bet · GO01NU2 · 2000-11-23 00:00:00 — Regionalnäringspolitik, inklusive frågor om regionalatillväxtavtal, redovisas i budgetpropositionensbilaga om näringsliv (utgiftsområde 24) och tas uppi samband med näringspolitiken i utskottetsbetänkande /01:NU1.Riksdagen fattade beslut omfördelningen av utgifterna för påutgiftsområden på basis av finansutskottets förslag(prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1). Genom beslutetär ramarna för statsbudgetens utgiftsområdenfastlagda.I detta betänkande behandlas frågor med anknytningtill budgeten och - till skillnad från motsvarandebetänkande föregående år - andra regionalpolitiskafrågor. Flertalet av de här aktuella motionsfrågornatar upp förhållanden som berörs i slutbetänkande (SOU 2000:87), vilketnyligen redovisats (se nedan). Regeringen haraviserat att en regionalpolitisk proposition kommeratt läggas fram för behandling undersenare hälften av . Den planeradepropositionen kan förutses leda till en ingåendesakbehandling av många av de frågor som äraktuella. Mot denna bakgrund är motionsbehandlingeni detta betänkande något översiktlig.Regionalpolitiska frågor med anknytning tillEuropeiska unionen (EU) kommer att behandlas ianslutning till utskottets beredning av regeringensårliga skrivelse med berättelse om verksamheten iEU.Betänkandet disponeras enligt följande. Efter enredogörelse för vissa resultatuppföljningsfrågorföljer en redovisning av den regionalpolitiskautredningens slutbetänkande. Därefter tar utskottetkortfattat upp den allmänna inriktningen avregionalpolitiken, frågan om återföring av del avvattenkraftsvinsterna till berörda regioner,myndighetsfrågor och allmänna gles- ochlandsbygdsfrågor inklusive skärgårdsfrågor. Vidaregår utskottet in på utlokaliseringsfrågor samt påkrav rörande åtgärder i län och regioner. Slutligenbehandlas anslagen inom utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling.Regeringens resultatredovisningMålen för regionalpolitiken (prop. s. 15) är att denskall skapa förutsättningar för hållbar ekonomisktillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdigalevnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket.Med regionalpolitiska åtgärder menas dels åtgärderinom politikområdet Regionalpolitik, dels åtgärderinom andra politikområden, som vidtas i överväganderegionalpolitiskt syfte. Förutom dessaregionalpolitiska åtgärder vidtas inom andrapolitikområden en mängd åtgärder i regionalpolitisktprioriterade områden som sammantaget är av storbetydelse för den regionalpolitiska utvecklingen ochdärmed bidrar till att uppnå de regionalpolitiskamålen. Åtgärder av stor betydelse återfinns främstinom politikområdena IT, tele och post,Landsbygdspolitik, Näringspolitik, Transportpolitikoch Utbildningspolitik. En annan viktig åtgärd ärdet statliga bidrags- och utjämningssystemet ikommunsektorn. Syftet med re-gionalpolitiken är delsatt främja utvecklingen i främst regionalpolitisktprioriterade områden, dvs. de nationellastödområdena A och B samt områden för EG:sstrukturfondsmål 1 och 2, dels att främjautvecklingen i gles- och landsbygdsområden i helalandet.Målet för vad som brukar benämnas den "lilla"regionalpolitiken, dvs. politikområdetRegionalpolitik inom utgiftsområde 19, är attverksamheten främst skall underlätta förnäringslivet i regionalpolitiskt prioriteradeområden att utvecklas så att den bidrar till attuppfylla målen för regionalpolitiken.De nuvarande målen är enligt vad som står ipropositionen mycket allmänt hållna, och det ärsvårt att bedöma om de uppfyllts. Denregionalpolitiska utredningen har därför haft iuppdrag (dir. 1999:2) att bl.a. lämna förslag tillövergripande mål och delmål inom viktigapolitikområden för den framtida regionalpolitiken.Direktiven har också tagit upp behovet av att kunnamäta effekterna av politiken med hänsyn till målen.Utredningens slutbetänkande redovisas ingående i detföljande.Mot bakgrund av det översynsarbete av mål ochverksamhetsstrukturer som pågår inomRegeringskansliet