bet · GN01UU10 · 2000-01-01 00:00:00 — Utskottet menar att det inteär självklart att skrivelsen skulle vinna i informationsvärde med en mer de-taljerad beskrivning av ett enskilt samarbetsområde med tanke på det bredasamarbete inom ett stort antal områden som äger rum inom EU.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion U14 (mp) yrkande 3.Kvinnans ställningI motion Kr233 (mp) yrkande 3 vill motionärerna att regeringen skall åter-komma till med besked om hur bilden av kvinnan belyses i grön-boken .Arbetsmarknadsutskottet har i sitt betänkande 1997/98:AU10 behandlatlikartade yrkanden. pekade då på att i sinavrapportering till FN av åtgärder som vidtagits eller planeras för ökad jäm-ställdhet sedan tagit upp frågor om kvinnan i medierna.Av redovisningen framgick bl.a. att i lagstiftning som rörTV och radio beaktat vikten av jämställdhet mellan könen. Det angavs ocksåatt pressen antagit etiska riktlinjer om vad som trycks i tidningar och attregeringen beviljat särskilda medel för olika projekt.Från och med år 1998 skall , och Ut-bildningsradion enligt beslut av regeringen följa upp och rapporterahur public service-uppdraget uppfylls. I redogörelse för1997 redovisas bl.a. jämställdhetsaspekter. Företaget anger där att dess jäm-ställdhetssträvanden på det personalpolitiska området har stor betydelse föropinionen i kan således konstatera att mycket har gjorts vad gäller kvin-nobilden i medierna. Därmed anser utrikesutskottet att motionärernas syftehuvudsakligen är uppfyllt och anser att motion Kr233 (mp) yrkande 3 ärbesvarad.EnergifrågorI motion U12 (m) yrkande 4 anförs att ett EU-direktiv om indirekta skatterinom energiområdet inte bör innebära ytterligare höjning av de svenskaenergiskatterna.Skatteutskottet behandlar detta yrkande i sitt yttrande 1999/2000:SkU8yoch framhåller därvid följande:Motionärerna syftar på ett förslag till ramdirektiv som fortfarandediskuteras (se s. 98). Förslaget går ut på att utforma ett direktivsom omfattar samtliga energiprodukter - således även elektrisk kraft ochvärme som genereras vid elproduktion - och all form av indirekt beskattningsom medlemsstaterna använder sig av på energiområdet, utom moms. Rege-ringen framhåller i årsboken att kraftfullt stöder arbetet med ettsådant direktiv.Utskottet vill erinra om att utskottet tidigare under innevarande riksmötehar betonat vikten av att energi- och koldioxidbeskattningen ges en utform-ning som ger goda förutsättningar för svensk industri att konkurrera interna-tionellt (se bet. 1999/2000:SkU8 s. 9 och bet. 1999/2000:SkU16 s. 10 f.). I2000 års vårproposition aviserar regeringen en "grön skatteväxling" och atten arbetsgrupp med företrädare för regeringen, och Miljöpar-tiet skall bereda frågan med beaktande av såväl miljö- och sysselsättningsas-pekter som fördelnings- och regionalpolitiska aspekter. Därtill kommer attdet inom pågår en översyn av energibe-skattningen.Utskottet ställer sig bakom regeringens ansträngningar att verka för attEU-länderna enas kring ett energibeskattningsdirektiv av mera allomfattandekaraktär, i princip i enlighet med det förslag som diskuteras. Energibeskatt-ningens framtida utformning i är som framgår av det ovan sagdaredan uppmärksammad på flera sätt och kommande ställningstagandenkommer givetvis också att påverka agerande inom EU. De syn-punkter som motionärerna för fram - att det skall finnas rimliga förutsätt-ningar för svensk industri att även i fortsättningen bedriva sin verksamhet iSverige - utgör en väsentlig sida av saken som bl.a. har bäring på sysselsätt-ningen och som därför tillsammans med andra viktiga faktorer bör vägas innär ställning tas till hur bör agera i dessa sammanhang. Utskottetutgår från att regeringen redan har detta klart för sig och finner därför ingenanledning för att göra något uttalande av det slag som motionärer-na har begärt. Utskottet avstyrker därför motionen även i denna del. "delar skatteutskottets bedömningar och avstryker motionU12 (m) yrkande 4.I