bet · GO01JuU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Verket har ocksåfortsatt sitt arbete med kvalitetssäkring och system för resultatanalyssamt med metod- och kvalitetsutveckling.Regeringen gör bedömningen att i allt väsentligtuppfyllt de mål som statsmakterna uppställt för myndighetensverksamhet.Utskottet konstaterar att det inte framkommit något som talar motregeringens bedömning.AnslagetRegeringen föreslår ett ramanslag för på knappt 190miljoner kronor. Det föreslagna anslaget innefattar en höjning av ramenmed . Vidare ingår kompensation för beräknadeutgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader medknappt 3 miljoner kronor.En jämförelse mellan budget och utfall för visar attRättsmedicinalverkets utgifter inom den anslagsfinansieradeverksamheten överstigit anslaget med , som tagits från dettidigare anslagssparandet. Prognosen för anslagsbelastningen underinnevarande budgetår visar enligt regeringen att verkets utgifterkommer att överstiga anslaget med . Detackumulerade anslagssparandet uppgick vid utgången av budgetåret 1998till . Detta belopp kommer under innevarande år attdelvis förbrukas för att myndigheten skall kunna möta den del avutgifterna som inte täcks av anslaget.Regeringen konstaterar att , för att kunna mötaden ökande efterfrågan främst när det gäller rättspsykiatriskaundersökningar och drograttfylleriundersökningar samt för att gesmöjligheter att rekrytera rättsläkare, måste tillföras ytterligaremedel. Myndigheten bör därför enligt regeringen medges en ramhöjning.I motion Ju927 (m) begärs en höjning av anslaget med ytterligare 5miljoner kronor för att täcka ökandearbetsbelastning.Anslagsyrkandena har behandlats ovan i avsnittet Utgiftsramen ochanslagen. Som framgår där föreslår utskottet att antarregeringens förslag och avslår motionsyrkandet.GentekniknämndenGentekniknämndens övergripande mål är att främja en etiskt försvarbaroch säker användning av gentekniken så att människors och djurs hälsasamt miljön skyddas. Nämnden har vidare till uppgift att sprida kunskapom den gentekniska utvecklingen.Av verksamhetsredogörelsen för framgår att nämndenhar verkat för att verksamhetsmålet skall uppnås genom att bl.a. avgeyttranden, utarbeta informationsskrifter och anordna konferenser.Regeringen anför i budgetpropositionen att målet för nämndensverksamhet är sådant att det är svårt att på gängse sätt mäta om dethar uppnåtts eller inte. Regeringens bedömning är att Gentekniknämndengenom sin allsidiga verksamhet inom området på ett förtjänstfullt sättverkat för att uppnå verksamhetsmålet. Regeringen anser också attomfattningen av verksamhet är väl avvägd. Det harenligt utskottets mening inte framkommit något som talar motregeringens bedömning.Regeringen föreslår att för till anvisar ett ramanslag på , vilket innebär enhöjning med . Av beloppet är en engångsvisöverföring för att täcka kostnaderna för en nationell konferensavseende kartläggning av gener som skall anordna under2001. Återstoden avser ökade kostnader för löner m.m.Utskottet har behandlat anslagsyrkandet ovan i avsnittet Utgiftsramenoch anslagen. Som framgår där föreslår utskottet att antarregeringens förslag.BrottsoffermyndighetenInledningBrottsoffermyndighetens övergripande mål och uppgifter är atttillförsäkra den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet, att främjabrottsoffers rättigheter, att bevaka deras behov och intressen samt attverka för att den som är berättigad till brottsskadeersättning fårsådan. Myndigheten skall särskilt pröva ärenden ombrottsskadeersättning enligt brottsskadelagen (1978:413) och ärenden ombidrag från brottsofferfonden. Vid myndigheten finns en särskild nämndför prövning av vissa ärenden om brottsskadeersättning samt ett råd förprövning av frågor om bidrag ur brottsofferfonden.ResultatuppföljningFör Brottsoffermyndigheten gällde för följande verksamhetsmål.Minst 70 % av brottsskadeärendena skulle med bibehållen kvalitethandläggas . Vidare skulle ärendebalansen minska.Brottsofferfonden