bet · GN01NU10 · 2000-03-09 00:00:00 — Vidare begär motionärerna att regeringenredovisar dels vilka medel som tas i anspråk föromställningsprojektet m.m., dels de regionalakonsekvenserna av regeringens omfördelning avresurser med hänsyn till medfinansieringen för attkunna utnyttja EG:s strukturfonder.Vissa kompletterande uppgifterOmställningsgruppen består av direktör ,riksdagsledamoten () och f.d.riksdagsledamoten (). Enligtinformation från planeras ett kansli påfem-tio personer för att medverka iomställningsarbetet. Bland annat kommerprojektledare att utses för var och en av de berördaorterna.Omställningsgruppen har påbörjat sitt arbete medatt göra en omvärldsanalys för de aktuella orterna.Omvärldsanalysen omfattar analyser avbefolkningsutvecklingen, företagssektorn,servicesektorn och infrastrukturfrågor m.m.Analyserna kommer att ge underlag för slutsatser omkommunernas respektive profil. påbörjasverksamheten med att utarbeta och formulerakommunernas visioner för framtiden. På varje berördort svarar särskilda personer för kommunenssamarbete med Omställningsgruppen. Arbetet avsespågå i två år.En lärdom från tidigare omställningsarbete ärenligt att en utlokalisering av statligverksamhet ofta innebär rationaliseringsmöjligheteri fråga om utförandet av myndighetens uppgifter.Detta betyder att antalet arbetstillfällen på denursprungliga orten är högre än vad myndighetenbehöver på den nya orten. För att få till ståndexempelvis 1 280 statliga arbetstillfällen ute ilandet kan utlokaliseringsbeslutet behöva omfattabortåt 2 000 arbetstillfällen i . En annanlärdom är att förutsättningarna är mycket skilda ide olika berörda orterna. Enligt från utlokalisering av statligaarbetstillfällen till är kostnaden perutlokaliserat arbetstillfälle grovt räknat 300000-400 000 kr.Som ett led i omställningsprogrammet beviljaderegeringen företaget i Sollefteå ABsysselsättningsbidrag omfattande 60 miljoner kronorför att etablera 300 nya arbetstillfällen iSollefteå. Det nya företaget skall bedrivakundserviceverksamhet i ett s.k. call-center. Vidareinformerades om att en militärdistriktsgrupp skallförläggas till och att regeringen avsatt20 för projekt inom ,och , bl.a. för uppbyggnad av etttransportnät för bredbandskommunikation.Samma dag presenterade näringsminister förslag som sammantaget leder till att150-200 arbetstillfällen skapas i . Blandannat skall expandera sinverksamhet i kommunen. planerasPolarforskningssekretariatet lokalisera vissa delarav sin verksamhet till Kiruna.Utskottets ställningstagandeUnder förutsättning att regeringens förslag ipropositionen om det nya försvaret vinner riksdagensbifall kommer Försvarsmaktens omstrukturering attleda till omfattande förändringar för ett antalkommuner. Bland annat minskas antaletarbetstillfällen knutna till försvaret. uppfattning är det rimligt att hanteradessa förhållanden på det sätt som regeringen harinlett. Utskottet ställer sig således positivt tillsatsningen på utvecklingsprogram för de i skrivelsenföreslagna kommunerna och till fempunktsprogrammet.Eftersom skrivelsen avlämnades dåomställningsarbetet ännu inte kommit så långt villutskottet i några frågor ge sin syn på det fortsattaarbetet. Utskottet har förståelse för den oro somfinns hos många människor såväl i drabbade kommunersom vid statliga arbetsplatser inför eventuella kravpå stora förändringar, vilka kan påverka såvälarbetslivet som familjeliv och social samhörighet.Därför vill utskottet understryka vad fleramotionärer säger i fråga om behovet av skyndsamhet iomställningsarbetet. Utskottet vill också framhållaatt det är viktigt att särskilt uppmärksamma dencivila personal som förlorar sina arbeten i sambandmed besluten.Enligt skrivelsen skall kostnaderna föromlokalisering av statlig verksamhet rymmas inom deutgiftsområden som verksamheten ingår i. Utskottetmenar att en sådan ambition kan leda till attresurserna blir mindre för andra verksamheter ellerför andra regionalpolitiskt prioriterade orter.Information från tyder på attbehovet av ekonomiska