bet · GO01NU3 · 2000-11-30 00:00:00 — föreslårregeringen en ram på för dettabemyndigande.Regeringen föreslår härutöver att Svenska kraftnätunder får rätt att ta upp lån i och utanförRiksgäldskontoret inom en sammanlagd ram om , vilket motsvarar nivån på dennuvarande upplåningen i Riksgäldskontoret.Regeringen föreslår vidare att Svenska kraftnätbemyndigas att lämna delägarlån och teckna borgenför lån till bolag, i vilka Svenska kraftnätförvaltar statens aktier eller andelar, intill ettbelopp om . Därvid skallbeaktas skälig ersättning för statens risk i sambandmed borgensteckning eller långivning.Regeringen har av bemyndigats att geSvenska kraftnät rätt att besluta om förvärv ochavyttring av aktier och bildande av bolag inom ensammanlagd ram av högst 10 miljoner kronor.Regeringen föreslår att detta bemyndigande kvarståroförändrat under år 2001.Vad gäller placering av likvida medel föreslårregeringen att bemyndigar regeringen att ilikhet med låta år2001 placera likvida medel i och utanförRiksgäldskontoret i enlighet med nu gällandeordning.MotionernaI motion 2000/01:N298 (s) erinras om att regeringeni uppdrog åt attutveckla marknadsinstrument, som kan bidra till attsäkra tillgång på effekt vid särskilt storelförbrukning. Motionärerna konstaterar att Svenskakraftnät i första hand har förlitat sig på attelkonsumenterna frivilligt minskar sitt uttag så attbalans erhålls. Men motionärerna anser att detdärutöver sannolikt behövs någon form av lagkrav påfysisk effektreserv - ett krav som måste ställas pålandets alla elsäljare. Handel med fysiskeffektreserv - förbrukningsminskning ellerproduktion - kan sedan ske på en marknadsplats. Imotionen sägs att den nuvarande nordiska elbörsenför energi fungerar i allt väsentligt väl. Enliknande börshandel för effekt borde kunna fungeralika bra, menar motionärerna. Mot denna bakgrundyrkas i motionen att regeringen skall ge Svenskakraftnät i uppdrag att ta fram ett konkret förslagvad gäller den fysiska effektreserven. Under tidenbör, anförs det, regeringen ge iuppdrag att genomföra övergångslösningar, som säkrarförsörjningstryggheten under de närmaste vintrarna.I tre motioner behandlas frågor om statens stöd -via - till helårsbeboddafastigheter i landets glesbygdsområden som i dagsaknar en tillfredsställande tillgång tillelektricitet - s.k. restelektrifiering. I motion2000/01:N378 (s) påpekas att ett stort antalansökningar om bidrag inte har kunnatavgöras till följd av att det saknas ca 30 miljonerkronor för att alla ansökningar skall kunna beviljasbidrag. I motionen yrkas att de fastigheter somfortfarande saknar elström och som sökt bidragprioriteras så att de som bedriver någon form avnäringsverksamhet eller aktivt jordbruk i förstahand skall komma i fråga för stöd.I motion 2000/01:N255 (v) erinras om att riksdagenår 1999 beslöt om ett nytt stödsystem förlandsbygdens elförsörjning. Det hänvisas till attprogrammet i ett första steg under en femårsperiodomfattade och att Svenskakraftnät har utbetalat 20 miljoner kronor.I motionen nämns att i augusti 2000redovisat erfarenheter från den hittillsvarandebidragsgivningen och att affärsverket föreslår attytterligare prioriteringsregler införs. Innebörden iaffärsverkets förslag är att ett tak borde införasför hur stort bidrag en enskild fastighet skallkunna erhålla. Enligt motionärerna vore detta heltoacceptabelt, därför att det inte tar hänsyn tillantalet boende och ej heller till om det bedrivsnäringsverksamhet i fastigheten.Ett liknande budskap framförs i motion 2000/01:N337(c). Slutsatsen från motionärernas sida är attstödet till restelektrifiering bör höjas så att allarimliga projekt av de resterande 34 ansökningarnakan få bidrag. Näringsverksamhet i och denlångsiktiga användningen av den enskilda fastighetenmåste tillmätas en mycket större tyngd ibedömningen, sägs det. Det bör ej heller, anförmotionärerna, införas något tak per fastighet, utanbidragsbeloppet bör utgå efter individuell prövning.I motion 2000/01:N386 (c) meddelas att förra