bet · GN01NU14 · 2000-03-21 00:00:00 — För att motverka befolkningsminskningen i skogslänen bör kvinnornasmöjligheter till studier och arbete i skogslänen förbättras. Tänkbara åtgärderär ytterligare decentralisering av högskolestudier och förändringar inomregelsystemet för företagsstöd.Det hävdas i motion 1999/2000:N300 (s) att förutsättningarna för att kunnauppföra nya industri- och företagslokaler inom områden med låg tillväxtmåste förbättras. Antingen bör en utredning tillsättas eller bör ges iuppdrag att föreslå ett system där staten tar ett större ansvar för lokalfrågorvid nyetableringar än vad fallet är i dag.I motion 1999/2000:T243 (s) framhålls att konkurrenslagstiftningen måsteses över så att den inte utgör ett hinder för en effektiv regionalpolitik. Desenaste årens utveckling har visat att marknaden inte förmår ta regionalpoli-tiska hänsyn.I kommittémotion 1999/2000:N340 (m) konstateras att förutsättningarnaför svensk regionalpolitik har förändrats genom att globaliseringen innebären större konkurrens för produktionen och att företagen etablerar sig därkompetensen finns. Enligt motionärerna måste el- och energiskatter, vilkadrabbar Norrlandslänen hårt, undanröjas med hänsyn till de skadliga effek-terna på den regionala utvecklingen. Vad som krävs är en genuin förståelseför företagandets villkor. Framför allt måste förutsättningar skapas för att desmå företagen skall kunna växa. Ett alternativ till dagens regionalpolitik äratt regioner genom att sänka individers inkomstskatt skulle kunna konkurreramed andra regioner. För att säkerställa näringslivets konkurrenskraft, i syn-nerhet för skogsnäringen och turismen, föreslår motionärerna en kraftfull ochlångsiktig satsning på vägar och vägunderhåll. Vidare föreslås i motionen attstaten inleder ett program för regional utbyggnad av informationstekniskstruktur.Det betonas i motionen att statsmakterna måste ha en helhetssyn på denregionala utvecklingen, särskilt inom verksamheter där staten har ett ägar-ansvar. Sektorsvisa rationaliseringar och nedläggningar får inte innebäraökade kostnader i andra sektorer i angränsade statliga sektorer. Beslut omomstrukturering bör föregås av konsekvensanalyser.I motion 1999/2000:N249 (m) uttrycks farhågor för att utflyttningen frånNorrland fortsätter och för att arbetslösheten ytterligare ökar. De regionalaskillnaderna bör åtgärdas, enligt motionären. En ny regionalpolitikmed mer av generella insatser inom stödområdena efterlyses.Det är angeläget att snabbt utreda hur våra universitetsregioners utvecklingskall kunna stärkas, är budskapet i motion 1999/2000:N333 (m).I motion 1999/2000:N367 (v) betonas vikten av att kvinnor får del av deregionala medlen. Länsstyrelserna bör redovisa fördelningen av fö-retagsstöden samt åtgärdsprogram för att nå upp till målet att kvinnor skall få40 % av alla företagsstöd. När regeringen lägger fram förslag bör konsek-venserna för jämställdheten redovisas mer tydligt. Vidare bör alla län ha enjämställdhetsexpert på heltid. Experterna bör ha en tillsynsfunktion som bl.a.innebär att de har uppsikt över att alla företag som får regionalt företagsstödhar en jämställdhetsplan.I motion 1999/2000:T205 (v) beklagas den pågående befolkningsminsk- ningeni skogslänen. För att stoppa utflyttningen krävs nya idéer, hävdarmotionärerna. Det regionalpolitiska transportbidraget bör ta hänsyn tilltra- fikpolitiska mål och miljömål. För att få till stånd säkra, billigaoch miljöan- passade kommunikationer föreslås bl.a. att det nu gällandetransportbidraget ses över i syfte att korta lastbilstransporterna. Vidarebör den regionalpolitis- ka utredningen ges tilläggsdirektiv att utredadels fördelningen av slottider (dvs. start- och landningstider), dels endifferentierad beskattning av bilis- men. Bland annat bör möjligheten attytterligare sänka fordonsskatten i gles- bygd ses över.Budskapet i motion 1999/2000:N368 (v) är att alla större beslut i riksdagenbör åtföljas av regionalpolitiska konsekvensanalyser. I ett första steg börriksdagen uttala