bet · GO01MJU2 · 2000-11-28 00:00:00 — I fiskhälsokontrollprogrammet ingår65 % av de fiskodlingar som har en årsproduktion påöver 5 ton.Det utvecklade djursjukdataprogram, kallat Vet@,som SJV har tagit i drift kommeratt bli ett viktigt hjälpmedel i den förebyggandedjurhälsovården och i den direkta djursjukvården ochinnebär bl.a. att sjukdomsutveckling ochläkemedelsanvändning kommer att kunna följas på ettändamålsenligt sätt.Av de medel som särskilt avsatts för att ersättaproducenter för vissa kostnader vid upptäckt avEHEC-smitta i samband med verkets besättningsstudierhar utbetalats till olika slakterierför ökade kostnader vid slakt. Vidare harsmittskyddsutredningar företagits i 11 besättningar.Allmänna råd avseende djurhållning och gårdsbesökhar utfärdats.Såvitt gäller burhöns har utvecklingen av ochomställningen till alternativa system gått framåtunder , antalet höns i lösdriftsystem harökat och ny teknikprovning av de inredda burarna hartagit fart.Jordbruksverket startade ettlandsomfattande transportprojekt som planerasavslutas . Projektet syftar till attförbättra djurskyddet i samband med transporter avdjur samt till att öka samarbetet mellan olikamyndigheter så att bedömningarna blir likartade överhela landet. Projektet skall också höja kompetensennär det gäller tillsynen av djurtransporter hossamtliga tillsynsmyndigheter och inom polisen. Underår 1999 har två centrala utbildningar förlänsstyrelser och representanter för polisenhållits. En rapport som speglar situationen vidtransport av levande djur skall avsluta projektet.Anslaget 42:3 bekostar utbildning avdjurskyddsinspektörer som anordnas av Sverigeslantbruksuniversitet i samarbete medJordbruksverket.Genom inrättandet av en särskild djurskyddsenhet påJordbruksverket fick djurskyddet enorganisatoriskt framskjuten position inom verket.Vidare har verket i en åtgärdsplan, utarbetadtillsammans med CFN, tagit ett samlat grepp för attstärka skyddet för försöksdjuren.CFN skall åstadkomma en effektiv, enhetlig och godetisk prövning av ansökningar om planeradedjurförsök som de djurförsöksetiska nämnderna haratt pröva. behandlade nämnderna 1 512ansökningar om planerade djurförsök. Av dessagodkändes 290 sedan nämnderna i sina beslut angetten modifiering av försöket, 39 av ansökningarnaavslogs medan resterande ansökningar godkändes utanmodifieringar.CFN:s finansiella stöd till forskning har uppgått till till 37forskningsprojekt. Stöden har främst riktats motforskningsområden som bedömts vara särskilt viktigaför att nå försöksdjursbesparande effekter.CFN har träffat en överenskommelsemed läkemedelsföretagen ochPharmacia&Upjon AB om att företagens finansiellastöd till CFN:s forskningsverksamhet skall uppgåtill sammanlagt 1 miljon kronor.CFN har utfärdat bestämmelse om obligatoriskutbildning för personal som använder försöksdjureller som på annat sätt är knuten tilldjurförsöksverksamheten. En följd av den utbildningsom bedrivits är att personalenskompetens höjts och kvaliteten på djuromsorgenförbättrats. Enligt regeringen gagnar dettadjurskyddet på ett värdefullt sätt och bidrarsannolikt även till att begränsaförsöksdjursanvändningen.Det svenska synsättet att det föreligger etttydligt samband mellan det sätt på vilket jordbruketoch djurhållningen bedrivs och kvaliteten hos delivsmedel som blir resultatet är ledstjärnan för desvenska myndigheternas arbete inom djurskyddet.Detta innebär bl.a. att ansträngningar som ledertill bra foder, god djurhållning och gott djurskyddkombinerat med god hygien i djurhanteringen ständigtmåste göras. Hållbar utveckling, god hygien och godetik i djurhållningen är viktiga honnörsord såvälför den som tar hand om djuren som för allmänhetenoch har rent faktiskt betydelse för livsmedels-kvaliteten och för hur konsumenterna värdesätterlivsmedlen. Det svenska arbetet med djurhälsa ochdjurskydd innebär att dessa faktorer ävenfortsättningsvis skall prioriteras. Det krävsytterligare insatser på områden fördetta ändamål.Behovet av att granska de mikrobiologiska riskernavid