åretsupprepade och omfattande strömavbrott till följd avoväder drabbade särskilt hårt och sattefrågan om en säkrad elförsörjning i fokus.Motionärerna ställer sig frågan hur beredskapen videlavbrott är organiserad och hur elförsörjningen kansäkras. Budskapet i motionen är att dessa händelsermåste följas upp och utvärderas så att elkaoset inteupprepas. En slutsats bör vara att berördamyndigheter och företag bör åläggas ett störreansvar för att upprätthålla denna viktigainfrastruktur.Vissa kompletterande uppgifterSom tidigare nämnts har svenskakraftnät ett systemansvar enligt ellagen. I dettaingår att bl.a. utfärda föreskrifter om och utövatillsyn över driftsäkerheten i elektriskaanläggningar. I elberedskapslagen (1997:288) - somdock inte omfattar -sägs att verksamheten skall bedrivas så atttotalförsvarets och det övriga samhällets behov avelkraft och annan energi kan tillgodoses under höjdberedskap, men också kunna utnyttjas vid svårapåfrestningar på samhället i fred samt förinternationella fredsbefrämjande och humanitärainsatser. Ansvarsfördelningen är sådan att det är enuppgift för företagen inom elförsörjningen att vidtade åtgärder som krävs i elsystemet för att hålla engod leveranssäkerhet i fredstid. Den som är ansvarigför elförsörjningen inom ett visst område är skyldigatt mot ersättning och inom rimliga gränsertillgodose kundernas önskemål om leveranssäkerhet.Ansvaret innefattar åtgärder för att förebygga ochförhindra störningar och åtgärder för att snabbtåterställa elförsörjningen vid störningar.Enligt ellagen är innehavare av nätkoncessionskyldig att på skäliga villkor ansluta en elabonnenttill ledningsnätet. I normala fall äranslutningskostnaderna inte så stora att de kananses vara oskäligt betungande för hushållen. Iglesbygden, inte minst i skogs- och fjällbygderna,kan dock anslutningskostnaderna i vissa fall blioöverstigligt stora för det enskilda hushållet. Detrör sig ofta om fall där en anslutning kräverförhållandevis omfattande ledningsdragning i oländigterräng. Enligt beräkningar som gjorde påregeringens uppdrag uppgick de vid dennatidpunkt oelektrifierade helårsbebodda fastigheternatill 137 stycken. Den genomsnittliga kostnaden perfastighet beräknades till ca . Idenna kostnadsuppskattning medräknas dock inte defastigheter för vilka kostnaderna för anslutning kananses ligga inom intervallet för normalanslutningsavgift, dvs. Antaletsådana fastigheter var enligt 21 stycken av detotalt 137 fastigheterna. Övriga hushåll som kankomma i fråga för en elektrifiering uppgår alltsåtill 116 stycken. Den totala kostnaden för attansluta dessa hushåll beräknas uppgå till ca 200miljoner kronor.I budgetpropositionen år 1998 (prop. 1998/99:1utgiftsområde 21, s. 47) föreslogs att etttidsbegränsat (femårigt) statligt bidragssystem förlandsbygdens elektrifiering skulle inrättas . Enligt regeringens förslag varavsikten att stöd skulle utgå till nyanläggning avelektriska förbindelser. Ett krav skulle finnas påminst helårsboende innan frågan om bidragkunde komma i fråga. Berörda fastighetsägare skullebetala en anslutningsavgift motsvarande en normalanslutningsavgift. Om och på vilket sätt enelektrifiering skall genomföras, anförde regeringen,blir beroende av en bedömning i varje enskilt fallmed avseende på kostnaderna och förutsättningarnaför en leveranssäker elförsörjning. Berättigad tillbidrag skulle, enligt regeringen, vara företag,eller motsvarande, som innehar nätkoncession enligtellagen. Bidrag kunde också utgå till anläggningarför lokala elverk. Stöd skulle inte utgå tillkostnader för drift och underhåll av elnät.Regeringens bedömning var att bidragsprogrammet iett första steg skulle begränsas till att omfatta 10miljoner kronor under en femårsperiod.Prognosen grundade sig på att alternativa former förelektrifiering i många fall kan åstadkommas och attalla fastigheter inte har önskemål omelektrifiering. I propositionen föreslogs att stödetskulle finansieras med intäkter som Svenska kraftnäthar i sin verksamhet och att