bet · GN01SkU13 · 2000-02-22 00:00:00 — Arbetsrum i bostaden (mom. 5) - m, kd,fpCarl (), (), (), de (),(), ()och () hardels anfört följande:Informationstekniken skapar nya möjligheter tilldistansarbete och flexibilitet. IT kan härigenomförbättra livskvaliteten för anställda, höjaproduktiviteten i företagen och förbättra miljön.I dag karakteriseras arbetsmarknaden avflexibilitet. En dator, ett modem och ett jack iväggen är i princip allt som behövs för mångaarbetstagare för att kunna utföra sinaarbetsuppgifter. Via ett modem kan man nå hela denglobala marknaden. är det ingen självklarhetatt arbetet måste utföras under vanlig kontorstid,åtta till fem, det går ofta alldeles utmärkt attägna åt fritidsaktiviteter, kultureller natur för att sedan återgå tillarbetet. Alltfler utnyttjar IT till att arbeta ihemmet i samband med barnafödande och medan barnenär små. Att kunna vara mer tillsammans med familjenvärderas högt, som arbetsuppgifterna medfördel kan utföras på andra tider, exempelvis närbarnen sover och andra delar av världen har vaknat.Få har uppmärksammat de positiva miljöeffekter somuppstår till följd av distansarbete. Ävenregeringens Distansutredning har missat detta. Dendubbla uppvärmningen av både kontorslokaler ochbostäder samt resor till och från arbetet är ett parområden där miljön vinner på att andelendistansarbete ökar. Det borde ses som likavärdefullt att arbeta hemifrån som att pendla intill stress, trängsel och miljöproblem i centrum.Tyvärr har samhället ännu inte följt medteknikutvecklingen. Det finns en rad faktorer sombegränsar distansarbetets fortsatta utveckling. Detär näst intill omöjligt att göra avdrag för ettarbetsrum i hemmet. Regeringsrätten har från 1975dömt i fem mål angående avdrag för kostnad förarbetsrum och därvid intagit en mycket restriktivhållning. Förutom att det skall finnas ett klartbehov av ett särskilt arbetsrum skall det hauppstått en verklig merkostnad för rummet.Arbetsrummet får, med hänsyn till läge ochutrustning, inte anses ingå i det övrigabostadsutrymmet.För närvarande betraktar förmodligen den anställdemöjligheten till distansarbete som en förmån. Dennainställning kommer snabbt att förändras. Möjlighetenför många människor att över huvud taget få ettarbete kan vara att utföra arbetet i hemmet. Denbegränsade möjligheten att göra avdrag för kostnaderför arbetsrum i bostaden måste ses över, och hänsynbör tas till den framtida arbetsmarknaden där bl.a.informationstekniken kommer att vara ett medel förökad frihet, delaktighet och rättvisa.Lagen och rättstillämpningen måste anpassas tillrådande aktuella förhållanden på arbetsmarknaden.Skattelagstiftningen riskerar annars att kraftigtmotverka en dynamisk och i övrigt önskvärdutveckling.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 5 hemställt:5. beträffande arbetsrum i bostadenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk606 och1999/2000:Sk607 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i reservationen.13. Fackföreningsavgift (mom. 6,motiveringen) - mCarl (), (),de () och () har anfört att utskottets ställningstagande bortha följande lydelse:De nuvarande reglerna om avdrag för medlemsavgifttill fackförening respektive arbetsgivarorganisationhar en utformning som är skattemässigt neutral.Arbetsgivarnas avdragsrätt för avgift för medel förkonfliktändamål motsvaras av en skatteplikt för denkonfliktersättning som utbetalas.Enligt utskottets mening finns det mot den angivnabakgrunden inte något skäl för ett tillkännagivandetill regeringen om behovet att ändra förhållandenapå arbetsmarknaden i denna del, och utskottetavstyrker därför motionsyrkandet.14. Ökade levnadskostnader vid dubbelbosättning (mom. 8) - s, mpArne Kjörnsberg (s), (),Per (), (), YvonneRuwaida (mp), () och () hardels anfört följande:Frågan om att slopa tidsgränsen för avdraget förökade levnadskostnader har behandlats av Utredningenom avdrag för ökade levnadskostnader i betänkandetFörmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94).Betänkandet är nu föremål för beredning inomRegeringskansliet. Avsikten är att betänkandet skallremissbehandlas på sedvanligt sätt och attregeringen efter remisstidens utgång skall taställning till de olika förslag och överväganden somutredningen redovisat.Vi anser att den fortsatta beredningen avutredningens förslag bör avvaktas och avstyrkerdärför motionsyrkandet.dels vid moment 8 hemställt:8. beträffande ökade levnadskostnader viddubbel bosättningatt avslår motion 1999/2000:Sk748.15. Värdering av bilförmån (mom. 9) - m, kdCarl (), (), (), de (),() och () hardels anfört följande:Reglerna för förmånsbeskattning av tjänstebiländrades /1997. Tidigareuppskattades värdet av att den anställdesarbetsgivare betalade bil och drivmedel till ettschablonbelopp. ingår inte längre drivmedel idetta schablonbelopp. Den anställde är tvungen attföra körjournal och specificera antal körda mil itjänsten för att inte tvingas skatta för bensin-förmånen som för lön. tvingas ägna mycket tid åt attadministrera denna redovisning.Småföretagsdelegationen har i rapporten ochenklare regler (SOU 1997:186) föreslagit en övergångtill schablonbeskattning för att minska denbyråkrati och det krångel som de nuvarande reglernamedför.Vi anser att en översyn bör genomföras i syfte attförenkla reglerna. Härvid bör den byråkrati och detkrångel som reglerna medför för småföretagaresärskilt beaktas. Möjligheten att ta större hänsyntill förmånens faktiska värde genom enproportionering efter antalet privata mil bör därvidövervägas.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 9 hemställt:9. beträffande värdering av bilförmånatt med bifall till motion 1999/2000:N273 yrkande 5och med anledning av motionerna 1999/2000:Sk605yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Sk674 yrkande 2,1999/2000:Sk734 och 1999/2000:T466 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservationen.16. Bilar som används som arbetsredskap(mom. 10) - m, kdCarl (), (), (), de (),() och () hardels anfört följande:Bilförmånsbeskattningen har ändrats flera gångerunder senare år, . Trotsdetta är beskattningen inte anpassad tillförhållandena i knappt en halv miljon småföretagutan reglerna är utformade utifrån situationen istörre företag där tjänstemän kan välja om de villha tjänstebil eller inte. För dem är bilen inte iförsta hand, och i många fall inte alls, någotarbetsredskap utan en ren anställningsförmån.I mindre företag är situationen i allmänhet denomvända, bilen är i första hand ett arbetsredskap,vilket i mån av utrymme även kan användas privat.Härmed kan således en effektiv användning av bilensom tillgång i ett företag som drivs av en familjåstadkommas. tvingas många företagare avskatteskäl att skaffa två bilar, en i företaget ochen privat, detta för att undvika enförmånsbeskattning som schablonmässigt utgår frånatt bilen körs privat minst 1 . Förföretagarfamiljer som kör mindre privat blir dettaett dyrt "bilinnehav".Bilar i näringsverksamhet som utgör arbetsredskapbör därför undantas från förmånsbeskattning om deendast i mindre omfattning används privat. Därmedslipper företagare det administrativa merarbete somde nya reglerna innebär förutom att de inte riskeraratt, som , dubbelbeskattas för flera fordon.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 10 hemställt:10. beträffande bilar som används somarbetsredskapatt med bifall till motion 1999/2000:Sk674 yrkande 1och med anledning av motion 1999/2000:Sk712 somsin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservationen.17. Bilar som används som arbetsredskap(mom. 10) - vPer () och () hardels anfört följande:Dagens oklara regler när det gällerbilförmånsbeskattning för företagare har skapatstora problem och orsakat att kraven på en likformigtaxering inte uppfylls. Ännu allvarligare är det attdet dränerar företag på kapital, en dränering somoftast sker på felaktiga grunder. De tydligasteexemplen på detta handlar om