bet · GO01UbU5 · 2000-11-14 00:00:00 — De pekar på att många barn ärnyckelbarn och får klara sig själva efter skolan ochunder flera av skolårets lov.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Utskottet ärinte berett att ta initiativ till lagstiftning idenna fråga. Kommunerna är skyldiga atttillhandahålla förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg för barn i åldern i denomfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnasförvärvsarbete eller studier eller barnets egetbehov. Skolbarnsomsorgen omfattar två av trebarn i åldern och av 10-12-åringarna. Dettorde innebära betydligt ökade kostnader atttillhandahålla skolbarnsomsorg för alla barn underhela grundskoletiden.Maxtaxa inom förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorgPropositionenRegeringen föreslår att statsbidrag lämnas tillkommuner som tillämpar en maxtaxa. För attstatsbidrag skall lämnas skall avgiften iförskoleverksamheten vara högst tre, två och enprocent av hushållets inkomst för första,andra och tredje barnet. Avgiften skall dock inteöverstiga för första barnet, 760kr för andra och för tredje barnet. Från detfjärde barnet betalas ingen avgift. Iskolbarnsomsorgen skall avgiften vara högst två, enoch en procent av hushållets inkomst förförsta, andra och tredje barnet. Avgiften skall dockinte överstiga för första barnetoch för andra respektive tredjebarnet i familjen. Ett särskilt statsbidrag föreslåsför kvalitetssäkrande åtgärder till de kommuner somhar ett system med maxtaxa. Ersättningssystemet tillkommunerna för maxtaxa skall införas successivtfr.o.m. av två år.Införandet av maxtaxa beräknas medföra ökadekostnader med fr.o.m.2002 vartill kommer kostnader för kvalitetssäkrandeåtgärder med per år.MotionernaI en flerpartimotion 1999/2000:Ub43 (m, kd, c, fp)yrkas avslag på förslaget om maxtaxa. Maxtaxan ärenligt motionärerna orättvis och främst ett sätt atttvinga föräldrar att välja en viss form avbarnomsorg. Vidare är maxtaxan ett ingrepp i denkommunala självstyrelsen som äventyrar såväl andrakommunala verksamheter som kvaliteten i barnomsorgen(yrk. De yrkar avslag på förslaget omstatsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa samtförslaget om statsbidrag till kvalitetshöjandeåtgärder till kommuner som tillämpar maxtaxa (yrk.2). Motionärerna förordar i stället införande av ettbarnomsorgskonto som skall omfatta alla barn iförskoleåldern och ge föräldrarna möjligheter attvälja barnomsorg, minska sin arbetstid eller stannahemma under en del av barnens uppväxt. De föreslåratt skall utgå per barn. Maximalt 20 000kr skall få tas ut . Pengarna skall kunnaanvändas under barnets hela förskoleålder (yrk. 3).Vidare föreslås att en avdragsrätt införs förstyrkta barnomsorgskostnader. Avdraget skall gällasamtliga barnomsorgskostnader oavsett tillsynsformoch få göras med maximalt per barn och år.Avdraget skall göras i den kommunala taxeringen.Kommunerna skall kompenseras för skattebortfallet.Avdragsrätten skall gälla . Tillsammans med barnomsorgskontotökar avdragsrätten möjligheterna att använda andratyper av barnomsorgsformer än den kommunala, heterdet i motionen (yrk. 4).Även i motion 1999/2000:Ub44yrkas avslag på förslaget om maxtaxa (yrkande 1delvis). Motionärerna hänvisar till det alternativsom tillsammans med ,och har presenterat imotion 1999/2000:Ub43 och betonar vikten av attstaten tillhandahåller tillräckligt med ekonomiskamedel för att kommunerna skall kunna fullgöra sinauppgifter (yrkande 2). I yrkandena 3-5 redovisasprincipiella utgångspunkter om barnomsorgen som ettkomplement till den egna familjens omsorg m.m. ochbegärs tillkännagivande om det anförda.I den tidigare nämnda flerpartimotionen1999/2000:Ub43 (m, kd, c, fp) begärs även attriksdagen beslutar återinföra etableringsfrihet ibarnomsorgen. Motionärerna vill ge ersättningar tillprivat och kooperativ barnomsorg på samma villkorsom till den kommunala förskolan. Liknande förslagfinns i motionerna 1999/2000:Ub44 (kd) yrkande 6 och1999/2000:So325 (c) yrkande 