regeringen gavs rättatt meddela närmare föreskrifter om bidraget.I utskottets behandling av ärendet (bet.1998/99:NU3 s. 35) anfördes vissa principiellabetänkligheter mot utformningen av det föreslagnastödet, bl.a. mot bakgrund av bestämmelserna i lagen(1996:1059) om statsbudgeten (den s.k. budgetlagen),i vilken sägs (17 §) att statens utgifter ochinkomster skall göras tydliga och bruttoredovisas istatsbudgeten. Utskottet godkände regeringensförslag, men utgick från att det avkastningskrav somfinns uppsatt för minskasmotsvarande den kostnad som bidragssystemet för medsig, detta för att undvika risken försammanblandning av det avkastningskrav som grundaspå affärsmässiga grunder - på vilketavgiftssättningen bygger - och kostnaden förstödsystemet vars finansiering utgår från andraprinciper. Utskottet ville också betona vikten avatt bestämmelserna för stödprogrammet gavs endistinkt utformning, så att den utgiftsnivå somregeringen har förutsatt kan hållas och en noggrannuppföljning från regeringens och sidablir möjlig. Utskottet förutsatte vidare en årligredovisning från regeringen till omstödprogrammet så att en fortlöpande kontroll avkostnadsutvecklingen kan äga rum.I en reservation (m, kd, c, fp) framfördesuppfattningen att det inte är ända-målsenligt attlåta Svenska kraftnäts avgiftsinkomster och denavkastning som affärsverket skall leverera in tillstatsbudgeten tas i anspråk för ett i principrenodlat regionalpolitiskt ändamål; det bidrag somSvenska kraftnät skall utbetala av sinarörelseinkomster i sin affärsdrivande verksamhetmåste betraktas som ett artfrämmande inslag iverksamheten. I reservationen anfördes ocksåbetänkligheter mot att frånhänder sigkontroll över statens medel på det sätt somförutsätts i regeringens förslag; innebörden är attprövningen av bidraget överlåts tillSvenska kraftnät, där utbetalningen av bidraget ärresultatet av en intern bokföringsmässigtransaktion.Bidragsgivningen regleras i förordningen (1999:189)om stöd till viss elektrifiering. Förrestelektrifieringen har, som redan nämnts,budgeterats för enfemårsperiod, dvs. Stödlämnas antingen till anslutning av en fastighet tilldet nationella elsy-stemet (nätutbyggnadsbidrag)eller till anläggande av en elproduktionsanläggningför en eller flera fastigheter(elproduktionsbidrag). Stöd får bara avsefastigheter som varit oavbrutet permanentbeboddasedan 1 januari 1994. Faktorer som enligtförordningen skall beaktas är om den berördafastigheten helt saknar elförsörjning, om denberörda fastigheten har goda förutsättningar förfortsatt permanentboende på lång sikt och om ettstörre antal fastigheter eller personer kan få entillfredsställande elförsörjning genom en och sammaelektrifieringsåtgärd. Det sägs också i förordningen(3 §) att nätutbyggnadsbidrag endast får beviljas omkostnaden för elektrifieringsåtgärden framstår somrimlig i förhållande till nyttan med åtgärden.Enligt uppgift planeras ingen ändring avförordningen.Eftersom medlen till restelektrifieringen ärbegränsade måste vissa prioriteringar göras vidbehandling av ansökningarna. I en av Svenskakraftnät upprättad promemoria framgår - närdet gäller prioritering mellan ansökningarna - attnästan alla inkomna ansökningar avser fastighetersom redan har lokal elproduktion; ansökningarnaavser därmed nätutbyggnadsbidrag, och då har Svenskakraftnät lagt störst vikt vid kostnaderna iförhållande till antalet fastigheter och antalboende samt om näringsverksamhet bedrivs påfastigheten.För år 2000 har 26 ansökningar beviljats bidrag ochden genomsnittliga kostnaden per fastighet uppgårtill ca . Bidragsbeloppet för de 34ansökningar som är vilande till nästabeslutstillfälle uppgår till ca 60,5 miljonerkronor, eller i genomsnitt perfastighet.