bet · GN01LU10 · 2000-02-22 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet sexmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden år1999 i några aktiebolagssrättsliga frågor. Fyrayrkanden rör frågan om könsfördelningen ibolagsstyrelser och på andra ledande poster iföretagen, ett yrkande antalet styrelseuppdrag ibolag och ett yrkande ny bolagsform för mindreföretag.Med anledning av en motion (s) förordar utskottetett tillkännagivande om att införande av enskyldighet att i årsredovisningen angekönsfördelningen i företagens styrelser och andraledningsorgan kan vara till nytta förjämställdhetsarbetet. Övriga motionsyrkandenavstyrks med hänvisning till tidigareställningstaganden samt pågående utrednings- ochberedningsarbete.Till betänkandet har fogats två reservationer ochtvå särskilda yttranden. 1999/2000:L201 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning därförutsättningarna för att införa en särskildbolagsform för mindre företag kartläggs i enlighetmed vad som anförts i motionen.1999/2000:L202 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag ändring av aktiebolagslagen som innebär att minst40 % av vartdera könet skall vara representerat ibörsnoterade samt i statligt och kommunalt ägdaaktiebolags styrelser,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att bör få i uppdragatt fortlöpande sammanställa könsuppdelad statistiköver antalet ordförande- och styrelseposter iaktiebolagen samt över övriga topptjänster i såvälprivat som offentligt ägda aktiebolag.1999/2000:L208 av m.fl. (s) variyrkas att begär att regeringen låterutreda möjligheten av att begränsa antaletstyrelseuppdrag i bolagsstyrelser.1999/2000:L209 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en översyn avaktiebolagslagen avseende jämställdheten iarbetslivet.1999/2000:L214 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av redovisning av könsfördelning i bolagensårsredovisningar. Ny bolagsform för mindre företagFörst behandlar utskottet en motion i vilken fråganom införandet av en särskild bolagsform för mindreföretag aktualiseras. Som en allmän bakgrund till defrågor som tas upp i motionen erinrar utskottet omatt aktiebolagsrätten sedan början av 1970-taletvarit föremål för ett fortlöpande reformarbete. Ettförsta steg togs då betydande ändringargjordes aktiebolagslag i syfte att tryggaaktiebolagens kapitalförsörjning och att stärkaskyddet för bolagens kapital. ersattes 1944års aktiebolagslag med en ny aktiebolagslag(1975:1385). Den nya aktiebolagslagen, som trädde ikraft , innebar i huvudsak engenomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätten.År 1990 tillkallade regeringen en kommitté,, med uppdrag att göra enöversyn av aktiebolagslagen (dir. 1990:08).Regeringens uppdrag till Aktiebolagskommitténomfattade två delar. Kommittén hade först att läggafram förslag till de ändringar i aktiebolagslagensom var föranledda av den europeiska integrationenoch närmande till EU. I den delen harkommittén fullgjort sitt uppdrag, vilket resulterati ändrad lagstiftning som bl.a. innebär attaktiebolagslagens, bankaktiebolagslagens ochförsäkringsrörelselagens bestämmelser om bundnaaktier upphävts och att aktiebolagen delats in i tvåkategorier, publika och privata aktiebolag (prop.1992/93:68, bet. LU14 och prop. 1993/94:196, bet.LU32).Den andra delen av arbeteavsåg att överväga frågor som främst röraktiebolagets kapital och finansiella instrument,aktiebolagets organisation och aktieägarnasminoritetsskydd. överlämnade kommitténdelbetänkandet (SOU 1995:44) , som behandlade bolagsorganens rolleroch ansvar samt därmed sammanhängande frågor.Kommittén har därefter överlämnat delbetänkandena(SOU 1997:22) Aktiebolagets kapital samt (SOU1997:196) Vinstutdelning i aktiebolag, vilka förnärvarande bereds inom slutmål är en helt nyaktiebolagslag och dess slutbetänkande beräknas bliklart under hösten 2000.Våren 1998 beslutade ändringar iaktiebolagslagens regler om styrelse, bolagsstämma,revision och skadestånd. Ändringarna, som trädde ikraft , syftar bl.a. till enförstärkning av ägarfunktionen och ett effektivareresursutnyttjande i företagen (prop. 1997/98:99,bet. Till grund för lagstiftningen lågAktiebolagskommitténs betänkande (SOU 1995:44)Aktiebolagets organisation.