7.I motion 1999/2000:Ub45 yrkande 4begärs tillkännagivande om att kommunerna självaskall få avgöra taxeprinciper för hel- ochhalvdagsomsorg.Utskottets bedömningSom utskottet har redovisat i det föregående skallförskoleverksamhet (förskola, familjedaghem ochöppen förskola) och skolbarnsomsorg (fritidshem,familjedaghem och öppen fritidsverksamhet) enligt nugällande regler tillhandahållas för barn i åldern1-12 år i den omfattning det behövs med hänsyn tillföräldrarnas förvärvsarbete eller studier ellerbarnets eget behov (2 a kap. 1 och 6 §§ skollagen).Verksamheterna är således ett frivilligt komplementför de föräldrar och barn som behöver det.Förskoleverksamhetens och skolbarnsomsorgens uppgiftär att ge barn god omsorg och stimulera derasutveckling och lärande. Verksamheterna har också social betydelse genom att de bidrar till attutjämna skillnader i uppväxtvillkor för barn i olikabefolkningsgrupper och skapar mötesplatser för barnmed olika etnisk, kulturell och social tillhörighet.Barnomsorgen har också stor betydelse förbarnfamiljernas ekonomi och jämställdheten mellankvinnor och män.Utskottet vill peka på att omfattande reformarbetehar bedrivits i syfte attvidareutveckla förskoleverksamhetens ochskolbarnsomsorgens pedagogiska roll. Förskoleklassenhar införts som en frivillig skolform. Grundskolansläroplan har anpassats till att också omfattaförskoleklassen och fritidshemmet. fickförskolan sin första läroplan (Lpfö 98). Genomläroplanen intar förskolan sin plats som det förstasteget i samhällets samlade utbildningssystem förbarn, ungdomar och vuxna. Enligt utskottetsuppfattning kompletterar förskolan och familjenvarandra. Detta framgår också av skrivningarna iläroplanen liksom att verksamheten skall ta hänsyntill barnens olika behov och förutsättningar.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att Sverigehar fått internationellt erkännande för sinförskoleverksamhet. ingår för närvarandetillsammans med elva andra länder i en storjämförande OECD-studie av verksamheter förförskolebarn. I en rapport (EarlyChildhood Education and Care Policy in )framhåller OECD-experterna mångfalden ochflexibiliteten i det svenska systemet Det finns enmångfald former och inriktningar som är anpassadetill barnens och familjernas behov, nattöppnaförskolor för skiftarbetare och språkprogram förinvandrarbarn nämns som exempel. Även innehållet ärvariationsrikt menar experterna, och nämnerförskolor som satsar på ekologi, data, miljö elleranvänder en särskild pedagogisk metod somMontessori eller Reggio Emilia-inspirerad pedagogik.Den svenska förskoleverksamheten anpassar sig enligtexperterna smidigt och flexibelt till barns ochföräldrars behov.Skolverket har i rapporten i förskola ochfritidshem 1999 visat att avgifterna har genomgåttstora förändringar . En tydligtendens har varit utvecklingen mot alltmertidsrelaterade taxor. anser attutvecklingen av de tidsrelaterade taxorna speglar ensyn på förskolan och fritidshemmet som går tvärsemot det reformarbete som pågår. Avgifter somanvänds för att styra närvarotiderna riskerar attinte ta hänsyn till det pedagogiska innehållet iverksamheterna. anser också attavgiftsskillnaderna mellan kommunerna är så storaatt det kan ifrågasättas om kravet på lika tillgångtill barnomsorg, oavsett i vilken kommun en familjbor, är uppfyllt.Utskottet delar regeringens uppfattning att enmaxtaxa med låga och enhetliga avgifter kommer attmedföra att barnens närvarotider blir mindresplittrade och att verksamheten i förskolan ellerfritidshemmet lättare kan läggas upp utifrånpedagogiska överväganden. En låg avgift iförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg kommer vidareatt innebära en avsevärd ekonomisk standardhöjningför merparten av alla barnfamiljer. Genom denkonstruktion av maxtaxan som föreslås med dels etttak, dels en begränsning av barnomsorgsavgiften viss, högsta andel av inkomsten garanteras attalla, även de med de allra lägsta inkomsterna fårdel av avgiftssänkningarna.Förutom pedagogiska och familjeekonomiska motiv förinförande av en maxtaxa anför regeringen ävenarbetsmarknads- och jämställdhetsskäl. Regeringenanför bl.a. att sänkta marginaleffekter ökar detprivatekonomiska utbytet av förvärvsarbete. Näravgifterna sänks för förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorgen kan marginaleffekterna vid eninkomstökning komma att minska för familjerna. Detmedger ökad flexibilitet för familjerna att självata ställning till hur man vill använda det ökadeutrymmet.Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringenbeträffande införande av ett särskilt statsbidragför kvalitetssäkrande åtgärder för de kommuner somtillämpar systemet med maxtaxa. Medlen skall främstanvändas för personalförstärkningar inomförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt tillkompetenshöjande åtgärder för personal.Utskottet vill i sammanhanget peka på attregeringen i budgetpropositionen för (prop.2000/01:1 utg.omr. 16) har föreslagit ett särskiltanslag för bidrag till personalförstärkningar iskola och fritidshem. Avsikten är att statsbidragetstegvis skall tillföra kommunerna ökade resurser meden miljard kronor per läsår , med . skall bidragetinfogas i det generella statsbidraget och blir dånivåhöjande.Utskottet noterar att en särskild utredare har tilluppgift att göra en analys av det ekonomiskafamiljestödet till barnfamiljer (dir. 2000:16). Destöd som skall analyseras är de allmännabarnbidragen, underhållsstödet och bostadsbidragettill barnfamiljer. Enligt direktiven skallutredningen särskilt beakta stödens träffsäkerhetoch marginaleffekter samt deras effekt påarbetskraftsutbudet. Förslaget till maxtaxa, ändradeskatteregler, eventuella ändringar avsocialbidragsreglerna och andra omvärldsfaktorer avbetydelse för barnfamiljernas ekonomi skall beaktasi analysen. Utredaren skall lämna en slutligredovisning av uppdraget den 28 februari 2001.Utskottet vill också peka på att hela reformen medmaxtaxa och allmän förskola m.m. skall följas upp avSkolverket.Utskottet hänvisar också till vadsocialförsäkringsutskottet har anfört. kommer ett system medmaxtaxa i den utformning som regeringen nu föreslåratt utgöra ett viktigt komplement till nuvarandedelar i familjepolitiken. Socialförsäkringsutskottetanför bl.a. följande:"Genom att begränsa avgifterna iförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen sättsbarnen i centrum, i första hand genom att i dekommuner där maxtaxa införs kan alla barn fåtillgång till verksamheten, såväl kommunalt somenskilt bedriven. Förutom att sänkning av avgifternainnebär en avsevärd ekonomisk standardhöjning för deflesta barnfamiljer så minskar demarginaleffekter som tidsrelaterade ochinkomstrelaterade avgifter ger upphov till. Det ärnämligen viktigt att familjepolitiken, somden möjliggör för båda föräldrarna att kombineraförvärvsarbete och föräldraskap, även stimulerarförvärvsarbete så att fortsatt har råd meden god välfärd. "Med det anförda anser utskottet att börgodkänna regeringens förslag till statsbidrag tillkommuner som tillämpar maxtaxa samt statsbidrag tillkvalitetssäkrande åtgärder för kommuner somtillämpar maxtaxa och avslå motionerna1999/2000:Ub43 yrkandena 1-4, 1999/2000:Ub44 yrkande1 (delvis) och 2-5.Utskottet vill beträffande frågan om återinförandeav etableringsfrihet inom barnomsorgen anföraföljande.Riksdagen beslutade efter förslag avregeringen, att fr.o.m. upphävalagen (1994:553) om vårdnadsbidrag som trätt i kraftden . Likaså upphävdes av riksdagentidigare antagna bestämmelser i 18 §socialtjänstlagen om skyldighet för kommunerna attge bidrag till enskilda förskolor m.m. som skulle haträtt i kraft . I stället infördesnuvarande bestämmelser om att kommunerna efter egenbedömning kan lämna bidrag till enskildförskoleverksamhet (prop. 1994/95:61, bet. SoU8,rskr. Utskottet har tidigare behandlatliknande motionsyrkanden om återinförande avskyldighet för kommunerna att ge stöd föralternativa barnomsorgsformer (bl.a. bet.1998/99:UbU10 s. 9). Utskottet framhöll bl.a. attenskild