bet · GN01SoU7 · 2000-02-22 00:00:00 — I betänkandet behandlas 55 yrkanden om olikafolkhälsofrågor m.m. från den allmänna motionstiden1999.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.I betänkandet finns 18 reservationer. 1999/2000:So202 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för attförebygga hörselskador.1999/2000:So203 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ändringav lagen om fastställelse av könstillhörighet ivissa fall,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anfört om bidrag tilltranssexuella organisationer,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning avtranssexuellas situation i samhället.1999/2000:So221 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om TBC ochbiståndsarbete,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbildning m.m. omTBC.1999/2000:So225 av m.fl. (fp, s,v, c, mp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att giftatranssexuella personer inte skall tvingas tillskilsmässa för att få ändrad könstillhörighet,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om avskaffande avden s.k. bastulagen.1999/2000:So226 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om folkhälsoarbetetsplats i hälso- och sjukvården,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunernas ochfrivilligorganisationernas roll i folkhälsoarbetet,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om socialtjänstensroll i folkhälsoarbetet,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om apotekens rolli folkhälsoarbetet,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om forskning omfolkhälsa och hälsoupplysning.1999/2000:So227 av m.fl. (mp) variyrkas1. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i gällande hälsoskyddetatt högsta ljudnivåer införs genom tillägg iförordningen för miljökvalitetsnormer samt att ordettillfällig stryks ur texten,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om översyn avviteslagen gällande bevisvärderingen.1999/2000:So228 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändringar i plan-och bygglagen för att förhindra tinnitus,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökadeforskningsresurser för att förebygga tinnitus.1999/2000:So260 av () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om översyn avnormerna för ljudvolymer vid publikamusikarrangemang.1999/2000:So263 av m.fl. (fp) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om barn och självmord.1999/2000:So287 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om långsiktiga programför allergisanering,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om långsiktiga programför luftvård,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbättradinnehållsdeklaration på livsmedel och kemikalier,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbildning av mödra-och barnavårdens personal i allergiprevention,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utökade satsningarpå allergiprevention på och hosfristående organisationer.1999/2000:So293 av och (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omett folkhälsoprogram för sjukdomar i rörelseorganen.1999/2000:So297 av () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om effektiva ochskyndsamma åtgärder för att förbättra informationenom buller, bullerskador och tinnitus.1999/2000:So305 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär en översyn avinstruktioner och målsättning förFolkhälsoinstitutets verksamhet i enlighet med vad imotionen anförts om att bryta de köns- ochklassbundna skillnaderna i folkhälsan.1999/2000:So308 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder förbegränsning av skadliga ljudnivåer.1999/2000:So330 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett hälsojusteratBNP-mått,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att tafram lokala folkhälsorapporter,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utveckla metoderför hälsokonsekvensanalyser,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omfolkhälsoforskningens inriktning,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett vidgatperspektiv i folkhälsoforskningen,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statistisktunderlagsmaterial,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lokalisering avett eventuellt hälsoobservatorium till Sverige.1999/2000:So334 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omen samlad folkhälsopolitik.1999/2000:So346 