bet · GO01FiU2 · 2000-11-30 00:00:00 — Beräkningarna omfattar t.ex. utfallet förkvinnor respektive män samt hur åtgärden sammantaget påverkarinkomstspridningen. Resultaten redovisas löpande i utredningsbetänkanden,propositioner och skrivelser. I t.ex. budgetpropositionen för 2001redovisas fördelningseffekterna av förslagen till skatteförändringar,höjda barnbidrag och höjda bostadstillägg till pensionärerna. Avredovisningen framgår att kvinnor gynnas något mer än män av de föreslagnaåtgärderna.Även i andra fördelningspolitiska studier som utarbetas avFinansdepartementets fördelningspolitiska enhet har regelmässigt enuppdelning gjorts av resultaten på kvinnor respektive män. Sedan 1994publiceras som bilagor till vår- och budgetpropositionerna redovisningarav olika typer av fördelningseffekter, som t.ex. fördelningseffekterna avsaneringen av de offentliga finanserna, regional inkomstfördelning,fördelning när det gäller utnyttjandet av offentlig service och tjänsteretc. I budgetpropositionen behandlas i bilaga 4 den urvälfärdssynpunkt så viktiga fördelningen av offentlig produktion, arbete ihemmet och fritid samt hur hushållen anpassar sig efter olikaregelförändringar. Utskottet vill i anslutning till detta också erinra omatt det i vårpropositionen bilaga 3 finns en redovisning av hurutvecklingen av arbetet med fördelningsanalyser och fördelningsstatistikfortskrider. Redovisningen begärdes av utskottet i samband medbehandlingen av budgetpropositionen för 1999.I det konkreta budgetarbetet arbetar regeringen med könsperspektivet påflera olika plan. Ett plan är, som nämnts ovan, fördelningen av olikaekonomisk-politiska åtgärder. Ett annat är anslagen och budgetensomslutning. har en arbetsgrupp med representanter från bl.a.olika departement och myndigheter arbetat med att ta fram metoder för attkönsuppdela uppgifter för ett antal anslag i budgeten. I samband därmedhar () tillförts ökade resurser för att tafram nödvändigt statistiskt underlag för könsuppdelning av anslag. Istartgroparna ligger nu ett projekt inom om attintegrera könsperspektivet i den statliga budgetprocessen. Projektet skallpågå och syftet är bl.a. att utarbeta förslag till struktur fördet fortsatta jämställdhetsarbetet i budgetprocessen, att visa hur enkoppling kan göras mellan mål, budget och resultatredovisning samt attutveckla en strategi för uppföljning och utvärdering avjämställdhetspolitiken.När det gäller könsuppdelad statistik över antalet styrelseposter iaktiebolag publicerar och Statistiska centralbyrånårligen uppgifter om antalet män och kvinnor i statliga bolag, bl.a. i denskrivelse om företag med statligt ägande som regeringen överlämnartill . Någon offentlig insamling av könsfördelningen avstyrelseposter i privata aktiebolag finns inte. Däremot samlar fleraprivata statistikproducenter in uppgifter av detta slag. Enligt 2000 årsredogörelse för företag med statligt ägande (skr. 1999/2000:120) var 28 %av ledamöterna i statliga bolagsstyrelser kvinnor medan 72 %var män. var könsfördelningen i de börsnoterade bolagen5 % kvinnor och män, enligt . Utskottetvill erinra om att regeringens mål är en ökad jämställdhet inombolagsstyrelserna och att andelen kvinnor i de statliga bolagsstyrelsernaskall uppgå till 2003.Utskottet kan i övrigt hänvisa till SCB:s årliga publikation "På tal omkvinnor och män". I publikationens avsnitt om inflytande och maktredovisas könsfördelningen i olika politiska församlingar, statliga ochkommunala styrelser och organ. Vidare redovisas t.ex. könsfördelning inomstörre fackförbunds ledningsorganisationer och andelen kvinnligarespektive manliga chefer i både privat och offentlig sektor.Utskottet vill understryka att jämställdhet berör alla samhällsområden.Jämställdhet handlar om rättvisa och fördelning av ekonomisk och politiskmakt. Det handlar om demokrati, om att värdera kvinnor och män lika.Därför är det också viktigt