Även på det redovisningsrättsliga området har skettomfattande lagändringar . På grundvalav första betänkande (SOU1994:17) Års- och koncernredovisning enligt EG-direktiv genomfördes de ändringar iredovisningslagstiftningen för aktiebolag, vissahandelsbolag, kreditinstitut, värdepappersbolag ochförsäkringsföretag som betingades av EG:sbolagsrättsliga och redovisningsrättsliga direktiv(prop. 1995/96:10, bet. LU4).Hösten 1999 beslutade en reform avreglerna om bokföring och offentlig redovisning somsyftar till en samlad och modern lagstiftning (prop.1998/99:130, bet. Reformen, som byggde påbl.a. slutbetänkande (SOU1996:157) Översyn av redovisningslagstiftningen,innebär att bestämmelserna om vem som ärbokföringsskyldig, om räkenskapsår, löpandebokföring och arkivering samlats i en ny bokförings-lag (SFS 1999:1078). Vidare har tillämpningsområdetför årsredovisningslagen (1995:1554) utsträckts såatt lagen omfattar samtliga företag som är skyldigaatt avsluta den löpande bokföringen med enårsredovisning. Bestämmelserna om finansiellaföretags offentliga redovisning finns dock ävenfortsättningsvis i lagen (1995:1559) omårsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag och lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag. Den nyalagstiftningen har trätt i kraft den 1 januari 2000.Roy () anför i motion L201 att nu gällandelagstiftning inte är tillräckligt anpassad för desmå företagens behov och anser att det bör införasen särskild bolagsform för sådana företag. Denna nyabolagsform bör, enligt vad som anförs i motionen,bl.a. kännetecknas av att kravet på aktiekapitalsätts lägre än nuvarande gräns om , attdet skall vara tillräckligt med en styrelseledamotoch att bolagets revisor inte skall behöva varaauktoriserad eller godkänd. Enligt motionären skallbolagsformen därutöver vara kopplad till enklare ochmer flexibla regler i annan lagstiftning, exempelvisinom den skatte- och arbetsrättsliga lagstiftningen.Motionären begär ett tillkännagivande om attregeringen bör låta utreda förutsättningarna för ensådan bolagsform.Utskottet erinrar om att frågan om särskilda ochenklare regler för de mindre företagen sedan långtid tillbaka varit föremål för diskussion i olikasammanhang. I betänkandet (SOU 1978:66) Andelsbolaglade fram förslag till ensärskild bolagsform för mindre företag. På grund avden kritik som riktades mot förslaget avstodregeringen från att lägga det till grund för enproposition till och beslöt att spörsmåletom enklare regler för mindre företag skulleövervägas ytterligare. Det arbete som därefterbedrevs inom gav vid handenatt aktiebolagslagens regler i allt väsentligtpassar även för de mindre företagen. Frågan återkomdärefter motionsvägen ett antal gånger varvid inte kom till någon annanslutsats än regeringen (se bl.a. bet. LU 1986/87:5,NU 1987/88:25 och 1989/90:LU3). När fråganbehandlades hänvisade isitt av godkända betänkande 1992/93:EU1till Aktiebolagskommitténs då avlämnadedelbetänkande (SOU 1992:83) Aktiebolagslagen och EGoch ansåg att regeringens ställningstagande tillförslaget inte borde föregripas.Som utskottet konstaterade i betänkande1996/97:LU15, då det nu aktuella motionsspörsmåletsenast behandlades, har frågan om införandet av ensärskild bolagsform för mindre företag kommit i ett delvis nytt läge till följd av deändringar som genomförts i aktiebolagslagen medanledning av att EG:s bolagsrättsliga direktivinförlivats i svensk rätt. Sålunda erbjuder densvenska aktiebolagslagen fr.o.m. med den 1 januari1995 två alternativa bolagstyper utan personligtansvar för delägarna, nämligen publika respektiveprivata aktiebolag. Aktiekapitalet i ett publiktaktiebolag skall uppgå till , medandet