att budgetpropositioner alltid skall åtföljas av en sådan ana-lys av de samlade effekterna av budgetförslagen.Enligt motion 1999/2000:N277 (kd) är det nödvändigt att arbetsmarknads-politiken, näringspolitiken och den ekonomiska politiken harmoniseras medregionalpolitiken. I huvudsak krävs en generell regionalpolitik. För att un-derlätta samordning och helhetssyn vid beslut i regionalpolitiska frågor börkonsekvensanalyser upprättas. Vidare är det motionärernas uppfattning attutgiftsområdet 19 Regional utjämning och utveckling bör samordnas medregional näringspolitik och EG:s regionalpolitik i och att antaletstödformer bör minskas.I motion 1999/2000:N216 (c) framhålls att de regionalpolitiska kraven påstatens verksamhet måste skärpas och förtydligas, bl.a. i regleringsbreven förmyndigheterna. Regeringen bör också följa upp hur kraven tillgodoses, t.ex. iårsredovisningarna för myndigheter och statliga bolag.Konkreta mål bör fastställas för den regionala utvecklingen, begärs det imotion 1999/2000:N389 (c). För att befolkningen skall kunna stanna kvar iskogslänen bör statsmakterna m.fl. göra en målmedveten satsning på attvidareutveckla skogen och dess näringar.I motion 1999/2000:N237 (fp, m, kd) anförs att flera regelverk, bl.a. påskatteområdet, bör ses över i syfte att öka effektiviteten i ekonomin. Detfinns enligt motionärerna ett behov av att låta dem som utnyttjar offentligservice finansiera mer av denna i stället för alternativet att höja skatterna,vilket hämmar tillväxten. Motionärerna anser att det bör utredas om ökadsjälvfinansiering kan öka tillväxten i de regioner som har ett högt skattetryckmen som har behov av ökade satsningar på utbildning och in-frastruktur.I motion 1999/2000:N213 (fp) hävdas att regionalpolitiken skall medverkatill riktiga arbeten, ett bra boende och god social service i hela landet.Därför bör politiken läggas om i en riktning som syftar till attskapa nya jobb genom företagande. Småföretagen tyngs av skatter,krångel, byråkrati m.m. En politik som gynnar mindre företag är bra förglesbygden, såväl för att skapa livskraft som för att ge förutsättningarför grundservice. Motionärerna framhåller att utbildningsnivån hosbefolkningen blir allt viktigare för att en region skall kunna hävda sigoch utvecklas. Distansut- bildningen är en metodik som kan ge flermänniskor tillgång till högre ut- bildning. Särskilt viktigt är attuniversitet och högskolor tar sitt ansvar för distansundervisning och attde ges resurser för detta. Även för gymnasieni- vån måste distansmetodikenutvecklas. Regionalpolitiska medel inom ansla- get för allmännaregionalpolitiska åtgärder liksom EG:s projektverksamhet bör kunna användasför kulturella insatser.Regional utveckling bygger på samverkan, anförs det vidare i motionen.Ytterligare vägar bör prövas för att säkerställa service, t.ex. genom attstatli- ga myndigheter prövar möjligheterna att köpa tjänster från privataföretag. Viss service kan skötas via landsbygdsbutiken. Enligt motionärernabör de statliga verken och myndigheterna medverka till att deregionalpolitiska målen förverkligas. Sektorsvisa och kortsiktigarationaliseringar bör inte få medföra onödiga nedläggningar av statligafunktioner och service. Den nya informationstekniken medger kvalificeradverksamhet över hela landet. En politik för full sysselsättning efterlysesi motion 1999/2000:N271 (fp). har strukturfördelar ochstordriftsfördelar som är gynn- samma och ger möjligheter tillkonkurrenskraft internationellt.I motion 1999/2000:N282 (fp) begärs ett tillkännagivande till regeringenom behovet av ett system med stöd för vissa persontransporter. Bakgrundenär att avregleringen av flygmarknaden har haft starkt negativa konsekvenserför många mindre linjer.I motion 1999/2000:N388 (mp) utpekas ett antal mål, som skall prägla re-gionalpolitiken. Bland målen nämns utökat regionalt självstyre, ekonomiskoch ekologisk balans i varje region, principen "hjälp till självhjälp", förbättrad infrastruktur m.m. Enligt motionärerna bör regionalpolitiken