att genusperspektivet blir en naturlig del ibudgetprocessen och i finansplanen. För att nå ett solidariskt, rättvistoch jämställt samhälle är det nödvändigt att det i beslutsunderlagen finnskonsekvensanalyser utifrån ett genusperspektiv. Sammanfattningsvis kanutskottet konstatera att jämställdhet är en fråga med högsta prioritet.Mycket återstår att göra. Utskottet ser mycket positivt på att regeringenarbetar intensivt med att på olika sätt införliva könsperspektivet ibudgetprocessen och i den ekonomiska politiken.Utskottets här gjorda genomgång visar att regeringen ser de frågor sommotionärerna aktualiserar som viktiga och att man också arbetar intensivtför att komma till rätta med de påtalade problemen. Jämställdhet är ettprioriterat område i regeringens politik. Med hänsyn härtill är det enligtutskottets mening inte nödvändigt att gör ett särskilttillkännagivande i frågan. Utskottet avstyrker därför motionerna Fi219(v), Fi907 (v) yrkande 1 och A808 (mp) yrkande 5.MiljöstatistikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra ett tillkännagivande om gröna räkenskaper ochgröna nyckeltal eftersom frågor av detta slag redan är prioriteradeområden i regeringens politik.MotionernaI motion MJ837 av m.fl. (kd) konstateras att i regeringensgröna nyckeltal ingår ett antal ISO- och . Dennacertifiering används som en konkurrensfördel, men är ganska kostsam.Därför är det framför allt de kapitalstarka företagen som certifieras.Även många mindre och medelstora företag arbetar med miljöledningssystemutan att det registreras. Den höga kostnaden är ett hinder förregistrering men inte för ett aktivt miljöarbete i företagen. Regeringenbör därför i sina gröna nyckeltal även ta med de företag som aktivtarbetar med miljön (yrkande 3).I motion MJ838 av m.fl. (mp) anförs att den blinda jaktenpå ständigt ökad konsumtion och ökad BNP är ett av EU:s huvudmål, trotsatt miljöforskningen påvisar att det är just ett ökat materialflöde som ärett av de stora hindren på vägen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Debruttovinster som uppnås i miljöarbetet i form av bättre teknik ocheffektiviseringar blir sällan nettovinster då den ökade konsumtionen avvaror äter upp de framsteg som görs. Att ha ett sådant ekonomisktberäkningssätt som mål för den ekonomiska politiken är ohållbart ochomodernt. bör därför som ordförandeland i EU första halvåret 2001ta initiativ till att utveckla systemet med s.k. gröna räkenskaper eller"grön NNP" där även slitage på det naturliga kapitalet finns med ikalkylen (yrkande 5). bör också verka för att systemet med grönanyckeltal i budgeten även införs på EU-nivå. Med ett sådant system är detlättare att se de ekologiska konsekvenserna av den förda ekonomiskapolitiken (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner ommiljöräkenskaper och gröna nyckeltal, senast i betänkandena /2000:FiU1och 1999/2000:FiU2.Utvecklingen av miljöräkenskaper bedrivs i som ett gemensamtprojekt mellan (), () och SCB.Liksom tidigare anser utskottet att detta är ett mycket viktigt ochintressant projekt. Man måste dock beakta att det är ett projekt medlångsiktig inriktning och att arbetet fortfarande till stor del avserforskning och metodutveckling. har NV, KI ochSCB i den gemensamma rapportserien publicerat 21rapporter om metoder, analyser och mätdata. har sjurapporter publicerats om bl.a. framtida nationell materialflödesstatistik,industrins miljökostnader, metoder för samhällsekonomisk analys avmiljöåtgärder.