motion U14 (mp) med anledning av regeringens skrivelse anförs att denkanske mest avgörande komponenten för en hållbar energiförsörjning är enminskning av dagens konsumtionsnivåer. Potentialen för detta finns menberörs ej i skrivelsen, enligt motionärerna. Ett program inom EU, SAV,skulle kunna spela en positiv roll i detta arbete, men omnämns inte i skrivel-sen. Därför bör i fortsättningen skrivelsen innehålla redogörelser för desatsningar som genomförs för att stärka de förnybara energikällornas ställ-ning på den europeiska marknaden (yrkande 4) och för de satsningar somgenomförts i för energieffektivisering finansierade med EU-medel(yrkande 5 NU).I motion U512 (c) yrkande 13 framhålls att kärnkraftsreaktorerna i EU böromfattas av stränga miljökrav. Dessutom bör ett gemensamt program utar-betas för avveckling av kärnkraften i EU:s medlemsstater och i kandidatlän-derna.Euratomfördraget bör, menar motionärerna, ersättas av ett program för ut-veckling av förnybara energikällor och energieffektivisering. Vidare fram-hålls det att bör verka för en energipolitisk samverkan, som syftar tilen övergång från kärnkraft och fossilbränslen till förnybara och miljövänligaenergikällor.I motion U513 (mp) yrkande 21 betonas att aktivt och offensivt bördriva att EU:s forskningsprogram vad gäller energifrågor helt inriktas påforskning och utveckling kring förnybara energikällor.Näringsutskottet framhåller i sitt yttrande 1999/2000:NU3y att linjei EU-arbetet på energiområdet utgår års energipolitiska beslut(prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12). Genom beslutet har riktlinjer ochfinansiella ramar lagts fast för att stödja och främjateknik för effektivare användning av energi och ny elproduktion från förny-bara energikällor. menar att den gemensamma marknadenär betydelsefull vad gäller förstärkning av marknadsnära utvecklingsinsatser.Det är därför angeläget för att resultat uppnås på gemenskapsnivå.En svensk utgångspunkt i förhandlingsarbetet är att framväxten av förnybaraenergikällor och energieffektivisering bör stimuleras, genom forskningsinsat-ser, men också med ekonomiska styrmedel.I gemenskapens ramprogram för forskning och utveckling finns ett särskilttemaprogram för energi som är inriktat på förnybara energikällor, energief-fektivisering och ny ren energiteknik.Vidare framhåller i sitt yttrande att tillsammansmed flera medlemsstater i skilda sammanhang har efterlyst en samlad bild avgemenskapens verksamhet inom energiområdet. Rådet antog i december1998 ett formellt beslut om ett flerårigt program för insatser inom energi-sektorn och därmed sammanhörande åtgärder. Ett av de sexdelprogrammen är inriktat på förnybara energikällor (ALTENER). För peri-oden har finansieringsramen för programmet fastställts till 77 miljoner euro.Ett annat av de sex delprogrammen är inriktat på energieffektivisering (SA-VE). För perioden har finansieringsramen för detta program fastställts till 66miljoner euro.Näringsutskottet konstaterar att för tilldelades projekt med svenskadeltagare av SAVE-budgeten. Inga svenska ansökningar för regionalaenergikontor inkom . tilldelades projekt medsvenska deltagare av SAVE-budgeten. Därutöver upprättades fyra nyaregionala energikontor i genom anför vidare i yttrandet:Som framgår av tidigare redovisning förekommer inom EU ett omfattandesamarbete på energiområdet rörande bl.a. energieffektivisering och främjan-de av förnybara energikällor. ser mycket positivt på ettsådant samarbete, dock utan att göra någon koppling till Euratomfördraget.Inte heller finner näringsutskottet någon anledning att enbart prioritera ut-veckling kring förnybara energikällor inom ramen för forskningssamarbetet.Näringsutskottet gör därför i grunden samma bedömning som se-dan, nämligen att förutsättningarna för att effektivisera resursinsatserna isyfte att öka användningen av förnybara energikällor och att åstadkomma enbättre energieffektivitet kan vinna väsentliga framsteg under de närmasteåren. Utskottet