras, men många av dem utgår från förutsättning-en att den av förordade politiken har så gynnsamma återverk-ningar på ekonomin att utgifterna kan minskas på en rad områden.Så t.ex. vill satsa mindre på arbetsmarknadspolitik och mer pågenerellt förbättrade villkor för företagandet. Arbetsmarknadspolitiken krä-ver enligt motionärerna så stora skatteresurser att den i sig hindrar tillkoms-ten av nya, riktiga jobb. Den utgör enligt deras mening en felprioritering ochde föreslår därför kraftiga nedskärningar i anslagen till arbetsmarknadspoliti-ken. Deras förslag innebär att ramarna för utgiftsområde-na 13 och 14 tillsammans minskas med 12,5 respektive 14 miljarder kronoreller med inemot . Självklart leder en sådan ordning till att de arbetslösai stället för att få chansen att utveckla sig och förbereda sig för ett nytt arpassiviseras i en öppen arbetslöshet med bibehållen arbetslöshetsersättning.Utskottet har svårt att se att en sådan politik på något avgörande sätt kanbidra till att arbetslösheten begränsas.Ett viktigt tillskott till finansieringen av skattesänkningar ochutgiftsökningar kommer från åtgärder som begränsar fusk och påskyndarrehabilitering. räknar sålunda med att snabbt kunna uppnå storabesparingar i form av minskat fusk framför allt genom sina skatteförslag ochett tämligen begränsat resurstillskott till försäkringskassor, skattemyndighe-ter och tull på tillsammans . Tillskottet förutsätts redan2002 ge utdelning i form av minskat fusk med sammanlagt 3 miljarder kro-nor fördelade på ökade inkomster och minskade utgifter på sammanlagt femolika utgiftskonton. Det innebär att varje satsad krona förväntas ge en bespa-ring på . Liksom motionärerna anser utskottet att det är angelägetatt komma till rätta med fusk och missbruk i alla dess former. En rad initiativi den riktningen har också tagits från statsmakternas sida. För egen del finnerutskottet det dock osannolikt att en satsning i enlighet med motionärernasförslag skall kunna ge ett så stort och snabbt budgetmässigt utbyte. För attdet skall vara möjligt gäller nämligen inte bara att fusk skall avslöjas i storskala utan också att dessa medel snabbt kan tillföras statskassan. Eftersomallmänna rättssäkerhetskrav måste upprätthållas kan det dröja både ett ochflera år innan ett uppdagat skattefusk resulterar i en betalning till staten.Enligt utskottets mening är den uppgivna besparingseffekten under alla om-ständigheter så osäker att den inte kan ligga till grund för att finansiera varaktiga budgetförsvagningar i stor skala.Det begränsade medelstillskottet till försäkringskassorna förutsätts dess-utom bana väg för en bättre rehabilitering. vill få till stånd enutvidgad finansiell samverkan mellan sjukförsäkringen samt hälso- och sjuk-vården enligt s.k. FINSAM-modell, och dessa åtgärder förväntas resultera ibesparingar som 2002 uppgår till .