bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Istället är vi tillbaka i en traditionell socialdemokratisk reformpolitik, vilkeliktydigt med ökade utgifter och ökad offentlig makt på medborgarnas be-kostnad.Under 1990-talet genomfördes en rad reformer som banade väg för föränd-ringar och dagens goda ekonomiska tillväxt. Skattereformen, saneringspoliti-ken med besparingar och ny budgetdisciplin, anti-inflationspolitiken ochsedermera en självständig riksbank, EU-medlemskapet, avregleringen avtelemarknaden samt pensionsreformen är några exempel på marknadstillvän-da reformer som skapat ökat utrymme för en privat sektor.Nu sker motsatsen. Med vårpropositionen ökar de offentliga utgifterna i ettläge när fortfarande har en av världens mest konjunkturkänsligastatsfinanser. Att statsbudgeten mitt under en högkonjunktur uppvisar storaunderliggande underskott visar att regeringen inte har den kontroll överstatsfinanserna som den hävdar. Tvärtom tyder de snabba utgiftsökningarnaoch de kraftigt krympta budgetteringsmarginalerna för påatt regeringen på grund av yttre och inre tryck är på väg att förlora dennakontroll. Detta intryck förstärks också av att regeringen systematiskt börjatkringgå utgiftstaket i stor skala genom att finansiera ökade utgifter från statbudgetens inkomstsida. Risken är därför stor att de offentliga finansernaåterigen drabbas hårt när konjunkturen vänder nedåt.Enligt utskottets mening måste de offentliga finansernas sårbarhet minskaför att den privata sektorn skall få bättre förutsättningar för tillväxt övertiden. Genom att den offentliga sektorn lägger beslag på en så stor del avresurserna blir också den privata sektorns förmåga att erbjuda nya arbetstill-fällen otillräcklig. Den enskilde medborgarens beroende av offentliga utgiftermåste minska.Moderata samlingspartiet redovisar en budgetpolitik inriktad på att få tillstånd en sådan utveckling. Det av partiet framlagda budgetalternativet gerindividen ett ökat inflytande över sitt liv och främjar en långvarigt hög till-växt så att alltfler kan komma i arbete. Detta alternativ innebär också attutgifts- och skattekvoten de kommande tre åren väntas falla till 49,5 respek-tive , vilket utskottet ser som viktigt, inte minst mot bakgrund av attde offentliga finansernas konjunkturkänslighet därigenom blir väsentligtmindre.Utskottet ställer sig bakom en budgetpolitik med denna inriktning.Liksom Moderata samlingspartiet anser utskottet att de offentliga finanser-na bör vara i balans över en konjunkturcykel. Då kommer även statsskuldenatt vara oförändrad i nominella termer, men mätt som andel av BNP kommerden att sjunka i takt med att BNP växer. Givet detta balansmål bör vi i nuva-rande konjunkturtopp ha överskott i de offentliga finanserna.Moderata samlingspartiet vill med sin skattepolitik minska bidragsberoen-det och öka förutsättningarna för arbete och företagande. De skattesänkning-ar partiet föreslår har en utbudsstimulerande inriktning vilket utskottet anservara viktigt eftersom det främjar förutsättningarna för en fortsatt hög tillväxLiksom motionärerna anser utskottet att man i ett medellångt perspektivbör inrikta sig på att sänka skatterna till en nivå som motsvarar genomsnittetbland våra viktigaste konkurrentländer. Det är en förutsättning för att Sverigei en global ekonomi skall ha konkurrenskraft om företagande och kunskapoch därmed kunna slå vakt om välfärden.De i motionen föreslagna skattesänkningarna uppgår under de tre närmasteåren till 45, 74 respektive och inriktas främst på in-komstbeskattningen. Utskottet noterar med tillfredsställelse att inkomstskat-ten skall sänkas för alla, men att tyngdpunkten skall ligga i beskattningen avlåg- och medelinkomsttagarna.Regeringen bör återkomma till med ett förslag till inkomstskat-tereform som sänker skatten med och som ärutformad i enlighet med de principer som redovisas i den moderata motio-nen. De innebär att inkomstbeskattningen bör lindras genom höjda kommu-nala