i ett privat aktiebolag räcker med ettaktiekapital om . Regelsystemet ärutformat på så sätt att den ena bolagskategorin,publika aktiebolag, typiskt sett omfattar störrebolag med stor spridning på aktierna, medan denandra kategorin, privata aktiebolag, företrädesvisomfattar små bolag med ett mindre antal ägare. Densvenska aktiebolagslagstiftningen har därmed fått enstruktur som i sina huvuddrag överensstämmer med vadsom gäller i övriga EU-länder (prop. 1993/94:196,bet. LU32).Ett av syftena med införandet av en uppdelningmellan publika och privata aktiebolag var att ikommande lagstiftningsarbete kunna läggakategoriindelningen till grund för ytterligareändringar i aktiebolagslagen. I linje härmedbeslutade ändringar iaktiebolagslagen, med ikraftträdande den 1 januari1999, som bl.a. innebär en differentiering mellanpublika respektive privata aktiebolag i fråga omvissa lednings- och organisationsfrågor (prop.1997/98:99, bet. För publika aktiebolaggäller att en tudelad ledningsorganisation medstyrelse och verkställande direktör är obligatoriskmedan lagstiftaren i fråga om privata aktiebolag istörre utsträckning har överlämnat till delägarnasjälva att besluta om ledningsorganisationensutformning. I privata aktiebolag är således endastett ledningsorgan, dvs. styrelsen, obligatorisk.Styrelsen skall i publika aktiebolag bestå av minsttre ledamöter, medan det i privata aktiebolag räckermed en styrelseledamot under förutsättning att detfinns minst en suppleant. Också i frågor somstyrelsens utseende, arbetsordning för styrelsen ochkallelse till bolagsstämma innebär 1998 årslagändringar en differentiering mellan publika ochprivata aktiebolag där bestämmelserna för de privataaktiebolagen generellt sett är något enklare och merflexibla.När det gäller redovisningsreglerna bör framhållasatt årsredovisningslagen tillåter mindre ochmedelstora företag att upprätta s.k. resultaträkningi förkortad form samt möjliggör att mindre företagundantas från vissa krav på tilläggsupplysningar.Vidare har i samband med behandlingenhösten av regeringens förslag till nybokföringslag beslutat om viss uppmjukning förmindre företag av kravet på att bokföringen skallavslutas med en årsredovisning och viss förenklingav möjligheterna att upprätta resultaträkning iförkortad form (prop. 1998/99:130, bet. LU2).Därutöver vill utskottet peka på att rent allmäntfrågor kring regelförenkling för näringslivet kommitalltmer i blickpunkten . Sålundatillkallade regeringen en särskilddelegation för att identifiera problem och föreslååtgärder för att undanröja onödiga hinder företablering och tillväxt i småföretag, den s.k.Småföretagsdelegationen (dir. 1996:7). Delegationenhar slutredovisat sitt arbete i betänkandet (SOU1998:94) Förslagskatalog. En redogörelse förgenomförandet av Småföretagsdelegationens förslagfinns i budgetpropositionen för (prop.1999/2000:1, utg.omr. 24, bil. 1).Vidare bör enligt utskottet noteras att regeringeni tillkallat en regelförenklingsgrupp,den s.k. Simplexgruppen, med uppgift att drivafrågan om färre, mer rättvisa och mer begripligaregler som skall främja företagande, tillväxt ochsysselsättning. Till Simplexgruppen har knutits enreferensgrupp som består av ett antal företagare -Nybyggarna. inrättades också enstatssekreterargrupp med särskilt ansvar för arbetetmed regelförenkling och med uppdrag att utarbetariktlinjer för avseendekonsekvensanalyser av reglers effekter för småföretags arbetsförutsättningar. I sammanhanget böräven nämnas att enligt förordningen (1998:1820) omsärskild konsekvensanalys av reglers effekter försmå företags villkor, som trädde i kraft den 1februari 1999, skall en myndighet - när denöverväger nya eller förändrade regler som kan haeffekter av betydelse för små företagsarbetsförutsättningar, konkurrensförmåga ellervillkor i övrigt - göra en konsekvensanalys i dessaavseenden och dokumentera analysen. Av förordningenföljer vidare att verk och myndigheter förregeringen skall