kretsloppsförfarandet för att kunna brytaeventuella smittkedjor så att inte problem av typBSE skall upprepas är mycket stort. Forskning inomområdet smittor i kretsloppet är synnerligenangelägen.Sverige har internationellt sett en erkänt godsmittskydds- och djurhälsosituation. Det är avstörsta vikt att även fortsättningsvis förhindra attallvarliga smittsamma djursjukdomar kommer tillSverige. Arbetet på detta område har högstaprioritet.Riksrevisionsverket har lämnat revisionsberättelserutan invändningar för SVA och CFN avseenderäkenskapsåret 1999.Den beräknade utgiftsutvecklingen avseende politikområdetDjurpolitik till följd av tidigare beslut samt förslagen i2000 års budgetproposition är följande (i miljoner kronoroch löpande priser):Utfall Anslag Utgifts- Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag1999 20001 2000 2001 2002 2003323 345 360 372 391 3961 Inklusive beslut till följd av förslag tilltilläggsbudget till statsbudgeten för isamband med den ekonomiska vårpropositionen.Utskottets övervägandenUtskottet föreslår att godkänner detföreslagna målet för politikområdet Djurpolitik.Utskottet har ingen erinran mot regeringensresultatbedömning beträffande verksamheten inompolitikområdet.42:1 Statens veterinärmedicinska anstaltUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelunder anslaget 42:1.42:2 Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationenPropositionenJordbruksverket är chefsmyndighet fördistriktsveterinärorganisationen.Distriktsveterinäravdelningen ansvarar för ledningoch samordning av verksamheten inom organisationen.Länsstyrelsernas uppgifter omfattar bl.a.distriktsveterinärorganisationen samt samordning avåtgärder mot djursjukdomar och brister i djurskyddetinom länen i enlighet med skall i samarbetemed bl.a. den av lantbruksnäringen organiseradehälsokontrollverksamheten medverka vid förebyggandeåtgärder, delta i kontroll och bekämpningsprogramsamt utföra officiella veterinäruppgifter.Distriktsveterinärorganisationen finansieras tillstörsta delen av uppdragsgivarna, dvs. i första handdjurägarna, och i övrigt av anslag överstatsbudgeten. Anslaget belastas av kostnader förlöner, varav kostnader för jourverksamhet utgör enbetydande del, samt för utbildning och gemensamadministration för organisationen.Under anslaget anvisas även medel för att minskaavlägset boende djurägares veterinärkostnader förvård av jord- och skogsbrukets djur.Regeringen beräknar anslagsbehovet till 85 753 000kr för . Anslagsbehoven för åren 2002 och2003 beräknas vara oförändrade i fasta priser.MotionenEftersom antalet distriktsveterinärer har minskatsedan den nya distriktsveterinärorganisationengenomfördes och organisationen under fleraår dessutom har uppvisat ett ekonomiskt överskottbegär motionärerna i motion MJ243 (kd) att anslagetminskas med (yrkandena 18 och 21delvis).Utskottets övervägandenSom anförs i propositionen är frågan om konkurrensmellan statliga och privatpraktiserande veterinäreraktuell sedan i ett yttrande ifebruari 2000 haft synpunkter påkonkurrensförhållandena mellan de statligt anställdadistriktsveterinärerna och privatpraktiserandeveterinärer. tillsatte i september1999 en arbetsgrupp bestående av representanter frånalla parter i vilken man verkar för att lösafrågorna. Arbetsgruppen kommer att lämna en rapportunder . Av propositionen framgår vidareatt antalet debiterade förrättningar ökade med ca 23300 . Med hänvisning härtill och dåutskottet finner regeringens förslag ommedelstilldelning under anslaget väl avvägtavstyrker utskottet motion MJ243 (kd) yrkandena 18och 21 delvis.42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjandeåtgärderPropositionenUnder anslaget anvisas medel för djurskyddsfrämjandeåtgärder, bl.a. kostnader för provning fråndjurskyddssynpunkt av djurhållningssystem,inredningsdetaljer i stallar m.m. och utbildning idjurskyddstillsyn. Under anslaget anvisas ocksåmedel för djurhälsovård i form av förebyggandehälsokontroll och till djursjukdatasystemet.Det av EU till hälften medfinansierade stödet