skulle utnyttjas så effektivt som möjligt. Deorganisationer och projekt som bedömdes kunna tillföra brottsofferstörst nytta skulle beviljas bidrag ur brottsofferfonden. Projektinriktade mot brott med rasistiska inslag, våld mot kvinnor ochövergrepp mot barn skulle därvid prioriteras. Brottsoffermyndighetenskulle vidare prioritera informationsinsatser som bidrar till attsprida kunskap om brottsoffers rättigheter.Under år 1999 inkom 6 133 brottsskadeärenden, vilket är en ökningjämfört med året innan med (se tabell). Enligt myndighetensbedömningar kommer antalet inkomna ärenden att öka ytterligare under år2000.Målet att handlägga av ärendena har inteuppnåtts. av de ärenden som avgjordes hade enhandläggningstid understigande . Som förklaring till dettahar framför allt hänvisat till den ökadetillströmningen av ärenden.Myndigheten har däremot uppnått målet att ärendebalansen skallminska. Antalet balanserade ärenden uppgick vid utgången av år 1999till 1 709 jämfört med 1 780 föregående år. Totalt avgjordes 6 193ärenden , vilket jämfört med året innan är en ökning mednästan (se tabell).--------------------------------------------------------------| |Inkomna |Avgjorda |Ärendebalans || |brotts- |brottsskadeärenden|vid årets || |skadeärenden | |utgång |--------------------------------------------------------------|1997 | 5 002 | 5 265 | 1 476|--------------------------------------------------------------|1998 | 5 386 | 5 083 | 1 780|--------------------------------------------------------------|1999 | 6 133 | 6 193 | 1 709|--------------------------------------------------------------De medel som influtit genom regressverksamheten har ökatmed eller . Den s.k. fördjupadeutredningsverksamheten av den skadelidandes försäkringsförhållanden ochden skadeståndsskyldiges betalningsförmåga har däremot, på grund av högarbetsbelastning, inte kunnat prioriterats i samma utsträckning somåret innan. Detta kan enligt regeringen i viss mån ha bidragit till attsumman av utbetalda brottsskadeersättningar ökat (se nedan). Den huvudsakliga förklaringen till sistnämnda ökning tordedock enligt regeringen vara att allmänhetens kunskap om myndighetensverksamhet har ökat och att fler ärenden har handlagts.Under år 1999 beviljades sammanlagt 149 brottsofferprojekt bidragfrån brottsofferfonden med totalt . Av dessaprojekt var ett inriktat på brott med rasistiska förtecken, 63inriktade på våld mot kvinnor och åtta inriktade på frågor kring barn.Inför kommande ansökningsperiod har myndigheten genom riktadeinformationsinsatser särskilt markerat möjligheterna att söka medelfrån fonden för projekt som problematiserar brott med rasistiska,främlingsfientliga eller homofobiska inslag ur ettbrottsofferperspektiv.Personalomsättningen inom var fortsatt högunder . Anledningen härtill var att många anställda lämnademyndigheten för andra anställningar då möjligheter till karriär inommyndigheten saknats som efterfrågan på jurister medskadeståndsrättsliga kunskaper ökat.Regeringen bedömer att arbete har deninriktning som statsmakterna bestämt och att målen som uppställts förverksamheten i allt väsentligt har uppfyllts. Myndigheten har i och försig inte uppnått verksamhetsmålet att handlägga avbrottsskadeärendena . Orsaken är dock känd och åtgärderhar enligt regeringen vidtagits. Sammanfattningsvis anser regeringenatt myndigheten drivs på ett effektivt sätt med god kvalitet.Utskottet ser med tillfredsställelse på att antaletbrottsskadeärenden som har avgjorts har ökat och attärendebalansen har minskat. Enligt utskottet är det dock oroande attverksamhetsmålet såvitt avser handläggningstiderna inte heller under år1999 har kunnat uppnås. Med hänsyn till Brottsoffermyndighetenscentrala roll när det gäller stöd till dem som har drabbats av brott ärdet av stor vikt att brottsskadeärenden handläggs effektivt, snabbt ochmed hög kvalitet. Som anförts kan det stora antal ärenden i vilkethandläggningstiderna överstiger bero på det ökade antaletärenden som inkommit till myndigheten . En annan