grundavdrag, sänkta kommunalskatter och en successivt avveckladstatliga inkomstskatt.Därutöver bör löntagarna kompenseras för egenavgifterna genom ett för-värvsavdrag som skall ersätta nuvarande skattereduktion. Detta förvärvsav-drag bör uppgå till men bör därefter höjas till10 %.På det sätt som föreslås i motionen bör barnfamiljer ges rätttill ett särskilt grundavdrag vid den kommunala beskattningen. Avdragetskall uppgå till per barn och bör ses som ett komplement till barn-bidraget på dagens nivå. Dessutom bör man införa rätt till avdrag för styrktabarnomsorgskostnader.Avdraget för resor till och från arbetet bör också förbättras sombensin- och dieselskatten sänks. Dessutom bör avdrag för pensionssparandeåter få göras med ett basbelopp.Liksom Moderata samlingspartiet anser utskottet att frysningen av nuva-rande taxeringsvärden skall behållas vid fastighetsbeskattningen samtidigtsom uttaget av skatt successivt trappas ner till 2003 och markvärdet tasupp med enbart halvt belopp vid beräkning av skatten. Dubbelbeskattningenav utdelningsvinster bör dessutom avvecklas och förmögenhetsskatten steg-vis slopas.De moderata skattesänkningarna finansieras genom besparingar som underde närmaste tre åren uppgår till netto 32, 59 respektive 65 miljarder kronor.Till en del påverkar besparingarna hushållens ekonomi vilket enligt ut-skottets mening ter sig rimligt med tanke på att hushållen får enväsentligt ökad köpkraft genom skattesänkningarna. Kostnadsökningar förhushållen uppkommer genom högre egenavgift till arbetslöshetsförsäkringenoch genom att kostnaderna för trafikolycksfall förs över på den obligatoriskatrafikförsäkringen. Genom att ytterligare en karensdag införs i sjukförsäk-ringen samt genom att ersättningsnivån i sjuk- och föräldraförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen åter sänks till får hushållen ta ett större an-svar för den egna ekonomin.Motionärerna vill vidare minska företagsstödet, sänka partistödet, slopapresstödet samt åstadkomma besparingar genom att behålla kärnkraften ochbedriva en effektivare arbetsmarknadspolitik. Biståndet bör enligt derasmening minskas.Regeringens förslag om en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgenavvisas av motionärerna som i stället vill ge barnfamiljerna inte bara ökadeavdragsmöjligheter utan också ett nytt stöd kallat barnomsorgspeng.Utskottet delar motionärernas uppfattning att maxtaxeförslaget inskränkerenskilda familjers valfrihet genom att det ensidigt gynnar en barnomsorgs-form och förkväver andra alternativ. Förslaget kränker också den kommunalasjälvstyrelsen genom att det givits en sådan konstruktion att kommunernainte längre själva kan utforma sitt avgiftssystem. Maxtaxeförslaget är ett nyttexempel på hur staten intervenerar i kommunala frågor med lösningar sominte är anpassade efter olika familjers och kommuners behov.Motionärerna prioriterar i sin budgetpolitik sådana offentliga utgifter somär avgörande för att det offentliga skall kunna uppfylla sina mest grundläg-gande och viktiga uppgifter. Ökade utgifter föreslås för stödet till handikap-pade och för återställd änkepension. Betydande resurser avsätts också för attstärka polisens och medborgarnas trygghet. Antalet poliser bör enligt Mode-rata samlingspartiet öka med ca 3 000, vilket bl.a. ställer krav på ökade ut-bildningsinsatser som man också vill satsa på. Moderata samlingspartiet villvidare tillföra ytterligare resurser till utbildning, forskning och försvaret.Utskottet instämmer i motionärernas kritik av det bristande underhållet avvägnätet i glesbygderna och anser att deras förslag om ytterligare insatser pådetta område liksom deras satsningar på väginvesteringar är starkt motivera-de.En annan kärnverksamhet som måste garanteras god kvalitet är enligt ut-skottets mening skolan. Genom att införa en nationell skolpeng av det slagsom motionärerna förespråkar kan man säkerställa förutsättningar för dettaoch finna en ordning som främjar kommunala skattesänkningar.Det