tillbiodlingen, totalt omfattande ,beviljas i taget och löper i enlighet medEU:s verksamhetsår den 16 oktober-den15 oktober. Detta innebär att staten åtar sigframtida förpliktelser som inte ryms under ramen förbeviljade anslag. Av denna anledning föreslåsriksdagen bemyndiga regeringen att , ifråga om ramanslaget 42:3 Djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärder, fatta beslut sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst efter år 2001.Regeringen bedömer anslagsbehovet till 22 303 000kr för . beräknasanslagsbehoven vara oförändrade i fasta priser.MotionernaI motionerna Fi211 och MJ257 begär Folkpartietliberalerna en höjning av anslaget med 4 miljonerkronor utöver regeringens förslag (yrkandena 21delvis resp. 12 delvis). Medlen bör användas förresursförstärkning vid länsstyrelser och andraberörda tillsynsmyndigheter för framför allt tillsynav djurtransporter.Utskottets övervägandenUtskottet har givetvis ingen annan uppfattning änmotionärerna i motionerna Fi211 och MJ257 (båda fp)om vikten av att djurskyddslagen och andraförfattningar på djurskyddsområdet efterlevs. Somframgår av propositionen har det landsomfattandeprojektet med syfte att förbättradjurskyddstillsynen, särskilt när det gällerdjurtransporter, fortsatt och beräknasavslutas . Härutöver kommer densärskilda utredare som har regeringens uppdrag attutreda djurskyddets organisation att senast den1 redovisa sitt uppdrag (dir.2000:31). Utskottet förutsätter att de förslag somdå kommer att läggas fram syftar till en ytterligareförstärkning av djurskyddet och djurskyddstillsynen.Mot denna bakgrund, och då utskottet finnerregeringens förslag om medelstilldelning underanslaget väl avvägt, ansluter sig utskottet tillregeringens bedömning när det gäller medelsbehovetunder anslaget 42:3 och tillstyrker regeringensförslag i denna del. Därmed avstyrks motionernaFi211 yrkande 21 delvis och MJ257 yrkande 12 delvisom en höjning av anslaget. Utskottet tillstyrkervidare det bemyndigande som regeringen föreslår. Detbelopp som bemyndigandet avser skall vara 5,6miljoner kronor.42:4 Centrala försöksdjursnämndenUtskottet tillstyrker regeringens förslag underanslaget 42:4.42:5 Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomarPropositionenFör anslaget föreslår att ettbemyndigande om införs . föreslår vidareatt bemyndigandet sänks till förräkenskapsåret 2001.Bidrag till obduktionsverksamhet uppgår till 2,75miljoner kronor för . obduceras förnärvarande ett för litet antal djur, vilket inte ärtillfredsställande från smittskyddssynpunkt ellerför att kunna påvisa sjukdomsstatus. Cirka4 000 obduktioner måste utföras för att uppnåen godtagbar nivå.Ett nytt system för epidemiologisk övervakning avTSE har godkänts av kommissionens och kommer att träda i kraft den 1januari 2001. Den nya övervakningen innebär att nyadiagnostika kommer att användas. För delkommer det att röra sig om undersökning av 2 500nötkreatur årligen.För de nu nämnda områdena avser regeringen attöverföra från anslaget 43:1 Statensjordbruksverk.Mot denna bakgrund bedömer regeringenanslagsbehovet till . Anslagsbehovenför beräknas vara oförändrade ifasta priser.MotionernaFör finansiering av högre ersättning till djurägareför produktionsbortfall vid epizootiutbrott yrkas imotionerna MJ233 (c) yrkande 17 och MJ252 (c)yrkande 5 (delvis) en höjning av anslaget med 35miljoner kronor.Utskottets övervägandenUtskottet vill erinra om den nya epizootilag(1999:657) som antog (prop.1998/99:88, bet. 1998/99:MJU9). en motion (c) om ändring i lagensersättningsregler i enlighet med motionerna MJ233och MJ252 (båda c). Mot bakgrund av gällandelagstiftning finner utskottet regeringens bedömningav medelsbehovet under anslaget 42:5 väl avvägd ochtillstyrker regeringens förslag i denna del. Därmedavstyrker utskottet motionerna i motsvarande delar.Utskottet tillstyrker även det bemyndigande somregeringen föreslår.42:6 Ersättningar för viltskador m.m.PropositionenDe utgifter som belastar anslaget avser bidrag tillåtgärder för att