företagare som blirpåförda förmånsvärde för rena servicebilar. Bilarmed två säten, som ständigt är fullastade medmaterial och inventarier och som knappast kanbetraktas som privatbilar. Trots att företagarenäven äger privatbil av hög standard påförsförmånsvärde för servicebilen.Motiveringen från skattemyndighetens sida för attpåföra ett förmånsvärde är att bilen vid vissatillfällen använts för resor mellan företaget ochbostaden. För hantverkare som t.ex. rörinstallatörerhandlar det om att ta bilen från det fastadriftstället eftersom morgondagensarbetsplats ligger på andra sidan av staden, dvs.närmare bostaden.Det är viktigt att lagstiftningen förtydligas. Detfår inte förekomma ett godtycke som leder till attkravet på en likformig taxering inte kan uppfyllas.Regeringen bör återkomma till med förslagsom innebär att rena servicebilar inte påförsförmånsvärde om företagaren har en annanbil för privat körning.dels vid moment 10 hemställt:10. beträffande bilar som används somarbetsredskapatt med bifall till motion 1999/2000:Sk712 och medanledning av motion 1999/2000:Sk674 yrkande 1hos regeringen begär ett förslag i enlighet meddet anförda.18. Pensionssparande (mom. 11) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Vi anser att det är viktigt att det skapas braförutsättningar för ett enskilt pensionssparande.Det långsiktiga och bundna sparandet ökar denenskildes trygghet och kan dessutom bidra till attförbättra företagens riskkapitalförsörjning.Ett väsentligt led i att skapa goda förutsättningarför enskilt sparande för egen pensionering varinförandet av det individuella pensionssparandet1994.Socialdemokraterna har härefter försämratförutsättningarna för enskilt pensionssparande genombeslutet att halvera avdragsrätten för pensionsspa-rande. Man har dessutom höjt avkastningsskatten påpensionssparande. De försämrade möjligheterna förpensionssparande har bl.a. lett till ett utflöde avsparande till utlandet, där denna beskattning ärlägre.Avdragsutrymmet för pensionsförsäkringar bör enligtvår mening återställas till ett basbelopp. Avdragbör dessutom medges för pensionssparande för makesräkning.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 11 hemställt:11. beträffande pensionssparandeatt med bifall till motion 1999/2000:Sk667 och medavslag på motionerna 1999/2000:Sk327 yrkande 12,1999/2000:Sk608, 1999/2000:Sk707 och1999/2000:Sk769 yrkandena 3 och 4 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts ireservationen.19. Pensionssparande (mom. 11) - fpJohan () hardels anfört följande:Att vi fått ett bra offentligt pensionssystem ochkan få bra offentliga socialförsäkringar gör inteatt människor blir utan önskan av eget sparande,både för ålderdomen och för oförutsedda händelser.Det är därför vi vill sänka skatterna, minskamarginaleffekterna och därmed öka människorsmöjligheter att lägga undan en slant.Vi vill öka avdragsutrymmet från dagens halvabasbelopp till i första steget ett och ett halvt.Det handlar om att skjuta upp beskattningen av eninkomst till senare genom att spara i ettpensionssparande.I dag är de flesta möjligheter till studiestöd ochbidrag begränsade för annat än grundutbildning förden som kommit upp en bit i åldern. Att starta ochdriva ett företag är att kasta sig ut i det okända,och startkapital är svårt att få ihop, särskilt föratt försörja sig drägligt under startskedet.Vi anser att människor skall ges möjlighet attdisponera av sin pension för studier, startav ett eget företag eller annat man kan vilja göra.För att den disponibla inkomsten skallkunna bli högre än pensionsrätten, skall man ävenkunna ta ut av ett individuellt pensionssparandeeller en pensionsförsäkring för detta ändamål.Det blir därmed alltid den enskilde som måstevärdera fördelar med ålderspensionsrätten mot deekonomiska och förstås alla andra möjligheter somskapas med studierna eller företagandet.