resurser successivt kommer attkunna överblickas bättre i takt med attomställningsarbetet framskrider. Utskottet utgårfrån att de omdisponeringar eller ytterligareresurser som kan visa sig vara nödvändiga redovisasi samband med den ekonomiska vårpropositionen år2000 eller i senare propositioner.Behovet av en helhetssyn påinfrastrukturinvesteringarna berörs i motion1999/2000:N16 (kd). Utskottet anser i likhet medmotionärerna att det behövs en helhetssyn påinvesteringarna inom infrastrukturområdet.Emellertid vill utskottet framhålla att det nyaläget med stora strukturförändringar på grund avförsvarsnedläggningarna innebär att nya faktorermåste tas med i bilden.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1999/2000:N3 (v) och 1999/2000:N16 (kd) i berördadelar.Behov av åtgärder i särskilda regioner ellerkommunerMotionernaI ett antal motioner framhävs behovet avomställningsprogram eller andra åtgärder i särskildaregioner eller kommuner. Dessa motioner redovisaslänsvis nedan.------------------------------------------------------| | | ||LÄN |MOTION |BEHOV AV ÅTGÄRDER |------------------------------------------------------|| | || | | |------------------------------------------------------|| | ||kommun |1999/2000:N2|har låg|| |(s) |skattekraft och relativt|| | |låg utbildningsnivå.|| | |Viktigt att ersätta|| | |arbetstillfällena med|| | |utvecklingsjobb. |------------------------------------------------------|| | || | | |------------------------------------------------------|kommun | | || |1999/2000:N259|är i behov av|| |(c) |särskilt stöd vid|| | |nedläggningen av|| | ||| | |sjukhus. EU:s programkontor|| | |bör förläggas till .|------------------------------------------------------|| | || | | |------------------------------------------------------||1999/2000:| ||kommun |N4 (s) |Utöver planerade åtgärder|| | |behövs offensiva åtgärder i|| | |form av ytterligare|| | |statliga insatser, bl.a.|| | |kvalificerad || | |yrkesutbildning. |------------------------------------------------------|| | ||och |1999/2000:N11|Utöver planeradeåtgärder ||kommuner |(c) |behövs offensiva åtgärder i|| | |form av ytterligare|| | |statliga insatser, bl.a.|| | |kvalificerad || | |yrkesutbildning och|| | |kommunikationer. |------------------------------------------------------|| | || | | |------------------------------------------------------|| | ||kommun |1999/2000:N9|Om Värmlandsbrigadenläggs || |(s) |ned bör även || | |få statligt stöd i form av|| | |ett eget|| | |utvecklingsprogram. |------------------------------------------------------|| | ||kommun |1999/2000:N380|Med hänsyn till|| |(s) |neddragningar inom|| | |försvarsindustrin m.m.|| | |behöver ett|| | |åtgärdsprogram med bl.a.|| | |utveckling av staden till|| | |ett centrum för|| | |distansoberoende || | |kundservice. Även|| | |Industriella|| | |utvecklingscentrum behöver|| | |utvecklas. |------------------------------------------------------------------------------------------------------------| | | ||LÄN |MOTION |BEHOV AV ÅTGÄRDER |------------------------------------------------------|| | || | | |------------------------------------------------------|Faluregionen | | || |1999/2000:N6|Regeringens planerade|| |(s, c) |insatser för är|| | |otillräckliga. Forskningen|| | |bör utvecklas, statligt|| | |stöd bör ges till || | |forskningsråd, och|| | |kommunikationerna bör|| | |utvecklas. |------------------------------------------------------|| | || |1999/2000:N8|Det krävs|| |(m, kd) |ersättningsarbeten för att|| | |kompensera nedläggningarna.|| | |Ekonomiskt tillskott behövs|| | |för en satsning på|| | |högskolan. |------------------------------------------------------|| | || | | |------------------------------------------------------|| | || |1999/2000:N10|Regeringens planeringbör || |(c) |inbegripa förbättrad|| | |infrastruktur i länet.