förebygga skada av vilt ellerersättning för sådan skada enligt 29 ajaktförordningen (1987:905) samt för skador somrovdjur orsakar på renar.För att säkerställa en rättvis fördelning aversättningen mellan samebyarna avsätts medel försystematiska inventeringar för att fastställaförekomst och föryngring av rovdjur irenskötselområdet. För samebyarnas del avinventeringskostnaderna beräknas 3 miljoner kronor.Naturvårdsverket fördelar medel på samtligalänsstyrelser, som beslutar om bidrag för attförebygga eller ersätta skada på annat än ren.Inriktningen är att viltskador så långt möjligtskall förebyggas.Mot bakgrund av regeringens överväganden ivårpropositionen och tillkännagivande omatt motverka de ekonomiska förluster och andraolägenheter som fiskenäringen åsamkas (bet.1999/2000:MJU17) bör anslaget ökas med 8 miljonerkronor. Därmed kommer ytterligare medel att kunnaanvisas för skador på annat än ren.Regeringen bedömer således anslagsbehovet till för . För åren 2002 och 2003beräknas anslagsbehoven öka till perår.MotionenEnligt motion MJ251 (m) bör anslaget sänkas med 8miljoner kronor (yrkande 5). Bakgrunden tillyrkandet är att motionärerna anser attjaktinstrumentet, i större utsträckning än vad somsker , måste användas för att begränsaviltskadorna.Utskottets övervägandenSom utskottet tidigare uttalat bör det vara balansmellan vildlevande arter (bet. 1999/2000:MJU17). I 4§ jaktlagen (1987:259) stadgas bl.a. att viltetskall vårdas i syfte dels att bevara de viltartersom tillhör landets viltbestånd och de fågelartersom förekommer naturligt i landet, dels att främjaen med hänsyn till allmänna och enskilda intressenlämplig utveckling av viltstammarna. Utskottet ärväl medvetet om att skador på tamdjur orsakade avrovdjur har ökat, liksom kostnaden för annan skadaav vilt. Som anförs i propositionen bör emellertidnågra ändringar i ersättningssystemet för skador avvilt inte övervägas innan regeringen tagit ställningtill förslag (SOU 1999:146).Regeringen, som uttalar sin avsikt att återkommatill vad gäller förslagen iRovdjursutredningens slutbetänkande, bedömer attytterligare behöveranvisas . Utskottet anslutersig till regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under anslaget 42:6 och tillstyrkerregeringens förslag i denna del. Därmed avstyrkerutskottet motion MJ251 (m) yrkande 5.LivsmedelspolitikPropositionenOmfattningTill politikområdet har förts verksamheterhänförliga till EU:s gemensamma jordbrukspolitik,med undantag för verksamhet hänförlig tillförordningen (EG) nr 1257/99 och därmedsammanhängande verksamhet, EU:s gemensammafiskeripolitik samt verksamheter tillhörande områdetsäkra livsmedel. Områdets utgifter bestäms i storutsträckning av beslut inom EU men är också tillvissa delar, främst vad gäller delar av områdetsäkra livsmedel, baserade på rent nationella beslut.Verksamhetsområdena omfattar vegetabilie- ochanimalieproduktion, trädgårdsnäring, fiskerinäring,livsmedel, konsumentfrämjande åtgärder pålivsmedelsområdet, statistikproduktion på jordbruks-och livsmedelsområdet, jordbruksadministration,fiskeriadministration m.m. Centralaförvaltningsmyndigheter inom politikområdet ärStatens jordbruksverk, och . Andra myndigheter inompolitikområdet är Statens utsädeskontroll, samt Livsmedelsekonomiska institutet.Internationellt arbete inom jordbruks- ochfiskeområdena avser framför allt verksamheten inomFörenta nationernas jordbruks- ochlivsmedelsorganisation (FAO), samt regionalaorgan och nordiskt samarbete.MålRegeringen föreslår att målet för politikområdetskall vara en ekologiskt, ekonomiskt och socialthållbar livsmedelsproduktion. Inom politikområdetskapas förutsättningar för att- de jordbruksföretag som så önskar skall kunnaanslutas fullt ut till de obligatoriska EU-stöden,- de stödberättigade jordbruksföretag som så önskarskall kunna anslutas till medfinansierade ochnationellt finansierade regionala stöd så att givnaramar utnyttjas maximalt,- jordbrukets och fiskerinäringens miljömåluppfylls,- genomföra en erforderlig omstrukturering