har budgetstrukturen ipropositionen förändrats i förhållande till tidigareår. Det tydligaste resultatet av översynen är denindelning i politikområden som har gjorts inom ramenför rådande utgiftsområden. Syftet är att få bättremöjligheter till mät- och uppföljningsbara mål, såatt det blir meningsfullt att ställa dessa irelation till utgifterna.Totalt indelas den statliga verksamheten i 47politikområden. För varje politikområde fastställsett eller flera mål. Enligt regeringens bedömning ärdet dock först i nästa steg, när mål skallformuleras för verksamhetsområden inom respektivepolitikområde, som det blir möjligt att merfullständigt tillgodose behovet av tydliga ochuppföljningsbara mål. En annan förändring ibudgetstrukturen, vilken sammanhänger med de 47 nyapolitikområdena, är att anslagen fått nummer somanknyter till det aktuella politikområdet.Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingomfattar i denna proposition politikområdetRegionalpolitik samt ett anslag från politikområdetIT, tele och post.I budgetpropositionen lämnas en resultatbedömning(s. 26) för i första hand . I detta avsnittredovisas beviljade medel för selektivaregionalpolitiska företagsstöd och den regionalaprojektverksamheten samt - beträffande de generellastöden - utbetalda medel år 1999.Totalt har ca beviljats förselektiva regionalpolitiska företagsstöd,projektverksamhet och medfinansiering avstrukturfondsprogram. Selektiva regionalpolitiskastöd om totalt ca (exklusivestöd till kommersiell service och såddfinansiering)i samband med investeringar beräknas enligt Närings-och teknikutvecklingsverket () bidra till drygt7 200 nya arbetstillfällen inom främst deregionalpolitiskt prioriterade regionerna.Genomsnittlig subvention per arbetstillfälle uppgårtill ca 700 miljoner kronor har betalats ut somdriftstöd i form av generella stöd (nedsattasocialavgifter och transportbidrag). Enligtregeringens bedömning har driftstöden bidragit tillatt upprätthålla sysselsättningen och haftkompenserande effekter för merkostnader på grund avdet geografiska läget.I propositionen redovisas vidare beviljat stöd avlänsstyrelserna, regionala självstyrelseorgan, NUTEKoch regeringen , fördelat på län.Länsstyrelserna, självstyrelseorganen ochGlesbygdsverket har enligt regeringens bedömninguppfyllt målen för verksamheten.Regeringens bedömning är att de inledningsvisnämnda målen, i den mån de i realiteten äruppföljningsbara, har blivit uppfyllda. Vidare anförregeringen att den regionalpolitiska utredningensarbete säkerligen kommer att vara ett viktigtbeslutsunderlag vid utformningen av den framtidaregionalpolitiken.Riksrevisionsverket () har lämnat enrevisionsrapport om rutiner för hantering avstöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden.RRV menar att strukturfondsarbetet inte ärprioriterat inom . Enligt regeringens bedömningprioriterar dock strukturfondsarbetet.Med hänsyn till den förestående omprövningen avregionalpolitikens mål och medel går utskottet intevidare in på resultatredovisningen för år 1999.Regionalpolitiska utredningensslutbetänkandeInledningDen regionalpolitiska utredningen (ordförande:professor ) fick direktiv attse över och föreslå förändringar i den lilla ochstora regionalpolitiken (dir. 1999:2). I september2000 presenterades utredningens slutbetänkande (SOU2000:87). Såväl reservationer som särskildayttranden avlämnades; i viss utsträckning redovisasreservationerna i slutet av detta avsnitt.Betänkandet har av skickats utpå remiss till närmare 200 olika organ, som kanlämna eventuella synpunkter fram till den 15 januari2001. En proposition planeras till senare hälften avår 2001.Nedan följer en summarisk sammanfattning avutredningens resultat och sätt att resonera.Målstruktur och analysUtredningen har bl.a. utgått från behovet atttydligare beskriva regionalpolitikens syfte iförhållande till övriga politikområden och frånbehovet att klargöra regionalpolitikens geografiskagränser. Den har därvid kommit fram