vinna på ensamordning mellan Närings- och Miljödepartementen. En enhetlig närings-livsstrategi, baserad på långsiktig hållbarhet i alla regioner, bör drivas pålokal, regional, nationell och internationell nivå.Motionärerna hävdar att en friare resursanvändning, t.ex. av arbetsmark-nadspolitiska medel, leder till ett mer effektivt utnyttjande av insattaresurser genom att dessa kan anpassas till de lokala förutsättningarna.Vidare kräver motionärerna en starkare styrning av statliga verk och bolagför att dessa inte skall överge landsbygden vid åtstramningar. Viss grad avbasservice är också viktig på landsbygden för att generera en positivutvecklingsspiral på lands- bygden.I motion 1999/2000:N390 (mp) framhålls att alla regionalpolitiska insatseri grunden bör vila på långsiktig hållbarhet på alla nivåer. Enligtmotionärerna behövs en regionalpolitisk strategi, där ett systemtänkandeutvecklas i vilket ekosystemet ses i sin helhet i förhållande tillsamhällets aktiviteter. Strategin kan baseras på följande huvudpunkter:slut kretsloppen, satsa på befintligt lokalt näringsliv, komplettera medbristproduktion eller bristföretag och även med nya branscher ochverksamheter. Vidare föreslår motionärerna att staten skall stimulerakommunerna att upprätta denna typ av program med hjälp av ekonomiskastödpaket. Fullskaleförsök bör göras i mindre samhällen. Motionärerna anförvidare att en konstruktiv regionalpolitik i syfte att stär- ka glesbygdensöverlevnadsmöjligheter bör inriktas på en bred kompetens- uppbyggnad kringtemaområdet hållbar utveckling och social ekonomi. En sådankompetensutveckling kan lämpligtvis ske genom uppbyggnad av lo- kala ochregionala runt om i glesbygden. Nästa steg är att bygga uppkompetensnätverk kring begreppet hållbar lokal utveckling.Vissa kompletterande uppgifterUtvecklings-, tillväxt-, miljö- och konkurrensfrågor Det uppdrag som givitstill den regionalpolitiska utredningen berör utveck- lings- ochtillväxtfrågor. Det sägs i direktiven att regionalpolitiken skall bidratill att öka den ekonomiska tillväxten i landet genom att bl.a. stödja etti den internationella konkurrensen lönsamt näringsliv. Företagsstöden skallöver- vägas från effektivitets- och konkurrenssynpunkt med beaktande avEG:s statsstödsregler.Rese- och turistindustrin är en bransch som har betydelse för den regional-politiska utvecklingen. I syfte att stärka tillväxten i denna bransch har statsrådet etablerat en framtidsgrupp som skall analysera de faktorersom kan främja tillväxt och ta fram underlag för en nationell strategi för densvenska turistnäringen. Bland annat kommer gruppen att diskutera turistnä-ringens utveckling i anknytning till regionala tillväxtavtal, kompetensut-veckling, skatter, forskning och utbildning. Framtidsgruppen kommer attledas av statssekreterare , Näringsdepartementet.Sveriges 21 län har arbetat med att ta fram regionalatillväxt- avtal, som är ett nytt instrument inom den regionalanäringspolitiken och som syftar till att tillgängliga resurser samordnasoch inriktas på åtgärder för att uppnå ökad uthållig ekonomisk tillväxt ochsysselsättning. Den 15 februa- ri 2000 undertecknades den slutligaversionen av avtalen, och därefter har genomförandefasen påbörjats. Detfinns även samband med strukturfondsar- betet genom attstrukturfondsprogrammen kan baseras på de förslag som finns i de regionalatillväxtavtalen.En kort tillbakablick när det gäller samhällets miljöstrategi ger vid handenatt de 167 nationella miljömål, som lades fast (prop. 1990/91:90, bet.1990/91:JoU30), fördes ned på regional nivå. Det var länssty-relserna som anpassade målen till regional nivå i vad som benämndes regio-nal strategi för miljön, STRAM. Arbetet utvärderades av , vilket redovisas i rapporten en utvärdering (rapport nr 4810). Utvärderingen visade att strategiernagenomgående var av hög kvalitet men varierade i omfattning. Riksdagensbeslut om miljöpolitiken (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6) ledde till en koncentration till 15 miljökvalitetsmål, som