avfiskerinäringen,- arbetet med att ta fram biologiskt ochvetenskapligt underlag förbättras,- nå en jämn tillförsel av råvara till marknaden,- säkerställa EG:s krav på fiskerikontroll,- förbättra fiskevården,- i konsumenternas intresse verka för säkralivsmedel av god kvalitet, redlighet ilivsmedelshanteringen och bra matvaror.Resultatbedömning m.m.På det jordbrukspolitiska området har det förstasteget mot en reformerad gemensam jordbrukspolitiktagits genom beslutet om Agenda 2000. Den svenskauppfattningen var att kommissionens förslag var ettsteg i rätt riktning. Resultatet blev emellertidinte lika långtgående som förslaget. Regeringenfortsätter därför arbetet enligt de riktlinjer förSveriges arbete med jordbruks- ochlivsmedelspolitiken inom EU som angav år1998 (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr.1997/98:241).Jordbrukets totala intäkter beräknas preliminärttill och jordbrukets totalakostnader till preliminärt 26,5 miljarder kronor.Driftsöverskottet för var sålunda 3,7miljarder kronor, vilket är en ökning med 500miljoner kronor jämfört 1997 och 1998.Jordbrukarhushållens inkomster utanför jordbruketomfattas inte av sektorskalkylen. arealersättningar och djurbidrag, utgjorde av intäkterna . Animalieproduktionen stårför av intäkterna där mjölken står för32 % av de totala intäkterna. Spannmål svarar år1999 för av de totala intäkterna medan de övrigavegetabilierna potatis, sockerbetor, oljeväxter m.m.svarar för . Ökningen av arbetsproduktiviteteni är på samma nivå ellernågot långsammare jämfört med EU-15(1999:27).Basarealen för spannmål utnyttjades år . utnyttjar, i likhet med deflesta övriga medlemsländerna, i stort sett helamjölkkvoten. Minskad efterfrågan på EU-marknaden ikombination med allt mindre möjligheter tillsubventionerad export har skärpt konkurrensen på EU-marknaden för nötkött, vilket pressat lönsamheten.Enligt och 2000:10 Analys av underlag förekonomiska jämförelser mellan jordbruket i Sverigeoch andra länder visar preliminära jämförelsermellan och och attskillnaderna är så stora. Jordbruketsstrukturomvandling mot färre och större enheterfortsätter. fanns det 80 400jordbruksföretag jämfört med då det fanns 85600. Minskningen beror framför allt på ett minskatantal företag med djur. Sysselsättningen dominerasav män både vad det gäller personer och antaletarbetskraftsenheter.För år 1999 har ogynnsamma väderleksförhållandenför höstsådd () och en ökad areal i trädabidragit till att vegetabilieproduktionen minskat.Produktionen av socker, stärkelse, spannmål, mjölk,fågelkött och ägg har sedan EU-inträdet hävdat sigväl. Produktionen av nötkött samt får- och lammköttvisar en marginell minskning efter EU-inträdet.Grisköttsproduktionen har under åren 1998 och 1999varit ekonomiskt ansträngd i hela EU. Den svenskaproduktionen bedöms minska med ochmed som den inte minskar inomflera andra EU-länder.Inom det fiskeripolitiska området harutgångspunkten för beslut angåenderesursförvaltningen varit den internationellterkända försiktighetsprincipen. De effekter somuppnåtts inom vissa fisken av införda regler ärbl.a. en större flexibilitet i fisket meden väsentlig förbättring i skyddet av ung, ickelekmogen fisk. Det beslutade fångstuttaget iegentliga samt och Finlandsnationella fredningsregler har inneburit att dennaturliga produktionen av lax har ökat kraftigt iflertalet av vildlaxälvarna. Avseendekontrollverksamheten har de förbättringar somgenomförts i kontrollen av fångstkvoter resulterat iatt antalet kvoter som överutnyttjats fortsatt attminska.Fiskerinäringen har under programperioden 1995-1999beviljats stöd inom ramen för mål 5a-fiske, såvälinom som utanför mål 6, och gemenskapsinitiativetPesca. Beträffande mål 5a-åtgärder, vilka omfattarden huvudsakliga delen av strukturstödet, kankonstateras att investeringsviljan inomfiskerinäringen genomgående varit stor, främst förinvesteringar i beredningsindustrin, i fiskehamnaroch inom flottan. Inom mål 6 har investeringarnafrämst avsett vattenbruksanläggningar.Utnyttjandegraden var vid