till dels attden nuvarande särskilda regionalpolitiken böravvecklas och integreras i övriga politikområden,dels att den nuvarande geografiska koncentrationentill vissa regionalpolitiskt utsatta områden börersättas av en politik för hela landet.Två mål kan urskiljas för regionalpolitiken: delsåtgärder som syftar till att skapa förutsättningarför tillväxt i alla regioner, dels åtgärder för attåstadkomma en rimlig fördelning av välståndet mellanolika regioner. För att uppfylla dessa mål föreslårutredningen att man utgår från tre typer avpolitiska åtgärder:1. regional strukturpolitik,2.3. regional välfärdspolitik.6.Regional tillväxtpolitik är ett övergripandebegrepp, som inrymmer både den regionalastrukturpolitiken och den regionalastimulanspolitiken. Regional strukturpolitikexemplifieras som regional anpassning avinfrastruktur med betydelse för såväl välfärds- somtillväxtpolitiska mål. En regional stimulanspolitikär mer process- och projektinriktad och är inte låstav långsamma beslutsprocesser. Med regionalvälfärdspolitik menar utredningen den politik somskall garantera alla medborgare grundläggandevälfärd och rimlig tillgång till samhällsservice,oaktat tillväxtförutsättningarna.Den regionala befolkningsutvecklingen harundersökts av utredningen som kommit fram till attbefolkningsutvecklingen är resultatet av olikafaktorer, där flyttningar mellan olika regionerspelar en relativt underordnad roll. När det gällerden framtida utvecklingen tyder det mesta på enfortsatt svag befolkningsutveckling för flertaletlokala arbetsmarknader, framför allt beroende pålåga födelseöverskott. beräknasbefolkningen öka väsentligt i storstadsregionerna.Vidare analyseras skillnader och likheter mellanolika lokala arbetsmarknader när det gällersysselsättningsutvecklingen under de senastedecennierna. Slutsatsen som utredningen drar är attden absoluta merparten av arbetsmarknadsdynamikenäger rum inom ramen för den lokala arbetsmarknaden.Flyttningar spelar en mindre roll.Den regionala näringslivsutvecklingen och dessorsaker har också studerats. Hur stor andel avsysselsättningen som kan sägas vara lokalt beroendeär en fråga som utredningen undersökt.Entreprenörskapets och den s.k. sociala ekonominsbetydelse tas upp i detta sammanhang. Vidarebehandlas olika förutsättningar för och förändringarinom regionalpolitiken, bl.a. kommunikationer ochhögre utbildning, närings- och småföretagspolitik,och det görs en genomgång av de olikaregionalpolitiska företagsstöden. Välfärdspolitikenoch dess koppling till geografin analyseras. En avfrågeställningarna gäller hur tillgängligheten tillolika typer av grundläggande samhällsservice harutvecklats och vilka möjligheter staten har attpåverka utvecklingen.Många resultat i utredningens analyser har letttill att kommittén sett behov av en förhållandevisradikal omprövning av regionalpolitikens framtidainriktning vad gäller såväl politikens mål som medeloch genomförande.Utredningen har identifierat tre huvudsakligaregiontyper, av vilka de två första varit i fokusför utredningsarbetet:1. områden med mer eller mindre permanent behov avsärskilda insatser, primärt gleshetsregioner,2.3. regioner under omstrukturering,4.5. tillväxtregioner.6.Förslag om en regionalt inriktad tillväxtpolitikEnligt utredningens uppfattning bör olika regionaltinriktade åtgärder för att skapa välfärd respektiveekonomisk tillväxt fungera integrerat med övrigapolitikområden. Det finns med detta synsätt ingenanledning att t.ex. särskilja de regionalpolitiskaföretagsstöden från övrig politik förföretagsutveckling. Utredningen föreslår därför attregionalpolitiken i sin nuvarande form avvecklas ochersätts med en lokalt och regionalt anpassadvälfärds- och tillväxtpolitik.Under arbetets gång har utredningen funnit att detfinns betydande brister i tillgång på informationoch analys angående den regionala utvecklingen. Motdenna bakgrund föreslås att ett program utvecklasför att öka tillgången på relevanta beslutsunderlagoch sprida erfarenheter