inomkommunala utjämningssystemet måste enligt utskottets meningha avskaffats senast vid utgången av 2002 då det bör ersättas av ett nyttsystem som stimulerar till ekonomisk tillväxt och ger tillräckligabidrag till kommuner och landsting med otillräcklig skattekraft.Statsbidragen bör i avvaktan härpå inte höjas ytterligare för kommunerna.Med hänsyn till pågående nödvändiga omstruktureringar inom sjukhusvårdenkan dock höjningen till landstingen 2001 godtas.För att ge kommunerna en tydlig signal om att de måste komma i gångmed skattesänkningar bör man på det sätt som Moderata samlingspartietföreslagit efterskänka den skuld kommunerna har till staten i kommunkonto-systemet för moms förutsatt att de sänker sin skatt 2001 med motsvarandeantal skattekronor.Liksom motionärerna vill utskottet privatiserastatliga företag för utöver regeringens planer. Detextra utrymme som detta ger skall användas till en snabbare amortering avstatsskulden.De besparingsförslag Moderata samlingspartiet för fram är enligt finansut-skottets mening väl avvägda. Utskottet noterar särskilt att de grupper som harsvårt att tillgodogöra sig skattesänkningarna är undantagna från partietsbesparingar. Tvärtom föreslår man betydande förbättringar i förhållande tillregeringens förslag för exempelvis handikappade och pensionärer.Finansutskottet står alltså bakom Moderata samlingspartiets förslag till be-sparingar. De utgiftsminskningar som följer av dessa förslag innebär attutgiftstaket för staten under de kommande tre budgetåren bör bestämmas till777 miljarder kronor 2001, 2002 och 822 miljarderkronor . Det är en minskning med 15 respektive 32 och 25 miljarderkronor jämfört med regeringens förslag.Vid beräkningen av utgiftstaket har utskottet i likhet med Moderata sam-lingspartiet inte inkluderat någon budgeteringsmarginal, eftersom den påver-kar budgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna taken för statens utgifterunder behöver överskridas, får regeringen återkommatill med en förklaring och ett förslag till de besparingar som krävsför att det ursprungligen fastställda taket skall kunna upprätthållas.Utgiftstaket för den offentliga sektorn bör på motsvarande sätt beräknas till1 2001, 2002 och 1 111 miljarderkronor . Det är en minskning med 31 respektive 61 och 81 miljarder kronorjämfört med regeringens förslag . Att avvikelsen frånregeringens förslag blir större i detta fall än för utgiftstaket för staten förfrämst av att merparten av de moderata skattesänkningarna leder till minskadeskatteinkomster för kommunerna och att dessa kompenseras fullt ut för dettabortfall genom ökade statsbidrag.Tabell. Finansiellt sparande i den konsoliderade offentliga sektorn med utskot-tets och Moderata samlingspartiets budgetalternativBelopp i miljarder kronorDen finansiella effekten av Moderata samlingspartiets budgetalternativ kansammanfattas på det sätt som framgår av ovanstående tabell. Den visar attmed det moderata budgetalternativet kommer sparandet att ligga på en nivåsom med bred marginal överstiger även de av regeringen använda budget-målen de kommande tre åren. Budgetarbetet bör ha en sådan inriktning uppnår balans i de offentliga finanserna sett över en konjunkturcykel. Inuvarande konjunkturläge innebär detta att man bör ha över-skott i budgeten för att därefter kunna tillåta sig underskott i nästa lågkon-junktur. Det moderata alternativet är utformat i enlighet med detta synsätt.Sammanfattningsvis anser utskottet således att den av Moderata samlings-partiet i motion Fi12 föreslagna inriktningen av budgetpolitiken liksom parti-ets förslag till utgiftstak bör ligga till grund för budget-politiken. Det innebär att utskottet tillstyrker de av detta parti föreslagnanivåerna för utgiftstaket för staten (yrkande 3), liksompartiets förslag till beräkning av de offentliga utgifterna (yrkandena 2 och 4)Vidare tillstyrker utskottet Moderata samlingspartiets förslag till fördelningav utgifter på utgiftsområden i enlighet med