i sak i stortsett motsvarade de tidigare målen. gavs i uppdrag att kon-kretisera dessa 15 mål, vilket ledde till att ett antal nationella delmål före-slogs. beslutade regeringen att tillkalla en parlamentarisk bered-ning (dir. 1998:45)för att göra en samlad översyn av vilka delmål som be-hövs för att nationella miljökvalitetsmål skall kunna uppnås inomen generation. Den s.k. , vilken består av riksdagsleda-möter och experter [ordförande: riksdagsledamot (s) ], har attredovisa sina förslag i fråga om 14 mål. betänkande skall enligt direktiven vara upplagt så att det kanläggas till grund för en proposition. Det resterande miljökvalitetsmålet,"begränsad klimatpåverkan" (uppföljningen av FN:s konvention om klimat-förändringar), utreds av en särskild kommitté med parlamentarisk samman-sättning (dir. 1998:40). har länsstyrelserna fått i uppdrag att anpassa mål och delmål till den regionala nivån.Frågor om konkurrenspolitiken har redovisats av Konkurrensver-ket i rapporten i - problem och förslag(rapportserie 2000:1). Rapporten är resultatet av ett rege-ringsuppdrag till . Transportområdet är ett av de områdensom tas upp i rapporten och analyseras med avseende på företagens ageran-de, konkurrensbegränsande regleringar samt in- och utträdeshinder.Det konstateras i rapporten (s. 194) att konkurrensförutsättningarna föränd-rats, bl.a. för flyg och järnväg. Nya aktörer inom dessa båda områden harhaft svårt att erövra marknadsandelar och i flera fall har de försvunnit frånmarknaden , framhålls det. Ett kvarstående problem är att demindre företagen har svårt att hävda sig mot SAS. Ur regionalpolitisk syn-punkt kan det vidare noteras att enligt rapporten kan det vara så att fleradestinationer inte har tillräckligt stort passagerarunderlag för att det skallvara realistiskt med konkurrerande bolag. mening är attupphandling av flygtrafik kan utgöra ett alternativ, men att upphandling är enandrahandslösning som endast bör tillgripas när förutsättningar för konkur-rens saknas.I rapporten tas även upp den s.k. slotsallokeringen, vilken sker i enlighetmed EU:s gemensamma regler för fördelning av start- och landningstider.Reglerna innebär att ett flygbolag som har en slot har en "evig" företrädesrätttill denna så länge som den används, s.k. grandfathers rights. För närvarandeinnebär bristen på slottider att en mer omfattande nyetablering av ett svensktlinjenät med som knutpunkt är mycket svår att genomföra. Enligtrapporten kan kapacitetsbristen delvis avhjälpas genom byggnation av flerstart- och landningsbanor.Utbildning, kompetensutveckling och kulturDen startade sin verksamhet iHärnösand. Myndigheten skall främja utveckling och användning av utbild-ning på distans inom högskolan och folkbildningen. Vidare skall den följadistansutbildningens utveckling och medieteknik både i och utom-lands.Härutöver kan nämnas att en särskild utredare har tillsatts för att utredavissa frågor om högskolans styrning (dir. 1999:70). Utgångspunkt för upp-draget är att det nuvarande mål- och resultatstyrningssystemet ligger fast ochatt utredaren skall analysera möjligheterna att förbättra det nuvarande sys-temet. En av de uppgifter som nämns i direktiven gäller att utredaren skallöverväga vilka kriterier som kan användas i samband med en avvägningmellan utbildning vid campus respektive distansutbildning samt mellan ny-börjare å ena sidan och fortsättningsstuderande å den andra. Uppdraget skallredovisas senast den 31 maj 2000.När det gäller kompetensutveckling föreslog regeringen i budgetproposi-tionen för (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 14 Arbetsmarknad och ar-betsliv) att särskilda medel skulle avsättas för att stimulera individuell kontnuerlig kompetensutveckling. Den ekonomiska ramen anges i propositionentill och därefter iform av reducerad skatt. beslutade regeringen att ge ensärskild utredare i uppdrag (dir. 1999:106) att lämna förslag till hur avsattabudgetmedel effektivast skall disponeras. Utredaren bör redovisa ett flexibeltsystem med bl.a. en analys utifrån ett effektivitets- och tillväxtperspektivsamt ur ett fördelningspolitiskt perspektiv. Utredaren skall slutredovisa sittuppdrag senast den 15 januari 2001.I viss mening kan sägas att rollen som finns hos landets24 lokala kooperativa utvecklingscentrum för kostnadsfri information ochrådgivning (LKU), och även hos lokala och regionala resurscentrum förkvinnor (RC) och hos industriella utvecklingscentrum (IUC). De sistnämndasyftar till att verka för ökad regional kompetens, bl.a. inom teknikområdet.