hänvisar i denna del till sitt yttrande 1998/99:NU1y. De aktu-ella motionsyrkandena avstyrks därmed.Utrikesutskottet delar näringsutskottets uppfattning och avstyrker motionernaU14 (mp) yrkandena 4 och 5, U512 (c) yrkande 13 samt U513 (mp) yrkande21.5.4 Unionens förbindelser med omvärlden och den gemen-samma utrikes- och säkerhetspolitikenSkrivelsen s. 213-272MotionernaI partimotion U503 (m) om Europapolitiken anförs i yrkande 7 att EU börverka för en effektiv och gemensam utrikes- och säkerhetspolitik.I motionen konstateras att EU har haft svårigheter att hantera akuta spän-ningar, kriser och konflikter. Därför menar motionärerna att det är mycketvälkommet att det nu har inrättats en gemensam utrikespolitisk analysenhetför att kunna utarbeta förslag till en gemensam utrikespolitik. Det är ävenangeläget att generalsekreteraren i ministerrådet, , i samråd medkommissionens utrikesansvarige, , lyckas formulera en verkligtgemensam och kraftfull utrikes- och säkerhetspolitik för unionen. Det liggerett stort ansvar på och övriga medlemsländer att se till att detta tillfälle inte går förlorat menar motionärerna. Vidare välkomnas i motionen denprocess som syftar till att bygga upp en försvars- och säkerhetspolitisk di-mension inom EU. bör enligt motionärerna ge sitt fulla stöd tilldenna utveckling och axla sin del av ansvaret för EU:s fredsfrämjande åtgär-der.Miljöpartiet däremot menar i sin motion U513 (mp) att Amsterdamfördragetvar ett stort bakslag med överenskommelsen om utvecklingen inom denandra pelaren, dvs. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP).Motionärerna framhåller att ländernas vetorätt försvagades som EUskapar ett gemensamt utrikesdepartement och en gemensam EU-utrikesminister, dvs. en befattning som unionens högsta företrädare gentemottredje land. Denna post har tillsatts med den tidigare generalsekreteraren iNato, . Motionärerna konstaterar dessutom att VEU kopplastydligare till EU så att kan besluta om militära aktioner.Denna koppling har blivit ännu starkare efter regeringschefernas möte iKöln där man lade grunden för en gemensam säkerhetspolitik.Under nästkommande regeringskonferens anser att Sverigeskall driva att utrikes- och säkerhetspolitiken helt skall avföras från EU:skompetensområden (yrkande 25). Till det sker måste linje vara attaktivt arbeta för att göra EU:s internationella politik så solidarisk som möj-ligt (yrkande 24). Likaså måste arbeta för att säkerhetssamarbetetinte definieras i enbart militära termer utan också i sociala, ekonomiska ochekologiska termer med en breddad och modernare definition av säkerhetspo-litik (yrkande 23).I motion U14 (mp) yrkande 9 med anledning av regeringens skrivelse tarmotionärerna upp den gemensamma insatsstyrka som beslutades av stats-och regeringscheferna vid i i december1999. Motionärerna anför att detta är en allvarlig utveckling som Miljöpartietlänge har varnat för. Det innebär en militarisering av EU:s verksamhet, me-nar motionärerna. De konstaterar vidare att de militära institutioner som skainrättas inom EU kommer att ha kontinuerliga kontakter med Nato och demenar att det finns oklarheter om en gemensam insats skall bygga på beslutav eller ej. De vill därför ha en redogörelse av regeringenför hur den svenska alliansfriheten är förenlig med den militära utvecklingeninom EU.Centerpartiet konstaterar i partimotion U402 (c) yrkande 2 att det utdragnaoch blodiga kriget i det utgör nittiotalets tragiska undantagfrån en i övrigt positiv utveckling i . Civilbefolkningen har drabbatssynnerligen hårt genom etnisk rensning och påtvingade folkomflyttningar.Nu krävs omfattande insatser för försoning och återuppbyggnad. Centerparti-et ser positivt på den stabilitetspakt för sydöstra som utarbetas.Det är viktigt att öppna dörren för en anknytning till EU också för dessaländer. I motionen anförs att bör verka för att EU ska spela en fram-trädande roll i återuppbyggnadsarbetet och ta ett stort ansvar för att återupp-bygga även det civila