förklaringkan vara den höga personalomsättningen inom myndigheten. Enligtregeringen har åtgärder vidtagits i syfte att förkortahandläggningstiderna. Någon anledning för utskottet att göra ettsärskilt uttalande i denna del saknas.När det gäller regressverksamheten ser utskottet liksom tidigare(bet. 1999/2000:JuU1 s. 89) positivt på de redovisade uppgifterna. Vadgäller det fördjupade utredningsarbetet anser utskottet däremot att detär angeläget att detta arbete åter ökar i omfattning.I övrigt har utskottet inte funnit något som motsäger regeringensbedömning att drivs på ett effektivt sätt medgod kvalitet.Prioriteringar inför budgetåret 2001I fråga om verksamhetens inriktning kommande budgetår anför regeringeni huvudsak följande. ansträngningar för attförkorta handläggningstiderna bör fortsätta. Ytterligare rutiner föratt mäta kvaliteten i besluten bör utvecklas. Det är också angelägetatt myndighetens arbete med att utveckla regressverksamheten och denfördjupade utredningsverksamheten prioriteras och vidareutvecklas. Ifråga om brottsofferfondens verksamhet får det anses vara enprioriterad uppgift för myndigheten att diskutera och ta ställning tillde frågor som aktualiserats vid den utvärdering av fonden somgenomfördes . I utvärderingsrapporten, medBrottsofferfonden, pekas bl.a. på behovet av systematisktkvalitetsarbete och en precisering av målen för fondens verksamhet.Utskottet har ingen erinran mot de bedömningar regeringen gjort idenna del.Anslaget(Beloppen anges i tusental kronor)---------------------------------------------------------------| Anslag |Prop. 2001 | m | kd | c | fp || 2000 | | | | | |---------------------------------------------------------------| 14 940 | 16 852 | - |+ 3 000 | + 500 |+ 16 000|---------------------------------------------------------------Regeringen föreslår ett ramanslag för på knappt 17miljoner kronor. Det föreslagna anslaget innefattar en höjning av ramenom 2 miljoner kronor.Brottsoffermyndigheten har begärt att ramanslaget skall höjas för attskapa förutsättningar att kunna uppnå fastställda verksamhetsmål, bl.a.genom att anställa ytterligare personal.Regeringen konstaterar att det behövs kompetent personal för attuppnå de mål som gäller för myndighetens verksamhet. I syfte att skapaförutsättningar för att rekrytera och behålla sådan personal samt föratt kunna vidareutveckla regressverksamheten och den fördjupadeutredningsverksamheten anser regeringen att börmedges en ramhöjning.I motion Ju913 (kd) begärs en höjning av anslaget med ytterligare 3miljoner kronor för att förbättra arbetssituationen vidBrottsoffermyndigheten och ge myndigheten en möjlighet att leva upptill målen för verksamheten. I motion Ju926 (c) begärs en höjning avanslaget med ytterligare för att ge myndigheten möjlighetatt höja kunskapen och medvetenheten om brottsoffers situation. Imotionerna Fi211 och Ju933 (båda fp) begärs en höjning av anslaget medytterligare till brottsofferjourer.Anslagsyrkandena har behandlats ovan i avsnittet Utgiftsramen ochanslagen. Som framgår där föreslår utskottet att antarregeringens förslag och avslår motionsyrkandena.Finansiering av brottsofferfondenBrottsofferfonden inrättades . Fondens medel skallanvändas för verksamhet som gagnar brottsoffer. Bidrag från fonden fårlämnas för att stödja ideella organisationer som verkar påbrottsofferområdet samt för privat och offentlig verksamhet som gällerbrottsoffer. Bidrag ur fonden kan även lämnas för forskning, utbildningoch information i brottsofferfrågor.Brottsofferfonden finansieras genom att den som döms för brott somhar fängelse i straffskalan skall åläggas att betala en avgift tillfonden, . Vidare skall den som verkställerfängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontrollvanligen betala en avgift om per dag till fonden, dock högst3 000 kr.När fonden inrättades tillfördes den även medel som frigjordes genomatt ersättningen till intagna i ochannan sysselsättning sänktes med i genomsnitt fr.o.m den 1 juli1994. Sänkningen innebar