bet · GO01UbU1 · 2000-11-28 00:00:00 — De menar att problemen medutanförskap inte löses med mer statsbidrag till vissa kommuner. Det som behövsär i stället att alla elever ges bra möjlighet att välja skola och att statentar över finansieringen av skolan, heter det i motionen (mot. 2000/01:Ub819 yrk20).U t s k o t t e t påminner om att beslut med anledning avpropositionen Utveckling och rättvisa - en politik för storstaden på 2000-talethar lagt grunden för en nationell politik för storstadsregionerna (prop.1997/98:165, bet. 1998/99:AU2). Enligt denna proposition bör medel bl.a.fördelas till särskilda insatser för barn och ungdomar samt vuxna inomutbildningsområdet. Vid behandlingen av budgetpropositionen för år 1999beslutade att för detta ändamål anvisa sammanlagt 220 miljoner kronorper år med början . I samband därmed avsloriksdagen ett yrkande från om att det föreslagna anslaget skulleutgå. avslog även ett motsvarande yrkande i samband med behandlingenav budgeten för . Utskottet som fortfarande anser att det är mycketangeläget att en särskild utbildningssatsning görs för barn, ungdomar och vuxnai storstädernas utsatta områden avstyrker motion 2000/01:Ub819 yrkande 20.Utskottet föreslår att anvisar det begärda beloppet - 220 miljonerkronor - för år 2001.25:1 Statens skolverkStatens skolverk är sektorsföreträdare för det offentliga skolväsendet och förden av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen.Skolverkets uppdrag är att bidra till att effektmålen nås genom att stimulerahuvudmännen att öka måluppfyllelsen och säkra kvalitet och likvärdighet i allaskolformer samt i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. skallaktivt verka för att de mål och riktlinjer som och regeringen harfastställt förverkligas.Den 1 juli 1999 inrättades en kvalitetsgranskningsnämnd inom meduppgift att utföra nationella kvalitetsgranskningar på uppdrag av regeringen.Regeringen informerar om att den avser att ge i uppdrag att utvecklaformerna för stöd till utvecklingen av barnomsorg, skola och vuxenutbildning isyfte att mer aktivt stödja måluppfyllelsen och att trygga en nationelllikvärdighet.Kristdemokraterna föreslår att anslaget minskas med , vilketmotsvarar anslagssparandet för (mot. 2000/01:Ub811 i denna del).Moderaterna, och föreslår i något olika utformninginrättande av ett särskilt t s k o t t e t har i det föregående behandlat och avstyrkt motionsyrkandenom inrättande av ett samt förslag om ändradmedelsberäkning.Utskottet ansluter sig till regeringens beräkning av anslaget och avstyrkerdärmed även motion 2000/01:Ub811 i denna del. Av propositionen framgår bl.a. atregeringen dragit in en del av överskottet och att resterandeöverskott beräknas vara förbrukat vid utgången av år 2000.I motion 2000/01:Ub316 yrkande 30 begärs ett tillkännagivandom bristande tillsynsverksamhet. Motionärerna pekar på attSkolverket har fått uppdraget att öka tillsynen. Under år 1999har tillsynen i stället minskat, vilket är anmärkningsvärt och måste föranledaåtgärder från regeringens sida. Skulle inte klara enkvalitetshöjning av sitt arbete måste det övervägas att anlita annat institut,företag/myndighet, heter det i motionen.U t s k o t t e t konstaterar att regeringen i propositionen tagit upp fråganom den minskade tillsynen och uttalat att regeringen noga kommer att följa denfortsatta utvecklingen. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärernaoch regeringen om vikten av tillsynsverksamhet. Något särskiltuttalande från erfordras dock inte enligt utskottets uppfattning.Regeringen har redan uppmärksammat frågan. Utskottet utgår från att regeringenhåller informerad om den fortsatta utvecklingen. bör med deanförda avslå yrkandet.25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorgDet övergripande syftet med verksamheterna under anslaget är att utveckla denationella mål- och styrdokumenten och att ge stöd och stimulans tillbarnomsorgens och skolväsendets utveckling mot de nationella målen.Regeringen informerar om att den ånyo avser att anvisa särskilda medel tillangelägna områden. Särskilda medel har anvisats för att stimulera en ökadmåluppfyllelse. Regeringen avser därvid att göra särskilda insatser för attstärka elevernas basfärdigheter i att läsa, skriva och räkna.Kompetensutveckling inom det specialpedagogiska området är ett prioriteratområde. Enligt regeringen bör därvid beaktas behovet av kunskap i dyslexi ochteckenspråk, liksom specialskolans och särskolans behov av kompetens. Regeringeavser vidare att anvisa medel för kompetensutveckling av skolledare, bl.a.avseende läroplanens övergripande mål. Regeringen avser att senare återkomma