samhället.I motion U607 (m) yrkande 2 anförs att regeringen inom ramen för EU:sMedelhavspolitik betonar kravet på mänskliga rättigheter och demokrati idialogen med de associerade länderna. Motionärerna menar att den hittillsva-rande utvecklingen har visat att respekten för mänskliga rättigheter och ut-vecklingen mot demokrati inte har kommit så långt som det är rimligt attkräva. I motionen framhålls att om det inte sker en demokratisk utvecklingoch om inte respekten ökar för mänskliga rättigheter, kommer södra ochöstra delen av fortsättningsvis att vara en mycket instabilregion.I motion U611 (v) yrkande 2 konstateras att det inte finns handelsavtal mel-lan och EU medan andra länder i har ett sådant han-delsavtal med EU. Motionärerna menar att ett sådant avtal skulle vara avstort värde för . De menar att den kritik som finns mot brist påyttrandefrihet och flerpartisystem måste framföras, men det bör inte hindraEU från att ingå ett sådant avtal. Handelsavtal och utvecklad kontakt mellanEU och kan ha en positiv effekt vad gäller utvecklingen av demokratioch mänskliga rättigheter, framhåller motionärerna. I motionen begärs ettriksdagens tillkännagivande om att bör arbeta för att diskussioner omett sådant handelsavtal mellan och påbörjas.I motion U514 (kd) yrkande 11 begärs en generösare och mer effektiv euro-peisk biståndspolitik.Motionärerna menar att en bättre koordinering av EU:s och medlemslän-dernas bistånd måste ske för att öka effektiviteten. De välkomnar varmt denutredning om komplementaritet som genomförts av kommissionen i dettasyfte. Utöver detta bör biståndet decentraliseras för att komma närmare fält-arbetet. Budgetarbetet bör resultatstyras i större utsträckning. En större betoning på fattigdomsbekämpning måste eftersträvas, så att biståndet kommerde allra fattigaste människorna till del. Det är oroväckande, menar motionä-rerna, att OECD-rapporter visar hur andelen europeiskt bistånd till dessaländer minskat betydligt . Ytterligare ett prioriteratområde bör vara teknikutveckling. Det gemensamma biståndet bör underlättaför utvecklingsländerna att genomföra tekniksprång ifråga om framför alltden nya informationstekniken, samt miljöanpassad teknik inom områden somenergi, transporter och vattenhushållning.Vidare framhåller motionärerna att ett effektivt europeiskt bistånd krävernoggranna kontrollmöjligheter. Medborgarna bör också få större insyn, föratt öka deras engagemang i det gemensamma biståndet.Motionärerna bakom motion U502 (s) konstaterar att målformuleringarna förbiståndet i betyder att EU har satt upp fattigdomsbekämpning iu-länderna som ett mål för all politik. Detta kommer emellertid i konfliktmed EU:s handelsrelationer med dessa länder, särskilt som handelsrelatio-nerna mellan EU-länderna och de 70 AVS-länderna skall WTO-anpassas. Detidigare separata handelsrelationerna mellan EU och AVS medgav en vissflexibilitet för att justera regelverket efter olika behov, menar motionärerna.De menar också att inte tar hänsyn till effekter avseendefattigdom eller miljö och att en WTO-anpassning därmed får negativa kon-sekvenser.Motionärerna anser att detta rimmar illa med Unionens uttalade mål attsamstämmighet - koherens - skall råda mellan olika politikområden när detgäller relationer med . De begär därför ett tillkännagi-vande att regeringen skall verka för att EU:s mål på olika områden inte mot-verkar varandra.I motion U513 (mp) yrkande 6 framhålls att EU:s syn på handel är fylld avparadoxer. som man skapar en öppen inre marknad upprätthållstullmurar och handelshinder gentemot omvärlden. Därför vill motionärernaatt en prioriterad fråga för bör vara att verka pådrivande för att EU:sprotektionism mot omvärlden minskar, vilket dock skall ske med starkasociala och miljömässiga klausuler mot frihandelns skadeverkningar.I motion U803 (m) yrkande 4 konstaterar motionärerna att länderna i Central-och är små, öppna ekonomier och därmed starkt utlandsberoende.Man framhåller att detta är särskilt