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att miljöräkenskaper i högsta gradär ett internationellt projekt, i vilket EU och speciellt ärledande och långt framme i processen. Miljöfrågor är dessutom en av defrågor som regeringen särskilt kommer att driva under sitt ordförandeskapförsta halvåret 2001.Det internationella samarbetet drivs framför allt i FN:s regi. Det är inomFN:s ram som EU-länderna främst samarbetar kring frågan ommiljöräkenskaper. Ett viktigt framsteg på området är att det inom kortpubliceras en ny och förbättrad handbok om miljöräkenskaper. Den handboksom nu används av flertalet länder togs fram 1993, då de flesta ländernasräkenskapsprojekt låg i startgroparna. har utarbetats av FN:sexpertgrupp, den s.k. Londongruppen, i vilken finns representerad.Som ett av de första länderna i världen presenterade regeringen enuppsättning s.k. gröna nyckeltal ekonomiska vårproposition.Nyckeltalen är ett av regeringens instrument för att följa miljöpolitikensövergripande mål. Nyckeltalen används som vägledning för politiska beslutoch som underlag för samhällsdebatt på samma sätt som andra ekonomiskanyckeltal. De gröna nyckeltalen presenteras löpande för ochsenast gjordes detta i budgetpropositionen . Arbetet med attvidareutveckla nyckeltalen pågår löpande och utskottet finner inteanledningen att styra inriktningen på detta arbete genom uttalanden.I detta sammanhang finns det också anledning att erinra om att det i EUpågår arbete på flera plan för att utveckla indikatorer för en hållbarutveckling. Till exempel har en till kommissionen knuten expertgrupp sedanbörjan av 1999 arbetat med att ta fram övergripande miljöindikatorer påEU-nivå, motsvarande de gröna nyckeltal som regeringen arbetar med.Sverige deltar i expertgruppen genom representanter frånMiljödepartementet och . Expertgruppen börjar bli klar medsitt arbete och enligt planen skall ett konkret förslag tillmiljönyckeltal presenteras vid ministerrådets möte i ,då även EU:s nya sjätte miljöhandlingsprogram skall avhandlas.SCB har fått i uppdrag av regeringen att ta fram övergripande indikatorerför hållbar utveckling, dvs. indikatorer som summerar utvecklingen inomområdena ekonomisk-, social- och ekologisk hållbar utveckling. Arbetet meddessa hållbarhetsindikatorer pågår, och enligt planen skall SCB:s rapportpresenteras vid toppmötet i , som ett svenskt exempelpå hur indikatorer över hållbar utveckling kan utformas.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna MJ837 (kd) yrkande 3 ochMJ838 (mp) yrkandena 5 och 6.GenerationsräkenskaperUtskottets förslag i korthetDet bör inte införas några årliga generationsräkenskaper.MotionenI motion Fi502 av och () sägs att det ärav stor vikt att samhället kontinuerligt ser över stödet till olikagenerationer. Det är inte rimligt att en generation skor sig på resten avbefolkningen. Fyrtiotalisterna som varit med och skapat det samhälle somvi lever i borde ta ett större ansvar. Det är inte mer än rätt att de bärsina egna kostnader. Enligt motionärerna bör därför regeringen presenteraårliga generationsräkenskaper.Utskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare behandlat förslag om generationsräkenskaper.Redan i betänkande 1994/95:FiU13 pekade utskottet på att degenerationsräkenskaper som dittills hade utvecklats i vissa länder varinriktade på att belysa hur den offentliga sektorns nettoskuld, rådandeskattesystem och offentligt utgiftsmönster påverkar inkomstfördelningenmellan dagens och morgondagens generationer. En sådan redovisning har,ansåg utskottet, flera inslag som förtjänar att studeras närmare. EftersomExpertgruppen för studier i offentlig ekonomi () ungefär hadegivit i uppdrag att arbeta med frågor av detta slagavstyrkte utskottet den då aktuella motionen.Konjunkturinstitutets arbete redovisades sedermera i rapportenGenerationsräkenskaper (Ds 1995:70). Där konstaterades att varje försökatt värdera hur olika generationer påverkas av sådana faktorer somutlandsskulden, pensionsskulden, statsskulden, miljöskulden och densociala skulden stöter på stora principiella och statistiska svårigheter.Särskild uppmärksamhet ägnades åt den s.k. Kotlikoffmodellen förgenerationsräkenskaper, men i rapporten redovisades också flerainvändningar mot denna modell.Utskottet har från inhämtat att