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågor i anslutning tillregeringens förslag i budgetpropositionen omverksamhetens inriktning, arbetsuppgifter ochfinansiella befogenheter m.m. åren 2001-2003.Därefter behandlas frågan om Svenska kraftnätsbidragsverksamhet för restelektrifiering.Finansiella befogenheter m.m. för Affärsverketsvenska kraftnätUtskottet tillstyrker regeringens framlagda förslagrörande verksamheten vid Svenska kraftnät.När det gäller de framförda yrkandena i motionerna2000/01:N298 (s) och 2000/01:N386 (c) vill utskottetanföra följande. Båda motionerna tar sikte påförsörjningstryggheten i elleveranserna tillelkonsumenterna. Först vill utskottet påminna om detallmänna ansvar som enligt elberedskapslagen liggerhos företagen inom elförsörjningen att se till atten god leveranssäkerhet kan upprätthållas isystemet. Vidare vill utskottet hänvisa till denberedning som påbörjats i omelnätsföretagen och tillsynen av dessa, bl.a. motbakgrund av den avlämnade utredningenElnätsföretag (SOU 2000:90). Utskottet förutsätteratt de frågor som motionärerna pekat på kommer attberöras i detta sammanhang. Utskottet vill slutligenockså erinra om det fortsatta arbetet inom ramen föromställningsprogrammet i vilket ingår att analyserautvecklingen av den nordiska elmarknaden bl.a. vadgäller försörjningstryggheten och relationen mellanden samlade nordiska elmarknaden och elsystemen iangränsande regioner.Med det anförda avstyrker utskottet nyssnämndamotioner i berörda delar.Affärsverket svenska kraftnäts bidrag tillrestelektrifieringBeträffande frågan om de finansiella resurserna förden s.k. restelektrifieringen vill utskottet anföraföljande. För detta stöd har budgeterats 50 miljonerkronor fördelat (1999-2004),vilket skall finansieras av Svenska kraftnät.Utskottets uppfattning är att det inte nu äraktuellt att ändra grunderna för bidragsgivningen,eller att höja den ekonomiska ramen för detta stöd.Enligt uppgift uppgår de ansökningar som liggerinne hos till ca 60 miljonerkronor, alltså dubbelt så mycket i förhållande tillden ram som återstår och 2000 årsutbetalningar. Detta innebär att Svenska kraftnätmåste prioritera när ansökningarna behandlas. Enligtvad som redovisats finns treprioriteringsgrunder angivna i den förordning(1999:189) som reglerar stödet. Utskottet harerfarit att - efter påpekande frånnågra länsstyrelser - också som en del av denbedömningsgrund som anges i förordningen omförutsättningar för fortsatt permanentboende nuinbegriper frågan om huruvida näringsverksamhetbedrivs i fastigheten. Förekomst avnäringsverksamhet anses vara en omständighet somförstärker uppfyllandet av ett sådant villkor.Samtidigt kan det inte anses vara rimligt att enenda ansökan på ett markant sätt tränger undan detekonomiska utrymmet för andra ansökningar. Dettatalar för att de grova prioriteringsgrunder somanges i förordningen kan behöva vidareutvecklas ochförtydligas så att tillämpningen för Svenskakraftnät underlättas, och förståelsen för Svenskakraftnäts beslut om bidrag kan öka. Utskottetförutsätter att tar upp endialog med i frågan, inte minst motbakgrund av den skrivelse om stödet som Svenskakraftnät överlämnade till regeringen i augusti 2000.Utskottet vill avslutningsvis understryka vikten avatt kostnaderna för landsbygdens elektrifieringredovisas på ett tydligt sätt i budgetpropositionen.Regeringen skall för redovisastödprogrammet så att en fortlöpande uppföljning avkostnadsutvecklingen för detta ändamål kan äga rum.Utskottet erinrar också om att avkastningskravet påSvenska kraftnät bör minskas motsvarande den kostnadsom bidragssystemet för med sig - detta för attundvika risken för sammanblandning av detavkastningskrav som grundas på affärsmässiga grunder- på vilket avgiftssättningen bygger - och kostnadenför stödsystemet vars finansiering utgår från andraprinciper.Med det sagda avstyrks samtliga i denna del nämndamotioner.