redovisa sina praktiskaerfarenheter av arbetet med konsekvensanalyser ochresultaten av arbetet. Enligt den nyakommittéförordningen (1998:1474), som trädde i kraftden , skall liknande övervägandengöras av statliga kommittér och utredare.Mot bakgrund av vad som har redovisats kanutskottet inte finna att det skulle föreligga behovav något uttalande eller annan åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motion L201.Motionen bör därför lämnas utan bifall.Könsfördelningen i företagens ledningI detta avsnitt behandlar utskottet fyramotionsyrkanden i vilka begärs olika åtgärder isyfte att öka andelen kvinnor i bolagsstyrelser ochpå andra ledande poster.Bestämmelser om aktiebolags ledning finns i 8 kap.aktiebolagslagen (1975:1385). Av bestämmelsernaframgår att ett aktiebolag skall ha en styrelse medminst tre ledamöter. I ett privat aktiebolag fårstyrelsen dock bestå av en eller två ledamöter, omdet finns minst en suppleant. I 6 § föreskrivs attstyrelsen utses av bolagsstämman. I bolagsordningenfår det föreskrivas att en eller flerastyrelseledamöter, i publika aktiebolag dock mindreän hälften av samtliga, skall utses på annat sätt.Kapitlet innehåller vidare bestämmelser om bl.a.styrelsens uppgifter, bosättningskrav,obehörighetsgrunder, mandattid, ordförande,sammanträden, beslutsförhet, jäv och protokoll.Därutöver finns särskilda bestämmelser som gällerverkställande direktör. I ett publikt aktiebolagskall styrelsen utse en verkställande direktör. Iett privat aktiebolag får styrelsen utse enverkställande direktör. Av 8 kap. 9 § följer att densom är underårig eller i konkurs eller som har enförvaltare enligt 11 kap. 7 § intekan vara styrelseledamot. Att detsamma gäller förden som har näringsförbud följer av 6 § lagen(1986:436) om näringsförbud. Några särskilda reglerom könssammansättningen i ett aktiebolags styrelsefinns inte. Inte heller i annan associationsrättsliglagstiftning finns några sådana föreskrifter.I motion L202 anför m.fl. (v) att omarbetets organisation skall förändras så attkvinnors erfarenheter verkligen tas till vara behövsen jämn könsfördelning inte bara i de politiskaförsamlingarna utan även i företagens styrelse- ochdirektionsrum. Eftersom det, enligt motionärerna,uppenbarligen inte går att uppnå en jämställdkvinnorepresentation på frivillig väg inom enöverskådlig framtid bör regeringen ges i uppdrag attåterkomma med förslag till ändringar iaktiebolagslagen som innebär att avvartdera könet skall vara representerat ibörsnoterade samt statliga och kommunala bolag. Imotionen begärs ett tillkännagivande i enlighet meddet nu anförda (yrkande 1).Liknande tankegångar redovisas i motion L209 avInger m.fl. (s). Motionärerna anser attbristen på kvinnor i bolagsstyrelserna, både i stat-liga och privata bolag, är oacceptabel och menar attjämställdhetsarbetet går alltför långsamt. Imotionen begärs ett tillkännagivande om attaktiebolagslagen bör ses över vad gällerjämställdheten i arbetslivet.När frågor kring kvinnorepresentation ibolagsstyrelser m.m. behandlades senast av utskottetvåren med anledning av ett motionsyrkandeinstämde utskottet i motionärernas uppfattning attförhållandena inte var tillfredsställande (bet.1997/98:LU26). Utskottet pekade på att det avbetänkandet (SOU 1997:135) Ledare, makt och kön, enrapport om fördelningen av ekonomisk makt ochekonomiska resurser mellan kvinnor och män, framgickatt andelen kvinnor bland ordinariestyrelseledamöter i börsnoterade företag var 3 %.Vidare framgick att ett enda av 229 börsnoteradeföretag hade en kvinnlig verkställande direktör.Utskottet konstaterade mot denna bakgrund attkönsfördelningen i bolagens ledning ännu inte var itakt med utvecklingen i samhället i stort.Av skrivelsen Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet (skr. 1999/2000:24), som regeringen i oktober1999 överlämnat till , framgår attsituationen inte förbättrats nämnvärt. Andelenkvinnor i bolagsstyrelser i börsnoterade aktiebolagår uppgick sålunda