Även mål 3-arbetet inom kan nämnas i detta samman-hang.Kulturinsatser i gles- och landsbygdsområden kan genomförasmed hjälp av regionalpolitiska medel. Såväl den regionala projektverksam-heten som medfinansiering av ger sådana möjligheter förlänsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen. Även inom ramen fördet s.k. 500-miljonersprogrammet har det avsatts underåren 1998-2000 till för projekt främst inom de regionalpo-litiska stödområdena.På en fråga (1999/2000:484) av () om kulturens betydelseför regional tillväxt svarade kulturminister bl.a. följande:I anslutning till arbetet med tillväxtavtalen har länen på olika sätt gjortsuppmärksamma på kulturens betydelse för regional utveckling. Syftet harvarit att beskriva de möjligheter till regional utveckling och ökad välfärd somsatsningar på kulturområdet kan ge. För , Riksarkivetsamt har i regleringsbrev ställts målet att de ska öka sittdeltagande i pågående regionala processer genom samråd och insatser inomsitt kompetensområde och därmed bli en aktiv part i genomförandet av deregionala tillväxtavtalen.Kulturdepartementet verkar alltså för att kulturens betydelse i högre grad änför närvarande ska beaktas i det regionala arbetet för att främja tillväxt. Jagdelar i detta avseende uppfattning. Dock vill jag tillägga attkultursatsningar i detta syfte alltid måste vara förenliga med kulturpolitiskamålsättningar.Kvinnor och regionalpolitikI budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 19 Regional utjämning ochutveckling) redovisas resultaten av ett uppdrag till . Uppdragetgällde bl.a. att närmare analysera möjligheterna att uppnå könskvoterings-villkoret (som villkor för att vissa regionalpolitiska stöd skall utgågäller att av de nya arbetstillfällena skall tillfalla vartderakönet). Vidare omfattade uppdraget att se över hur antalet kvinnor itraditionellt mansdomi- nerade branscher kan öka inom det regionalpolitiskastödområdet. I NU- TEK:s rapport konstateras att antalet arbetstillfällensom tillföll kvinnor var mycket nära villkoret påminst , nämligen . Dock finns det stora regionala skillnader.Enligt förordning (1990:1510) med länsstyrelseinstruktion skall det inomlänsstyrelsen finnas en länsexpert på vart och ett av ett antal olika områden,bl.a. när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män. Länsexperten skallunder ledning ha ett ansvar för sitt sakområde och medverkatill samordning mellan sakområdena. Länsstyrelsernas arbete med jämställd-hetsfrågorna styrs vidare av regleringsbrevet för länsstyrelserna. Huruvidaläns-experten arbetar hel- eller halvtid med dessa frågor styr inte regeringenöver, eftersom målstyrning tillämpas. Det kan således vara så att de län somarbetar mindre än heltid med dessa frågor motiverar detta med att de har ettjämställdhetsperspektiv i all verksamhet och därför inte behöver en jäm-ställdhetsexpert på heltid.Enligt information från utreds inom Regeringskan-sliet om länsstyrelserna skall ha en tillsynsfunktion enligtjämställdhetslagen. En rapport kommer att redovisas senast i augusti 2000.Varje län gör en länsstrategi för jämställdhetsarbetet. Regeringens mål förlänsstyrelserna framgår av regleringsbrev m.m. Återrapportering från läns-styrelsernas sida sker i årsredovisningen, vilken följs upp av regeringen.Regeringen har informerat om uppföljningsarbetet i en skrivelse(1999/2000:24) om jämställdhetspolitiken inför 2000-talet, vilken nyligenhar behandlats av arbetsmarknadsutskottet (bet. 1999/2000:AU6).FöretagsstödNär det