barnomsorg kan berika barnomsorgen och bidratill en positiv utveckling. Utskottet fannemellertid inte anledning att ändra reglerna om attdet är kommunen som avgör om bidrag kan lämnas tillenskild förskoleverksamhet (2 a kap. 17 §skollagen). Utskottet har ingen annan uppfattningnu. Utskottet föreslår att avslårmotionerna 1999/2000:Ub43 yrkande 5, 1999/2000:Ub44 yrkande 6 och1999/2000:So325 yrkande 7.När det gäller taxeprinciper för hel- ellerhalvdagsomsorg vill utskottet anföra följande.Enligt utskottets uppfattning finns det även efterinförande av maxtaxa och skyldigheten atttillhandahålla en avgiftsfri allmän förskola m.m. enfrihet för kommunerna att besluta i avgiftsfrågorinom barnomsorgen. Utskottet vill peka på attinförande av maxtaxa är frivilligt för kommunerna.De kommuner som väljer att tillämpa maxtaxa kan inteta ut en avgift över ett högsta angivet tak. Däremotär det möjligt att ta ut lägre avgifter, eller ingenavgift alls. Det finns också möjlighet att inommaxtaxans ram t.ex. införa lägre avgift för barn medkorta vistelsetider eller erbjuda betalningsfriamånader. Vidare har kommunerna möjlighet att ta utavgifter för den del av förskoleverksamheten somöverstiger den lagreglerade tiden om minst 525timmar för allmän förskola. Avgifterna skallvara skäliga och får inte överstiga kommunenssjälvkostnader (2 a kap. 10 § skollagen). Utskottetanser att bör avslå motion 1999/2000:Ub45yrkande 4.Motionsyrkanden om förskolans läroplan m.m.I motion 1999/2000:Ub44 (yrk. 7)begärs ett tillkännagivande om förskolans kvalitet.Motionärerna menar att en alltför stark betoning avförskolans pedagogiska verksamhet inte får ske påbekostnad av barnens behov av omsorg och omvårdnadsamt den fria lekens betydelse för barnensutveckling.U t s k o t t e t erinrar om att det framgår avförskolans läroplan (Lpfö 98) att förskolans uppdragär att erbjuda barnen en verksamhet som skall vararolig, trygg och lärorik för alla barn som deltar.Förskolan skall erbjuda barnen en god pedagogiskverksamhet, där omsorg, fostran och lärande bildaren helhet. Utskottet föreslår att avslåryrkandet.Folkpartiet betonar vikten av tydliga mål förförskolan (mot. 1999/2000:Ub45 yrk. 2 och 1999/2000:Ub294 yrk. Det börenligt motionärerna finnas två typer av mål förverksamheten. Ett mål som anger inriktningen påförskolans pedagogiska verksamhet och samtidigtuttrycker en önskad kvalitetsutveckling ("mål attsträva mot"). Det andra målet skall utgå från detenskilda barnets förutsättningar och uttrycka vadbarnet skall ha uppnått när det lämnar förskolan("mål att uppnå").U t s k o t t e t vill i sammanhanget peka på atten särskild arbetsgrupp har tillsatts inomUtbildningsdepartementet med uppdrag att göra enöversyn av läroplanerna som styrinstrument.Uppdraget skall redovisas senast den 31 maj 2001.Vidare pågår en översyn av skollagen.Skollagskommittén (dir. 1999:15) skall redovisa sittarbete senast den 1 maj 2001.Utskottet avstyrkte och avslog våren 1998i samband med behandlingen av läroplan för förskolanett motsvarande motionsyrkande om införande av "målatt uppnå". Utskottet anförde då att avsikten medmål att uppnå när det gäller skolan, är att målenskall kunna utvärderas och utgöra grunden för enresultatbedömning. I förskolan är det inte detenskilda barnets resultat som skall utvärderas ochinga betyg eller omdömen skall utfärdas. Utskottetinstämde därför med regeringen i bedömningen attläroplanen för förskolan endast skall innehålla entyp av mål, nämligen mål att sträva mot för detenskilda barnets utveckling och lärande (bet.1997/98:UbU16 s. 9). Utskottet finner inte skäl attändra sitt tidigare ställningstagande. böravslå yrkandena.I flera motioner finns förslag om tillkännagivandenbeträffande förskolans personal m.m. Folkpartietanser att förskollärare skall ha det pedagogiskaansvaret i förskolan. Förskollärare har efter treårs högskoleutbildning en pedagogisk kompetens attlära och utveckla barn (mot. 1999/2000:Ub45 yrk. 1och 1999/2000:Ub801 yrk. All personal