|| | |Skynd-sam handläggning|| | |krävs. |------------------------------------------------------|| | || |1999/2000:N13|Skyndsam handläggningav || |(s) |ersättningsåtgärderna || | |krävs. |------------------------------------------------------|| | || | | |------------------------------------------------------|| | || |1999/2000:N5|Utöver planeradeinsatser || |(s) |behövs åtgärder som bl.a.|| | |etablering av|| | |polisutbildningsplatser || | |till . Hela Bodens|| | |kommun bör inplaceras i|| | |stödområde A. |------------------------------------------------------|Bodens kommun | | || |1999/2000:N12|Hela Bodens kommun bör|| |(m) |inplaceras i stödområde A.|------------------------------------------------------Vissa kompletterande uppgifterDen i motion 1999/2000:N259 (c) berörda frågan omRiksförsäkringsverkets (RFV) sjukhus i harnyligen varit föremål för en fråga (1999/2000:407) iriksdagen. Med anledning av att harbeslutat att inrätta försäkringsmedicinska centrum iTranås och i stället förRiksförsäkringsverkets nuvarande sjukhus i ca 100 personer, i huvudsak kvinnor, attförlora sina anställningar. Frågeställaren, GöteWahlström (s), ville veta vilka åtgärder som kommeratt vidtas för att bereda nya arbetstillfällen iTranås kommun. Socialförsäkringsminister svarade bl.a. att regeringens ambition helatiden har varit att omställningen skall vara såskonsam som möjligt för alla inblandade. I enlighetmed förslaget från RFV har avvecklingsorganisationendärför tillförts medel motsvarande 110 miljonerkronor. Av detta belopp avser en betydande delutgifter för pensioner och lön till uppsagdpersonal, men i beloppet finns också medelreserverade för utbildning av uppsagd personal.När det gäller Bodens kommun ingår Edefors ochGunnarsbyns församlingar i det nationellastödområdet A, medan övriga församlingar tillhörstödområde B (förordning 1999:1382). Genomriksdagens beslut (bet.1999/2000:NU2) är det numera regeringen - eftergodkännande av EG - som beslutar om inplacering inationella stödområden. Inplacering i stödområde ärsåledes inte längre någon riksdagsfråga.Utskottets ställningstagandeEnligt vad som anförs i ovannämnda motioner krävsåtgärder för bl.a. , , ochHässleholm - dvs. orter som omfattas av regeringensutvecklingsprogram för kommuner - utöver dem somredovisas i regeringens skrivelse.När det gäller dessa orter har det i tidigareavsnitt beskrivits hur arbetet medutvecklingsprogrammen kommer att gå vidare. Samrådhar påbörjats med privata företag angåendeetablering i de prioriterade kommunerna.Omlokalisering av statlig verksamhet kommer att skei samarbete med berörda myndigheter, fackligaorganisationer, aktuella kommuner ochTrygghetsstiftelsen m.fl. Vidare skall frågan om attsäkerställa myndigheternas kompetens och servicenivåbeaktas enligt vad som framhålls i skrivelsen.Sammantaget har utskottet förtroende för attorganisationen av omställningsarbetet och debeskrivna åtgärderna är ett ändamålsenligt sätt attarbeta och att ytterligare åtgärder inte böraktualiseras i detta sammanhang.I övriga motioner krävs åtgärder för ,, och kommuner samtför och . mening kan de redovisade motionsyrkandenainte utgöra underlag för initiativ inomnågot av de områden som utpekas i motionerna.Utskottet hänvisar därför till sin principiellauppfattning att de åtgärder och insatser som begärsför olika delar av landet får prövas inom ramen förde möjligheter som anförtrotts de regionala organensamt i förekommande fall Närings- ochteknikutvecklingsverket () och Glesbygdsverket.Även de nya möjligheterna i samband med de regionalatillväxtavtalen samt EG:s strukturfondsstöd bör tasin i denna bild.