bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Som utskottet redovisat tidigare utsätts ekonomin för ett avgörande prov2001 då nya löneavtal på huvuddelen av arbetsmarknaden skall slutas i enomgivning av låg arbetslöshet och stark efterfrågan på arbetskraft.Konkurrensklimatet förbättrasUtskottet konstaterar vidare att ett stort antal reformer genomförts under1990-talet för att förbättra konkurrensen och ekonomins tillväxtvillkor. Vidsidan av omläggningen av pensions- och skattesystemen och reformeringenav den statliga budgetprocessen har ett antal åtgärder vidtagits för att förbätra konkurrensklimatet på varumarknaderna. El- och telemarknaderna harreformerats som en ny konkurrenslagstiftning införts. Till exempelförklaras världsledande position inom IT-sektorn bl.a. av den jäm-fört med många andra länder tidiga och omfattande avregleringen av densvenska telemarknaden. Vidare har inrikesflyget, järnvägstransporterna ochden långväga busstrafiken öppnats för konkurrens som delar avpostens tidigare monopol hävts. Den offentliga upphandlingen har reglerats ien ny lag, och ett råd för konkurrens på lika villkor mellan privat och offent-lig sektor har inrättats. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att regering-en i vårpropositionen tillför ytterligare resurser för attförbättra konkurrensövervakningen. Vidare skall en proposition om konkur-rensen presenteras senare i vår.När det gäller frågor om förändringar av de svenska socialförsäkringarnaoch avregleringar och privatiseringar av t.ex. vård- och omsorgssektorernavill utskottet erinra om att principerna om en solidariskt finansierad ochrättvist fördelad sjukvård är några av de mest centrala inslagen i den gene-rella välfärdspolitiken. Det finns enligt utskottet heller inga belägg för attSverige skulle vinna på att överge skattefinansieringen av vården. Internatio-nella erfarenheter tyder tvärtom på att de skattefinansierade hälso- och sjuk-vårdssystemen fungerar bättre i t.ex. fördelningspolitiskt avseende än försäk-ringsfinansierade system. Enligt utskottets mening skulle också de förslag tillomfattande privatisering och avreglering som motionärerna framför leda tilldramatiska förändringar i de offentliga verksamheterna som skulle slå motmedborgarna. Effektiviteten och produktiviteten i dessa verksamheter skulledrabbas hårt. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att regeringenaviserat att en proposition om sjukhus med vinstsyfte skall läggaspå bord. Utskottet avvaktar propositionen innan ytterligare ställ-ningstagande tas om förslagen kring privata sjukhus och privat sjukvård.Enligt utskottets mening är den svenska företagsbeskattningen som helhetkonkurrenskraftig i ett internationellt perspektiv. Utbildnings- och kunskaps-nivån hos den svenska arbetskraften är hög och ökar ytterligare genom desatsningar på kunskap och kompetens som regeringen gör i alla delar avutbildningssystemet. skall konkurrera med kompetens och välutbil-dad arbetskraft. Regeringens utgångspunkt är också att även i fort-sättningen skall vara en framstående kunskapsnation.En annan mycket viktig del i näringsklimatet är att den inhemska svenskaefterfrågan nu växer mycket starkt efter en svag utveckling under i stort setthela . Uppgången är bl.a. en följd av att den övergripande ekono-miska situtionen är stabil, vilket är speciellt gynnsamt för de mindre ochhemmamarknadsinriktade företagen.Regelverket för företagenI den offensiv för uthållig tillväxt och ökad sysselsättning som regeringenförsta gången presenterade i vårpropositionen 1998, och som senast följsupp i vårpropositionen 2000, spelar företagande och småföretagande enavgörande roll. Därför har beslutat om enrad förbättringar för företagen och då framför allt för de mindre företagen.Exempelvis har enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag fått reg-ler som är mer likvärdiga dem som gäller för aktiebolag. För nystartad en-skild näringsverksamhet har möjlighet införts att kvitta underskott i aktivnäringsverksamhet