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvinnorna ochvälfärden.1999/2000:So347 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att utöka vaccinationen mot tuberkulossamt att hålla en skärpt vaksamhet.1999/2000:So377 av m.fl. (fp) vari yrkasatt beslutar upphäva lagen (1987:735) omförbud mot s.k. bastuklubbar och andra liknandeverksamheter.1999/2000:So383 av och (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om principiellaståndpunkter vid tvångsåtgärder,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om smittskyddsläkarensroller,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lagstadgadinformationsplikt bör strykas ur smittskyddslagen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bastuklubbslagenskall upphävas, detta utan någon ny reglering.1999/2000:So484 av ()vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att migrän bör tasmed i det nationella folkhälsoarbetet,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att migrän bör tasupp i arbete om kvinnors hälsa.1999/2000:So492 av och (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att undersökning ochbehandling av kvinnor i riskzonen för benskörhetskall genomföras.1999/2000:So493 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om långsiktighet i detförebyggande arbetet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att stress böruppmärksammas i folkbildningsarbetet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utsatta grupper,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att migrän tas uppsom en viktig folkhälsosjukdom i det aktuellafolkhälsoarbetet,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insatser för attförebygga självmord,7. att hos regeringen begär att enutredning tillsätts om hur allergier blandskolelever kan förebyggas.1999/2000:Bo514 av m.fl. (kd)vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om acceptabel ljudnivåför en sund miljö.1999/2000:MJ256 av m.fl. (s) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att fritidsodlingensbetydelse för folkhälsan bör uppmärksammas ochtillvaratas i folkhälsoarbetet.1999/2000:Ub314 av och () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bastuklubbslagenavskaffas och inte ersätts med någon typ avsärreglering för att starta och driva bastuklubb. Allmänt om folkhälsoarbetetMotionernaI motion 1999/2000:So305 av m.fl. (v)yrkas att hos regeringen begär en översynav instruktioner och målsättning förFolkhälsoinstitutets verksamhet i enlighet med vad imotionen anförts om att bryta de köns- ochklassbundna skillnaderna i folkhälsan. Enligtmotionärerna bör få den centralauppgiften att leda och samordna arbetet att verkaför att bryta den klassmässiga och könsmässigaohälsan i befolkningen.I motion 1999/2000:So493 av m.fl.(kd) yrkas tillkännagivande om långsiktighet i detförebyggande arbetet (yrkande 1). Enligtmotionärerna kräver folkhälsoarbetet långsiktighet.Sociala och ekonomiska villkor, arbetsmiljö ochlevnadsvanor har betydelse för hälsoutvecklingen.Det tar ofta innan detta kan utläsas istatistik över folkhälsan. Ett långsiktigt,målmedvetet arbete med återkommande kontroller ärenligt motionärerna viktiga för kvaliteten. Vidarebegärs tillkännagivande om utsatta grupper (yrkande3). Motionärerna anför att hälsan förbättrats förflertalet svenskar. Enligt gjorda undersökningar harmedellivslängden ökat och levnadsvanor förbättrats.Detta gäller dock inte alla grupper. Motionärernaanser att hälsopolitiska hänsyn skall vara ennaturlig del i samhällsplaneringen.I motion 1999/2000:So330 av m.fl. (c)begärs tillkännagivande om ett hälsojusterat BNP-mått (yrkande 1). Enligt motionärerna börfolkhälsoarbetet genomsyra allt samhällsarbete ochde politiska besluten grundas på principen om enhållbar hälsoutveckling och att människor gesmöjlighet att leva ett hälsosamt liv. Ekonomisktillväxt innebär inte med automatik förbättradsocial utveckling, om stora grupper av befolkningeninte får del av de växande resurserna.Nationalräkenskaperna bör därför, enligtmotionärerna, inkludera positiva respektive negativaeffekter på folkhälsan, dvs. ett hälsojusterat BNP-mått. Vidare yrkas tillkännagivande om behovet avatt ta fram lokala folkhälsorapporter (yrkande 2).Motionärerna anser att kommuner och landsting medjämna mellanrum bör ta fram folkhälsorapporter sombelyser hälsosituationen bland kommuninvånarna. Detskulle underlätta bedömningarna i politiska beslutrörande folkhälsofrågor. Regeringen bör inledasamtal med om sådana insatser påkommunal nivå. Därutöver begärs tillkännagivande omatt utveckla metoder för hälsokonsekvensanalyser(yrkande 3).I motion 1999/2000:So226 av m.fl.