att medel motsvarande 12,4 miljoner kronorfrigjordes (se bet. 1993/94:JuU17 s. 20 f). Genom ett regeringsbesluttillfördes fonden av detta belopp. Återstoden av demedel som motsvarades av den sänkta ersättningen användes till annanbrottsofferrelaterad verksamhet.I april 1999 beslutade om nya föreskrifter omersättningar till intagna i anstalt och häkte (KVVFS 1999:4).Författningen trädde i kraft . De nya föreskrifternainnebär bl.a. att normal-ersättningen för intagen som deltar i arbeteeller utbildning höjts. Enligt de tidigare föreskrifterna erhöll deintagna en grundersättning av gällande basbeloppminskat . Om de deltog i yrkesinriktat arbete, utbildning ellerprogramverksamhet erhölls också en tilläggsersättning som normaltuppgick till av gällande basbelopp, minskat . Enligt denya föreskrifterna skall en intagen vid deltagande i arbete, utbildningeller programverksamhet vid normal prestation erhålla0,av gällande basbelopp . Beräknat på prisbasbeloppetför uppgick ersättningen till intagen vid normal prestationtill ca före höjningen och ca per timmeefter höjningen.I motionerna Ju911 och Ju930 (båda m) förespråkas en ordninginnebärande att de intagna i kriminalvårdsanstalterna skall vara medoch finansiera brottsofferfonden. Motionärerna anser att det kan varadags att åter ta upp frågan om ett 20-procentigt avdrag på de intagnasersättning. I den senare motionen begärs också att influtna medel idess helhet skall gå till brottsofferrelaterad verksamhet.Utskottet har tagit ställning tillliknande yrkanden, senast i samband med behandlingen avbudgetpropositionen för (bet. 1999/2000:JuU1 s. 90 f).Utskottet avstyrkte därvid motionskraven huvudsakligen med hänvisningtill att det inte fanns ekonomiska skäl som talade för en sådan ordningsom motionärerna föreslog.Under år 1999 uppgick brottsofferfondens intäkter till knappt 19miljoner kronor. Som ovan nämnts beslutades attdrygt skulle delas ut till olika bidragstagare.Utskottet vill inledningsvis erinra om att beslutet om användning aven del av de medel som frigjordes genom sänkningen av ersättningen tillde intagna var en engångssatsning vid uppbyggnaden av fonden. När detgäller begäran om att på nytt ta upp frågan om ett 20-procentigt avdragpå de intagnas ersättning vill utskottet anföra följande. Sommotionärerna påpekat finns det i och för sig en viktig pedagogiskkoppling i att den som dömts till fängelse erlägger ersättning tillbrottsofferfonden. Denna koppling finns emellertid redan i nuvarandeordning då den som döms för ett brott med fängelse i straffskalanalltid skall åläggas att betala en avgift till brottsofferfonden. Den imotionerna föreslagna ordningen skulle innebära en betydande sänkning ide intagnas ersättning även med beaktande av den höjning som gjordesunder . En sådan ändring är utskottet inte berett att ställa sigbakom. Utskottet avstyrker motionerna Ju911 och Ju930 i nu behandladedelar.I motion Ju930 (m) begärs vidare att förbudet mot utmätning i enintagens arbetsersättning i 45 § lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt (KvaL) skall avskaffas.I 45 § andra stycket KvaL finns ett generellt förbud mot att utmätaarbets-ersättning som för intagens räkning innestår hoskriminalvårdsmyndighet.Vid behandlingen av budgetpropositionen för ansåg utskottetatt frågan om en effektivare indrivning av avgifter tillbrottsofferfonden borde utredas, lämpligen inom ramen förBrottsofferutredningen. Bakgrunden till ställningstagandet var attpersoner som dömts till fängelsestraff i praktiken kan komma att slippabetala avgiften eftersom möjligheterna till indrivning från dem ärbegränsade (bet. 1997/98:JuU1 s. 76 f).Brottsofferutredningen kom i sitt betänkande Brottsoffer - Vad hargjorts? Vad bör göras? (SOU 1998:40) fram till att det frånbrottsoffersynpunkt inte fanns tillräckliga skäl att upphävautmätningsförbudet i 45 § andra stycket KvaL. Utredningen ansåg bl.a.att det var svårt att motivera att brottsofferavgiften skulle haföreträde framför fordringar på underhållsbidrag.Regeringen