bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — att beslutar om förändring av dagens kommunala inkomst-utjämningssystem i enlighet med vad som anförts i motionen,25. att begär att regeringen återkommer med en korrekt och full-ständig redovisning så att samtliga utgifter redovisas inom utgiftstaken,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ny arbetsmarknadspolitik.1999/2000:Fi17 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om utgiftsområde 11.1999/2000:Fi18 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade anslag till utgiftsområde 22 för vägarnas behov,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa finansieringsformer.1999/2000:Fi19 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade anslag till vägar inom utgiftsområde 22,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativ finansiering.1999/2000:Fi20 av (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade väganslaginom utgiftsområde 22.1999/2000:Fi21 av och () vari yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt ges de resurser som krävs för ett acceptabelt vägunderhåll,vilket också är en förutsättning för fortsatt boende och företagsamhet i helalandet.1999/2000:Fi23 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgiftsområde 9.1999/2000:Fi24 av de () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgiftsområde 4,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgiftsområde 22,1999/2000:Fi25 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurstilldelningen till skolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad kvalitet inom skolan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelning av resurser till högskolor och universitet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Kunskapslyftsprojektet.1999/2000:Fi26 av och () vari yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omökade väganslag.1999/2000:Fi27 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ökade anslag till vägar inom utgiftsområde 22.1999/2000:Fi30 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurser till polisen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rusta upp rättsväsendet.1999/2000:Fi32 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de nationella och regionala vägarna och järnvägarna tillförs enstörre andel av landets samlade infrastrukturmedel och att denna andel står iproportion till det i landskapet utförda trafikarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen iövrigt anförts om utgiftsområde 22.1999/2000:Fi33 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrat hög-kostnadsskydd i tandvården.1999/2000:Fi35 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om för-stärkta insatser inom vägnätet i skogslänen.1999/2000:Fi36 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ersätta statligafärjelinjer i regi med broar och tunnlar finansierade enligt PPP-principen.1999/2000:Fi37 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att öka vägunderhållet.1999/2000:Fi39 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänstskall behandlas på samma sätt för skattskyldig som ej uppburit traktamentesom för den som uppburit traktamente även ,2. att beslutar att avdrag, för enskilda näringsidkare och fysiskapersoner som är delägare i handelsbolag, i inkomstslaget näringsverksamhetskall behandlas på samma sätt som för anställda även ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frysta omräkningstal och sänkt fastighetsskatt,5. att hos regeringen begär förslag om sänkta alkoholskatter ienlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Fi44 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inom utgifts-område 1 skapa utrymme för upplysning om kommunismens brott.1999/2000:Fi45 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inom utgifts-område 23 skapa utrymme för nyanläggningsstöd för Salixodling.1999/2000:Fi46 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om storstadssats-ningen.1999/2000:Fi47 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utrymme inomutgiftsområde 24 för verksamheter av det slag som anges i motionen.Motion väckt under allmänna motionstiden 19991999/2000:U220 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i IMF skall verka för en kod för transparenta ochöppna finansmarknader så att otillbörlig statlig och annan påverkan på ban-ker och andra aktörer förhindras.VårpropositionenSverige står starkt i början av det nya seklet. I den globala, informationsin-tensiva ekonomin har lyckats skapa en världsledande position inomett antal strategiskt viktiga