i dessa frågor. Exempelvisbör alltid kompletteras med enbedömning av regional ekonomisk tillväxt.Målet för regionalpolitiken bör inte knytas tillbefolkningsutvecklingen enligt utredningensuppfattning. Analysen innebär att näringslivet försin rekrytering av arbetskraft nästan helt ochhållet är beroende av de människor som finns iregionen. Även motsatsen gäller; dvs. attarbetslösheten i en region beror på hur näringslivetutvecklats där. Exempelvis kan tillväxtregio-nerbehöva särskilda investeringar för att fungera sommotorer på det nationella planet, medanomstruktureringsregioner behöver snabba mentillfälliga åtgärder för att återta sinproduktionskapacitet. För gleshetsregioner kan detfinnas behov av omskolningsåtgärder för attarbetstagarna skall kunna anpassa sig till ettalltmer specialiserat näringsliv. Regionalpolitikenföreslås få följande övergripande mål: "Välfungerande lokala arbetsmarknader i alla delar avlandet". Med hänsyn till att sysselsättningsgradenär ett av de mått som tydligast visar olika lokalaarbetsmarknaders långsiktiga utvecklingsförmågaföreslår utredningen måttet "relativa skillnader isysselsättningsgrad mellan olika lokalaarbetsmarknader" som övergripande mått för enregionalt baserad tillväxtpolitik. Ävenkompletterande mått som t.ex. ekonomisk tillväxtkrävs dock enligt utredningen. Det övergripandemålet för regionalpolitiken konkretiseras då tillatt "minska de relativa skillnaderna isysselsättningsgrad mellan olikaarbetsmarknadsregioner".Ett delmål för en regionalt inriktadtillväxtpolitik blir att utvidga det geografiskaområdet för lokalt samspel mellan människor ochföretag. Restider, reskostnader och pendlingsavståndtill arbetet är av betydelse på detta område, liksommöjligheterna till distansarbete. Ökad rörlighet påarbetsmarknaden är ett annat delmål, eftersomgeografisk och yrkesmässig rörlighet kan förväntasbidra till ökad tillväxt och sysselsättning på delokala arbetsmarknaderna. Ytterligare delmål ärstärkt kunskapskapital och - trots att begreppet ärsvårfångat - ökad dynamik på lokal nivå.Förslag om en regional strukturpolitikInom den regionala strukturpolitiken är den mestakuta åtgärden enligt utredningen att avsätta merresurser till vägar och andra transportstrukturer.Undersökningar visar att småföretag anser attfungerande vägar är en av de viktigaste faktorernaför utveckling. Utredningen tar vidare upp detregionalpolitiska transportbidraget, betydelsen avavregleringen av inrikesflyget, person- ochtransportsystemet, bl.a. mellan ochfastlandet, och olika instrument för att underlättapendling. För att öka den mellanregionalarörligheten har utredningen övervägt ett s.k. bidragtill avbetalning av studielån för högskoleutbildadeenligt förebild från Norge.När det gäller utbildningssystemet konstaterarutredningen att närhet till högskola framför alltpåverkar arbetsmarknadens möjligheter att rekryterahögskoleutbildad arbetskraft. Vilken betydelsenärheten till forskning har för det lokala/regionalanäringslivet är däremot mer osäkert. Utredningenanser att högskolans ersättning fördistansutbildning bör räknas upp till fullkostnadstäckning samt att antalet platser fördecentraliserad utbildning bör ökas.Förslag om en regional stimulanspolitikInom ramen för den regionala stimulanspolitikenföreslår utredningen att ett nationellt program förentreprenörskap och lokal utveckling inrättas underminst en femårsperiod. Stimulans av företagande -även inom de regionalpolitiska stödområdena - böringå som en del av den nationella näringspolitikenenligt utredningens uppfattning. När det gällerföretagsstöden har utredningen kommit fram till attdetaljerade system för att kompensera för olika slagav kostnadsnackdelar m.m. bör undvikas och attgenerella lösningar i stället bör eftersträvas.Konkret innebär inriktningen att det regionalautvecklingsbidraget, sysselsättningsbidraget ochsmåföretagsstödet avvecklas. Däremotföreslås en utökning av det nuvarande systemet mednedsatta socialavgifter, nämligen