behandlade frågan vårproposition (prop.1998/99:100 s. 91). Regeringen anförde att den inte såg några skäl attgöra någon annan bedömning än den gjort.Utskottet behandlade frågan vid beredningen av vårpropositionen(1998/99:JuU4y s. 3 f). Utskottet uttryckte därvid förståelse för attdet kan uppfattas som stötande att de som döms till fängelse, irealiteten de grövre brottslingarna, kan undgå att betala avgiften tillbrottsofferfonden, men avstyrkte ändring. Härför talade flera skäl.Framför allt var utskottet inte berett att mer allmänt öppna förutmätning i de intagnas ändå låga ersättning.Utskottet behandlade senast frågan i samband med behandlingen avbudgetpropositionen för (bet. 1999/2000:JuU1 s. 91 f).Utskottet såg då inga skäl att frångå sina tidigare uttalanden ochavstyrkte motionen.Utskottet ser fortfarande inga skäl att frångå sina tidigareuttalanden. Motion Ju930 avstyrks i denna del.Ersättning för skador på grund av brottFrån anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagenför skador på grund av brott. Utgifterna på anslaget är huvudsakligenberoende av antalet beviljade ansökningar om brottsskadeersättning ochersättningarnas storlek. Anslaget disponeras av Brottsoffermyndigheten.Under utbetalades ibrottsskadeersättning, vilket är en ökning jämfört med föregående årmed . Merparten av de utbetalade medlen avsåg ersättning förpersonskador; endast utgick som ersättning för sak-och förmögenhetsskada. gör bedömningen attbelastningen på anslaget kommer att öka med ytterligare underår 2000. Enligt regeringens utgiftsprognos för kommerutbetalningarna att uppgå till 80 miljoner kronor.Anledningarna till ökningen är flera. Dels har fler ärenden kommit intill följd av att allmänhetens kunskap om myndighetens verksamhet harökat, dels har ersättningsnivåerna höjts. Dessutom harBrottsoffermyndigheten som ovan nämnts minskat det fördjupadeutredningsarbetet för att begränsa den negativa balansutvecklingen.Regeringen föreslår ett ramanslag för på 74,5 miljonerkronor, dvs. ett oförändrat anslag jämfört med innevarande år.Anslagsyrkandet har behandlats ovan i avsnittet Utgiftsramen ochanslagen. Som framgår där föreslår utskottet att antarregeringens förslag.Rättshjälpskostnader m.m.InledningRättshjälpslagen (1996:1619) har till grundläggande syfte att gerättsskydd åt dem som inte kan få bistånd på annat sätt.Enligt lagen är rättshjälpen subsidiär till rättsskyddet, dvs. densom har en rättsskyddsförsäkring eller liknande rättsskydd, som täckerden aktuella rättsliga angelägenheten, får inte beviljas rättshjälp.Vidare innebär lagen att den som inte har rättsskydd av ifrågavarandeslag men som borde ha haft det med hänsyn till sitt försäkringsskydd iövrigt eller sina personliga och ekonomiska förhållanden får beviljasrättshjälp endast om det finns särskilda skäl. Som en allmänförutsättning för att rättshjälp skall beviljas gäller att det, medhänsyn till angelägenhetens art och betydelse samt tvisteföremåletsvärde och omständigheterna i övrigt, är rimligt att staten bidrar tillkostnaderna.Enligt rättshjälpslagen är inkomstgränsen för rättshjälp iårsinkomst. Lagen föreskriver också att rådgivning i minst en timmesom huvudregel är en förutsättning för att rättshjälp skall beviljas.Vidare innebär lagen bl.a. att biträdesbehovet är avgörande för omrättshjälp skall beviljas och att biträde enligt rättshjälpslagennormalt skall få ersättning för högst 100 timmars arbete.AnslagetFrån anslaget betalas de kostnader som enligt 21 kap. 10 §rättegångsbalken, lagen (1988:609) om målsägandebiträde ochrättshjälpslagen (1996:1619) skall utgå av allmänna medel. Därutöverskall från anslaget betalas de kostnader som enligt lagen (1996:1620)om offentligt biträde skall betalas av allmänna medel, dock medundantag för vissa ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) och lagen(1991:572) om särskild utlänningskontroll. Från och med år 2000finansierar anslaget också utgifter för särskilda företrädare för barnenligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn.De