meen särskild satsning på matematik.Regeringen redovisar att kommer att få ett uppdrag att utveckla enstrategi för hur verkets medel för lokal skolutveckling under detta anslag samten huvudpart av de tidsbegränsade särskilda medlen för en ökning avbasfärdigheterna kan användas för genomförande i kommuner och skolor och bidratill en ökad måluppfyllelse.Regeringen föreslår vissa överföringar till andra anslag, bl.a. 9 728 000 krtill anslaget Forskning inom skolväsendet för att stimulera skolforskningen.Regeringen har beräknat anslaget till 449 206 000 kr.Centerpartiet begär i motion 2000/01:Ub239 ett tillkännagivande om vikten avtidiga insatser för läs- och skrivutveckling. Resurserna för detta bör ökas(yrk. har avsatt resurser för detta i sitt budgetalternativ.Under ett nytt anslag föreslås för insatser mot läs- ochskrivsvårigheter. minskar detta anslag med 100 miljonerkronor. Lärare bör ges möjlighet till fortbildning om barns läs- ochskrivutveckling, dyslexi och dyskalkyli (yrk 20). Det är enligt motionärernaviktigt att föräldrarna deltar i barnens skolarbete hemma. Skolan måste kunna gföräldrarna stöd och råd om barns inlärningsprocess genom t.ex. temakvällar omläs-, skriv- och matematikinlärning (yrk. I motion 2000/01:Ub265 (s)framförs behovet av insatser för elever med läs- och skrivsvårigheter. Det ärviktigt att ställa diagnos och upptäcka elevers problematt läsa och skriva. Skolan måste bl.a. ha speciallärare. Vidare börobligatorisk utbildning om dyslexi ingå i lärarutbildningen.U t s k o t t e t anser att elevernas språkutveckling är ett av skolansviktigaste uppdrag. Detta har utskottet också tidigare gett uttryck för vidbehandlingen av motsvarande motionsyrkanden. Utskottet vill än en gång peka påatt det mycket tydligt framgår av såväl skollagen som läroplanen (Lpo 94) attskolan har ett särskilt ansvar för de elever som av olika skäl har svårigheteratt nå målen för utbildningen. Det är betydelsefullt att lärarna har insikter ispecialpedagogik och att skolan har tillgång till lärare med fördjupad sådankompetens. Utskottet har behandlat propositionen En förnyadlärarutbildning (prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3). att den nya lärarutbildningen kommer att förstärka den specialpedagogiskakompetensen bland alla lärare i skolorna mycket påtagligt. Specialpedagogikskall ingå i det allmänna utbildningsområdet för alla lärarstuderande. Vidareges möjlighet att välja specialpedagogik som inriktning och/ellerspecialisering. På så sätt kan blivande lärare skaffa sig kompetens att ivanliga skolor särskilt ägna sig åt elever med behov av specialpedago-giska insatser. Inriktningar och specialiseringar skall kunna väljas även avredan utbildade lärare för kompetensutveckling, vilket utskottet anser mycketangeläget.Utskottet noterar att regeringen avser att göra särskilda insatser för attstärka elevernas basfärdigheter i att läsa, skriva och räkna. Utskottet anser ilikhet med regeringen att kompetensutveckling av lärare inom detspecialpedagogiska området är ett prioriterat område och att behovet av kunskapi bl.a. dyslexi bör beaktas. Med hänvisning till det anförda bör avslmotionerna 2000/01:Ub239 yrkandena 2, 14 och 20 och 2000/01:Ub265.I motion 2000/01:T713 yrkande 5 begär ett tillkännagivande om ettuppdrag till att initiera och utvärdera projekt för distansutbildnini grund- och gymnasieskolan. Motionärerna anser att distansutbildningen börutvecklas.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Enligt förordning om försöksverksamhetmed distansundervisning i gymnasieskolan (2000:158) är en kommun som deltar iförsöksverksamheten skyldig att medverka i uppföljning och utvärdering avverksamheten. skall med början 2001redovisa omfattningen av försöksverksamheten samt göra en utvärdering avdensamma. Någon motsvarande försöksverksamhet finns inte i grundskolan.I motion 2000/01:Ub315 (s) tas frågan upp om öronmärkning av bidrag tillpedagogiska insatser för finskspråkiga barn och ungdomar. Motionärerna pekar påatt det tidigare fanns ett öronmärkt bidrag. bestämmer om bidrageoch bara en bråkdel i jämförelse med tidigare delas ut sedan öronmärkningen togbort.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. I ett mål- och resultatstyrt system ärdet inte rimligt med en omfattande detaljstyrning från riksdag och regering. Dekan dock finnas skäl att öronmärka medel till t.ex. försöksverksamhet. ingårbidraget i anslagsposten 6 Insatser för skolväsendets internationalisering.