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motionsyrkanden.Beslutsprocessen angående statliglokaliseringSkrivelsenI skrivelsen beskrivs helt kortfattat regeringensavsikt att efterhand återkomma till med deförslag som bedöms behöva underställas riksdagensamt med rapporter om utvecklingsprogrammensfortskridanden.MotionernaI kommittémotion 1999/2000:N7 (m) framhålls attstrukturomvandlingarna bör underställas riksdagenför prövning och inte avgöras av regeringen allena.Regeringen bör inte gå emot det beslut som riksdagenfattat om att frågor om lokalisering av statligverksamhet som är av större vikt eller på annat sättav principiell betydelse bör underställas riksdagen.Vidare menar motionärerna att hela behöverett bättre klimat för arbete och företagande. Medminskad politisk styrning och detaljreglering kandet lokala engagemanget bättre tas till vara.I motion 1999/2000:N17 (m) sägs att utlokaliseringav statlig verksamhet är en fråga som riksdagenmåste ta ställning till. I utvecklingsprogrammetgörs det ingen skillnad mellan statliga myndighetersom enbart kan verka i och andrasom kan lösa sina uppgifter utanför huvudstaden,sägs det i motionen. Samma argument redovisas imotion 1999/2000:N15 (kd).Enligt vad som anförs i motion 1999/2000:N3 (v)torde många omlokaliseringsbeslut ligga inom ramenför regeringens beslutskompetens. För mer omfattandeoch principiellt viktiga fall kan dock fordrasriksdagsbeslut som berör verksamheters anslag,lokalisering och inriktning. Motionärernaförutsätter att fortlöpande fårinformation i dessa frågor. Vidare utgårmotionärerna från att regeringen i förekommande fallavger förslag till i syfte att säkerställaen effektiv användning av de medel som riksdagenställt till berörda verksamheters förfogande.I motion 1999/2000:N16 (kd) hävdas att det ärriksdagen som äger fatta beslut om den planeradeomlokaliseringen av statliga verksamheter.Regeringens förslag bör därför redovisas i enproposition till . Enligt motionärerna ärdet inte rimligt att verksamheter som tidigarelokaliserats i enlighet med riksdagsbeslut kanomlokaliseras utan ett nytt sådant beslut.De åtgärder som regeringen planerar på grund avstrukturomvandlingar inom försvaret är av en sådanomfattning och inriktning att borde fattabeslut om dem, sägs det i motion 1999/2000:N14 (fp).Detta gäller bl.a. lokalisering av statligverksamhet och planerade infrastrukturåtgärder.Vidare ifrågasätter motionären huruvida regeringenkan bevaka affärsmässigheten i utnyttjandet av destatliga fastigheterna.I motion 1999/2000:N18 (mp) framförs attprincipiella skäl och tidigare praxis leder till attbeslut om utlokalisering av statliga verksamheterbör fattas av , åtminstone när det gällermer omfattande verksamheter.Vissa kompletterande uppgifterHistorikI detta avsnitt redovisas först något om detallmänna synsättet på och regeringensroller i fråga om förvaltning av myndigheter, såsomdet framgår av betänkande(KU 1986/87:29) med anledning av regeringensproposition (1986/87:99) om ledning av den statligaförvaltningen. Därefter ges en redovisning avriksdagens befattning med utlokalisering av statligamyndigheter.I nyssnämnda betänkandeerinrades om att och regeringen har olikaroller. stiftar de lagar som förvaltningenhar att tillämpa och beviljar medel tillförvaltningens verksamhet. I övrigt är det främstregeringen som leder förvaltningsmyndigheterna.Regeringen styr riket under ansvar inför riksdagen.Riksdagen kontrollerar sedan på olika sätt attregeringens styrande insatser står iöverensstämmelse med beslut. Det är,enligt vad som anfördes i den aktuellapropositionen, förenat med klara olägenheter attriksdagen fattar detaljerade beslut gällandemyndigheternas sätt att fullgöra sina uppgifter.Riksdagens beslut om organisationsutformning bordedärför koncentreras till vad som kan betecknas somförvaltningens struktur, framhöll regeringen i dennämnda propositionen. Till detta område hör frågorom huvudmannaskap, verksamhetsformer,finansieringsformer liksom övergripande frågor omansvars- och uppgiftsfördelning mellan olikamyndigheter inom en sektor eller ett politik-område.Enligt var det viktigt attslå fast att den offentliga maktens gränser skalldras genom beslut fattade i demokratisk ordning.Oavsett om dessa beslut innebär en vidgning ellerinskränkning av den offentliga makten skall defattas av de folkvalda organen och utföras avmyndigheterna.Allt som ingår i den styrande makten är emellertidinte omnämnt i regeringsformen, anfördekonstitutionsutskottet och framhöll att principielltkan den styrande funktionen uppfattas som enrestfunktion, först