mot tjänsteinkomster. Dessutom har lättnader i ägarbe-skattningen för ägare till onoterade aktiebolag genomförts. Arbetsgivarav-gifterna har reducerats för att särskilt gynna de mindre företagen. Reglernaför skattetillägg vid periodiseringsfel i momsredovisningen har lindrats.Vidare har reserveringsmöjligheterna för enskilda näringsidkare och han-delsbolag förstärkts ytterligare. Den särskilda skatten på vattenkraft haravskaffats. Avdragsreglerna för pensionskostnader, beskattningen av perso-naloptioner och avdraget för pensionssparande för enskilda näringsidkare harförenklats etc. Informationen kring nyföretagande och stödet till kooperativutveckling har utökats. Villkoren för avsättningar till periodiseringsfonderhar förbättrats och en sänkning av jordbrukets energibeskattning är undergenomförande. Ett utrymme har avsatts för en lättnad i beskattningen avutländska experter. Dröjsmålsavgiften vid betalning av tull har sänkts ochkupongskatten för utdelning på näringsbetingade aktier till utländska ägarehar avskaffats. Flertalet av de s.k. stoppreglerna för fåmansföretag har tagitsbort och de s.k. 3:12-reglerna som reglerar beskattning av utdelning ochreavinst på aktier i fåmansföretag är föremål för översyn. blev detockså tillåtet för företag att under vissa förutsättningar köpa tillbaka egnaaktier. För att säkerställa och utveckla tillgången på kunskap och kompetensvidareutvecklas teknik- och kunskapsöverföring från bl.a. högskolor till småoch medelstora företag.I vårpropositionen föreslås ytterligare skatterelaterade förändringar för attstimulera den svenska företagsamheten. Till exempel förenklas reglerna omökade avdrag för levnadsomkostnader för egenföretagare. Kvittningsmöjlig-heterna för vinster på aktier i onoterade företag förbättras somavdragsreglerna vid ombyggnad av lokaler blir generösare.När det gäller Småföretagsdelegationens förslag till åtgärder för att förbätt-ra för småföretagen vill utskottet erinra om att i enpromemoria till näringsutskottet redovisat en avstämning avarbetet med regelförenklingar. Av promemorian framgår att regeringen be-dömer att av de 83 enskilda förslag som Småföretagsdelega-tionen lämnat är viktiga och i någon form bör genomföras. avförslagen är redan genomförda eller befinner sig i en genomförandefas. Yt-terligare av förslagen utreds eller bereds inom Näringsdeparte-mentet. Innehållet i promemorian redovisas bl.a. i näringsutskottets betän-kande om vissa näringspolitiska frågor (bet. 1999/2000:NU13). Utskottet villi anslutning till detta också passa på att erinra om att regeringen under vårenkommer att lämna en skrivelse till om arbetet med regelförenk-lingar. anger i sitt yttrande till finansutskottet med anled-ning av vårpropositionen (NU6y) att skrivelsen bl.a. kommer att innehållaövergripande mål för arbetet med regelförenklingar samt en redovisning avmyndigheternas arbete på området.En annan viktig del i sammanhanget är att aktivt stöder ansträng-ningarna att bekämpa skadlig skattekonkurrens, dvs. att motverka att ländervid sidan om det ordinarie skattesystemet erbjuder särskilda skatteförmånerför att locka till sig företag från andra länder. Inom EU har bidragittill att en s.k. uppförandekod har antagits för företagsbeskattningen.Med hänvisning till vad utskottet anfört ovan avstyrks motionerna Fi12 (m)yrkandena 8 och 10-13, Fi13 (kd) yrkandena 10 och 13, Fi14 (c) yrkandena7 och 9 och Fi15 (fp) yrkandena 12-16 och 26.1.3.3 ställningstagande till partimotionernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiska politiken i övrigtFinansutskottets ställningstagande till Moderata samlingspartiets förslagI Moderata samlingspartiets motion Fi12 kritiseras regeringen för att göra enklar kursändring i den ekonomiska politiken. Borta är reformtänkandet sompräglade svensk politik . I stället väljer regeringen att gåtillbaka till den politik som symboliserade . Trots att detnu finns tillfälle försummar regeringen de strukturella förändringar sommåste göras i svensk ekonomi. Enligt motionärerna