gäller antalet stödformer och deras principiella inriktning väntasförslagen från den regionalpolitiska utredningen att föreligga efter sommaren2000.Den svenska kommunallagen och innebär att möjlig-heterna att ge regionalpolitiskt stöd till investeringar i industrilokaler ärbegränsade. Företagsstöden måste vara anpassade till EG:s riktlinjer omstatligt stöd till regionala ändamål. beslutade under hösten 1999om vissa huvudprinciper för de regionala utvecklingsbidragen (bet. 1999/2000:NU2), men enligt information från är detinte möjligt att slutföra arbetet med en ny förordning förrän har godkänt den s.k. stödkartan och stödreglerna. Kommis-sionen har ställt olika frågor angående förslaget om regionala utvecklingsbi-drag, så som förslaget redovisades i budgetpropositionen för . Nä-ringsdepartementet har i en skrivelse till kommissionen läm-nat ytterligare kompletterande uppgifter som rör regionalstödskartan ochreglerna om regionalt utvecklingsbidrag. Det förväntas att kommissionenfattar sitt beslut inom någon månad. Ansökningar om utvecklingsbidrag somlämnats in efter kan inte behandlas förrän de nya reglernaär fastställda.I det stödsystem för regionalt utvecklingsbidrag som anmälts till kommis-sionen kan, liksom tidigare, högre bidrag lämnas till företag som bygger egnalokaler, jämfört med företag som hyr lokaler. Syftet är att uppmuntra företagatt bygga egna lokaler.Trafik, infrastruktur och IT-frågorRiksdagen beslutade om målen för transportpolitiken (bet.1997/98:TU10). Sammanfattningsvis angavs att transportpolitiken bör vägle-das dels av ett övergripande mål med ett antal delmål som anger ambitions-nivån på lång sikt, dels av etappmål som anger lämpliga steg på vägen. Detövergripande målet bör vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektivoch långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringsliveti hela landet. Beslutet omfattade följande delmål:- ett tillgängligt transportsystem,- en hög transportkvalitet,- en säker trafik,- en god miljö,- en positiv regional utveckling.Det sista delmålet preciserades på följande sätt: Transportsystemet skallfrämja en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader imöjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelarav långa transportavstånd.Metoder och mått för att precisera och följa upp delmålet "en positiv regi-onal utveckling" diskuteras i en arbetsgrupp som tillsatts avStatens (). deltar iarbetet med att utforma etappmål för trafikpolitiken vad gäller tillgänglighetoch regional utveckling.Enligt planerna kommer att fatta beslut ominfrastruktursatsningar för . Det gäller främst väg- ochjärnvägar.Det kan vidare nämnas att det regionalpolitiska transportbidraget numeratäcker även sjötransporter, vilket gynnar miljömålet. Vissa trafikfrågorhar tagits upp inom ramen för den regionalpolitiska utredningen, bl.a.konse- kvenserna av avregleringen av den inrikes flygtrafiken ochpersontransporter till och från mindre orter. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet planeras inte några tilläggsdirektiv till denregionalpolitiska utredningen, bl.a. av det skälet att utredningen skallredovisa sitt uppdrag , dvs. relativt snart.Näringsminister har besvarat en fråga(1999/2000:462) av () om vad näringsministern avser attgöra för att skall få större trafiksäkerhet på vägarna. Enligt har skogsindustrin i en utredning kunnat visa att den på grundav den dåliga vägstandarden drabbas av merkostnader. I en förlängning kandet medföra fördyringar av skogsindustrins produkter, vilket i sin tur kanvara hotande för norrländsk industri. I massmedier har också uppgetts att dendåliga vägstandarden - i framför allt inland - leder till onödigaperson- och fordonsskador och t.o.m. kan vara en orsak till dödsolyckor.Enligt måste anslagen till öka eller ompriorite-ring ske.Näringsminister svar på frågan var att trafiksäkerhets-målet har prioriterats genom att investeringsmedel inomVägverkets anslag har styrts över till de åtgärder som är mest effektiva urtrafiksäkerhetssynpunkt.