efterföljande tabell (yrkande 6).Slutligen biträder utskottet även övriga av Moderata samlingspartiet i dettasammanhang framförda förslag.Tabell. Utskottets och Moderata samlingspartiets förslag till utgiftsramar för2001-2003Belopp i miljarder kronorFörändringar i förhållande till regeringens förslagMed hänvisning till det anförda biträder utskottet således motionerna Fi12(m) yrkandena 2-4, 6 och 16-18, Fi23 (m), Fi25 (m), Fi30 (m), Fi33 (m) ochFi44 (m). Därmed tillgodoses också förslagen i motionerna Fi17 (m), Fi18(m) yrkande 1, Fi19 (m) yrkande 1, Fi20 (m), Fi21 (m), Fi24 (m), Fi26 (m),Fi27 (m) och Fi32 (m) yrkande 1.Regeringens förslag i berörda delar avstyrks. Vidare avstyrks övriga mo-tioner som är aktuella i detta sammanhang.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1999/2000:Fi12 yrkande 3 ochmed avslag på proposition 1999/2000:100 yrkandena 2 och 3 samtmotionerna 1999/2000:Fi13 yrkande 2, 1999/2000:Fi14 yrkande 16och 1999/2000:Fi15 yrkandena 2 och 3dels - med anledning av förslagen om pensionsrätt för studier och to-talförsvarsplikt samt ett ökat återflöde från EU - fastställer utgiftstaketför staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetentill och ,dels fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten för till ,dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande utgiftstak för den offentliga sektornatt med bifall till motion 1999/2000:Fi12 yrkandena 2 och 4samt med avslag på proposition 1999/2000:100 yrkande 4 och motionerna1999/2000:Fi13 yrkande 4 och 1999/2000:Fi15 yrkande 4 godkännerberäkningen av de offentliga utgifterna till 1 077, 1 087resp. ,dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Fi12yrkandena 6, 16, 17 och 18, 1999/2000:Fi23, 1999/2000:Fi25,1999/2000:Fi30, 1999/2000:Fi33 och 1999/2000:Fi44 samtmed anledning av motionerna 1999/2000:Fi17, 1999/2000:Fi18yrkande 1, 1999/2000:Fi19 yrkande 1, 1999/2000:Fi20,1999/2000:Fi21, 1999/2000:Fi24, 1999/2000:Fi26,1999/2000:Fi27 och 1999/2000:Fi32 yrkande 1 samt medavslag på proposition 1999/2000:100 yrkande 6 och motionerna1999/2000:Fi13 yrkande 3, 1999/2000:Fi14 yrkandena 3, 4, 5,11, 12, 13 och 17, 1999/2000:Fi15 yrkandena 6, 18 och 19,1999/2000:Fi35, 1999/2000:Fi37, 1999/2000:Fi45,1999/2000:Fi46 och 1999/2000:Fi47 godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden som riktlinje förregeringens budgetarbete i enlighet med vad utskottet förordat,13. Budgetpolitikens inriktning och utgiftstak m.m. för åren2001-2003 (mom. 6-8) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets yttrande fr.o.m. avsnitt 2.4.3 sam-manfattande bedömning av budgetförslagen t.o.m. avsnitt 3.29 Samlad redo-visning av utgifterna på utgiftsområden bort ha följande lydelse:Finansutskottet ställer sig bakom budgetalternativ sompresenteras i motion Fi13. Enligt finansutskottets mening bör de sju områdensom vill prioritera styra inriktningen på budgetarbetet. Desju områdena är det bättre företagsklimatet för att skapa långsiktigt godatillväxtförutsättningar, skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare,valfriheten för barnfamiljer, pensionärernas ekonomiska situation, vården,omsorgen och skolan, upprustningen av infrastrukturen samt vikten av ettåterupprättat rättssamhälle.För barnfamiljer föreslås ett nytt beskattat vårdnadsbidrag samt att en delav medlen för barnbidraget i stället används för att höja nivån på de behovs-prövade bostadsbidragen. En avdragsrätt på maximalt per barn (1-3år) och månad föreslås bli infört från . Vidare föreslås ettförbättrat adoptionsbidrag för internationella adoptioner samt att föräldraför-säkringen förändras genom att kontaktdagarna återinförs och garantinivånhöjs.För att förbättra för de sämst ställda pensionärerna bör pensionstillskottettillfälligt höjas med från . för-svinner pensionstillskottet, vilket kompenseras av det höjda grundavdraget.Utskottet anser att inkomstprövningen av änkepensioner bör slopas och attomställningspensionen för efterlevande skall