måste reformer genomfö-ras så att hög tillväxt kan förenas med låg inflation och en sund löneutveck-ling. De växande offentliga utgifterna och det höga svenska skattetrycketmåste sänkas. Totalt föreslås skattesänkningar de kommande tre åren på 108miljarder kronor. Besparingar i de offentliga utgifterna motsvarande 65 mil-jarder kronor 2003 presenteras. Regeringen bör bedriva en politik som skaparutrymme för sänkta kommunalskatter. De kommunala verksamheterna måstefokuseras på kärnverksamheterna så att medborgarna får ut mer av varjeskattekrona. Verksamheter bör avregleras och utsättas för konkurrens. För attunderlätta barnfamiljernas ekonomiska situation och öka deras valfrihet börenligt motionärerna en familjepolitisk reform genomföras. Bland annat börgrundavdrag för barn och en barnomsorgspeng införas. Motionärerna avvisarregeringens förslag till maxtaxa. Euron bör införas ochnormen i budgetarbetet bör vara att de offentliga finanserna skall vara i ba-lans över konjunkturcykeln (yrkandena 1, 19 och 21).Enligt utskottets mening skulle förslagen i motion Fi12 (m) om omfattandeavregleringar och privatiseringar i den statliga och kommunala sektorn ledatill en dramatisk förändring av de offentliga verksamheterna. Följden skullesannolikt bli en mycket instabil situation till skada för medborgarna. Effekti-viteten och produktiviteten inom t.ex. vården, omsorgen och skolan skulledrabbas hårt. I motionen föreslås också mycket stora skattesänkningar genombl.a. sänkningar av den kommunala utdebiteringen. Det är utskottets överty-gelse att skattesänkningar av denna omfattning oundvikligen leder till storanedskärningar av viktig och angelägen offentlig verksamhet. Dessutom fårstora skattesänkningar av den här typen helt oacceptabla fördelningspolitiskakonsekvenser. Skadorna på den svenska generella välfärden skulle bli om-fattande. Utskottets uppfattning är vidare att skattesänkningar av detta slagkan leda till instabila statsfinanser med negativa effekter på både före-tagsklimatet och den ekonomiska tillväxten. Erfarenheterna av den snabbaförsämringen av statsfinanserna avskräcker.Utskottet vill i detta sammanhang peka på den studie av fördelningen avoffentliga bidrag till barnomsorg, utbildning, hälso- och sjukvård som redo-visades i budgetpropositionen (1999/2000:1, bilaga 4). Undersök-ningen visar tydligt att de resurser som fördelas via de offentliga verksam-heterna klart bidrar till en jämnare fördelning i samhället. Framförallt bliromfördelningen över livet tydlig när effekterna av de subventionerade of-fentliga tjänsterna undersöks. Till exempel beräknas personer i 85-årsåldernfå vård och omsorg för i genomsnitt . Ungdomar erhållercirka i form av främst utbildning, medan personer endast utnyttjar offentliga tjänster för . När det gällersubventioner av utbildning visar studien att snedrekryteringen till den högreutbildningen är betydande. Subventionerna till högskolan gynnarframför allt barn till högutbildade och tjänstemän. Däremot har klyftan iantalet utbildningsår mellan olika grupper i samhället minskat markant desenaste åren. Andra resultat är t.ex. att barnfamiljer och pensionärer gynnasoch att subventionerna påtagligt minskar inkomstspridningen. Personer medrelativt låg ekonomisk standard erhåller mer, både i absoluta och relativatermer, än de välbeställda. Vidare gynnas kvinnor mer än män av den offent-liga tjänstesektorn.Den omfattande och lyckade saneringen av de offentliga finanserna harunder skapat utrymme för satsningar på att öka resursernaoch förbättra kvaliteten inom skolan, vården och omsorgen av barn ochgamla. Den nu starka inkomstutvecklingen i den svenska ekonomin innebärdessutom att skatteintäkterna i den kommunala sektorn ökar markant underde närmaste åren.I år är resursöverföringen från staten till kommuner och landsting 21,3miljarder kronor högre jämfört med situationen 1996. tillförs kom-muner och landsting ytterligare , i enlighet med tidigareaviseringar. Av dessa medel skall gå till vård- och omsorgs-sektorn och