områden. Tillväxten är hög, sysselsättningenstiger, arbetslösheten minskar och priserna är stabila. Teknisk spetskompe-tens och bred delaktighet har gjort att den svenska tillväxten kan komma attutvecklas starkare än vad som har bedömts som möjligt utan attobalanser uppstår.Den politiska inriktning som bidragit till dessa framgångar ligger fast. Sve-rige skall fortsätta att vara ett land där jämlikhet och jämställdhet är driv-krafter för utvecklingen. Regeringens politik syftar till att skall varafortsatt starkt, såväl ekonomiskt, ekologiskt som socialt.På en stabil ekonomisk grund vill regeringen fortsätta att modernisera ochutveckla Sverige:1. skall vara ett land med full sysselsättning, hög tillväxt och godvälfärd. Grunden för detta är sunda offentliga finanser och stabila priser.2.3. skall vara ett jämlikt och jämställt land. Varje människa måste fåmöjlighet att använda sin förmåga och vilja till delaktighet. Därför skall alldiskriminering bekämpas. Lika möjligheter skall gälla för alla oavsett kön,etnisk eller kulturell bakgrund.4.5. skall vara ett land där alla barn och ungdomar får en bra uppväxt.Ingen skall tvingas att avstå från att bilda familj och skaffa barn på grundav ekonomisk osäkerhet.6.7. skall vara ett land som tar till vara alla sina resurser. Alla skallfådel av den goda utvecklingen. Hela skall leva.8.9. skall vara en framstående kunskapsnation. Bredd och spets i kom-petensen kommer att avgöra vår framtida konkurrenskraft. skallvara ett land som präglas av företagsamhet och innovationskraft. Ny tek-nik, nya kunskaper och nya idéer är nödvändiga drivkrafter för samhälletsutveckling.10.11. skall vara ett föregångsland i omställningen till ekologisk hållbar-het. Dagens levnadsmönster får inte bli ett hot mot morgondagens livsbe-tingelser.12.13. skall vara ett land där medborgarna känner trygghet och delaktig-het i förändringen. Den generella välfärden skall utvecklas och förstärkas.14.15. skall vara ett land med låg brottslighet. Orsakerna till brott måsteåtgärdas som brottsligheten bekämpas med kraft.16.17. skall vara ett land där medborgarnas insyn, inflytande och aktivadeltagande i samhället värnas och utvecklas. De demokratiska grundvärde-ringarna och folkstyret stärks när människor känner att de kan påverka.18.19. skall aktivt och engagerat delta i samarbetet i EU. skallståför solidaritet och samarbete i världen. En modern och aktiv politik skallfrämja demokrati och mänskliga rättigheter och förebygga och bekämpasvält, fattigdom och krig.20.För att dessa långsiktiga mål skall kunna uppnås är det av stor vikt att denekonomiska politiken utformas så? att risken för överhettning motverkas. Finanspolitiken måste avpassas såatt den sammanlagda efterfrågetillväxten i ekonomin inte blir för stark i för-hållande till tillväxten i produktionskapacitet och faktisk produktion.?? att goda förutsättningar skapas för en uthållig och stark tillväxt. Eko-nomins långsiktiga produktionsförmåga skall höjas ytterligare, bl.a. genomatt de lediga arbetskraftsresurser som finns mobiliseras.?? att tillväxten kommer alla till del. Tillväxten måste bidra till regionalbalans och ökade utvecklingsmöjligheter för alla medborgare.?? att utrymme skapas för att skall kunna klara de utmaningarsom den ökande andelen äldre i ett längre perspektiv ställer samhälletinför. ?Med de förslag som presenteras i denna proposition läggs grunden för enpolitik som på en och samma gång stärker rättvisan och tillväxten, och bidrartill jämlikhet, jämställdhet, utveckling och god miljö.En politik för utveckling och jämlikhetSvensk ekonomi utvecklas väl. Tillväxten är hög. Sysselsättningen stiger ocharbetslösheten faller som inflationen är låg. De offentliga finanser-na uppvisar överskott, bytesbalansen likaså. Den svenska ekonomiska ut-vecklingen har inte varit så god och balanserad.Svensk ekonomi har genomgått stora föränd-ringar. Budgetsaneringen, låginflationspolitiken och satsningar på utbildningoch företagande samt framväxten av en världsledande telekommunikations-och IT-industri är några förklaringar till att svensk ekonomi utvecklas väl.Dessa faktorer lägger en god grund för en fortsatt hög tillväxt.Full sysselsättning är det övergripande målet. Som ett delmål skall denöppna arbetslösheten reduceras till och andelen reguljärtsysselsatta skall stiga till 2004.Utgångspunkten för den ekonomiska politiken är att sunda offentliga fi-nanser och stabila priser är en förutsättning för en uthålligt hög tillväxt ochökad sysselsättning. Regeringen har därför arbetat med ambitiösabudgetpolitiska mål. Samtliga mål