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 11 hemställt:11. beträffande pensionssparandeatt med bifall till motion 1999/2000:Sk769 yrkandena3 och 4 och med anledning av motionerna1999/2000:Sk327 yrkande 12, 1999/2000:Sk608,1999/2000:Sk667 och 1999/2000:Sk707 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservationen.20. Vinstandelsstiftelser (mom. 12) - m,kd, c, fpCarl (), (), (), de (),(), (),() och () hardels anfört följande:Vinstandelsstiftelser ger de anställda ettekonomiskt utbyte av ett företags framgång ochvinster. Vinstandelsstiftelser är något positivt somhar goda förutsättningar att bidra till ökatengagemang och ökad delaktighet för de anställda.Genom att en del av företagens vinster går direkttill de anställda skapas en uppmuntrande atmosfär.Dynamik och effektivitet stimuleras. Det ärbeklagligt att den politiska vänstern intevärdesätter den stora betydelse som det personligaengagemanget spelar för företagande och tillväxt.Den särskilda löneskatten, som är , påavsättning till vinstandelsstiftelser bör slopas föratt stimulera till en utvidgad användning av sådanasystem.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 12 hemställt:12. beträffande vinstandelsstiftelseratt med anledning av motion 1999/2000:Sk325 yrkande10 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservationen.21. Personaloptioner (mom. 13) - m, fpCarl (), (),de (), ()och () hardels anfört följande:I dag är det avgörande för framgångsrika företag attkunna knyta till sig kompetenta medarbetare frånjordens alla hörn och att få dem att stanna - i allafall . Genom personaloptioner ges intebara företagsledare och riskkapitalister chansen attbli rika, utan också medarbetarna. Det är ett brasätt för företagen att inte bara belönamedarbetarna, utan också knyta den lättrörligakompetensen till sig. Detta är särskilt viktigt i entid då allt färre företag kan visa på stora fastavärden i form av industritillgångar, utan i ställethar sina samlade tillgångar i medarbetarnaskunskaper och kreativitet.Den kritik som riktas mot densvenska beskattningen av personaloptioner är ettsymtom på att skatterna är alltför höga i Sverige.Grundproblemet är att beskattningen av arbete äralltför hög. Såväl det sammanlagda skattetrycket sombeskattningen av optioner måste därför ses över ochsänkas till en nivå som är konkurrenskraftig ijämförelse med andra länder. Möjligheten attbeskatta personaloptioner som inkomst av kapital börövervägas.En anställds innehav av aktier i det fåmansbolagsom han är anställd i är skattemässigt missgynnat,eftersom han beskattas som en fåmansdelägare. Dettamedför en högre skattebelastning på utdelning ochreavinst än om aktieägaren fått sinapersonaloptioner som anställd i ett noterat bolag.Den skattefria utdelningen på aktier i onoteradebolag ger en helt otillräcklig kompensation. Vianser att samma regler skall gälla för anställda inoterade som i onoterade företag när det gällerförsäljning av aktier och aktieoptioner i dessafall.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 13 hemställt:13. beträffande personaloptioneratt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk326yrkande 7, 1999/2000:Sk692 yrkande 10 och1999/2000:T717 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservationen.22. Ideellt skadestånd (mom. 14) - v, c, fpPer (), (), () och () hardels anfört följande:Enligt 6 § jämställdhetslagen (SFS 1991:433) hararbetsgivare att verka för att inte någon anställdblir utsatt för sexuella trakasserier. Arbetsgivarenfår heller inte enligt 22 § utsätta någon somavvisat dennes sexuella närmanden för trakasserier.Det är också förbjudet att trakassera den som anmältarbetsgivaren för könsdiskriminering. Omarbetstagaren utsätts får sådana trakasserier skallarbetsgivaren betala skadestånd till denne förkränkningen.I en nyligen avkunnad kammarrättsdom slog domstolenfast att skadestånd på grund av sexuellatrakasserier i ett visst fall skulle anses sominkomst av tjänst och därmed beskattas. Domstolenansåg att skadeståndet hade sin grund ianställningsförhållandet mellan kvinnan och hennesarbetsgivare. I praktiken innebar det att denförfördelade kvinnan fick behålla 1/3 av skade-ståndet på 300 000 kr.Vi anser att detta avgörande är stötande för detallmänna rättsmedvetandet. Skadestånd på grund avsexuella trakasserier skall vara skattefritt. Rege-ringen bör göra en översyn av nu aktuellabestämmelser och återkomma till medförslag.