bet · GO01KU3 · 2000-11-09 00:00:00 — Enligt 1 kap. 9 §RF skall domstolar samt förvaltnings-myndigheter ochandra som fullgör uppgifter inom den offentligaförvaltningen i sin verksamhet beakta allas likhetinför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet.Enligt 4 § förvaltningslagen (FL) skall varjemyndighet lämna upplysningar, vägledning, råd ochannan sådan hjälp till enskilda i frågor som rörmyndighetens verksamhetsområde. Hjälpen skall lämnasi den utsträckning som är lämplig med hänsyn tillfrågans art, den enskildes behov av hjälp ochmyndighetens verksamhet. Frågor från enskilda skallbesvaras så snart som möjligt.Myndigheterna skall enligt 5 § ta emot besök ochtelefonsamtal från enskilda. Om särskilda tider fördetta är bestämda skall allmänheten underrättas omdem på ett lämpligt sätt. En myndighet skall haöppet varje helgfrimåndag-fredag för att kunna ta emot och registreraallmänna handlingar och för att kunna ta emotframställningar om att få ta del av allmännahandlingar som förvaras hos myndigheten. Dettagäller dock inte om en sådan dag ärmidsommarafton, eller nyårsafton.Varje ärende där någon enskild är part skall,enligt 7 § FL, handläggas så enkelt, snabbt ochbilligt som möjligt utan att säkerheten eftersätts.Vid handläggningen skall myndigheten beaktamöjligheten att själv inhämta upplysningar ochyttranden från andra myndigheter, om sådana behövs.Myndigheten skall sträva efter att uttrycka siglättbegripligt. Även på andra sätt skall myndighetenunderlätta för den enskilde att ha med den att göra.Riksdagens ombudsmän () skall enligt 12 kap. 6 §regeringsformen utöva tillsyn över tillämpningen ioffentlig verksamhet av lagar och andraförfattningar.Av justitieombudsmännens ämbetsberättelser framgåratt JO i sin verksamhet i förekommande fall framförkritik mot olika myndigheter för långsamhandläggning av särskilda ärenden. Av JO:sämbetsberättelser 1994/95-1998/99 framgår att JO i1-3 ärenden dessa år påtalat dröjsmål medhandläggningen.Justitiekanslern () har enligt lagen (1975:1339)tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhetefterlever lagar och andra författningar samt iövrigt fullgör sina åligganden. Enligt 9 §förordningen (1975:1345) med instruktion förJustitiekanslern skall JK granska deärendeförteckningar som myndigheterna lämnar JKenligt särskilda föreskrifter.Enligt 30 § verksförordningen (1995:1322) skall enmyndighet lämna JK enförteckning över de ärenden som kommit in tillmyndigheten före föregående år men sominte avgjorts vid årets utgång.Av den granskning som JK utförde beträffandeärendeförteckningar för avseende ärenden somkommit in till berörda myndigheter före den 1 juli1996 men inte slutförts före utgången av 1996framgår följande. 179 ärendeförteckningar hadekommit in till JK. Av myndigheterna hade 58 ingaärenden i balans medan 121 hade ärenden i balans. JKhade med anledning av redovisad ärendebalans gjortförfrågan i 2 fall. Ärenden som lett till åtgärd hosJK uppgick till 2 samt till inspektion till 1.Av den granskning som JK utförde beträffandeärendeförteckningar för avseende ärenden somkommit in till berörda myndigheter före den 1 juli1997 men inte slutförts före utgången av 1997framgår följande. 181 ärendeförteckningar hadekommit in till JK. Av myndigheterna hade 58 ingaärenden i balans medan 123 hade ärenden i balans. JKhade med anledning av redovisad ärendebalans gjortförfrågan i 3 fall.Fri- och rättighetskommittén avlämnade i augusti1994 slutbetänkandet Domstolsprövning avförvaltningsärenden (SOU 1994:117). Kommitténföreslog bl.a. att en generell möjlighet till talanmot den offentliga förvaltningens underlåtenhet attavgöra ärenden borde införas i svensk rätt. Dettavar enligt kommittén av vikt för att den svenskarättsordningen väl skall ansluta sig till deneuropeiska standarden vad gäller domstolsprövning avförvaltningsärenden. Det innebär också enförstärkning av den enskildes rättsskydd gentemotförvaltningen. Den enskilde är nämligen enligtkommittén ofta