tydligt för länderna i samt attbåde importen och exporten är relativt sett mer betydelsefull för dessa länderän för de nuvarande EU-länderna. Ett antal länder har svåra bytesbalansun-derskott, orsakade av import av konsumtionsvaror och maskiner. Motionä-rerna betonar att de nya marknadsekonomierna därför är beroende av godavillkor för marknadstillträde. EU:s handelshinder, särskilt vad gäller stål ochtekoprodukter, bör därför avvecklas.Motionen N243 (fp) behandlar frågor kring frihandel och kommande WTO-förhandlingar. I motionen anförs i yrkande 12 att EU:s förhandlingspositioninför de kommande förhandlingarna bör innefatta att rundan skall leda tillökad integration av i världsekonomin. Detta är till fördel även föri-länderna, framhåller motionärerna.Även motionen U14 (mp) yrkande 7, med anledning av regeringens skrivel-se, tar upp WTO-relaterade frågor. Motionärerna vill inte att en ny förhand-lingsomgång skall inledas utan menar att regeringen i stället börta initiativ till en grundläggande utvärdering av WTO:s relation till andraFN-konventioner och erkänna dessa som varande av högre dignitet.Motionärerna menar att det inte är acceptabelt att frihandel skall anses ståöver gemensamma regler om miljöskydd och konventioner om biologiskmångfald.Utskottets övervägandenEtt flertal motioner behandlar frågor som är relaterade till utvecklingen inomden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och utvecklingen av enförmåga till civil och militär krishantering inom EU. I motion U503 (m)yrkande 7 anförs att EU bör verka för en effektiv och gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik. Motionärerna bakom motion U513 (mp) yrkande 25 villdäremot avföra de utrikes- och säkerhetspolitiska frågorna från EU-samarbetet. I yrkande 24 i samma motion anförs att skall driva attunionens internationella politik är solidarisk och i yrkande 23 anförs attSverige inom EU skall verka för att säkerhetssamarbetet inte definieras ienbart militära termer utan också i sociala, ekonomiska och ekologiska ter-mer. I motion U14 (mp) yrkande 9 begärs en redogörelse av regeringen förhur den svenska alliansfriheten är förenlig med den militära utvecklingeninom konstaterar inledningsvis i denna del att utvecklingen aven europeisk krishanteringsförmåga har gjort stora framsteg . Idecember 1998 uttryckte i sin tillfredsställelse överatt en debatt om en gemensam europeisk säkerhets- och försvarspolitik in-letts, och uppmanade det tyska ordförandeskapet att föra frågan i beslutade att EU måste etablera enförmåga att besluta om och genomföra militära operationer. Europeiska rådetfastställde ett antal viktiga principer för den fortsatta processen. För detförsta klargjordes att det handlar om att bygga upp en kapacitet för krishante-ring, inte att bygga upp ett gemensamt territorialförsvar. Vidare fastslogs attEU skall agera i enlighet med FN:s stadga. Dessutom beslutades att proces-sen skulle föras vidare med civil och militär krishantering på två parallellaspår. Betydelsen av konfliktförebyggande insatser framhölls även.Detta ledde till att i kundefatta ett antal beslut angående genomförande:- Inrättandet av nya permanenta organ för att effektivisera och förstärkaden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och för att kunnafatta beslut om, samt genomföra, krishanteringsoperationer.-- Inrättandet av en kommitté för civil krishantering och konfliktföre-byggande.-- Antagande av en handlingsplan för stärkandet av unionens icke-militära krishanteringsresurser.-- Fastställande av ett gemensamt mål för hur stora styrkor EU:s med-lemsländer tillsammans skall kunna sätta in i en krishanteringssitua-tion.