och främst i förhållande tillriksdagens uppgifter.Riksdagen beslutade i enlighet medkonstitutionsutskottets förslag att propositionenskulle godkännas vad gäller synen på statligförvaltning.Efter denna redogörelse för den allmänna synen påriksdagens och regeringens roller i förhållande tillde statliga myndigheterna, redovisas i det följandeen tioårig tillbakablick över hanteringen avutlokaliseringar av statliga myndigheter.Riksdagen lade fast vissa principer förlokalisering av statlig verksamhet på förslag avarbetsmarknadsutskottet (bet. 1989/90:AU13). Däruttalades bl.a. att omlokalisering men kanskeframför allt decentralisering är viktiga inslag isträvandena att åstadkomma en balanserad regionalutveckling. En sådan åtgärd kan också vara ett led iden förnyelseprocess som pågår inom den offentligasektorn, menade arbetsmarknadsutskottet. Därför bören fortlöpande prövning ske av förutsättningarna fören decentralisering av verksamheter. Överväganden omomlokalisering av central statlig verksamhet bör iförsta hand ske till de s.k. stödjepunkterna, dvs.länscentrum eller vissa andra orter i eller ianslutning till stödområdet. En utgångspunkt enligtarbetsmarknadsutskottet är att myndigheterna ävenefter en omlokalisering eller decentralisering skallkunna fullgöra sina arbetsuppgifter effektivt. Detgäller att förutom de regionalpolitiska aspekternabeakta förutsättningarna att behålla eller rekryterakvalificerad personal, behovet av kontakter medandra myndigheter, medflyttandes möjligheter tillarbete m.m. Vidare uttalades att även andra orter änstödjepunkterna, särskilt i sydöstra ochSjuhäradsbygden, kunde komma i fråga förlokalisering.Arbetsmarknadsutskottet uttalade vidare i detnämnda betänkandet att frågan om ändrad lokaliseringav myndigheter i allmänhet torde få anses gällasådana grundläggande och långsiktiga förändringar iförvaltningsstrukturen som enligt regeringensproposition (1986/87:99) om ledning av den statligaförvaltningen bör beslutas av riksdagen.Delegeringsfrågor, som gäller myndighetens sätt attfullgöra sina uppgifter, bör däremot avgöras av denberörda myndigheten själv eller av regeringen liksomomlokaliseringar av befintlig verksamhet som endaströr en del av en myndighet och som har en litenomfattning. Vidare upprepade arbetsmarknadsutskottetett tidigare uttalande att omlokalisering avbefintlig verksamhet eller lokalisering av nyamyndigheter bör föregås av noggranna överväganden ide avseenden som beskrivits ovan. Vidare betonadesvikten av att besluten föregås av information tilloch samråd med den berörda personalen.I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1996/97:AU2,som avlämnades , preciserades principernanågot. Därtill redovisades hurarbetsmarknadsutskottet såg på frågan om vilkaärenden som bör underställas . Riksdagengav som sin mening regeringen till känna vadutskottet anfört. I det nämnda betänkandet sadesbl.a. följande (s. 27):har vid en rad tillfällen uttalat sig omallmänna principer för såväl om- som nylokaliseringav statlig verksamhet m.m. Utskottet finner att deöverväganden och slutsatser som har legat till grundför ställningstaganden i dessa frågorfortfarande har aktualitet. Detta har kommit tilluttryck bl.a. genom de försvarspolitiska frågor sombehandlas av . I proposition 1996/97:4Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 lämnas förslagsom innebär en avveckling av flygflottiljen iSöderhamn. Utskottet har i sitt yttrande (AU4y)framfört synpunkter på de principiella frågor somregeringsförslagen väcker när det gäller deregional- och arbetsmarknadspolitiska effekterna avett genomförande av grundorganisationens omfattningoch förläggning.Utskottet vill ånyo understryka att varje beslutom omlokalisering av befintlig verksamhet ellerlokalisering av nya myndigheter bör föregås avnoggranna överväganden om möjligheten att i förstahand placera dem i länscentrum eller vissa andraorter i eller i anslutning till nationellaregionalpolitiska stödområden. Alternativlokalisering kan vara orter eller