till , vilket innebäratt andelen legat tämligen . Vad gäller könsfördelningen i statligabolagsstyrelser uppgick andelen kvinnliga ledamöterår till 28 %.Som utskottet framhöll ger förhållandenaanledning till eftertanke, men det bör trots alltinte komma i fråga att genom ändringar i denassociationsrättsliga lagstiftningen tvinga fram enändring. En ökad jämställdhet måste främjas medandra medel. Det skulle nämligen enligt utskottetsmening vara oacceptabelt att göra ingrepp iägarkollektivets, bolagsstämmans, rätt attsjälvständigt utse sina företrädare iföretagsledningen.I sammanhanget vill utskottet vidare peka på attregeringen i den nämnda skrivelsen omjämställdhetspolitiken inför 2000-talet, varipresenteras huvuddragen i den fortsatta inriktningenav jämställdhetspolitiken, anför att regeringenkommer att intensifiera ansträngningarna för att ökaandelen kvinnor vid tillsättningar i statligabolagsstyrelser i syfte att uppnå en jämnkönsfördelning. Ett delmål är att andelen kvinnorskall vara . När det gällerstyrelser i börsnoterade aktiebolag avser regeringenatt noga följa utvecklingen de närmaste åren.Arbetsmarknadsutskottet, som behandlat skrivelsen isitt betänkande 1999/2000:AU6, har förklarat attutskottet stöder den inriktning påjämställdhetspolitiken som regeringen redovisar iskrivelsen.Det anförda innebär att motionerna L202 yrkande 1och L209 inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida, och utskottet avstyrker bifall tillmotionsyrkandena.Utskottets ställningstagande i det föregåendeinnebär att en ökad jämställdhet i bolagsstyrelsernaoch andra ledningsorgan i företagen måste främjas påannat sätt än genom tvingande lagstiftning omstyrelsernas könssammansättning. Förslag till sådanaåtgärder tas upp i två motioner.I motion L214 anser och (båda s) att det, för att man skall ta till varabåde mäns och kvinnors resurser och värderingar, ärnödvändigt att båda könen finns representerade påalla beslutsnivåer i hela samhället. Enligt motionenär det inte möjligt att få reda påkönsfördelningen inom olika yrken och sektorer inäringslivet. För att kunna följa och drivajämställdhetsfrågor är det, enligt motionärerna, avstor vikt att behovet av information tillgodoses.Detta kan ske genom att det ställs kompletterandekrav på företagens årsredovisningar. I motionenbegärs ett tillkännagivande med innebörd attföretagen skall vara skyldiga att i årsredovisningenange könsfördelningen i företagen.I motion L202 av m.fl. (v), som tarupp en närliggande fråga om behovet av offentligstatistik över kvinnorepresentationen ibolagsstyrelser, yrkas ett tillkännagivande om attregeringen skall ge iuppdrag att fortlöpande sammanställa könsuppdeladstatistik över antalet ordförande- ochstyrelseposter i aktiebolagen samt övrigatopptjänster i såväl privat som offentlig sektor(yrkande 2).Vad först gäller det spörsmål som tas upp i motionL214 vill utskottet peka på att enligt 5 kap. 18 §årsredovisningslagen (1995:1554) gäller att ettföretags årsredovisning skall innehålla upplysningarom medelantalet anställda personer med uppgift omfördelningen mellan män och kvinnor. Bestämmelseninfördes ursprungligen i aktiebolagslagen den 1januari 1990. Motsvarande bestämmelser infördessamtidigt i lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar och lagen (1980:1103) om årsredovisningm.m. i vissa företag (prop. 1987/88:152, bet.1989/90:LU5). I det då aktuella lagstiftningsärendeterinrade justitieministern om attarbetsmarknadsministern i en tidigare proposition omjämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop.1987/88:105) framhållit att informationen om andelenkvinnor på ledande poster inom näringslivet varbristfällig och att samtliga företag borde åläggasatt redovisa medelantalet anställda kvinnorrespektive män. Justitieministern deladeuppfattningen att en sådan redovisning var avbetydelse för jämställdhetsarbetet. Av praktiskaskäl borde dock redovisningsskyldigheten begränsastill företag som var