Konjunkturinstitutetsrapport inte lett till något fortsatt utvecklingsarbete för att skapaårliga generationsräkenskaper i budgetpropositionen. Det innebäremellertid inte att frågan har förblivit outredd. ladesärskild vikt vid den demografiska utvecklingens betydelse förvälfärdssystemen, tillväxten och sysselsättningen (SOU 2000:7). I enbilaga ägnas särskild uppmärksamhet åt den åldrande befolkningenskonsekvenser för svensk ekonomi (bilaga 9). Pensionsreformen har ocksåinneburit att generationsfrågan kommit upp till belysning. Vidare harfrågan återigen aktualiserats inom i rapporten 40-talisternas uttåg(Ds 2000:13).Utskottet kan se värdet av generationsräkenskaper, men finner det intemotiverat att man tar fram sådana räkenskaper.Utskottet konstaterar att motion Fi502 (kd) innehåller överdrivna ochogrundade påståenden och avstyrker därför motionen. **FOOTNOTES**[1]: Prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU2, rskr. 1998/99:85. [2]: Prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr.1998/99:249. [3]: Effektivare offentlig upphandling - för fortsattvälfärd, trygghet och tillväxt (SOU 1999:139). [4]: Prop. 1997/98:137 om Förvaltning av statensfastigheter och statliga myndigheters lokalförsörjningm.m., bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförs under Utskottetsöverväganden föreslår utskottet att fattar följande beslut:1. Mål för utgiftsområdets politikområdenRiksdagen godkänner regeringens förslag till mål för politikområdenaEffektiv statsförvaltning och Finansiella system och tillsyn samt beslutaratt nuvarande mål inom utgiftsområdet skall upphöra att gälla. Därmedbifaller proposition 2000/01:1 utgiftsområde 2 punkt 1.2. Anslagen inom utgiftsområde 2Riksdagen anvisar för anslag inom utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning på det sätt som framgår avefterföljande specifikation. Därmed bifaller proposition2000/01:1 utgiftsområde 2 punkterna 2 och 8 samt avslår motionerna2000/01:Fi211 yrkande 10 i denna del, 2000/01:Fi506, 2000/01:Fi507 yrkande2, 2000/01:Fi508 samt 2000/01:Fi509 yrkandena 1 och 3.Reservation 1 (fp)3. Statens fastighetsverkRiksdagen godkänner regeringens förslag till investeringsplan förStatens fastighetsverk samt bemyndigar regeringen att i enlighet medpropositionens förslag besluta om att får ta upp lån inomen ram på högst i för investeringarm.m. Därmed bifaller proposition 2000/01:1 utgiftsområde 2punkterna 3 och 5.4. FortifikationsverketRiksdagen godkänner regeringens förslag till investeringsplan förFortifikationsverket samt bemyndigar regeringen att i enlighet medpropositionens förslag besluta om att får ta upp låninom en ram på högst i förinvesteringar m.m. Därmed bifaller proposition 2000/01:1utgiftsområde 2 punkterna 4 och 6.5. Rörlig kredit för PremiepensionsmyndighetenRiksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig krediti på högst för att tillgodosePremiepensionsmyndighetens behov av likviditet i handeln med fondandelar.Därmed bifaller proposition 2000/01:1 utgiftsområde 2 punkt 7.6. finansieringRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi507 yrkande 1.Reservation 2 (kd)7. Könsuppdelad statistikRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Fi219, 2000/01:Fi907 yrkande 1 och2000/01:A808 yrkande 5.Reservation 3 (v)8. MiljöstatistikRiksdagen avslår motionerna 2000/01:MJ837 yrkande 3 samt 2000/01:MJ838yrkandena 5 och 6.9. GenerationsräkenskaperRiksdagen avslår motion 2000/01:Fi502.Stockholm den 30 november 2000På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (),(), (), (), FredrikReinfeldt (m), (), (), Per (), AnnaÅkerhielm (m), (), (), () ochBo Könberg ().Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltningUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelning.Företrädarna för Moderata samlingspartiet, ochCenterpartiet har avgivit särskilda yttranden.1 000-tal kronor-----------------------------------------------------Politikområde UtskottetsReservationförslag 1 (fp)Anslag----------------------------------------------------------------------------------------------------------1 Effektiv statsförvaltning-----------------------------------------------------1 (ram) 44 036-----------------------------------------------------2 (ram) 152 140-----------------------------------------------------3 (ram) 58 475-----------------------------------------------------4 Statskontoret (ram) 72 054-----------------------------------------------------5 Täckning av merkostnader för 8 800lokaler (ram)-----------------------------------------------------6 (ram) 376 303-----------------------------------------------------7 Folk- och bostadsräkning (res.) 10 000 -10 000-----------------------------------------------------8 Kammarkollegiet (ram) 31 049-----------------------------------------------------9 235upphandling (ram)-----------------------------------------------------10 Statens kvalitets- och 10 954kompetensråd (ram)-----------------------------------------------------12 (ram) 2 052-----------------------------------------------------13 Utvecklingsarbete (ram) 19 720----------------------------------------------------------------------------------------------------------2 Finansiella system och tillsyn-----------------------------------------------------1 : 1Garantiverksamhet (ram)-----------------------------------------------------2 (ram) 130 186-----------------------------------------------------3 (ram) 8 093-----------------------------------------------------4 : 256 402Förvaltningskostnader (ram)-----------------------------------------------------6 (ram) 7 432-----------------------------------------------------7 Avgift för Stadshypotekskassans 9 400grundfond (ram)-----------------------------------------------------8 Kapitalhöjning i Nordiska 18 700investeringsbanken (ram)-----------------------------------------------------9 Bidrag till kapitalet i 60 000Europeiska (ram)----------------------------------------------------------------------------------------------------------90 Övrig verksamhet-----------------------------------------------------1 revisorer (ram) 24 623---------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 1 307 -10 000655---------------------------------------------------- Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1.Anslagen inom utgiftsområde 2 (punkt 2) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:2. anvisar för anslag inom utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning på det sätt som framgår av det medreservation 1 (fp) betecknade förslaget i den specifikation som följerefter utskottets förslag till beslut. Därmed bifaller motionerna2000/01:Fi211 yrkande 10 i denna del och 2000/01:Fi509 yrkandena 1 och 3liksom proposition 2000/01:1 utgiftsområde 2 punkterna 2 delvis och 8 samtavslår motionerna 2000/01:Fi506, 2000/01:Fi507 yrkande 2 och2000/01:Fi508.StällningstagandeFolkpartiet liberalerna har motsatt sig planerna på enregistrerad folk- och bostadsräkning. Av integritetsskäl bör någon sådaninte genomföras. Allt förberedelsearbete bör avbrytas, ochreservationsanslaget 1:7 Folk- och bostadsräkningar bör utgå i sin helhetvarvid innestående reservationsmedelsbehållningar avvecklas.Folkpartiet motsätter sig också att lönestatistiken förs över från SCBtill det nyinrättade . Den för SCB föreslagnaverksamheten inklusive lönestatistiken bör enligt meningkunna bedrivas inom befintlig ram för SCB, bl.a. med hänsyn till att manbör minska statistikproduktionen genom uppgiftsinlämnande från individeroch företag.Jag föreslår alltså att bifaller de båda folkpartistiskamotionerna Fi211 yrkande 10 i denna del och Fi509 yrkandena 1 och 3.2.Finansinspektionens finansiering (punkt 6) (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sin mening attfinansieringen av