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 14 hemställt:14. beträffande ideellt skadeståndatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk324yrkandena 28 och 29, 1999/2000:Sk762 yrkande 4och 1999/2000:Sk770 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservationen.23. Bär, svamp och kottar (mom. 16) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:Skattefriheten för inkomster av bär ochsvampplockning infördes vid 1982års taxering. Hobbyplockning av bär, svampar ochkottar förekommer i huvudsak i skogslänens glesbygd.Man kan på goda grunder anta att det i huvudsak ärskolungdomar, någon arbetslös och någon enstakapensionär som ägnar sig åt denna verksamhet. Påsenare år har utländska "turister" främst polackerbörjat komma till för att plocka bär.Dessa inkomster är omöjliga för staten attkontrollera och beskatta. Detta är ett faktum somlockar många, skolungdomar, arbetslösa ochpensionärer, att inte uppge sina riktiga namn vidförsäljning till uppköparna för att därigenom kunnaundfly eventuell skatt. Detta är olyckligt för allainblandade, men i synnerhet för skolungdomar somfrestas till skattefusk redan i tidiga år.Eftersom inkomsten är näst intill omöjlig attkontrollera kan det lätt uppfattas som en uppmuntrantill "svartjobb". Nuvarande skattefria inkomstgränsför hobbyplockning, på antogs för nitton årsedan. Rimligen borde den skattefria inkomstgränsennu kunna uppjusteras till 10 000 kr.Skattebortfallet vid en sådan uppjustering tordevara ytterst marginellt.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 16 hemställt:16. beträffande bär, svamp och kottaratt med bifall till motion 1999/2000:Sk686 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservationen.24. Bytesringar (mom. 17) - mpYvonne Ruwaida (mp) hardels anfört följande:Bytesringar och liknande arrangemang är ett exempelpå hur man kan förbättra sammanhållningen inom vissaområden och aktivera hyresgästerna. Bytesringar,eller med en engelsk term , är ett system för att kunna byta varor ellertjänster med varandra, och dessa system kan varainformella eller mer eller mindre utvecklade medbokföring av de tillgångar och skulder somverksamheten inneburit för deltagarna. Risken är attbra initiativ i denna riktning uteblir på grund avkrångel med beskattning av de vanligtvis ganska småvärden som bytena rör sig kring. Frågan ombeskattningen av bytesringar bör utredas i syfte attunderlätta verksamhet av detta slag. Regeringen böråterkomma med ett förslag om en skattebefrielse förbytesringar.dels vid moment 17 hemställt:17. beträffande bytesringaratt med bifall till motion 1999/2000:Sk710 hosregeringen begär ett förslag i enlighet med vadsom anförts i reservationen.25. Gåvor (mom. 18) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:I testamenteras stora belopp somdonationer till ideella ändamål, som forskning ochmuseiverksamhet, liksom till ideella föreningar, somkyrkor, idrottsföreningar och hjälporganisationer. Iländer som har en utvecklad tradition avskatteavdrag även för större eller mindre donationerunder donatorns levnad har betydande belopp doneratssom möjliggjort stora satsningar på idrott,forskning och andra välgörande ändamål.Med ett allt högre skattetryck och ökatbidragsberoende har medborgarna fått allt mindremarginaler för att klara förändringar.Arbetslösheten i landet har varit hög länge, och dethar satt sina spår i en ökning av socialbidrags-sökande. Det är emellertid inte bara de ekonomiskapåfrestningarna som ökat för alltfler, utan ävensociala problem, som inte har en direkt kopplingtill ekonomin, tenderar att