(fp) yrkas tillkännagivande om folkhälsoarbetetsplats i hälso- och sjukvården (yrkande 1).Motionärerna anser att folkhälsoarbetet skall ha entydlig plats i hälso- och sjukvården och attadekvata resurser avdelas för dess utförande. Läkareoch sköterskor skall ha tid att vara rådgivande i deenskilda fallen. De har, enligt motionärerna, ocksåett ansvar att förmedla vidare till ansvariga fördet övergripande folkhälsoarbetet i omde ser att nya hälsoproblem dyker upp eller blirvanligare. Motionärerna yrkar vidaretillkännagivande om kommunernas ochfrivilligorganisationernas roll i folkhälsoarbetet(yrkande 4). Enligt motionärerna har hälso- ochsjukvården och landstingen en viktig roll ifolkhälsoarbetet som resurs och samarbetspartner.Naturliga sådana är kommunerna eftersom de har ettstort ansvar genom sitt breda åtagande för skolan,äldreomsorgen, etc. Andra viktigasamarbetspartner är de ideella organisationerna.Inte minst finns många mindre organisationer som lever under en mycket knapp ekonomi men sombetyder mycket i folkhälsoarbetet. Det är, enligtmotionärerna, viktigt att såväl staten som kommuneroch landsting tar vara på dessa organisationersengagemang och bidrar till att möjliggöra derasarbete. Vidare begärs tillkännagivande omsocialtjänstens roll i folkhälsoarbetet (yrkande15). Enligt motionärerna kan brytaden onda cirkel som så ofta går från sociala problemtill ohälsa. Kunskapen att fånga upp, förstå och setidiga varningssignaler behöver emellertid utvecklasinom . Det är ett viktigt område attta upp både i grundutbildningen ochvidareutbildningen av personal.Slutligen yrkas tillkännagivande om apotekens roll ifolkhälsoarbetet (yrkande 16). Apotekens kundkretsär enligt motionärerna mycket vid. Genom apotekenkan man nå grupper som inte behöver söka hälso- ochsjukvården med information om hur man kan förebyggaoch själv hantera hälsoproblem. Oavsett vilkenställning apoteken kommer att få är detviktigt att de också i fortsättningen får spela enaktiv roll i folkhälsoarbetet.I motion 1999/2000:So334 av (båda s) begärs tillkännagivande omen samlad folkhälsopolitik. Enligt motionärernafinns det allvarliga tecken på ökade hälsoproblemoch att det är stora skillnader mellansamhällsgrupper. Det händer mycket inom olikaorganisationer och myndigheter, men motionärernasaknar en samsyn och konkreta förslag till hur mankommer till rätta med dessa ökande folkhälsoproblem.I motion 1999/2000:So346 av ()begärs tillkännagivande om kvinnorna och välfärden.I februari 1999 beslutade regeringen att tillsättaen kommitté med uppdrag att göra välfärdsbokslutöver . En grupp som enligt motionärerna, ide här sammanhangen, sällan blir föremål för någonstörre uppmärksamhet och som också är en tystlåtengrupp är ensamstående kvinnor och främstden grupp som kanske har ett arbete med låg inkomsteller låg inkomst på grund av deltidsarbete. Ikommittéuppdraget för välfärdsbokslut över bör enligt motionärerna dessa kvinnorssituation särskilt uppmärksammas.Bakgrund m.m.Utskottet behandlade senast motioner rörande olikafolkhälsofrågor i betänkande 1998/99:SoU8Folkhälsofrågor m.m. Utskottet anförde vad gällerfolkhälsoarbetets inriktning m.m. (s. 12 f.) bl.a.att insatser för att främja folkhälsan och förebyggaohälsa hade fortsatt hög prioritet på allasamhällsnivåer och inom samtliga sektorer frånskola, socialtjänst, hälso- och sjukvård ochfrivilligorganisationer till myndigheter på lokal,regional och nationell nivå. Utskottet ville isammanhanget betona vikten av samverkan mellan deolika aktörerna och över sektorsgränserna. Avbetydelse är också de agerandes kompetens pårespektive område. Utskottet såg medtillfredsställelse på det engagerade folkhälsoarbetesom bedrivs på både nationell, regional och lokalnivå. Genom verksamhet stödsoch stimuleras utvecklingen av regionala ochkommunala insatser på området.Enligt utskottet har mycket viktig uppgift när det gäller det framtidafolkhälsoarbetet. Utskottet gjorde bedömningen attarbetet med nationella hälsomål kommer att stödjaoch inspirera folkhälsoarbetet på allasamhällsnivåer. Enligt utskottet hadeFolkhälsokommittén lyft fram vissa områden sombedömdes ha betydelse i det fortsatta arbetet, ochkommittén skulle presenteraytterligare ett delbetänkande med preliminärabedömningar och förslag om nationella hälsomål ochstrategier