en generellnedsättning avsocialavgifterna för företag med färre än 50anställda i stödområde A. Landsbygdsstödet börenligt utredningen bibehållas men inriktas motentreprenörskapsutveckling, mjuka investeringar m.m.Ett system med generella villkorslån ellerlånegarantier bör införas, och särskild vikt börläggas vid att utveckla de s.k. kvinnolånen som finns inom AB:s verksamhet.Transportbidraget föreslås vara kvar i sin nuvarandeform.Utredningen har diskuterat en rad alternativ föratt öka tillgången på riskkapital för i första handde mindre företagen. Den svenska marknaden uppfattasinte som tillfredsställande i detta avseende. Ettalternativ till statliga riskkapitalbolag är attinföra någon typ av skattestimulans för att ökatillgången på riskvilligt kapital. Ett särskiltskatteavdrag skulle kunna vara en lösning.Utredningen anser att frågan om ettriskkapitalavdrag bör prioriteras och utredassnarast.Enligt utredningen kan det inte sägas råda någongenerell brist på kapital på den svenska marknadenmen däremot i vissa delar av landet. Det är ettväxande problem att de mycket låga fastighetsvärdenai glesbygdsområden leder till brist pårealsäkerheter, sägs det. Därför behöver glesbygdenshela kreditmarknad - inklusive krediter förbostadsinvesteringar - utredas ytterligare.Förslag om en regional välfärdspolitikDet övergripande målet för den regionalavälfärdspolitiken bör enligt utredningen formulerassom "en likvärdig välfärdsnivå i alla delar avlandet". Utredningen erinrar först om att denationella välfärdssystemen bygger på omfördelningav inkomster mellan individer, oavsett bostadsort.För att olika delar av landet skall kunna ha sammavälfärdsambitioner sker inkomstomfördelningen påkommunal nivå via det kommunalaskatteutjämningssystemet. Ett av delmålen bör varaen god tillgänglighet till grundläggande service ialla delar av landet, anser utredningen.Inriktningen har varit att försöka definiera enminsta godtagbar nivå. Ett annat delmål som föreslåsgäller motverkande av regionala obalanserbeträffande tillgänglighet till kommersiell service.Statliga myndigheter, vilka har särskild betydelseför service och välfärd, bör i samband medförändringar av verksamheten upprättakonsekvensbeskrivningar, där möjligheterna att tatill vara samordningsvinster gås igenom. Utredningenföreslår att det i serviceglesa områden utarbetasett särskilt utvecklingsprogram för kommersiellservice, vilket i första hand bör vara ett kommunaltansvar. bör ges ett tydligt uppdragatt utveckla och testa nya lösningar på detkommersiella serviceområdet. Detta kräver enligtutredningen ett särskilt anslag.Vidare föreslås att den nationellasolidaritetsprincipen även fortsättningsvis skallgälla för statens budgethantering, vilket innebäratt statliga inkomster från ett geografiskt områdeinte skall kopplas till statliga utgifter i sammaområde. Denna princip skall gälla även inkomsterfrån produktionsanläggningar baserade pånaturresurser, t.ex. vattenkraft.För att underlätta såväl arbetsresor som resor isamband med efterfrågan på olika typer av servicehar utredningen diskuterat förbättrade reseavdragvid arbetspendling, sänkta skatter på bensin ochgenerella skattelättnader. En punkt där utredningeninte nått enighet gällde landsbygds- ellerglesbygdsavdrag till samtliga invånare i landsbygdenrespektive glesbygden, definierade på visst sätt.Ett glesbygdsavdrag skulle enligt förespråkarnakunna ligga runt per person och år.Reservationer till betänkandetReservationer till betänkandet har avlämnats avPeter (), (), RagnwiMarcelind (kd), () och (). De tre förstnämnda reservanterna tar bl.a. upputredningens skrivningar om att statliga inkomsterfrån produktionsanläggningar inte skall kopplas tillutgifter i samma område. På något sätt börvattenkraftsvinsterna i ett område komma regionentill del, anser reservanterna. Utredningen bordevidare ha tagit ställning för glesbygds- ellerlandsbygdsavdrag, enligt vad som anförs av mp-representanten respektive