verksamhet bör ses över. Riksdagenbifaller därmed motion 2000/01:Fi507 yrkande 1.StällningstagandeFinansinspektionens verksamhet är helt avgiftsfinansierad, meninspektionen får inte tillgodogöra sig de avgifter den tar ut. Dessaredovisas i stället mot en inkomsttitel på statsbudgeten och inspektionentilldelas ett anslag som är lika stort som de samlade avgifterna.Principen är därvid den att det är samladeanslagsbehov som styr hur stora avgifter som skall tas ut. Fårinspektionen ett resurstillskott påverkas således inte statskassan,eftersom ett ökat ramanslag innebär ökade avgifter för institut undertillsyn.Vi vill starkt ifrågasätta denna rundgång mellan avgifter och anslag. Påsikt bör enligt vår mening få rätt att själv debiterafinansinstituten direkt för sin verksamhet enligt den modell som tillämpasi och som även gäller för annan statlig verksamhet.Utvecklingen inom finansmarknaderna ställer höga krav på alla aktörer,inklusive . Om inspektionen själv får förfoga över sinaintäkter kan verksamheten snabbt anpassas till uppkomna behov när så ärnödvändigt utan att man behöver gå omvägen via statsbudgeten.Enligt vår mening bör regeringen få uppdrag att utreda om inteFinansinspektionens verksamhet kan finansieras på ett mer effektivt sättän . I första hand tänker vi oss att på angivetsätt skall frikopplas från statsbudgeten, varvid utgiftstaket självklartfår justeras ned med ett belopp motsvarande det nuvarande anslaget.Vi föreslår alltså att bifaller den kristdemokratiska motionenFi507 yrkande 1.3.Könsuppdelad statistik (punkt 7) (v)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen att arbetet medjämställdhetsbokslut och annan könsuppdelad statistik måste påskyndas.Riksdagen bifaller därmed delvis motionerna 2000/01:Fi219, 2000/01:Fi907yrkande 1 samt 2000/01:A808 yrkande 5.StällningstagandeJämställdhet berör alla samhällsområden. riksdag antog våren 1994en ny nationell handlingsplan för jämställdhetspolitiken. I den förutsättsatt alla förslag och beslut på såväl central som regional och lokal nivåskall analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv för att man skallklarlägga vilka konsekvenser åtgärderna har för kvinnor respektive män.För att detta skall vara möjligt måste statistiken vara uppdelat på kön.Målet är att all statistik som avser individer inte bara skall samlas in,analyseras och presenteras fördelad på kön. Den skall också speglajämställdhetsfrågor och genusrelaterade problem i samhället. Kön skallvara en övergripande och allomfattande indelningsgrund för allindividstatistik.Vänsterpartiet vill få till stånd ett nytt förhållningssätt tillekonomiska definitioner, vilka enligt vår mening bör ses utifrån ettgenusperspektiv. Det är också viktigt att genusperspektivet blir ennaturlig del i budgetprocess och finansplan samt att frågor av detta slagockså genomsyrar andra typer av regeringsförslag liksom offentligautredningar och offentlig statistik.Regeringen har på många av dessa områden visat en god vilja att komma tillrätta med problemen, men mycket lite har i praktiken hänt.Ett minimikrav är att man i finansplanen redovisar könsuppdelad statistiksom beskriver hur många av de sysselsatta och arbetslösa som är kvinnorrespektive män. Sådan statistik finns att tillgå och kan mycket lätt tasmed i finansplanen för att där användas som underlag för analyser ochbedömningar. Men trots upprepade påstötningar från vår sida har detta ännuinte skett.Även i andra sammanhang, som exempelvis , lyserkönsperspektivet helt med sin frånvaro, trots att framtidsfrågor ochmöjligheterna att säkerställa den offentliga sektorn är av avgörandebetydelse för det fortsatta jämställdhetsarbetet.För något år sedan fick en arbetsgrupp med representanter från olikadepartement och myndigheter i uppdrag att utarbeta ettjämställdhetsbokslut och att ta fram metoder för att könsuppdela uppgifterför ett antal anslag i budgeten.