öka. Bland de mestdrabbade grupperna finner man ensamstående med barn,äldre med låga pensioner, mentalt sjuka, hemlösa ochungdomar med drogproblem.Det allmänna välfärdssystemet har inteförutsättningar att kunna klara av alla hjälpbehov.När statens och kommunernas skyddsnät inte klarar avde behov som finns, är det desto angelägnare att desom visar solidaritet med sina medmänniskoruppmuntras att aktivt stödja kompletterandeverksamheter. Insamlingar av olika slag är aven rätt stor omfattning.Det utförs också ett fantastiskt arbete inom deideella organisationer, som har möjligheter attkunna ge snabb hjälp baserad på medmänsklighet utanatt vara låsta av alltför strikta regelverk. Behovenär emellertid vida större än de resurser somorganisationerna har.För att uppmuntra enskilda donationer till olikaformer av ideell verksamhet kan det finnas anledningatt överväga en avdragsrätt för gåvor till ideellaoch humanitära ändamål. Denna typ av avdragsrättfinns i många andra länder som t.ex. ,, , , och USA.Enskilda skulle säkert uppmuntras attskänka mer, om man visste att man kunde få göraavdrag i deklarationen.Vi anser att frågan om en avdragsrätt för gåvortill ideella organisationer och till ideellt ochhumanitärt bistånd bör utredas i syfte att klarläggasåväl fördelarna som nackdelarna med en sådanordning.dels vid moment 18 hemställt:18. beträffande gåvoratt med bifall till motion 1999/2000:Sk708 och medanledning av motionerna 1999/2000:Sk663 och1999/2000:Sk749 hos regeringen begär enutredning i enlighet med vad som anförts ireservationen.26. Biodling (mom. 19) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:I samband med att skattereformen trädde i kraft 1991avskaffades den gräns för hobbybiodling som tidigaremedgav att en biodlare fick ha 15 bisamhällen. Nuomfattas biodlingen av den allmänna principen omskattskyldighet, dvs. när vinst uppstår skall denbeskattas.Skattereformens beslut om nya skatteregler förvinstgivande hobbyverksamhet medförde att biodlaremed mycket få bisamhällen blev bokföringsskyldigaför kostnader och intäkter. Vid en revision måstebiodlaren kunna styrka att vinst inte uppstått. Dethar förekommit att biodlare med ända ner till fyrabisamhällen har tvingats lämna sådana uppgifter tillskattemyndigheterna. Erfarenheten visar att enblygsam vinst uppstår först vid ett innehav avnärmare 15 bisamhällen.Mot denna bakgrund är det givet attriksdagsbeslutet på ett kraftigt sätt har påverkatbiodlingen.En enkel och adekvat lösning av problemet, som intemedför några kostnader, är att fastslåratt skattemyndigheterna skall återgå till regeln omatt biodlare med upp till 15 bisamhällen är befriadefrån bokförings- och anteckningsskyldighet och intebehöver styrka att de inte tjänat pengar på dessa 15bisamhällen. Skattemyndigheterna skulle därmed ocksåfå resurser frigjorda till något mer meningsfulltoch lönande än att skattekontrollera en så fögalukrativ hobby.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 19 hemställt:19. beträffande biodlingatt med bifall till motion 1999/2000:Sk733 och medanledning av motion 1999/2000:Sk725 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservationen.27. Ideella föreningars skattskyldighet(mom. 22) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Idrottsrörelsen liksom andra ideella organisationerpåverkas såväl direkt som indirekt av det högaskatteuttaget i . Indirekt leder ett högtskatteuttag till mindre marginaler för medborgarnaoch därmed sämre förutsättningar att frivilligtbidra till föreningarnas verksamhet. Till det kommerde direkta effekterna av skatter på spel ochverksamheten i föreningarna.Av inkomstskattelagen framgår att ideellaföreningar är befriade från inkomstskatt för sådaninkomst som hänför sig till särskild förvärvs-verksamhet avseende rörelse och som till huvudsakligdel härrör från verksamhet som har naturliganknytning till föreningens allmännyttiga ändamåleller av hävd utnyttjats som finansieringskälla förideellt arbete.