-Efter det att vid sitt möte i stakat ut grundläggandeprinciper har rådet vid sitt möte i således fattat beslut i vissafrågor gällande implementering. Det ankommer på det portugisiska ochkommande ordförandeskapen att utarbeta konkreta arrangemang.Utrikesutskottet välkomnar de framsteg som har gjorts i arbetet med attstärka unionens förmåga till krishantering. Utskottet noterar särskilt att somintegrerade delar i detta arbetet ingår konfliktförebyggande insatser och vidkrishantering även civila insatser vid sidan av de militära.Utskottet vill i sammanhanget betona att har långa traditioner pådet fredsfrämjande området. har varit och är aktivt engagerat i inter-nationellt krishanteringssamarbete. Detta gäller insatser inom FN:s ram,löpande samarbete inom ramen för Partnerskap för Fred (PFF), liksom ikonkreta konflikthärdar, på under Natos militäraledning och med mandat från FN:s säkerhetsråd.Utskottet vill i sammanhanget även erinra om att en nu pågående upp-byggnaden av en krishanteringskapacitet inom unionens ram har sitt ur-sprung i det av och i den förra regeringskonferensen lanse-rade initiativet att göra Petersbergsuppgifterna till uppgifter för EU. Den nyaordningen fick fördragsfäst form med Amsterdamfördraget med de föränd-ringar och tillägg detta medförde för grundfördragen. I sitt betänkande1997/98:UU13 (prop. 1997/98:58, rskr. 1997/98:197) framhöll utskottet attdet är av vikt att EU och dess medlemsstater måste kunna agera med olikamedel, från preventiv diplomati till fredsbevarande insatser. Utskottet fanndet särskilt tillfredsställande att Petersbergsuppgifterna fördes in i fördragetill följd av ett svensk-finskt initiativ - vilket innebär att samarbetet skullkomma att utvecklas vad gäller humanitära, fredsbevarande och fredsfräm-jande insatser.Utskottet konstaterar att diskussionen om EU:s säkerhets- och försvarspo-litik, på grundval av de nya skrivningarna i grundfördragen, handlar om civiloch militär krishantering, inte om att bygga upp ett gemensamt försvar ellerbindande säkerhetsgarantier. Utskottet vill även framhålla att bidragtill krishantering efter ett politiskt beslut av unionens medlemsländer, oavsetom denna genomförs under Natos eller EU:s ledning, är frivilligt och grun-das på ett svenskt nationellt beslut i det enskilda fallet. Slutligen vill utski denna del framhålla att EU:s krishantering utformas i enlighet med principer.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att den utveckling som skerinom EU gäller krishantering, inte gemensamt försvar eller ömsesidiga för-svarsgarantier och betonar att principer skall följas. Utskottetfinner således att de beslut som har fattats och de åtgärder som förutses ärförenliga med militära alliansfrihet.Den nya policyenheten inom rådssekretariatet spelar enligt utskottets upp-fattning en viktig roll i utarbetandet av unionens politik inom detta område.Utskottet har inhämtat att regeringen aktivt har verkat för att stärka desskompetens och har bl.a. som första medlemsstat ställt civilpolis till dessförfogande för genomförande av den civila handlingsplanen som antogs vidEuropeiska rådets möte i Helsingfors.Utskottet vill även framhålla att ett nära samarbete mellan den nye gene-ralsekreteraren i rådet, , och utrikeskommissionär viktigt inte minst för att säkerställa ett fungerande pelaröverskridandearbete inom konfliktförebyggande och krishantering.Utrikesutskottet anser att den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenär ett viktigt instrument för unionen, där EU:s medlemsstater kan agera merkraftfullt än vad de hade kunnat göra var för sig. Inte minst gäller detta möj-ligheten till krishantering och konfliktförebyggande. Utskottet vill ävenbetona att EU förenar politisk tyngd med ekonomisk styrka och ett brettspektrum av instrument som kan användas för att förebygga konflikter ochhantera kriser och krig. Det vore enligt utskottets uppfattning helt fel väg atgå att avföra den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken från unionenssamarbetsområden.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U503 (m) yrkande 7 ärbesvarad. Motionerna U14 (mp) yrkande 9 och U513 (mp) yrkande 25 av-styrks.När det gäller yrkande 24 i motion U513 (mp) är det utskottets uppfattningatt det som motionärerna eftersträvar redan är uppfyllt.