inomförskolan skall vara högskoleutbildad (mot.1999/2000:Ub294 yrk. Vikten av att öka andelenförskollärare inom förskolan betonas. Det är viktigtatt barnskötare ges möjlighet till vidareutbildningtill förskollärare (mot. 1999/2000:Ub801 yrk. 8).Centerpartiet anser att alla personalkategorier haren viktig uppgift i förskolan och det skall finnasolika personalgrupper representerade i verksamhetenoch i arbetslaget. Det bör finnas krav på att det iförskoleverksamheten finns förskollärare, något somockså bör återspeglas i läroplanen med särskildariktlinjer för förskollärare (mot. 1999/2000:Ub810yrk. anser (mot.1999/2000:Ub44 yrk. 8) att barnskötare ochförskollärare, med sina olika specialiteter, måsteges goda möjligheter till vidareutbildning.Kommunerna måste också se till att de som verkar ifamiljedaghem eller i kooperativa former fårtillgång till vidareutbildning.U t s k o t t e t hänvisar till sittställningstagande i samband med behandlingen avläroplanen då det gällde liknande motionsyrkanden omförskollärares pedagogiska ansvar och särskildariktlinjer som vänder sig till förskolläraren (bet.1997/98:UbU16 s. 10). Utskottet anförde bl.a.följande.Att förskolan nu får en läroplan är ett uttryck förde krav som ställs på att den pedagogiskaverksamheten skall ha hög kvalitet. - - - Kommunernahar ansvar för att kvaliteten i förskolan utvecklas.Utskottet vill betona att det ankommer på dem attorganisera verksamheten och anskaffa den kompetenssom behövs för att målen i läroplanen skall kunnanås. I likhet med regeringen utgår utskottet frånatt kommunerna satsar på välutbildad personal föratt garantera hög professionalitet. Som regeringenanmärker är arbetslaget det vanligaste sättetatt organisera arbetet i förskolan. Det är därförenligt utskottets mening naturligt att riktlinjernai läroplanen vänder sig till arbetslaget.Utskottet erinrar vidare om att det i 2 a kap. 3 §skollagen föreskrivs att det inomförskoleverksamheten skall finnas personal med sådanutbildning eller erfarenhet att barnens behov avomsorg och en god pedagogisk verksamhet kantillgodoses.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna beträffande vikten av fortbildning ochvidareutbildning av förskolans personal. Det ärkommunernas ansvar att fortbilda sin personal.Enligt utskottets uppfattning kommer strukturen iden nya lärarutbildningen att innebära ett ökatutbud av olika kurser och specialiseringar som medfördel kan användas av förskolans och skolanspersonal för kompetensutveckling (prop.1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /2000:Ub44 yrkande 8, 1999/2000:Ub45yrkande 1, 1999/2000:Ub294 yrkande 1,1999/2000:Ub801 yrkandena 6 och 8 och1999/2000:Ub810 yrkande 1. beträffande införande av allmänförskolaatt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen (1985:1100) såvitt avser 2 a kap. 8a och 10 §§ och avslår motionerna 1999/2000:42yrkandena 1-4, 1999/2000:Ub44 yrkandena 1(delvis) och 9 och 1999/2000:Ub45 yrkandena 3och 7,res.1 (m)res. 2 (kd) - delvisres. 3 (fp) - delvis2. beträffande skolstartsålderatt avslår motion 1999/2000:Ub45 yrkande 6,res. 3 (fp) - delvis3. beträffande regler för friståendeallmän förskolaatt avslår motion 1999/2000:Ub45 yrkande 5,res. 3 (fp) - delvis4. beträffande förskoleverksamhet för barnvars föräldrar är arbetslösa ellerföräldraledigaatt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen (1985:1100) såvitt avser 2 a kap. 6a och 6 b §§ och avslår motionerna1999/2000:Ub42 yrkande 5 och 1999/2000:Ub44yrkandena 1 (delvis) och 10,res. 4 (m, kd)5. beträffande rätt till barnomsorg förbarn med föräldrar med obekväm arbetstidatt avslår motion 1999/2000:Ub225,6. beträffande rätt till plats inomskolbarnsomsorgenatt avslår motion 1999/2000:So263 yrkande 2,res. 3 (fp) - delvis7. beträffande maxtaxa inomförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg m.m.att godkänner regeringens förslag om statsbidragtill kommuner som tillämpar maxtaxa samtstatsbidrag till kvalitetssäkrande åtgärder förkommuner som tillämpar maxtaxa