Övrig frågaPropositionenRegeringen meddelar att det inteföreligger något problem med biobränslenaskonkurrenskraft i befintliga anläggningar vidfjärrvärme-leveranser till industrin med nuvarandekoldioxidskatt på av den allmänna nivån. Dettagäller även om oljepriserna faller tillbaka till enlägre nivå. Ett driftsbidrag för att stärkabiobränslenas konkurrenskraft i befintligaanläggningar är därför enligt regeringens meninginte motiverat. En diskussion om ett eventuellt stödtill investeringar i biobränslebaserade anläggningarför fjärrvärmeleveranser till industrin, utöver vadsom täcks av stödet till de lokalainvesteringsprogrammen, bör sättas in i ett störreenergi- och klimatpolitiskt sammanhang. Kostnadernaför och effekterna av ett sådant stöd bör alltsåvägas mot andra åtgärder för att stimuleraanvändningen av förnybara energikällor. Den mergenerella frågan om biobränslenas konkurrenskraftbör hanteras inom ramen för diskussionerna om detframtida energiskattesystemets utformning.Regeringen hänvisar också till att arbete pågår medatt ta fram nya styrmedel för att främja förnybaraenergikällor, såsom certifikatshandel med el frånförnybara energikällor och handel medutsläppsrätter. Regeringen vill också påminna om attdet redan finns ett investeringsstöd tillbiobränslebaserade kraftvärmeanläggningar.Sammanfattningsvis finner regeringen att ett bidragtill biobränslen för fjärrvärmeleveranser tillindustrin inte är motiverat. Omständigheten attvissa företag har lönsamhetsproblem utgör inget skälför staten att införa ett generellt stöd, ochregeringen avser därför inte att lägga fram någotsådant förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot regeringensförslag som därmed tillstyrks. beträffande bedömning av regeringensresultatredovisningatt godkänner vad utskottet anfört,2. beträffande riktlinjer förenergipolitikenatt avslår motionerna 2000/01:N213, 2000/01:N224yrkandena 1 och 2, 2000/01:N242 yrkandena 1-5och 11-13, 2000/01: N257, 2000/01:N262 yrkandena1-3, 2000/01:N305, 2000/01:N320 yrkandena 2 och3, 2000/01:N334 och 2000/01:N387 yrkandena 2-7,res. 1 (m, fp)res. 2 (kd)res. 3 (mp)3. beträffande frågan om avveckling avBarsebäck 2att med avslag på motionerna 2000/01:N4,2000/01:N5, 2000/01:N6, 2000/01:N7, 2000/01:N8,2000/01:N9, 2000/01:N309 och 2000/01:N331dels godkänner vad utskottet anfört om villkorenför avställning av den andra reaktorn iBarsebäcksverket,dels lägger regeringens skrivelse 2000/01:15till handlingarna,res. 4 (m, kd, fp)res. 5 (v)res. 6 (c)res. 7 (mp)4. beträffande övriga kärnkraftsfrågoratt avslår motionerna 2000/01:N217, 2000/01:N227,2000/01:N242 yrkandena 14 och 15 och2000/01:N262 yrkande 14,res. 8 (m, kd, fp)5. beträffande ekonomiska förutsättningarför elproduktion från förnybara energikälloratt med bifall till proposition 1999/2000:134 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:N41,1999/2000:N42, 1999/2000:N43, 2000/01:MJ780yrkande 11 och 2000/01:N265 yrkande 8 godkännervad som föreslås i propositionendels om ett samlat system för att främjaförnybar elproduktion,dels om förlängning av det nuvarande tillfälligastödet till småskalig elproduktion,res. 9 (m, kd, fp)6. beträffande anslag m.m. inomutgiftsområde 21 Energiatt med bifall till proposition 2000/01:1utgiftsområde 21 momenten 1-7 och 13 och medavslag på motionerna 2000/01:Fi211 yrkande 22 idenna del, 2000/01:MJ841 yrkande 8,2000/01:N215, 2000/01:N226, 2000/01:N229,2000/01:N242 yrkandena 16 och 17, 2000/01:N260,2000/01:N262 yrkandena 10, 11, 13 och 15,2000/01: N303, 2000/01:N311, 2000/01:N350,2000/01:N360, 2000/01:N361 yrkandena 3-9,2000/01:N363, 2000/01:N367, 2000/01:N369 och2000/01:N382 yrkandena 1 och 3a) godkänner inriktningen för verksamheten somfinansieras från anslaget 35:2 Bidrag för attminska elanvändning under åren 2001 och 2002enligt vad som anges i propositionen,b) godkänner den delvis förändradeinriktningen för verksamheten som finansierasfrån anslaget 35:3 Bidrag till investeringar ielproduktion från förnybara energikällor underåren 2001 och 2002 enligt vad som anges ipropositionen,c) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 35:4 Åtgärder föreffektivare energianvändning, besluta omåtgärder som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst under år2002,d) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 35:5 Energiforskning,besluta om stöd till forskning och