till särskilda insatser till de kommuner ochlandsting som har problem med att nå balans. Därutöver får kommunsektornytterligare genom att de som alla skattskyldigabetalar i inkomstskatt överförs till kommuner och landsting.Enligt utskottets mening är det dock nödvändigt att kommunernas ochlandstingens ekonomi förstärks ytterligare. Behoven inom vården, skolan ochomsorgen är fortfarande stora. Inom ramen för försvarsuppgörelsen görs ensärskild satsning på vård och omsorg om totalt ca . Av dessa skall utbetalas , 3 mil-jarder kronor 2003 och 2004. Sammantaget innebär dettaatt den kommunala sektorn tillförs ca jämförtmed 1996. Ovanpå detta tillkommer de resurser som regeringen satsar inomramen för en familjepolitisk reform, t.ex. erhåller de kommuner som införmaxtaxa statsbidrag och förs till kommunsektorn förkvalitetssäkring av barnomsorgen. För att kommunerna skall fortsätta attprioritera skola, vård och omsorg aviserar regeringen i vårpropositionen attstaten även tar över kommunernas underskott i det kommunala momssy-stemet om . Utskottet vill i detta sammanhangockså erinra om att det vid sidan av dessa resursstärkande åtgärder görs enmängd av satsningar för att öka kvaliteten och effektiviteten inom t.ex. sko-lan och vården.Långtidsutredningen visade med all önskvärd tydlighet att beho-ven av offentlig och verksamhet fortsätter att öka starkt framöver,bl.a. till följd av den demografiska utvecklingen och den allt högre andelenäldre i befolkningen. Detta ställer stora krav på en stark offentlig sektor medstarka och sunda offentliga finanser. Men framför allt krävs en hög ekono-misk tillväxt och en ökad sysselsättning. Enligt utskottets mening är ökadekommunala skatteintäkter till följd av hög tillväxt och fler människor i arbetelångt viktigare för kommunernas ekonomiska styrka än de bidrag staten geröver statsbudgeten. Det framgår inte minst av utvecklingen under de när-maste åren. Till följd av den gynnsamma svenska konjunkturen, den högatillväxten och den stigande sysselsättningen bedöms kommunernas ochlandstingens skatteinkomster öka med . Detta visar enligt utskottets mening på vikten av attåtgärder vidtas så att den nuvarande höga tillväxten i den svenska ekonominblir långvarig och uthållig.Vid sidan av detta är det enligt utskottets mening också mycket viktigt attde resurser som redan finns i den kommunala sektorn används mer effektivt.Den pågående omdaningen och effektiviseringen av den kommunala verk-samheten måste fortsätta även om statsbidragen till kommunerna och skat-teintäkterna ökar.När det gäller frågan om skattesänkningar vill utskottet framhålla att rege-ringen i samband med budgetpropositionen tog det första steget i eninkomstskattereform. Bland annat infördes en skattereduktion som kompen-serar för en fjärdedel av de egenavgifter som tas ut för att finansiera det nyaålderspensionssystemet. höjdes gränsen för statlig inkomstskattoch den temporära skattereduktionen riktad mot låginkomsttagare förläng-des. Skattesänkningarna bidrar till att de marginaleffekter som slår hårt motlåg- och medelinkomsttagare sänks. Det leder i sin tur till att arbetskraftsut-budet stiger, vilket är en nödvändig utveckling om vi skall kunna bibehållaoch ytterligare förstärka den kraftiga uppgången i den svenska ekonomin.Som framgår ovan under avsnittet om finansutskottets ställningstagande tillpartimotionerna vad avser konkurrens, företag och sysselsättning har även enrad skattesänkningar som riktar sig mot företagen genomförts. I vårproposi-tionen föreslås också ytterligare åtgärder på företagsskatteområdet.Enligt utskottets mening är det viktigt att kommande skatteåtgärder nogaavstäms mot utvecklingen i de offentliga finanserna och mot konjunktur- ochefterfrågeläget i den svenska ekonomin. Regeringen anger också i vårpropo-sitionen att möjligheten till fortsatta skattesänkningar bl.a. är betingad av alönebildningen fungerar väl. Alltför höga löneökningar i kombination medsänkta skatter riskerar att leda till överhettning av ekonomin, stigande