c-representanten. M-representanten vänder sig emot ett nyttutvecklingsstöd till kommersiell service, införandeav generella lånegarantier och villkorslån samt äremot att landsbygdsstödet skall finnas kvar. Fp-representanten anser bl.a. att utredningen borde haföreslagit försök med ett geografiskt begränsatsystem med avskrivning av studieskulder för personersom förbinder sig att arbeta i glesbygd.Allmän inriktning av regionalpolitikenMotionernaI motion 2000/01:N339 (s) efterfrågas en nationellpolitik för utjämning med solidaritet som främstakännemärke. Nuvarande regionalpolitiska stödformerhar, enligt motionärerna, i allt väsentligt fungeratbra och de känner därför tveksamhet inför denregionalpolitiska utredningens förslag om avvecklingav vissa stödformer.En kraftfull regionalpolitik efterlyses i motion2000/01:N357 (s). Stöd till investeringar ochutvecklingsprojekt, utbildningssatsningar och godakommunikationer bör ingå i en sådan politik.I motion 2000/01:N364 (s) framförs uppfattningenatt bl.a. regionalpolitiken måste verka i enriktning som tar hänsyn till bensinkostnaden iglesbygden utan att påverka statens skatteintäkternegativt. Ett geografiskt differentierat bensinprisoch forskning kring bensinsnålare bilar börövervägas. Motsvarande problem tas upp i motion2000/01:N365 (s), där motionärerna anser attmöjligheterna till arbetspendling från glesbygdenbör ses över, t.ex. genom skatteavdrag.I motion 2000/01:N385 (m) förordas en nyregionalpolitik som uppmuntrar lokala initiativ istället för traditionell lokaliserings- ochplaneringspolitik. Globaliseringen ochförskjutningen mot en mer kunskapsbaserad ekonomimedför att målsättningen för politiken blir attskapa förutsättningar för tillväxt.Regionalpolitiska utredningens förslag omnedsättning av socialavgifterna är intressant ochinnebär att de selektiva företagsstöden kanavvecklas. Enligt motionärerna är det på landsbygden- med hänsyn till bilberoendet -av särskild vikt attskatterna på biltransporter hålls nere.En ny regionalpolitik utan centralstyrning begärs imotion 2000/01:N283 (m). Lokaliseringsstöd somsnedvrider konkurrensen bör avskaffas och ersättasmed mer av generella åtgärder, exempelvis nedsattaarbetsgivaravgifter och transportbidrag.I motion 2000/01:N234 (v) begärs att en arbetsgrupptillsätts för att följa utvecklingen och föreslååtgärder beträffande s.k. callcenter, som fåttföretagsstöd. Enligt motionärerna finns det bristeri branschen när det gäller löneformer,kollektivavtal och kunskaper hos företagsledarna.Bland annat bör arbetsgruppen utvärdera deregionalpolitiska konsekvenserna och om konkurrensensnedvrids när företagen fått statsstöd.I motion 2000/01:N304 (v) kritiseras att kvinnorinte har samma möjligheter inom regionalpolitikensområde som män. Enligt motionärerna krävs kraftigareinsatser, bl.a. genom kompetenshöjande fortbildningom könsper-spektivet till aktörer inomregionalpolitiska och ekonomiska områden.Den regionalpolitiska utredningens betänkandevälkomnas i motion 2000/01:N332 (kd).Regionalpolitikens främsta uppgift är att bidra tillutveckling av livskraftiga regioner i hela landet,sägs det vidare. I huvudsak krävs en generellregionalpolitik där människor, företag ochoffentliga organ får möjlighet att verka pålandsbygd och i glesbygd. Enligt motionärerna är brakommunikationer i hela landet en avförutsättningarna för att välstånd, sysselsättningoch tillväxt skall öka. Särskilt betonas bilensbetydelse för glesbygden. Det anförs vidare attriskkapitalförsörjningen i glesbygden bör genomlysasi en ny parlamentarisk utredning.I motion 2000/01:N270 (kd) hävdas att en sänkningav nuvarande arbetsgivaravgifter på ärnödvändig av konkurrensskäl, åtminstone i regionersom gränsar mot . Företag på den finska sidanav uppges betala iarbetsgivaravgifter. Enligt motionärerna bör enutredning tillsättas för att skyndsamt komma medförslag på detta område.Även i motion 2000/01:N316 (c) framförs att detregionalpolitiska inslaget i socialavgiftssystemetmåste göras om.