utvecklinginom energiområdet som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst ,e) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 35:6 Energiteknikstöd,besluta om stöd till utveckling av nyenergiteknik i företag och branscher sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst ,f) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 35:7 Introduktion av nyenergiteknik, besluta om stöd till introduktionav ny energiteknik som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 722 000 000kr ,g) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget 35:8 Energipolitisktmotiverade internationella klimatinsatser,besluta om åtgärder som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 45 000 000kr ,h) för anvisar anslagen underutgiftsområde 21 Energi enligt regeringensförslag i bilaga,7. beträffande ny organisation förteknikupphandlingatt avslår motion 2000/01:N209,res. 10 (mp)8. beträffande finansiella befogenheterm.m. för svenska kraftnätatt med bifall till proposition 2000/01:1utgiftsområde 21 momenten 8-11 och med avslag påmotionerna 2000/01:N298 och 2000/01:N386 yrkande1a) godkänner investerings- ochfinansieringsplanen för Affärsverks-koncernensvenska kraftnät för ienlighet med vad som anges i propositionen,b) godkänner omfattning och inriktning avAffärsverket svenska kraftnätsberedskapsåtgärder i enlighet med vad som angesi propositionen,c) bemyndigar regeringen finansiellabefogenheter för rörande Affärsverketsvenska kraftnät i enlighet med vad som anges ipropositionen,d) bemyndigar regeringen att för låtaAffärsverket ta upp lån ochplacera likvida medel i och utanförRiksgäldskontoret samt att i övrigt geAffärsverket finansiellabefogenheter i enlighet med vad som anges ipropositionen,9. beträffande svenskakraftnäts bidrag till restelektrifieringatt avslår motionerna 2000/01:N255, 2000/01:N337och 2000/01:N378,10. beträffande övrig frågaatt med bifall till proposition 2000/01:1utgiftsområde 21 moment 12 godkänner att ett stödtill biobränslen för fjärrvärmeleveranser tillindustrin inte införs i enlighet med vad som anges ipropositionen.Stockholm den 30 november 2000På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per ()*, BarbroAndersson (), (), LennartBeijer (v), ()*, ()*, ()*, (),(), (), IngerStrömbom (kd)*, ()*, (), (), ()*, AnneLudvigsson (s) och (). * Har avstått från att delta i beslutet under moment6. Riktlinjer för energipolitiken (mom. 2)Per (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omriktlinjer för energipolitiken bort ha följandelydelse:I linje med vad som anförs i motionerna2000/01:N242 (m), 2000/01:N257 (m), 2000/01:N224 (m)och 2000/01:N320 (m) men också - utan direkt yrkandei saken - i partimotion 2000/01:Fi211anser utskottet att energipolitiska beslutom en förtida kärnkraftsavveckling skall upphävas.Enligt utskottets mening leder den förtidaavvecklingen av kärnkraften till allvarliga negativakonsekvenser för samhällsekonomin, sysselsättningenoch miljön. Avvecklingen riskerar att driva uppkostnadsläget för den svenska industrin, vilket -som också påpekas i motion 2000/01:N305 (s) - medsärskild kraft kommer att drabba den elintensivaindustrin. Det finns, enligt utskottets mening,mycket starka skäl för att genomföra en bredmiljökonsekvensbeskrivning av kommande effekter förmiljön av en kärnkraftsavveckling i . I dennaanalys bör ingå att belysa bl.a. konse-kvenserna avett ökat beroende av el från exempelvis danska kol-och oljebaserade elproduktionsenheter.En ny inriktning på energipolitiken måste nu kommatill stånd. Energipolitiken är ett instrument föratt nå övergripande mål som konkurrenskraft, godmiljö och välfärd. Varje energislag skall användasdär det är mest effektivt, och detta skall ske på enfri, konkurrensutsatt energimarknad. mening bör därför följande principer varavägledande för en förändrad energipolitik.Statens roll bör inskränkas till att fastställa despelregler som skall gälla på marknaden i allmänhetoch i synnerhet vad gäller miljö, säkerhet ochberedskap.