faktorer som styr kostnaderna är framför allt antalet ärenden,ärendenas omfattning och svårighetsgrad, ersättningsnivån till biträdenoch offentliga försvarare samt den andel av rättshjälpskostnaderna sombetalas av den rättssökande.Regeringen bestämmer den timkostnadsnorm som ligger till grund förersättning för arbete på rättshjälpsområdet. Ersättningen tilloffentliga försvarare regleras också i viss utsträckning med hjälp avtaxor. finns en taxa för ersättning till offentligaförsvarare i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt. Taxan ärfastställd i DVFS 1999:15. Taxor beslutas av på grundvalav timkostnadsnormen. Regeringen har fastställt timkostnadsnormen förår 2001 till exklusive mervärdesskatt (inklusivemervärdesskatt).I budgetpropositionen anför regeringen att utgifterna på anslaget ärregelstyrda och svåra att beräkna. Prognosen för pekar på attutgifterna kommer att uppgå till . I sittbudgetunderlag beräknade attutgifterna för skulle komma att uppgå till närmare 753 miljonerkronor och att de skulle fortsätta att sjunka. föreslogatt anslagsnivån skulle sänkas med fr.o.m. år 2001.Dessa beräkningar ligger till grund för anslagsförslaget för år 2001.Regeringen konstaterar emellertid att utgiftsprognoserna ökat för såvälår 2000 som ,varför regeringen beräknar ett anslagsbehov för år2002 om 802 miljoner kronor.Regeringen föreslår att till Rättshjälpskostnader m.m. anvisar ett ramanslag om , vilket innebären minskning med jämfört med innevarandebudgetår.I motionerna Fi211 och Ju933, båda (fp), yrkas att anslaget skallhöjas med . Beloppet skall motsvara kostnaderna föratt återställa de rättshjälpsförmåner som utgick före den nuvaranderättshjälpslagens införande. I konsekvens härmed yrkas i motion Ju933också att den nuvarande rättshjälpslagen skall upphävas.Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgår där föreslår utskottet attriksdagen antar regeringens förslag och avslår motionsyrkandena.Kostnader för vissa skaderegleringar m.m.Fram till betalades från anslaget en rad kostnader förrättsväsendet såsom ersättningar till vittnen, parter ochrättegångsbiträden samt kostnader för statens rättegångar.Det hade visat sig svårt att prognostisera utgifterna för anslagetsom t.o.m. betecknades F 7 Diverse kostnader förrättsväsendet. hade anslaget överskridits ochextra medel begärts på tilläggsbudget. I budgetpropositionen för år1999 anmälde regeringen att den inlett en översyn av anslaget. Underriksdagsbehandlingen uttalade utskottet att en ändring av anslagetskonstruktion borde övervägas (bet. 1998/99:JuU1 s. 16).Efter förslag av regeringen godkände att anslaget Diversekostnader för rättsväsendet skulle avvecklas och delas upp fr.o.m. år2000 (bet. 1999/2000:JuU1, rskr. Det nya anslaget 4.13 Kostnaderför vissa skaderegleringar m.m. disponeras av Justitiekanslern ochanslaget består av de anslagsposter som Justitiekanslern belastade påanslaget F 7 Diverse kostnader för rättsväsendet. Det rör främstkostnader för ersättning vid frihetsberövanden och för förundersökningi tryck- och yttrandefrihetsmål.Utskottet konstaterade vid behandlingen av budgetpropositionen för år2000 att anslaget nu erhållit en ny konstruktion. Om denna var ägnadatt leda till säkrare utgiftsprognoser var då inte helt lätt att bedöma- de oförutsedda utgifterna hade inte sällan hänförtsig till Justitiekanslerns ansvarsområden. Utskottet konstaterade dockmed tillfredsställelse att reg-eringen avsåg att redan under detkommande budgetåret göra en närmare översyn av anslagets storlek (bet.1999/2000:JuU1 s. 95).I budgetpropositionen för framhåller regeringen attbelastningen på anslaget är svår att beräkna. Anslaget för år 2000uppgår, efter det att medel tillförts på tilläggsbudget vid förrariksmötet (prop. 1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, 1999/2000:JuU5y)till . Utgiftsprognosen har därefter sjunkit förinnevarande år och beräknas nu uppgå till . Ettanslagssparande om kommer därför att finnas vid åretsutgång.