och avslårmotionerna 1999/2000:Ub43 yrkandena 1-4,1999/2000:Ub44 yrkandena 1 (delvis) och 2-5,res. 5 (m, kd, c, fp) -delvis8. beträffande etableringsfrihet inombarnomsorgenatt avslår motionerna1999/2000:Ub43 yrkande 5, 1999/2000:Ub44 yrkande6 och 1999/2000:So325 yrkande 7,res. 5 (m, kd, c, fp) -delvis9. beträffande taxeprinciper för hel-eller halvdagsomsorgatt avslår motion 1999/2000:Ub45 yrkande 4,res. 6 (m, kd, fp)10. beträffande förskolans kvalitetatt avslår motion 1999/2000:Ub44 yrkande 7,res. 2 (kd) - delvis11. beträffande förskolans målatt avslår motionerna 1999/2000:Ub45 yrkande 2 och1999/2000:Ub294 yrkande 2,res. 3 (fp) - delvis12. beträffande förskolans personal m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub44 yrkande 8,1999/2000:Ub45 yrkande 1, 1999/2000:Ub294yrkande 1, 1999/2000:Ub801 yrkandena 6 och 8 och 1999/2000:Ub810yrkande 1.res. 2 (kd) - delvisres. 7 (c)res. 3 (fp) - delvisStockholm den 14 november 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), LarsHjertén (m), (), TomasHögström (m), (), LennartGustavsson (v), (), (), (), (), AndersSjölund (m) och (). Införande av allmän förskola (mom.1) - mBeatrice (), (), () och () anför:Enligt vår uppfattning är det angeläget med olikaalternativ vad gäller omsorg och skolförberedelserså att varje barns specifika förutsättningar kan tastillvara och utvecklas. Förslaget om införande av enallmän förskola innebär ingen förändring förhuvuddelen av fyra- och femåringarna, eftersom mångaredan i dag går på dagis. En konsekvens av förslagetär dock att fler tvingas välja daghem som barnomsorgsamt att fler får tillbringa på institutionän . Regeringen har inte presenterat på vilketsätt en allmän förskola skulle gagna barns allmännautveckling och bättre än förbereda dem förskolstarten. Vi anser att de utvärderingar somgjorts av förskoleklassen är otillräckliga för attbedöma vilka effekter verksamheten får för barnen.Enligt vår uppfattning bör en utvärdering göras avförskoleklassens pedagogik och resultat. Parallelltmed utvärderingen skall det ges möjligheter attförskoleklassen får bilda bas för en utbyggdbarnskola med tydliga pedagogiska ambitioner somett alternativ/komplement till nuvarandeverksamheter. Verksamheten skall liksomförskoleklassen vara frivillig för barnen.Regeringen bör återkomma till med ettförslag i enlighet med vad vi nu har anfört.Riksdagen bör avslå regeringen förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 2 a kap. 8 a och 10§§ och bifalla vår motion 1999/2000:Ub42 yrkandena1-4 och som sin mening ge regeringen till känna vadsom ovan anförts.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 1 bort hemställa1. beträffande införande av allmänförskolaatt med bifall till motion 1999/2000:Ub42yrkandena 1-4 och med anledning av motion1999/2000:Ub44 yrkandena 1 (delvis) och 9 samtmed avslag på motion 1999/2000:Ub45 yrkandena 3och 7 avslår regeringen förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 2 a kap. 8 aoch 10 §§ och som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts.2. Införande av allmän förskola m.m.(mom.1, 10 och 12) - kdYvonne () och ()anför:Vi avvisar förslaget om införande av allmänförskola. Förslaget berör sådant som borde beslutaspå nivå. Regeringen har berövat kommunernaderas bestämmanderätt i dessa frågor. Enmiljardreform av detta slag måste enligt våruppfattning riktas direkt till föräldrarna ochomfatta alla barn, i stället för att så kraftigtfokusera på ett specifikt omsorgsalternativ.Regeringen menar att de fyra- och femåringar som ärinskrivna i familjedaghem skall erbjudas plats iförskola. Förskolan skall för dessa barn ses som ettkomplement till familjedaghemmet och inte, som voredet naturliga, att förskoletiden skulle kunnaförläggas även inom ramen för familjedaghemmet.Riksdagen bör bifalla vår motion 1999/2000:Ub44yrkandena 1 (delvis) och 9.När det gäller förskolans kvalitet vill vi betonaatt alla barn skall få en så stimulerande uppväxtsom möjligt, i vilken också ingår pedagogiskstimulans.