har uppfyllts, de flesta med bred marginal.Därmed kan stora nedskärningar i nästa lågkonjunktur undvikas samtidigtsom dagens reformer görs uthålliga.Det är under de goda åren som den offentliga sektorns finansiella ställningskall konsolideras och den offentliga skulden minskas. Därför skall över-skotten i den offentliga sektorn bevaras och utgifterna hållas under kontroll.För detta talar också stabiliseringspolitiska skäl. De beslutade budgetpolitis-ka målen ligger sålunda fast och skall uppnås.Starka offentliga finanser är en förutsättning för stabila välfärdssystem, såatt alla skall få del av välfärdens kärna - skolan, vården och omsorgen. Väl-färden skall gå att lita på, också i dåliga tider.En politik som både syftar till utveckling och jämlikhet lägger grunden förvälstånd och välfärd för alla. Den fortsatt höga efterfrågan får inte leda tillökad inflation. Effektiviteten måste därför öka såväl på produkt-, tjänste- ochfinansmarknaderna som på arbetsmarknaden.Utmaningen för den ekonomiska politiken är nu att säkerställa att den eko-nomiska uppgången blir långvarig och uthållig samt att den kommer alla tilldel. Nyckeln ligger i att vårda den goda ekonomin och fokusera på framti-dens problem och utmaningar. Svensk ekonomi skall klara en lång periodmed hög tillväxt och tillväxten skall vara ekologiskt uthållig.En offensiv för tillväxt och rättvisaTillväxt och rättvisa står inte i konflikt med varandra utan är varandras förut-sättningar. En stabil och uthållig tillväxt bygger på delaktighet och att allabidrar efter sin förmåga. Rättvisa handlar om att ge alla samma möjlighet attutvecklas och försörja sig samt att välfärden skall omfatta hela befolkningenoch fördelas efter behov.Regeringen föreslår därför en offensiv för tillväxt och rättvisa för att Sve-rige åter skall närma sig full sysselsättning.Arbetslösheten skall pressas tillbakaArbetslösheten skall betvingas. Ett brett åtgärdsprogram presenteras för attarbetslösheten skall kunna pressas ned till . Bland försla-gen kan nämnas att de arbetsmarknadspolitiska programmen i än högre gradriktas in mot de långtidsarbetslösa. Till exempel utökas det förstärkta anställ-ningsstödet, och en aktivitetsgaranti införs för de personer som varit arbets-lösa en mycket lång tid.Sysselsättningen och arbetskraftsutbudet skall ökaDen viktigaste vägen för att motverka risken för att människor stängs utefrån arbetsmarknaden är åtgärder som höjer sysselsättningen. Arbete har ettegenvärde och ger självkänsla. Ett brett program presenteras innehållandebl.a. förslag om maxtaxa inom barnomsorgen som minskar marginaleffekter-na och därmed främjar arbete och utbildning. Dessutom skall aktiva åtgärdergenomföras för att sjukskrivna och förtidspensionerade skall kunna återgå tillarbetslivet. förlängs.Möjligheterna att delta i arbetslivet skall öka för allaMänniskor med invandrarbakgrund har en betydligt högre arbetslöshetoch lägre sysselsättning än övriga svenskar. Detta måste ändras. Alla behövspå arbetsmarknaden. Ett program för att öka sysselsättningen bland invandra-re presenteras. Vidare föreslås en förlängning av storstadssatsningen.Ökad rättvisa och trygghetDe sämst ställda pensionärernas ekonomi skall förbättras. Regeringen före-slår därför att bostadstillägget höjs och att den tillfälliga höjningen av pen-sionstillskottet nu permanentas.Vård, skola och omsorg prioriteras genom att kommunsektorn inte behöverbetala det underskott på ca som uppkommit i det kommu-nala momssystemet. Därutöver tillförs kommunsektorn nu ytterligare resur-ser för dessa områden i enlighet med tidigare fattade beslut.Alltfler upplever en ökad otrygghet i vardagen. Regeringen föreslår därförett kraftigt resurstillskott för rättsväsendet. Även skatte- och tullväsendettillförs ökade resurser.Tandvården tillförs nya resurser . Regeringen återkommer medförslag om hur dessa skall användas.Barnen - vår framtidEn bred familjepolitisk reform införs stegvis. Barn till arbetslösa ges rätttillbarnomsorg . En maxtaxa i barnomsorgen införs 2002 ochmedel tillförs kommunerna för att kvalitetssäkra denna verksamhet. Samti-digt förlängs föräldraförsäkringen en månad. Inom ramen för den förlängdaföräldraförsäkringen reserveras för mamman respektive pappan.Detta innebär att ytterligare en s.k. pappa- och mammamånad införs i föräld-raförsäkringen. Dessutom införs rätt till barnomsorg för barn till föräldrarsom är föräldralediga med yngre syskon. Allmän förskola för 4- och 5-åringar införs 2003.Dessutom har regeringen tidigare aviserat andra åtgärder som träder i kraftunder . Barnbidraget