programperiodens slut 97 %för mål 5a utanför mål 6, inom mål 6 och 93 %för Pescaprogrammet.Antalet yrkesfiskare har mer än halverats och uppgick i januari2000 till drygt 2 300.Under 1990-talet har landningarna av svenskfångadfisk ökat med närmare , vilket motsvararen ökning med , och landningar i utlandethar minskat. I en internationell jämförelse är densvenska fiskeflottan småskalig och karakteriseras aven relativt hög ålder. Flottans totala kapacitet,mätt såväl i bruttoton som i motorstyrka, har sedanår 1995 minskat med ca 10 %.Enligt den officiella statistiken fanns det underår 1998 sammanlagt 405 producerande odlingar inomdet svenska vattenbruket och antalet sysselsattauppgick till ca 1 000 personer. Totalproduktionsvolym för matfisk, kräftdjur ochblötdjur uppgick till motsvarandeett värde av 124,2 miljoner kronor.Under år 1998 fanns det ca 180fiskberedningsföretag som sysselsatte drygt 2 000personer. Den totala omsättningen uppgick till ca (exklusive företag med mindreän 10 anställda), vilket gör sektorn till denvärdemässigt viktigaste inom fiskerinäringen. SedanSveriges inträde i EU har exportvärdet av bereddaprodukter mer än fördubblats. Värdet av Sverigestotala export av fisk och fiskprodukter uppgickunder till 2 900 miljoner kronor.Inom såväl yrkesfisket som inom beredningsindustrinhar investeringarna som beviljats EU-medel främstavsett kvalitets- och hygienförbättrande åtgärdersamt insatser för arbetsmiljön. Åtgärderna inomstrukturprogrammen som vidtagits för att öka denregionala spridningen har gett positiva resultat.Utnyttjandegraden får också betraktas som mycketgod. Enligt den oberoende utvärdering som den 31december 1998 gjorts av programmet är uppfyllelsenav de övergripande målen genomgående god. Stödetseffekter bedöms som goda och en tredjedel avprojekten bedöms ha haft större effekt änförväntat.Tillsynsverksamheten är den största funktionen inomLivsmedelsverket. Stora delar avtillsynsverksamheten är avgiftsfinansierad.Kontrollen på dessa områden har effektiviserats desenaste åren. skall även stödja ochhjälpa kommunerna i den kommunala tillsynen. I dettaarbete har man konstaterat att kvaliteten itillsynen varierar i alltför hög grad mellan olikakommuner och att tillsynsfrekvensen är låg. Denobligatoriska egenkontrollen uppvisar brister,särskilt vid de mindre företagen. Ett annat områdeav stor vikt för det offentliga åtagandet är arbetetmed att utveckla nya och säkrare metoder förkontroll av livsmedel. I den kunskapsuppbyggandeverksamheten vid arbetar man meddetta.Livsmedelsverkets mål att i konsumenternas intresseverka för säkra livsmedel av god kvalitet, redligheti livsmedelshanteringen och bra matvanor kräver ettlångsiktigt arbete. har Livsmedelsverketpå ett framgångsrikt sätt deltagit i ett stortantal forskningsprojekt. somdetaljhandel är inne i en kraftigstrukturomvandlingsfas. Fortsatta och fördjupadeexportsatsningar är nödvändiga för att svenskalivsmedelsföretag skall bli framgångsrika påexportmarknaderna och behålla sinkonkurrensförmåga på hemmamarknaden.Riksrevisionsverket har inte haft några invändningari revisionsberättelsen för avseendeJordbruksverket, , ,, och Statens växtsortnämnd.Den beräknade utgiftsutvecklingen avseendepolitikområdet Livsmedelspolitik är följande (imiljoner kronor och löpande priser)-----------------------------------------------------------Utfall Anslag Utgifts- Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag-----------------------------------------------------------1999 2000 2000 2001 2002 2003-----------------------------------------------------------6 242 3 692 3 597 7 594 7 934 7 726-----------------------------------------------------------Utskottets övervägandenUtskottet föreslår att godkänner det föreslagnamålet för politikområdet Livsmedelspolitik. Utskottet haringen erinran mot regeringens resultatbedömningbeträffande verksamheten inom politikområdet.43:1 skall verka för en konkurrenskraftigmiljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion tillnytta för konsumenterna.