återställas från 6 till 12 måna-der. Vidare bör inte fritidsfastighet ingå i inkomstprövningen för bo-stadstillägg.Ytterligare resurser bör tillföras kommunsektorn. Utskottet anser att kva-liteten inom och antalet vårdplatser bör ges en hög prioritet,vilket motiverar ökade statliga resurser i det korta perspektivet. Vidare ac-cepteras inga nedskärningar på handikappområdet. Därför bör ytterligaremedel tillföras assistansersättningen. Sjuk- och tandvårdsförsäkringen bör påsikt samordnas och en utredning tillsättas för detta ändamål. I avvaktan pådenna utredning tillförs sjuk- och tandvårdsförsäkringen 250 miljoner kronorår 2001 och utöver regeringens förslag. Utskot-tet avvisar regeringens förslag till maxtaxa inom den kommunala barnom-sorgen.En förstärkning av rättsväsendet är enligt utskottet en prioriterad uppgift.Utskottet delar därför uppfattning att skattekontrollenbör effektiviseras och tullkontrollen skärpas. I detta syfte tillförs , skattemyndigheterna och ytterligare resurser. Vidare före-slås att ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet utökas i syfte att förbättraoch utveckla polis-, åklagar- och domstolsväsendet samt kriminalvården.Utskottet kan inte medverka till regeringens och omfattandenedskärningar av Försvarsmaktens fredsorganisation. Mot bakgrund av dettaanser utskottet i likhet med att ramen för utgiftsområde 8Totalförsvar bör justeras upp med för vart och ett avåren 2001, 2002 och 2003.Utskottet anser att flera områden inom det svenska biståndet karaktäriserasav alltför knapphändiga och bristfälliga insatser. I likhet med Kristdemokra-terna anser utskottet det nödvändigt med drastiskt höjda ambitioner bl.a.inom det humanitära biståndet, globala miljöprojekt, arbetet för att stärkarespekten för mänskliga rättigheter och en demokratisk samhällstradition,fattigdomsbekämpningen samt hälsoforskningen och för att hindra sprid-ningen av livshotande sjukdomar som aids och malaria. Vidare bör ytterliga-re anvisas i syfte att ernåenprocentsmålet.Enligt utskottets mening är det angeläget att resurser satsas på rehabilite-ring, eftersom de betalar sig mångdubbelt. Enligt regeringens egen utredareger varje satsad krona på rehabilitering tillbaka. En förbättradadministration och en förändrad beräkning av den sjukpenninggrundandeinkomsten kan tillsammans med införande av en andra karensdag ge bety-dande besparingar inom sjukförsäkringen. Därutöver föreslår utskottet ilikhet med att ersättning för personskadekostnader i sam-band med trafikolyckor överförs till trafikförsäkringen.Kristdemokraternas förslag till strukturella förändringar i arbetsvillkoretför a-kassa samt införandet av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsför-säkring med en egenavgift som täcker av kostnaderna leder enligtutskottet till markant sänkta kostnader inom utgiftsområde 13 Ekonomisktrygghet vid arbetslöshet. Utskottet ställer sig bakom Kristdemokraternassamlade förslag om ökade resurser för fler tjänster inom vård, omsorg ochskola samt företags- och tillväxtfrämjande åtgärder som kan minska utgifter-na för arbetslöshetsförsäkringen och kostnaden för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Stödformer som flyttningsbidrag, förstärkt anställningsstöd ochförstärkt särskilt anställningsstöd bör slopas, då de ger orimligt höga subven-tioner. Vidare bör ett nytt system med utbildningskonto införas med möjlig-het att avsätta medel för investeringar i utbildning i enlighet med Kristdemo-kraternas förslag.Utskottet anser att dagens studiefinansieringssystem har stora brister. I en-lighet med motion Fi13 (kd) föreslår utskottet ett annat system som präglasav helhet, förutsägbarhet och likvärdighet. I utskottets förslag ingår studiefinansiering för studerande såväl på högskola som i vuxenutbildning och påungdomsgymnasiet. Vidare anser utskottet att den planerade utbyggnadstak-ten av antalet platser för vuxenstudier och i högskolan bör vara något lägreför att undvika en försämrad