och studiebidraget höjs medytterligare . Flerbarnstilläggen höjs i motsvarande mån.Studiestödssystemet reformeras och studiebidragets andel av studiemedlenhöjs kraftigt.Sammantaget uppgår tillskotten till barnfamiljerna till ca 9 miljarder kro-nor 2003. Till detta kommer ca för studiemedelsreformen.Ett ekologiskt hållbart SverigeDen ekologiska omställningen av drivs vidare. Utvecklingen avmiljövänlig och resurssnål livsstil och teknik stimuleras med ekonomiskastyrmedel och stöd till forskningen. En strategi för en grön skatteväxling istorleksordningen utarbetas. Ett planeringsmålskall utarbetas för en utbyggnad av vindkraften. Viktiga järnvägsin-vesteringar tidigareläggs.Utöver tidigare kraftiga ökningar föreslår regeringen nu ytterligare för-stärkningar av anslagen för markinköp, biotopskydd, marksanering, kalkningsamt miljöforskning, miljöövervakning och forskning inom jordbruket. Re-geringen föreslår dessutom att de lokala investeringsprogrammen för attbygga om i ekologisk riktning förlängs till 2003.Internationell solidaritetRegeringen har ambitionen att åter skall uppnå enprocentsmålet förbiståndet när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. Nuföreslås att biståndet höjs med , från av BNI2002 till 2003. Samarbetet med förlängs.ArbetstidenArbetstidsfrågan rymmer viktiga välfärdspolitiska val. Arbetstidsförkortningdiskuteras i samhällsdebatten som ett medel för att minska risken för ut-brändhet och ge utrymme för ett liv som inte enbart kretsar kring arbetet.Efter flera år med en ökad medelarbetstid per sysselsatt finns det hos mångaen önskan att öka utrymmet för livet vid sidan av arbetslivet.Värdet av en arbetstidsförkortning måste dock alltid vägas mot behovet avandra reformer och hänsyn måste tas till kostnaderna. Kortar vi arbetstidentar vi ut framtida tillväxt i form av mer fri tid i stället för i ökad privatochoffentligt konsumtion. De långsiktiga konsekvenserna av en arbetstidsför-kortning för den offentliga verksamheten måste särskilt beaktas.LönebildningenEn väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en fortsatt godsysselsättningsutveckling. De nominella löneökningarna måste förbli måttli-ga även om efterfrågan på arbetskraft fortsätter att stiga och den öppna ar-betslösheten minskar i snabb takt. Som de senaste årens utveckling visat germåttliga nominella löneökningar i förening med låg inflation utrymme för engod reallöneökning, kraftigt stigande sysselsättning och fallande arbetslöshet.Lönebildningen ställs inför ett avgörande prov avtalsrörelse. Förförsta gången efter den ekonomiska krisen skall nya löner på huvuddelen avarbetsmarknaden fastställas i en omgivning av låg arbetslöshet och starkefterfrågan på arbetskraft.Lönebildningen har en stor påverkan på många områden. Parterna har ettspeciellt ansvar för att motverka löneskillnader på grund av kön. Det är en avjämställdhetspolitikens viktigaste frågor.Tid för demokratiDemokratin skall utvecklas och folkstyret stärkas. Det sjunkande valdelta-gandet är en allvarlig varningssignal. Utanförskapet och de växande klyftor-na i samhället är ett hot mot demokratin. Regeringen avser därför att initieraett långsiktigt utvecklingsarbete för folkstyret. För detta ändamål inrättas ensärskild demokratidelegation och resurser anvisas.Sverige skall präglas av samarbeteRegeringen avser att försöka skapa största möjligauppslutning för en politik för full sysselsättning. Arbetsmarknadens parterhar en viktig roll i detta sammanhang. Den ekonomiska vårpropositionenbygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen,och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekono-miska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten ochde nu föreslagna skatteförändringarna.Samarbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jäm-ställdhet och miljö - och innefattar både konkreta förslag och åtagandeninför framtiden. Genom detta samarbete bekräftas att det finns en politiskmajoritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning, ettoffentligt överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykeloch prisstabilitet. Politiken syftar vidare till jämlikhet, jämställdhet ocheko-logisk hållbarhet.Utgiftstaken för staten ligger fast. Vissa tekniskajusteringar görs dock av utgiftstaken till följd av att pensionsrätt införs förstudier och totalförsvarsplikt och till följd av ökat återflöde från EU:sbudget.Regeringen föreslår att utgiftstaket sätts till 847 miljarder kronor.Det innebär att taket ökar med i förhållande till 2002.Som andel av BNP minskar utgiftstaket något, givet