som, enligt utskottets mening, kommer attvara vägledande för samhällets insatser för attförbättra folkhälsan. Flera av motionsyrkandena rymsinom kommitténs direktiv, ansåg utskottet. Utskottetutgick från att folkhälsokommittén i sitt kommandearbete kommer att behandla dessa eller liknandefrågeställningar.Utskottet pekade vidare på att frågor som rörhälsokonsekvensanalyser eller bedömningar hade,förutom av , även berörts av HSU2000 och av hade även tagit upp frågan omvikten av den s.k. försiktighetsprincipen i detnationella miljöhälsoarbetet. Enligt utskottetbedrevs vid bl.a. också ettarbete med att sprida och utveckla metoder förhälsokonsekvensanalyser på regional och lokal nivå.Utskottet ansåg mot bakgrund av det sagda att deaktuella motionerna i huvudsak var tillgodosedda ochdärför borde avslås.Utskottet delade motionärernas oro över att detfortfarande finns påtagliga hälsoskillnader mellanoch inom olika grupper i samhället. Utskottetvidhöll att folkhälsoarbetet med inriktning på demest utsatta grupperna borde intensifieras. är detta en förutsättning för attfolkhälsan successivt skall förbättras. Fortsattkraftfulla åtgärder borde vidtas för att förbättrahälsan inte minst hos barn och ungdomar samt hos degrupper som är mest exponerade för de störstahälsoskillnaderna. Problemet med sociala skillnaderi hälsa hade, enligt utskottet, uppmärksammats avWHO och redovisats som ett hälsomål i HFA-21 förEuropa. Ett intensifierat arbete i frågan pågickbl.a. inom och saken utreddes istatliga kommittéer. Utskottet utgick ifrån attregeringen följde utvecklingen noga och toginitiativ till de insatser som krävdes för att sökaöverbrygga hälsoklyftorna i samhället. Någotinitiativ från sida med anledning avmotionerna behövdes enligt utskottets mening inte,varför dessa avstyrktes.Till betänkandet i denna del fogades reservationerfrån v, kd och mp.Riksdagen följde utskottet (prot. 1998/99:79).I budgetpropositionen (1999/2000:1) utgiftsområde(u.o.) 9 anför regeringen (s. 29 f.) bl.a. attsvenska folkets hälsa, vare sig man mäter dödlighet,sjuklighet eller självrapporterad hälsa, harförbättrats i stort. Enligt regeringen finns detemellertid också tecken på ökade hälsoproblem t.ex.vad gäller allergier. Det framgår bl.a. av 1997 årsfolkhälsorapport (1997:18) och avNationella folkhälsokommitténs underlagsrapporterfrån om svenska folkets hälsa.I sina slutsatser anför regeringen (s. 33 f.) atttrots att befolkningen blir friskare och leverlängre, finns det fortfarande stora skillnader iohälsa mellan olika samhällsgrupper. Enligtregeringens bedömning är insatser för att främjafolkhälsan och förebygga ohälsa fortfarande ett högtprioriterat område. Det gäller inte minst åtgärderför att förbättra hälsan hos de grupper som är mestexponerade för de största hälsoriskerna.Under år 2000 kommer (S 1995:14) att överlämna sitt slutbetänkande tillregeringen. I betänkandet avser kommittén attpresentera förslag till mål och strategier förhälsoutvecklingen. Dessa förslag kommer att utgöraett viktigt underlag för utformningen av denframtida folkhälsopolitiken.Folkhälsoinstitutet har på regeringens uppdragtagit fram metoder och visat på hurhälsokonsekvensbeskrivningar kan användas inom ettantal områden. Regeringen avser att samla kunskap omolika metoder för att tillämpahälsokonsekvensbeskrivningar i större utsträckning ipolitiskt beslutsfattande.Regeringen anger vidare (58 f.) bl.a. attFolkhälsoinstitutet (FHI) skall bidra till attuppfylla målet för verksamhetsområdet genom att medförebyggande insatser främja likvärdigaförutsättningar för en god hälsa för helabefolkningen. FHI har förstärkt sinprofil på analys- och utredningsområdet och ökatintensiteten i sitt arbete med de internationellafrågorna. Arbetet med att utveckla nationellahälsopolitiska handlingsprogram med betoning på attminska social ojämlikhet i hälsa har inletts påflera av institutets verksamhetsområden. Under årethar FHI bl.a. tagit fram handlingsplaner när detgäller tobaks- och skadeprevention.FHI har utvecklat arbetssättet att bedrivahälsofrämjande insatser utifrån ett arenaperspektiv.Det hälsofrämjande arbetssättet innebär attförutsättningar ges för att förstärka de faktorersom ökar människors möjligheter att bibehålla ochutveckla en god hälsa. FHI har bl.a. arbetat vidaremed satsningen på hälsofrämjande skolor.Myndighetens projekt om kvinnors hälsa utgår bl.a.från hälso- och sjukvården som arbetsplats för mångakortutbildade kvinnor. Satsningar