tvungen att invänta ett tillståndfrån det offentliga för att kunna sätta i gång mednäringsverksamhet, byggnation eller andra projekt.En långsam behandling i förvaltningsorganen kanskapa inte bara en otrygghet för den enskilde utanäven ekonomiska förluster då investeringar och andraprojekteringar kan vara svåra att planera. Dettatalar enligt kommittén för att den enskilde bör varatillförsäkrad att ärendehandläggningen inte drar utpå tiden genom en möjlighet att föra talan motdröjsmål hos en myndighet.I proposition 1995/96:133 Några frågor omrättsprövning m.m. övervägde regeringen om det isvensk rätt borde införas en generell möjlighet tills.k. dröjsmålstalan i förvaltningsärenden som avsermyndighetsutövning mot enskild. Av deremissinstanser som yttrat sig över Fri- ochrättighetskommitténs förslag avstyrkte de flestakommitténs förslag. Regeringen gjorde bl.a. följandebedömning:En grundläggande förutsättning för att införa enrätt till dröjsmålstalan är att det verkligen finnsett behov av ett sådant institut. Såsom flera avremissinstanserna har påpekat, har vi i Sverigemedel mot långsam handläggning, främst genom JO:soch JK:s tillsynsverksamhet. Kommitténs redogörelseför vissa tillsynsärenden hos JO, JK ochkonstitutionsutskottet visar i och för sig att detibland förekommer oacceptabelt långahandläggningstider hos förvaltningsmyndigheterna ochäven hos regeringen. Därav kan man dock inte dra denslutsatsen att långsam ärendehandläggning är ettomfattande problem. I de fall långahandläggningstider förekommer är det inte klarlagtvad detta i allmänhet beror på. Är högarbetsbelastning hos myndigheterna huvudorsaken, ärdet tveksamt om handläggningstiderna totalt settblir kortare, om det ges en rätt tilldröjsmålstalan. Det skulle tvärtom kunna resultera ilängre handläggningstider både hosförvaltningsmyndigheterna och hos de länsrätter somskall pröva dröjsmålstalan. Det kan inte helleruteslutas att bestämda handläggningstider och enrätt till dröjsmålstalan skulle kunna få en negativinverkan på noggrannheten i ärendehandläggningen.Det är även osäkert vilka kostnadseffekter ettinförande av en generell rätt till dröjsmålstalanskulle få.Med hänsyn till det negativa remissutfallet och motbakgrund av det anförda anser regeringen attkommitténs förslag om dröjsmålstalan inte börgenomföras.I proposition 1997/98:136 Statlig förvaltning imedborgarnas tjänst lade regeringen fram riktlinjerför regeringens fortsatta arbete med att utveckladen statliga förvaltningen. Regeringens mål ärenligt propositionen att den svenskastatsförvaltningen, med höga krav på rättssäkerhet,effektivitet och demokrati, skall vara tillgängligoch tillmötesgående och därigenom vinna medborgarnasfulla förtroende.Inom ramen för kvalitetsarbetet inrättaderegeringen en särskild myndighet, Statens kvalitets-och kompetensråd. Myndighetens verksamhet startadeden och är enligt förordningen(1998:1647) med instruktion för Statens kvalitets-och kompetensråd en central förvaltningsmyndighetmed uppgift att i medborgarnas intresse stödja ochstimulera arbetet med kvalitetsutveckling ochkompetensförsörjning inom den statligaförvaltningen. Rådet skall stödja myndigheterna attutöva sitt ansvar för kvalitetsutveckling ochkompetensförsörjning.Konstitutionsutskottet behandlade regeringensförslag samt motioner som väckts bl.a. med anledningav propositionen i betänkande 1997/98:KU31.Med anledning av en motion i vilken det föreslogsatt det i förvaltningslagen borde införas riktlinjerbeträffande myndigheternas bemötande av medborgarnaanförde utskottet att det enligt utskottets meningtorde vara mer effektivt att inom förvaltningenmotverka felaktigt bemötande av allmänheten genomutbildningsinsatser och andra liknande åtgärder ängenom att göra ändringar i förvaltningslagen.Utskottet avstyrkte motionen.I betänkande 1999/2000:KU3 behandlade utskottet enmotion med liknande yrkande samt en motion medyrkande om införande av s.k. dröjsmålstalan. hade det inte visat sig föreligga