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsbelopp.25:3 Forskning inom skolväsendetSkolverket skall stödja kunskapsbildning inom områden av särskild betydelse förskolan, där det finns angelägna behov och där kunskap saknas eller ärbristfällig. Skolforskningen skall ta sin utgångspunkt i skolväsendetskärnverksamheter och bidra till att utveckla skolan i överensstämmelse medsamhällets behov. Forskningen skall sätta in skolans och barnomsorgensverksamhet i ett större samhälleligt sammanhang. Den skall bidra till attutveckla skolsektorn som en professionell organisation med en kritisktreflekterande kunskapsbas. Enligt regeringen skall en ny strategi förSkolverkets forskningsprogram utarbetas i syfte att ge översikt och ökatillgängligheten till relevant forskning och kunskap. skall somsektorsorgan ta ansvar för att forskning kommer till stånd och bidratill spridning i form av att understödja lärares forskningsverksamhet, höjaverksamhetens vetenskapliga bas och stärka den vetenskapliga kompetensen.Regeringen pekar på att den vetenskapliga grunden för skolans verksamhet är svaoch måste såväl stärkas som höjas. I enlighet med propositionen En förnyadlärarutbildning (prop. 1999/2000:135) lägger regeringen fram förslag om attanslagen till det utbildningsvetenskapliga området ökas med 90 miljoner kronor.Dessutom inrättas två nya forskarskolor inom detta område. Samtliga universitetoch högskolor med lärarutbildning skall stärka den vetenskapliga grunden förlärarutbildning. Regeringen framhåller betydelsen av forskningsinsatser inomskolväsendet och föreslår en betydande uppräkning av detta anslag till 30miljoner kronor.Moderaterna föreslår en ytterligare ökning - - av anslaget föatt skall ges möjlighet att följa de förändringar som motionärernaföreslår (mot. 2000/01:Ub819 yrk. 18).I motion 2000/01:So222 (c) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att detbehövs utökade forskningsmedel för handikappforskning, t.ex. skulle det behövasforskning om "hörselskadade elevers delaktighet i undervisningen".Kristdemokraterna anser att det är positivt att ökade resurser avsätts tillForskning inom skolväsendet. De understryker vikten av att dessa medel kommerlärarkåren till del och att pedagogisk forskning görs i anslutning till skolansvardag (mot. 2000/01:Ub316 yrk. 19).U t s k o t t e t delar regeringens och motionärernas uppfattning om betydelseav forskningsinsatser inom skolväsendet. Den vetenskapliga grunden för skolansverksamhet måste stärkas. Utskottet ser positivt på att regeringen harföreslagit ökade medel under anslaget. Det ankommer på somsektorsföreträdare att ta ansvar för att forskning kommer till stånd inomangelägna områden där kunskap saknas eller är bristfällig. Utskottet föreslåratt avslår motionerna 2000/01:Ub316 yrkande 19 och 2000/01:So222yrkande 5. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag till medelsberäkningoch avstyrker därmed även motion 2000/01:Ub819 yrkande 18.25:4 Program för IT i skolanFrån och med har under ett nytt ramanslag medel anvisats för . Satsningen omfattar medel om totalt under treår. Under anslaget beräknas medel för bl.a., kompetensutveckling av lärare,inköp av datorer och stöd till infrastruktureringar.Regeringen redovisar att den pågående satsningen berör knappt hälften av antalehösten 1997 verksamma lärare i förskoleklassen, , särskolan,specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och de svenska utlandsskolorna.Regeringen anser det angeläget att utvidga satsningen till att omfatta flerlärare i de berörda skolformerna liksom till lärare inom den kommunalavuxenutbildningen. Regeringen anser att satsningen bör fortsätta även år 2002och beräknar för detta år.Enligt är målet att alla lärare skall omfattas av satsningen. Det äbra att regeringen förlänger projektet. Trots detta bör en kraftigare satsninggöras. föreslås , vilket är drygt 47 miljoner meän regeringens förslag. föreslås sammanlagt mer än regeringen (mot. 2000/01:Ub819 yrk. 5 och 19).I motion 2000/01:Ub236 yrkande 18 begärs ett tillkännagivande omtillgång till dator och egen e-postadress för alla elever. Motionärerna anseratt det finns risk för uppdelning av eleverna i A- och B-lag, där några hartillgång till dator och IT i hemmet.Kristdemokraterna tar upp frågan om eleverna och informationen på Internet (mot2000/01:Ub316 yrk. De betonar vikten av att eleverna lär sig sovra ochvärdera informationen på Internet. föreslår i sittbudgetalternativ en minskning av anslaget med (mot.2000/01:Ub811 i denna del).U t s k o t t e t anser i likhet med regeringen det angeläget att satsningen pIT i skolan utvidgas så att fler lärare får del av den. Därigenom stärksförutsättningarna att barn, ungdomar och vuxenstuderande får möjlighet atttidigt lära sig att använda IT som ett verktyg