infla-tion och dämpad sysselsättning. Regeringen avser att i budgetpropositionenhösten 2000 göra en bedömning av det samhällsekonomiska utrymmet för attbl.a. gå vidare med kompensationen för egenavgifterna.Enligt utskottets mening riskerar de mycket omfattande skattesänkningarsom föreslås i motion Fi12 att kraftigt spä på den redan starka inhemskasvenska efterfrågan. Därmed ökar riskerna för överhettning och en i förläng-ningen lägre ekonomisk tillväxttakt. Utskottet delar också regeringens upp-fattning i vårpropositionen att nivån på skatterna ytterst bestäms av vilkavälfärdspolitiska ambitioner man har vad gäller t.ex. skola, vård och omsorg.Som utskottet redan framfört ovan leder skattesänkningar av den storlek somModerata samlingspartiet för fram med stor sannolikhet till stora nedskär-ningar av viktig offentlig verksamhet. Dessutom är risken för instabila stats-finanser stor. En sådan utveckling kommer att drabba den svenskavälfärden.I motion U220 av m.fl. (m) föreslås att i IMF skallverka för en kod för transparenta och öppna finansmarknader (yrkande 7).Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat frågor om IMF och de inter-nationella finansmarknaderna, senast i utskottets betänkande med anledningav vårpropositionen 1999 (bet. 1998/99:FiU20). I det nämnda betänkandetpekade utskottsmajoriteten bl.a. på vikten av att insynen och transparensen ienskilda länder förbättras.För behandling av det som motionärerna kallar välfärdsliga ochfamiljepolitik hänvisas till utskottets behandling av motion Fi13 (kd). Beträf-fande vad som i motionen sägs om överskottsmålet i de offentliga finansernahänvisas till utskottets ställningstagande till motion Fi15 (fp). För ytterligabehandling av beskattning hänvisas till utskottets ställningstagande till mo-tion Fi15 (fp) och under avsnitt 4 om skatter och övriga inkomster.Med hänvisning till vad utskottet anfört ovan avstyrks motionerna Fi12 (m)yrkandena 1, 19 och 21 och U220 (m) yrkande 7.Finansutskottets ställningstagande till förslagI motion Fi13 kritiseras regeringen för att vårpropositio-nen är en i raden av propositioner som saknar de konkreta förslag som kanöka tillväxten och antalet nya jobb. Regeringen saknar såväl ideologi somstrategi för att gå till roten med de djupgående strukturproblem som i 30 årdrivit från toppen till botten i välfärdsliga. Enligt motionä-rerna behövs en mängd åtgärder, i form av t.ex. skattesänkningar för låg- ochmedelinkomsttagare. Motionärerna anför vidare att regeringens okänsligabudgetsanering drabbat utsatta grupper hårt, bl.a. pensionärerna. Kristdemo-kraterna kritiserar även regeringen för valet av samarbetspartier. Vänsterpar-tiet och är av tradition negativa till ekonomisk tillväxt, och derinflytande över regeringspolitiken ökar ytterligare osäkerheten om regering-ens ekonomiska kurs. Familjepolitiken bör reformeras bl.a. i syfte att ökavalfriheten inom barnomsorgen. Ett vårdnadsbidrag och en avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnader bör införas. kritiserar rege-ringen för att inte nu i högkonjunkturen fastställa ett överskott i de offentlifinanserna som ligger över målet på . Motionärerna vill också ersättaöverskottsmålet i de offentliga finanserna med ett mål för statens finanser(yrkandena 1 och 9).Utskottet noterar att i sin politiska argumentation använ-der sig av vad de kallar för välfärdsliga. Denna s.k. välfärdsligautgörs av köpkraftskorrigerade BNP-statistik per capita. Sverigehar, enligt , rasat från toppen till botten i ligan.Som utskottet påpekat vid tidigare behandlingar (senast i bet. 1999/2000:FiU1) är statistik så osäker att man bör vara mycket försiktig medatt dra alltför långtgående slutsatser av uppgifterna. Möjligheten till jämfö-relser mellan länderna är mycket begränsad, enligt bl.a. egna upp-gifter. Dessutom har måttet stora brister som mått på den ekonomiska välfär-den. Även valet av tidsperiod har avgörande betydelse för resultatet. Arbetar-rörelsens Ekonomiska Råd (AER) har i en rapport (nr 5) visat