ettgenerellt behov av att införa en rätt tilldröjsmålstalan eller ett system med punktlighetsmålvid myndighetsutövning. I de fall det ändåförekommer långsam handläggning finns enligtutskottet möjligheten att JO eller JK i sintillsynsverksamhet granskar denna. Utskottet ansågvidare att det är viktigt att medborgarna får ettkorrekt bemötande i sina kontakter med bl.a.myndigheter. Utskottet vidhöll sin uppfattning attdet torde vara mer effektivt att inom förvaltningenmotverka felaktigt bemötande av allmänheten genomutbildningsinsatser och andra liknande åtgärder ängenom att göra ändringar i förvaltningslagen.Utskottet behandlade i betänkande 1998/99:KU28 delsregeringens proposition 1998/99:52 Myndighetersöppethållande, dels en motion i vilken framfördesbl.a. att myndigheter som har kontakt medsmåföretagare bör vara tillgängliga exempelvis underkvällstid och vid s.k. klämdagar. Utskottet deladeregeringens bedömning i propositionen att det iförvaltningslagen behövs en uttrycklig bestämmelsemed krav på viss minsta tid för öppethållande inomförvaltningen på s.k. klämdagar och tillstyrkteregeringens förslag till lagändring, samt ansåg attmotionen därigenom fick anses tillgodosedd.Regeringen har i skriften idemokratins tjänst - ett handlingsprogram från år2000 redovisat sitt handlingsprogram för att uppnåde förvaltningspolitiska målen. I programmetpresenteras samlat de åtgärder som planeras.Programmet riktar sig till verksledningar ochanställda. Under rubriken medförändringsförmåga och kvalitet sägs bl.a.Medborgarna har rätt att kräva attförvaltningsmyndigheter gör sitt yttersta för attuppfylla de mål som regeringen fastställer och attdess tjänster produceras med hög kvalitet till lågkostnad. Ett systematiskt kvalitetsarbete bör ingåsom en viktig del i myndighetens arbete med attutveckla sin verksamhet. Arbetet med att utvecklaoch effektivisera verksamheten bör även innefattajämförelser med och lärande av andra, samverkanmellan myndigheter och med andra sektorer isamhället för att ta till vara långtgåendemöjligheter till förbättringar för medborgare ochföretag, utveckling av målen för verksamheten samtmått och indikatorer på hur målen för verksamhetenuppfylls samt uppföljning av medborgarnas åsikter ommyndighetens verksamhet.Regeringen beskriver sina åtgärder när det gällerbättre service till medborgare och företag enligtföljande.Som ett led i utvecklingen av den elektroniskaförvaltningen utarbetas kriterier för 24-timmarsmyndigheter. Syftet är att stimuleramyndigheterna att utveckla elektroniska tjänster påett sätt som passar medborgares, företags och andraavnämares behov. En försöksverksamhet medservicedeklarationer startas vid myndigheter medbred kontaktyta mot medborgare och företag. Syftetär att myndigheterna öppet skall redovisa sinaåtaganden vad gäller service samt skapa en dialogmed sina avnämare om hur servicen kan utvecklas. Denverksamhet som bedrivs i projektform underbenämningen Direkt ges en permanent form.För att förbättra dialogen med blivande ochbefintliga företagare vidareutvecklas användningenav Internet genom särskilda ingångar till relevantoch situationsanpassad myndighetsinformation förföretagare, s.k. portalfunktioner. Syftet med engemensam portal på Internet är att underlättaföretags myndighetskontakter och ge lätttillgängligoch innehållsmässigt korrekt information omrelevanta ämnen.Regeringen har påbörjat det som skall bli en årligenåterkommande undersökning av attityderna hos ettantal myndigheters företagskunder när det gällermyndigheters information och tillgänglighet. I syfteatt förbättra servicen till medborgaren, bl.a. medutgångspunkt i ett antal olika livssituationer,behövs ökad samverkan mellan statliga och kommunalamyndigheter. Ett utvecklingsarbete kommer attpåbörjas med inriktning på att definiera områden däransvarsgränsen är oklar och skapa integreradeservicelösningar, dvs. lösningar som är gemensammaför statliga och kommunala tjänster. Gemensammasäkerhetslösningar