utbildningskvalitet. Regeringens förslag attförlänga t.o.m. avvisas. Utskottet ställer sig bakomKristdemokraternas förslag att planenligt avsluta vid halvårs-skiftet 2002. Vidare föreslås att höjningen av barn- och studiebidraget sena-reläggs ett år.Regeringens förslag att använda från anslaget E5 Nä-ringslivsutveckling i till utgifter för integrationsfrämjandeåtgärder i bör enligt utskottets mening avvisas av riksda-gen.Inkomsterna från en ökad utförsäljning av statligt ägda företag som Krist-demokraterna föreslår bör enligt utskottets mening användas för att amorterapå statsskulden.I likhet med anser utskottet att den nya värnskatten börslopas. I stället bör inkomstskatten för låg- och medelinkomsttagare sänkasgenom att grundavdraget vid den kommunala beskattningen höjs kraftigt.Inkomstskatten sänks för alla med sammanlagt nästa årgenom att grundavdraget höjs med . Effekten blir en skattesänkningmed ca , eller . Från och med år 2003kommer höjningen av grundavdraget att kosta ytterligare 3 miljarder kronor.Vidare föreslår utskottet att fastighetsskatten på hyreshus varaktigt sänks til1,. Fastighetsskatten på egna hem sänks till år 2002och till . Fastighetsskatten skall enbarträknas på en tredjedel av markvärdet överstigande . Enligt ut-skottets mening bör förmögenhetsskatten minska med en procentenhet till0,och avvecklas helt . För att finansiera detta föreslås attbolagsskatten höjs från 28 till 30 %.Genom att avdragsrätten för pensionssparande höjs och genom en avdrags-rätt för sparande på individuella utbildningskonton kan skattemässiga för-bättringar för hushållen uppnås, enligt utskottet. Utskottet föreslår också attreseavdraget för resor till och från jobbet sänks från 7 000 till 5 000 kr.Vidare bör en 50-procentig skattereduktion införas för de privata hushål-lens köp av tjänster i det egna hemmet (inkl. ROT-tjänster). Enligt utskottetsmening ges därmed tjänstesektorn nya möjligheter att växa. Genom att sänkaarbetsgivaravgifterna på lönesummor upp till 900 000kr får de mindre företagen som tvekar om att nyanställa klartförbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling och nyanställningar.I följande tabell visas utskottets förslag till fördelning på utgiftsområden fö2001-2003. Utskottets förslag överensstämmer med det av Kristdemo-kraterna i motion Fi13 framlagda förslaget.Utskottets och förslag till utgiftsramar för 2001-2003Utskottet anser vidare i likhet med att dubbelbeskattning-en på utdelningsinkomster från risksparande bör avskaffas och royaltyin-komster från patenterade uppfinningar skattebefrias och därefterbeskattas som inkomst av kapital. Den särskilda löneskatten på vinstandelarför anställda avskaffas, vilket enligt utskottet kommer att förbättra möjlig-heterna till en sund lönebildning.I likhet med anser utskottet att en kraftfull satsning börgöras för att skapa rimliga och rättvisa konkurrensvillkor för jordbruksnä-ringen. Hela jordbrukets s.k. skatteryggsäck bör lyftas av.Vad utskottet har visat innebär att utskottet ställer sig bakom Kristdemo-kraternas i motion Fi13 framförda förslag till inriktning av budgetpolitiken.Utskottet ställer sig därmed också bakom förslag tillutgiftstak liksom detta partis förslag till preliminär fördelning av utgifternapå utgiftsområden.Utskottet föreslår således att utgiftstaket för staten fastställs till 783 miljder kronor för , till och till 828 miljar-der kronor . Utgiftstaket för den offentliga sektorn bör beräknastill 1 102, 1 132 respektive för åren 2001-2003.De förslag till utgiftsförändringar som utskottet anser bör genomföraskommer att påverka utgifterna inom de olikautgiftsområdena på det sätt som framgår av ovanstående tabell.Med hänvisning till vad finansutskottet här anfört bör bifalla mo-tion Fi13 (kd) yrkandena 2-4 avseende budgetpolitikens inriktning, beräk-ning av offentliga utgifter, utgiftstak för staten samt den preliminära beräk-ningen för samtliga utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetar-bete.