har även inlettsför att utveckla folkhälsoarbetet bland äldre ochinvandrare.För att få bättre genomslag för olika insatser hararbetet i allt större utsträckning inriktats motspecifika målgrupper. En stor och viktig insats inomallergiområdet genomfördes . "" är en omfattandeinformationskampanj som rör frågor om hälsoeffektertill följd av exponering inomhus i icke-industriellamiljöer.Vad gäller stödet till att utveckla folkhälsoarbetepå lokal och regional nivå har detta bl.a. bestått iatt bidra till att öka folkhälsokompetensen hosstrategiska aktörer och att stötta utvecklingen avlokala folkhälsoprogram. Strategiskt stöd har bl.a.getts till bildandet av allergikommittéer ochallergianpassade kommuner. Allergikommittéer finnsnu i 105 av landets kommuner, varav 30 ärallergianpassade kommuner.Regeringen anser i budgetpropositionen attinstitutet ytterligare bör sträva efter attförstärka sin roll som ochmetodutvecklare. I linje med detta ligger attinstitutet skall stimulera och stötta andra aktöreratt bedriva ett aktivt folkhälsoarbete. I dettaarbete bör inte minst de frivilligaorganisationernas kompetens och engagemang tas tillvara. Ekonomiskt stöd till de frivilligaorganisationernas arbete bör ges fortsatt högprioritet. Vidare bör FHI i högre grad utnyttjamöjligheten att låta fler av institutets aktiviteterutvärderas av extern kompetens. Det är regeringensuppfattning att FHI ytterligare bör sträva efter attfokusera insatserna på att minska skillnaderna iohälsa mellan olika grupper i samhället.Nationella folkhälsokommittén (S 1995:14) meduppgift att utarbeta förslag till nationella mål förhälsoutvecklingen överlämnade i mars 1998delbetänkandet Hur skall må bättre? (SOU1998:43). Betänkandet utgör det första steget i enprocess som skall resultera i förslag tillnationella folkhälsomål och strategier. En viktigmålgrupp för folkhälsoarbetet är barn och ungdomar.Kommittén har överlämnat sitt andradelbetänkande Hälsa på lika villkor - andra stegetmot nationella folkhälsomål (SOU 1999:137) tillregeringen. I betänkandet redovisar kommitténpreliminära folkhälsomål och strategier. Kommitténhar arbetat vidare med att utforma en nationellstrategi för en bättre och jämlik hälsa. Betänkandetkommer att genom kommitténs försorg remitteras tillolika organ inom folkhälsoområdet. Ettslutbetänkande med förslag till nationellafolkhälsomål och strategier för hur målen skallkunna uppnås avses att överlämnas till regeringenhösten . Kommitténs arbete under denavslutande etappen kommer bl.a. att omfattafördjupningar av ämnesområdet med fokus på olikaaktörers roller och ansvar samt ekonomiskabedömningar av förslagen. I fördjupningarna omaktörer ingår att belysa myndigheternas,landstingens och kommunernas roller och ansvar samtatt bedöma på vilket sätt organisationer, medier,näringsliv m.fl. kan medverka i folkhälsoarbetet.Vidare ingår när det gäller den offentliga sektornatt belysa bl.a. utbildningsfrågorna. Påorganisationssidan är det särskilt folkbildningensoch folkrörelsernas arbete som skall beaktas. Vidareskall uppdrag till kommittén från regeringen omhälso- och sjukvårdens roll behandlas.Regeringen har 1999 tillsatt en kommitté,Välfärdsbokslut över (dir. 1999:7),bestående av en grupp forskare med uppdrag attsammanställa den kunskap som finns och identifierade områden där behovet av ökad kunskap kringvälfärdsutvecklingen är angeläget. Regeringen serdet som särskilt angeläget att beskrivavälfärdsutvecklingen för kvinnor och män, för olikasocioekonomiska grupper och ur ettlivscykelperspektiv. Barns situation skall belysas.Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utsatta grupper.Frågor om folkhälsan och folkhälsans fördelning ibefolkningen skall vara centrala för kommitténsbedömning av välfärdens utveckling under 1990-talet.Kommittén skall redovisa den allmännahälsoutvecklingen i landet och de skillnader iohälsa som finns mellan olika sociala grupper ochhur detta förändrats under 1990-talet.Kommittén har lämnat ettdelbetänkande, Välfärd vid vägskäl (SOU 2000:3). Ibetänkandet anför kommittén vad gäller ohälsansutveckling bl.a. att ohälsan inteär jämt fördelad mellan olika befolkningsgrupper menatt skillnaderna mellan dessa grupper inteförändrats . Fördelningen av nervösabesvär mellan grupperna ser i allt väsentligt ut påsamma sätt. Utvecklingen har dockmedfört en utjämning mellan åldersgrupperna,såtillvida att det psykiska välbefinnandetförsämrats betydligt mer bland de yngre än bland deäldre.