regioner därstatlig verksamhet läggs ned eller som i övrigt ärmindre väl försörjda med sådan verksamhet. I vartfall bör en annan lokaliseringsort än Stockholmövervägas. En utgångspunkt skall dock vara attmyndigheterna även efter en sådan lokalisering skallkunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Demöjligheter som står till buds att åstadkomma enbättre regional balans måste så långt möjligt tastill vara. När det gäller effekterna avomstruktureringen av statlig verksamhet villutskottet betona vikten av att besluten föregås avkartläggningar, analyser och bedömningar avkonsekvenserna från regionalpolitisk utgångspunkt.Enligt utskottets uppfattning bör frågor omlokalisering av statlig verksamhet som är av störrevikt eller på annat sätt av principiellt intresseunderställas . Utskottet föreslår attriksdagen till regeringen riktar etttillkännagivande av denna innebörd.Hösten 1998 övertog näringsutskottetberedningsansvaret för de regionalpolitiska frågornai . tog utskottet, i sittbetänkande 1998/99:NU7, upp frågan om ut- ochomlokalisering av statliga myndigheter med anledningav motioner inom detta område. Utskottetkonstaterade i sitt ställningstagande (s. 27) attdet finns gällande statliga riktlinjer för ut- ochomlokalisering. Uppgiften att tillämpa principernatillkommer dock inte om det inte är frågaom lokalisering av statlig verksamhet som är avstörre vikt eller på annat sätt av principiellnatur. I en reservation (m, kd, c, fp) anfördes -när det gällde lokalisering och utlokalisering avstatliga myndigheter - att de riktlinjer som finnsinte får bli tomma ord. Regeringen borde därför delsse över tillämpningen av gällande riktlinjer, delsutreda om dessa riktlinjer fyller kraven.För att få en uppfattning om hur de nämndaprinciperna har tillämpats , har enredovisning över ärenden med utlokalisering avstatliga myndigheter m.m. tagits fram med hjälp avberörda utskottskanslier (bilaga 2).Exempelsamlingen omfattar ett tjugutal myndighetersom ny- eller ombildades . I deutskottsbetänkanden där myndigheterna och deraslokalisering tas upp förekommer det relativt sällanatt de av arbetsmarknadsutskottet formuleradeprinciperna åberopas.Den konstitutionella grunden för beslutsprocessenMot bakgrund av det aktuella ärendet medutlokalisering av statliga arbetstillfällen isamband med utvecklingsprogram för kommuner har denkonstitutionella grunden för beslutshanteringen vidutlokaliseringsärenden ytterligare studerats.Resultaten kan sammanfattas på följande sätt.Det är en utgångspunkt att förvaltningen lyderunder regeringen och att det tillkommer regeringenatt besluta om lokaliseringen av myndigheterna.På förslag av arbetsmarknadsutskottet i betänkande1996/97:AU2 gav regeringen till känna sinsyn på frågan i vilken omfattning ärenden omlokalisering av statlig verksamhet bör underställasriksdagen. Denna syn gäller fortfarande.Betydelsen av tillkännagivanden i allmänhet harberörts av i ett parbetänkanden (1994/95:KU30 s. 42 och 1995/96:KU30 s.20). Utgångspunkten måste vara att det önskemål somriksdagens tillkännagivande avser bör tillgodoses.Om det visar sig föreligga omständigheter somhindrar genomförandet eller om regeringen gör enannan bedömning än måste dock regeringenkunna underlåta att vidta de åtgärdertillkännagivandet avser. En förutsättning bör dåvara att regeringens bedömningar i detta avseenderedovisas för riksdagen.Genomgången av olika utskottsbetänkanden i bilaga 2pekar på att regeringens propositioner många gångerinnehållit förslag i frågor om lokalisering avmyndigheter. I några fall framgår det emellertidinte om propositionerna innehållit sådana förslag.Riksdagen kan under alla förhållanden uttala sig omlokaliseringsfrågor med anledning av motioner. Detkan ske i form av lagstiftning, anslagsvillkor ellertillkännagivanden.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att det föreligger principerför såväl lokaliseringsärenden som förbeslutshanteringen i sådana ärenden. Dessa principerhar givit regeringen till känna hösten1996 (bet.