kommer att utvecklas för attgarantera hög säkerhet i den elektroniskakommunikationen mellan myndigheter, företag ochmedborgare. skall tillsammans medRiksförsäkringsverket, Patent- ochregistreringsverket samt Statskontoret föreslå hurman i statsförvaltningen bör organisera ansvaret fören säker hantering av elektroniska signaturer.Departementsvisa översyner av lagar och förordningarskall genomföras i syfte att underlätta införandetav interaktiva och integrerade elektroniskatjänster. En strategi utformas för att effektiviseraoch underlätta tillgängligheten till dengrundläggande elektroniska samhällsinformationenfrån offentlig sektor.Regeringen tillsatte STATTEL-delegationen (dir. 1991:29) med uppdrag attgenomföra åtgärder för att effektivisera statligamyndigheters telekommunikationer. Arbetet skulleleda till att statliga myndigheter ges möjlighet attköpa gemensamma telekommunikationstjänster.Tjänsterna skulle vara grundade på standarder ochkosta väsentligt mindre än dåvarande tjänster. Idirektiven uppmärksammas 020-tjänsten, som innebäratt den som abonnerar på denna står förtrafikavgifterna för inkommande samtal med undantagför avgiften för den första markeringen, vilken denuppringande står för. Det betonas i direktiven attett införande av en sådan tjänst bedöms kraftigt ökastatens kostnader, varför även andra lösningar måsteutredas. Enligt direktiven skall STATTEL-delegationen i arbetet eftersträva att successivterbjuda statliga myndigheter delresultat somförbilligar och förbättrar deras telekommunikationeroch telefonservice åt allmänheten.STATTEL-delegationen avslutade sitt arbete under år1996. Delegationen har genom upphandling ikonkurrens, som var slutförd ,träffat avtal om olika tjänster, bl.a.telefonitjänster och interaktiva tal-svarstjänster.Statliga myndigheter, kommuner och landsting hargenom STATTEL-delegationens upphandling möjlighetatt erhålla dessa tjänster.Statskontoret har sedan STATTEL-delegationensarbete slutförts i uppdrag att följa upp avtalen.Statskontoret anordnar också seminarier m.m. för attmyndigheter skall få information om de upphandladetjänsterna.Med anledning av en motion vari det begärdes etttillkännagivande om att alla statliga myndigheterbör införa ett 020-nummer gjorde utskottet ibetänkande 1996/97:KU24 bedömningen attmyndigheterna har en långtgående serviceskyldighetgentemot enskilda i samhället. Det är därför viktigtatt de som vill komma i kontakt med myndigheter intestöter på hinder av något slag. Det skall enligtutskottet vara enkelt för enskilda att ta kontaktmed myndigheter. Genom STATTEL-delegationensupphandling av teletjänster kan numera statligamyndigheter, kommuner och landsting erhålla olikateletjänster anpassade efter myndigheternasskiftande behov. Med hänsyn härtill ansåg utskottetatt motionen fick anses tillgodosedd.Enligt uppgift från Statskontoret avgör respektivemyndighet vilka telefonitjänster de vill ha. Någonny upphandling av telefonitjänster har inte skettsedan STATTEL-delegationens upphandling.Enligt vad utskottet inhämtat frånJustitiedepartementet bereds frågor som gällermyndigheternas service, "24-timmarsmyndigheter" ochIT i förvaltningen fortlöpande i Regeringskansliet.Utskottets bedömningVarje ärende där någon enskild är part skall enligtförvaltningslagen handläggas så enkelt, snabbt ochbilligt som möjligt utan att säkerheten eftersätts.I har medborgarna möjligheten att vända sigtill t.ex. JO och påtala en myndighets långsammahandläggning. Utskottet har inte tidigare ansett attdet förelegat ett generellt behov av att införa enrätt till dröjsmålstalan eller ett system medpunktlighetsmål vid myndighetsutövning. Utskottetvidhåller denna uppfattning och avstyrker motionerna2000/01:K265 och 1999/2000:K204 yrkande 14.Utskottet anser att det är viktigt att medborgarnabemöts på ett vänligt och korrekt sätt i sinakontakter med myndigheter. Utskottet vidhåller sinuppfattning att det torde vara mer effektivt attinom förvaltningen motverka felaktigt