propositionens prognosför den ekonomiska utvecklingen. och inriktningen av den ekonomiska politikenModerata samlingspartiets partimotionI motion Fi12 (m) anger Moderata samlingspartiet att de övergripande målenför den ekonomiska politiken bör vara att skapa förutsättningar för ekono-misk tillväxt och full sysselsättning. ekonomi måste kunna gå ige-nom en långvarig tillväxt med stabila statsfinanser. Hög tillväxt måste kunnaförenas med låg inflation och sund löneutveckling. Detta ställer krav på enpolitik för avregleringar och en moderniserad arbetsmarknad förutom sänktaskatter och lägre offentliga utgifter. Den ekonomiska politiken måste varautbudsorienterad och undanröja de stora strukturella hinder som finns för enfortsatt tillväxt i den svenska ekonomin.De offentliga finansernas sårbarhet för konjunktursvängningar måsteminskas för att ge den privata sektorn förutsättningar att växa över tiden. Denenskildes beroende av offentliga utgifter bör minska. Saneringen av de of-fentliga finanserna bör fortsätta genom en minskning av de offentliga utgif-terna. Den sneda balansen mellan privat och offentlig sektor måste förbättras.Sveriges höga skattetryck bör sänkas till nivåersom ger den svenska ekonomin konkurrenskraft i ett globalt perspektiv. Destora marginaleffekter som dämpar den ekonomiska utvecklingen bör tasbort. Konkurrenstrycket och tillväxten skall öka genom avregleringar inomområden som omgärdats av regleringar och politisk styrning, somt.ex. bostadsmarknaden, vården och utbildningen. bör fullt ut delta iEU:s inre marknad och införa den gemensamma valu-tan, euron. Som ett långsiktigt mål bör reallöneutvecklingen vara sådan attSverige kan återföras till den position bland de rikaste länderna inom OECD-området som vi hade vid mitten av 1970-talet.Genom att sänka utgifts- och inkomstkvoterna i den offentliga ekonominmedan konjunkturen är stark skapas förutsättningar för en långsiktigt stabiltillväxt och en statsfinansiell styrka mot konjunkturnedgångar.En politik för det nya SverigeDen nya ekonomin innebär nya villkor för välfärd och social utveckling. Detär inte längre de svenska företagens konkurrenskraft som avgör nivån påvälfärden utan konkurrenskraft om företagande och kunskap. Dettaställer tydliga krav på det svenska företagandeklimatet och på viktiga fakto-rer som beskattning, utbildning, sjukvård och rättstrygghet. En central upp-gift i den nya ekonomin är att föra en politik som möjliggör tillväxt i alladelar av samhället. Den växande tudelningen - mellan privat och offentligtjänsteverksamhet, mellan traditionell industri och nytt företagande, mellandem som jobbar på den nya tidens arbetsmarknad och dem som är arbetslösaoch mellan olika delar av landet - måste överbryggas med en politik somriver hinder för den nya ekonomins utveckling.Företagande och jobbEn reformpolitik för att ge företagande och kunskap utrymme måste genom-föras för att skall kunna behålla sitt försprång inom IT-branschenoch för att den positiva utvecklingen inom IT-området skall sprida sig tillandra områden. Förutom ett införande av euron handlar det om att skapa ettgott individ- och företagsklimat. Viktiga åtgärder är bl.a.:? Sänkta och slopade skatter på företagande och arbete.?? Minskat företagskrångel genom färre och enklare regler.?? Åtgärder för att åstadkomma en fungerande lönebildning.?? Tryggad energiförsörjning genom att kärnkraften bibehålls.?? Förbättrade betingelser för kapitalförsörjningen.?? Sänkt skatt på hushållsnära tjänster.?? Ny utbildningspolitik och förstärkt forskning.?? Förändrad arbetsmarknadspolitisk struktur och lagstiftning.?? Sänkta inkomstskatter och slopad förmögenhetsskatt. ?Skattepolitik för trygghet och tillväxtSverige har världens högsta skatter för både låginkomsttagare ochhöginkomsttagare. Det bidrar till social otrygghet och färre jobb samtidigtsom många jobb flyttar utomlands. Skattepolitiken är utformad så attutflyttning av företagande och ägande stimuleras. Skattepolitiken skall istället bidra till ökad social trygghet och högre tillväxt. Den skall motverkabidragsberoende och vara särskilt inriktad på sänkt inkomstskatt för låg- ochmedelinkomsttagare. Motionärerna lägger fram ett antal förslag om skatte-sänkningar . Förslagen innebär bl.a. följande:? En inkomstskattereform genomförs som sammantaget motsvarar ensänkning av skatterna 2003 på . Kommunalskatternasänks bl.a. genom att staten tar över kostnader från kommunerna ochgrundavdraget höjs. Den statliga inkomstskatten bör successivt avveck-las. Till att börja med avskaffas den s.k. värnskatten.??