skyldiga att upprättaårsredovisning, dvs. samtliga aktiebolag ochekonomiska föreningar samt i huvudsak handelsbolag,enskilda näringsidkare och ideella föreningar somhade minst tio anställda, som var moderföretag i enkoncern med minst tio anställda eller som hadetillgångar med ett värde överstigande 1 000 gångerbasbeloppet. hade inte någon annanuppfattning (bet. 1988/89:LU5). Den 1 januari 1996fördes den ifrågavarande bestämmelsen iaktiebolagslagen i sak oförändrad över tillårsredovisningslagen (prop. 1995/96:10, bet. LU4).Riksdagen har därefter, i samband med behandlingenav liknande motionsspörsmål som det nu aktuella,ställt sig avvisande till att utvidga denlagstadgade skyldigheten till att omfatta krav påredovisning av könsfördelningen på olikabeslutsnivåer inom företagen (se bl.a. bet.1997/98:LU26 och 1998/99: LU16). I sammanhanget börvidare nämnas att justitieministern i ett skriftligtfrågesvar angående redovisningen avkönsfördelningen inom näringslivet (svar på fråga1996/97:439) hänvisade till tidigareställningstaganden i frågan, men framhöll samtidigtatt beredningen av Redovisningskommitténsslutbetänkande kan ge anledning att på nytt taställning till vilka ändamål som företagensredovisning bör tillgodose. Redovisningskommitténsslutbetänkande (SOU 1996:157) Översyn avredovisningslagstiftningen är nu slutbehandlat ochhar lett till att antogregeringens förslag till bl.a. en ny bokföringslag(prop. 1998/99:130, bet. 1999/2000:LU2, rskr. 50).Såvitt utskottet har sig bekant har i detsammanhanget från regeringens sida inte redovisatsnågra närmare överväganden rörande företagensredovisning av könsfördelningen för olikabeslutsnivåer.När nu frågan åter aktualiseras motionsvägennoterar utskottet att justitieministern i ettskriftligt frågesvar uttalat attregeringen inte ämnar ta någotinitiativ till en utökning av informationslämnandeti bolagens årsredovisningar (svar på fråga1998/99:445). Enligt utskottets mening är emellertidtiden nu mogen att överväga om en utvidgning av dengällande skyldigheten att i årsredovisningen angekönsfördelningen till en redovisning av fördelningenmellan kvinnor och män i styrelser och på andraledande poster i företaget, kan vara till nytta förjämställdhetsarbetet. Det bör ankomma på regeringenatt i lämpligt sammanhang ta initiativ till sådanaöverväganden och återkomma till riksdagen.Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotion L214 bör ges regeringen till känna.Såvitt gäller den fråga som tas upp i motion L202yrkande 2 om behovet av offentlig statistik överkvinnorepresentationen i bolagsstyrelser, villutskottet peka på att regeringen i skrivelsen omjämställdhetspolitiken inför 2000-talet understrukitatt synliggörandet av kön är en grundförutsättning ijämställdhetsarbetet. Enligt 10 § förordningen(1992:1668) om den officiella statistiken skalldärför individbaserad officiell statistik varauppdelad på kön såvida inte särskilda skäl talardäremot. Bestämmelsen tillkom i samband med 1994 årsstatistikreform (prop. 1993/94:100 bil. 8, bet.FiU15). En utvärdering av reformen finns redovisad ibetänkandet (SOU 1999:96) Statistikreformen -utvärdering och förslag till utveckling. Ibetänkandet konstateras att merparten av denindividbaserade statistiken är uppdelad på kön, menatt det fortfarande finns vissa brister. Nämnas bör även attinriktningen av den framtida statistikeregleringennyligen har övervägts i departementspromemorian (Ds1999:75) Statistikens regler som överlämnades idecember 1999. I promemorian finns bl.a. förslagtill en ny lag om den officiella statistiken.Promemorian remissbehandlas medsiktet inställt på en proposition sommaren 2000.Enligt vad utskottet har erfarit kommer även deöverväganden som gjorts i samband med utvärderingenav statistikreform att behandlas i dennaproposition eller i budgetpropositionen för år 2001.Enligt utskottets mening faller det nu aktuellaspörsmålet inom ramen för det pågående arbetet, varsresultat bör avvaktas.