bemötande avallmänheten genom utbildningsinsatser och andraliknande åtgärder än genom att göra ändringar iförvaltningslagen. Utskottet avstyrker motionerna1999/2000:So327 yrkande 4 och 2000/01:So354 yrkande3.STATTEL-delegationen har genom upphandling ikonkurrens träffat avtal om olika tjänster, bl.a.telefonitjänster och interaktiva talsvarstjänster.Statliga myndigheter, kommuner och landsting hargenom denna upphandling möjlighet att erhålla sådanatjänster. Det är enligt utskottet viktigt att demedborgare som vill komma i kontakt med myndigheterinte stöter på hinder av något slag. Det skall, somutskottet uttalat tidigare, vara enkelt för enskildaatt ta kontakt med myndigheter. Myndigheterna kanerhålla olika teletjänster anpassade eftermyndigheternas skiftande behov. Varje myndighetavgör emellertid vilka telefonitjänster de vill ha.Med hänsyn härtill anser utskottet att motion1999/2000:K303 får anses tillgodosedd. Utskottetavstyrker motionen.Enligt regeringsformen skallförvaltningsmyndigheter iaktta saklighet ochopartiskhet i sin verksamhet. ombudsmänskall enligt regeringsformen utöva tillsyn övertillämpningen i offentlig verksamhet av lagar ochandra författningar. Utskottet som utgår från attmyndigheterna iakttar saklighet och opartiskhet isin verksamhet avstyrker motion 2000/01:K287.Enligt den ändring i förvaltningslagen somgenomfördes skall en myndighet ha öppet underminst varje helgfri . Skälettill ändringen var att få myndigheterna att ordnasitt öppethållande på s.k. klämdagar. Regeringen hari skriften i demokratins tjänst - etthandlingsprogram beskrivit sina åtgärder när detgäller bättre service till medborgare och företag.Som ett led i utvecklingen av den elektroniskaförvaltningen utarbetas kriterier för 24-timmarsmyndigheter. Syftet är att stimuleramyndigheterna att utveckla elektroniska tjänster påett sätt som passar t.ex. företags behov. Enförsöksverksamhet med servicedeklarationer startasvid myndigheter med bred kontaktyta mot t.ex.företag. För att förbättra dialogen med blivande ochbefintliga företagare vidareutvecklas användningenav Internet genom särskilda ingångar till relevantsituationsanpassad myndighetsinformation förföretagare, s.k. portalfunktioner. Syftet är attunderlätta företags myndighetskontakter och gelättillgänglig och innehållsmässigt korrektinformation om relevanta ämnen. Genom dessa åtgärderanser utskottet att myndigheterna torde bli mertillgängliga för t.ex. företagare. Något somutskottet anser är viktigt. Motion 2000/01:N323yrkandena 15 och 16 får härigenom anses tillgodseddaoch avstyrks därför.Information vid ÖresundMotionenI motion 1999/2000:K259 av ()hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts dels ominformationsmöjlighet för allmänheten omsocialförsäkringar, skatteregler och andrasamhälleliga frågor inom och (yrkande 1), dels om att tillsätta en utredare somfår till uppgift att förbereda ett förslag om hursamhällsinformation skall möjliggöras förÖresundspendlarna (yrkande 2). Även om både Danmarkoch är medlemmar i unionen är detenligt motionären lång väg till dess attsocialförsäkringar, skattesystem och andrasamhälleliga tjänster blir harmoniserade ländernaemellan. Utöver att reglerna är olika mötsÖresundspendlarna av täta lagändringar som förprivatpersoner är i stort sett omöjliga att följaupp och efterleva. Regeringen bör enligt motionärenfå i uppdrag att utreda på vilket sätt medborgarnaskall kunna tillgodogöra sig lagar och förordningarpå ett pedagogiskt sätt. Det måste vara enkelt attfå svar på olika typer av samhällsfrågor om t.ex.socialförsäkringarna i såväl som Sverige.Behov finns av en tjänst/service för medborgarna viatelefon eller Internet.BakgrundSommaren startade projektet .Projektet finansieras från svensk sida avUtrikesdepartementet. Genom projektet samordnaskunskap och information om t.ex. skatt, arbete,pensioner och bidrag. Direkt har en egenhemsida, , där man t.ex. kanerhålla information under rubrikerna medborgare ochföretag. Rubriken