att om i stället1947 används som utgångsår och 1997 som slutår och BNP per innevånare iåldrarna används som välfärdsmått blir resultatet en allmän, mycketkraftig utjämning mellan . placeringar ändradesunder perioden från plats sex till plats åtta. ökade nivåfrån till av nivå.Bortsett från alla statistiska invändningar kan utskottet ändå konstatera attSverige totalt sett tappat i relativ position . Ned-gången har dock inte varit jämn, utan nedgången var särskilt kraftig frånmitten av och framåt samt . Denabsolut största nedgången kom då BNP föllsamtidigt som flera andra länder fortsatte att ha en positiv tillväxt. De senasåren har tillväxt varit högre än genomsnittet i såväl som EU,som inflationen varit en av de lägsta i industrivärlden. Detta i kom-bination med en fortsatt hög tillväxt kommer med all san-nolikhet att innebära att relativa position framöver förbättras en heldel. Utskottet vill erinra om att en hög uthållig ekonomisk tillväxt är en vik-tig del av regeringens ekonomiska politik. Det bör tilläggas att tillväxtenskall vara ekologiskt hållbar.Utskottet vill i sammanhanget passa på att kort redogöra för en intressantvidareutveckling av den köpkraftskorrigerade BNP-statistiken som EU:sstatistikorgan, , publicerade . har undersökt den köp-kraftskorrigerade produktionsnivån för olika regioner inom EU-ländernaunder . Resultatet visar på en ganska stor skillnad mellande fattigaste och rikaste regionerna i flertalet länder. Den största spridningefinns enligt i (inklusive östra ), där skillnaden iBNP per invånare (köpkraftskorrigerat) mellan den fattigaste och rikastedelen av landet uppgick till omkring 140 indexenheter. Näst störst var sprid-ningen i (drygt 95 indexenheters skillnad), följt av (drygt90 indexenheter), (80 indexenheter) och (omkring 75 en-heter). Enligt uppgifter är det land som har den minstaspridningen mellan olika regioner. Skillnaden mellan den region med lägstBNP per capita och den med högst BNP per capita uppgick till ungefär 30indexenheter. I likhet med BNP-mått är även beräkningarbehäftade med stora statistiska problem. Men enligt utskottets mening tyderresultaten ändå på att de regionala klyftorna i är mindre jämfört medsituationen i flertalet övriga länder i EU.Utskottet vill i likhet med vid tidigare behandlingar också erinra om att detfinns andra undersökningar som kan komplettera mått och därmedbidra till att fördjupa diskussionen om ekonomisk välfärd. En sådan under-sökning är den rapport om utvecklingsnivån i världen som FN:s utvecklings-och biståndsorgan, UNDP, publicerar . En annan intressant rapport,där perspektivet visserligen är något snävare, är ESO:s (Expertgruppen förstudier i offentlig ekonomi) publicerade undersökning med titeln. Rapporten är en s.k. benchmarkstudie över Sverigeoch innehåller en jämförelse mellan och andra länder när det gällerutvecklingen i tolv olika samhällssektorer - makroekonomi, arbetsmarknad,näringsliv, utrikeshandel, investeringar, skatter, utbildning, forskning, IT-sektorn, infrastruktur, hälso- och sjukvård, socialförsäkringssektorn, fördel-ningspolitik samt miljö- och energifrågor. position jämfört medförhållandena i , , , , , och har undersökts för totalt 155 olika indikatorer. Siffrornaavser framför allt 1998, men i vissa fall är dock det statistiska underlagetäldre. Kortfattat visar resultaten i rapporten att totalt sett klarar sbra. I 67 av de 155 indikatorerna placerar sig på första eller andraplats. När det gäller sektorer som hälso- och sjukvård, socialförsäkringar,inkomstfördelning och IT-sektorn ligger till övervägande delen överden genomsnittliga nivån i undersökningen.När det gäller vad motionärerna anfört om pensionärerna och pensionernavill utskottet anföra följande. Regeringen gjorde tidigt klart att när statsfinserna stärks och ekonomin börjar växa skall situationen först förbättras för degrupper i samhället som drabbats extra hårt av de svåra tiderna. Redan ibudgetpropositionen föreslog regeringen därför en förbättring avpensionärernas ekonomi med .