medborgare har underrubrikerna attflytta, att arbeta, att söka arbete och att studera.Där tas frågor upp som gäller områdena sjukdom,inkomst, familj och barn, anställningsförhållanden,fackförening, tjänstledighet, pension och skatt.Utskottets bedömningGenom projektet får motionen ansestillgodsedd. Utskottet avstyrker motion1999/2000:K259.Myndigheternas externa jämställdhetsarbeteMotionenI motion 2000/01:K348 av m.fl. (v)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att utarbetajämställdhetsmål, återrapporteringskrav och uppdraggemensamma för statsförvaltningen (yrkande 1), vad imotionen anförs om att utarbeta myndighetsspecifikamål för verk och myndigheter (yrkande 2), vad imotionen anförs om vikten av utbildning ochkunskapshöjande insatser med könsperspektiv riktadetill berörda inom regering och myndigheter (yrkande3). Vidare föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt ge jämställdhetsarbetet större vikt ibudgetdialog och i regleringsbrev vad gällermyndigheter inom område(yrkande 4), myndigheter inom finansutskottetsområde (yrkande 5), myndigheter inomskatteutskottets område (yrkande 6), myndigheterinom justitieutskottets område (yrkande 7),myndigheter inom lagutskottets område (yrkande 8),myndigheter inom utrikesutskottets område (yrkande9), myndigheter inom försvarsutskottets område(yrkande 10), myndigheter inomsocialförsäkringsutskottets område (yrkande 11),myndigheter inom socialutskottets område (yrkande12), myndigheter inom kulturutskottets område(yrkande 13), myndigheter inom utbildningsutskottetsområde (yrkande 14), myndigheter inomtrafikutskottets område (yrkande 15), myndigheterinom miljö- och jordbruksutskottets område (yrkande16), myndigheter inom näringsutskottets område(yrkande 17), myndigheter inomarbetsmarknadsutskottets område (yrkande 18) ochmyndigheter inom bostadsutskottets område (yrkande19). Jämställdhet handlar enligt motionärerna ommakt och inflytande, om rättvisa och fördelning avekonomisk och politisk makt. Genom historien har enpatriarkal samhällsstruktur verkat och reproduceratsmed resultat att vi i , trots formelljämställdhet mellan kvinnor och män, har ettsamhälle som systematiskt underordnar kvinnor. Detpatriarkala maktmönstret genomsyrar förhållandetmellan könen på alla områden, i såväl familjen,statsapparaten, myndighetsutövningen som depolitiska församlingarna. Motionärerna anser att detär av största vikt att man identifierar tydligaverksamhetsmål som är relevanta för myndigheten ochsom går i linje med de övergripandejämställdhetsmålen. Jämställdhet är ett kunskaps-område där det sker ny forskning fortlöpande, mendär det fortfarande återstår många obesvaradefrågor. Det är helt avgörande att personer sompåverkar och beslutar om myndigheternasregleringsbrev likväl som de som arbetar inommyndigheterna besitter kunskaper om könsstrukturer isamhället. Mycket återstår enligt motionärerna attgöra. En väg att gå är att inhämta kunskaper iforskning, men lika viktig är insikten om att vialla är bärare av föreställningar om manligt,kvinnligt och vilka roller vi ser som självklara hosmän och kvinnor. Motionärerna anser att man börprioritera utbildning och kunskapshöjande insatsermed könsperspektiv riktade till berörda inomregering och myndigheter. Om regeringen avser attprioritera jämställdhets-arbetet hos myndigheternabör frågan, enligt motionärerna, ges större vikt vidbudgetdialog och regleringsbrev.BakgrundRegeringen gav Riksrevisionsverketi uppdrag att för granska hurjämställdhetsaspekten kommer till uttryck iregeringens regleringsbrev till myndigheterna. RRVskulle även granska om och på vilket sättmyndigheterna i sina årsredovisningar haråterrapporterat det externa jämställdhetsarbetet ienlighet med regeringens direktiv, dvs. det arbete ivilket myndigheten skall verka för jämställdhet inomsin respektive samhällssektor. RRV skulle vidareanalysera den utveckling som skett mellan åren 1997och 1999 och lägga fram förslag till möjligaförändringar.