för sitt eget kunskapssökande oclärande. Utskottet tillstyrker medelsberäkningen för och avstyrkerdärmed motionerna 2000/01:Ub811 i denna del och 2000/01:Ub819 yrkandena 5 och19.Utskottet föreslår att avslår motion 2000/01:Ub236 yrkande 18beträffande tillgång till dator och egen e-postadress för alla elever. Medelunder detta anslag används bl.a. till inköp av datorer och tillinfrastruktursatsningar. fördelades istatsbidrag till kommunerna för att ansluta skolor till Internet eller förbättruppkopplingarna samt för att ge alla lärare och elever en egen e-postadress.Enligt regeringens beslut skall delegationen för IT i skolan följa och utvärderverksamheten. Delegationen har beslutat om en utvärdering som skall varaslutredovisad före utgången av 2003.Utskottet föreslår att avslår motion 2000/01:Ub316 yrkande 27 omeleverna och informationen på Internet. Utskottet förutsätter att all verksamhei skolan utgår från de mål och riktlinjer som anges i läroplanerna. Enligtläroplan för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) är skolans uppdrag bl.a.att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska fakta och förhållandenoch att inse konsekvenserna av olika alternativ.25:5 i skolanStatens i skolan () skall ge specialpedagogiskrådgivning och stöd till kommunerna och sådana fristående skolor som står understatlig tillsyn. skall också utveckla, framställa och distribuera läromedelför synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva och utvecklingsstördaelever. skall genom sina insatser verka för att minimera de svårigheter somkan uppstå för elever med funktionshinder.I kommittédirektiv (dir. 2000:9) Statens stöd i specialpedagogiska frågor harregeringen preciserat uppdraget till den organisationskommitté som skallförbereda ombildandet av till en ny myndighet för statens stöd ispecialpedagogiska frågor. Den nya myndigheten skall inrättas den 1 juli 2001.Regeringen har beräknat anslaget till 125 292 000 kr.Ut sk o t t e t tillstyrker regeringens förslag till anslagsbelopp.Som utskottet har redovisat i det föregående under punkten inom skolan föreslås i Moderata samlingspartiets motion2000/01:Ub819 yrkandena 2, 3, och 21 bl.a. en sammanslagning av ochSIH och att anslaget till utgår. Utskottet hänvisar till sina övervägandenhärom i det föregående.25:6 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikappUr anslaget bekostas dels bidrag enligt förordningen (1991:978) om statsbidragtill produktion av vissa läromedel, dels kostnader för utveckling och produktioav samt information om läromedel för elever med funktionshinder. Från anslagetfinansieras även olika utvecklingsinsatser för elever med funktionshinder. Måleär att framställa läromedel och hjälpmedel i nödvändigt antal och av godkvalitet för att tillgodose målgruppens behov.Enligt propositionen Elever med funktionshinder - ansvar för utbildning och stö(prop. 1998/99:105) skall statens engagemang för produktion av läromedel ochstudiematerial för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder utredasytterligare. Utgångspunkten skall vara Funkiskommitténs respektiveKunskapslyftskommitténs överväganden och slutsatser. Direktiv bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Regeringen har beräknat anslaget till 21 788 000 kr.Moderata samlingspartiet föreslår i motion 2000/01:Ub819 att anslaget tillförsytterligare för (yrk. De anser att verksamhetenunder anslaget Skolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikapp är ett prioriterat område och förordar att anslaget ökar med 3miljoner kronor (yrk. 6).U t s k o t t e t anser i likhet med motionärerna att utveckling och produktioav läromedel för elever med handikapp är en angelägen verksamhet. Den avregeringen aviserade utredningen bör dock avvaktas. bör avslå motion2000/01:Ub819 yrkandena 6 och 22. Utskottet tillstyrker därmed regeringensförslag till anslag.25:7 och resurscenterUtbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar med dövheteller hörselskada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som slångt möjligt motsvarar den utbildning som ges i . Resurscentrenskall genom utredning och träning främja den allsidiga utvecklingen hos eleverdet offentliga skolväsendet för barn och ungdom samt informera ochkompetensutveckla lärare och övrig personal.Specialskolmyndigheten, som inrättades , skall samordna resurserutvecklingsarbete m.m. i syfte att stärka utvecklingen av skolornas inre arbeteför att bidra till en ökad måluppfyllelse.Enligt propositionen Elever med funktionshinder - ansvar för utbildning och stö(prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4) höjs hemkommunens ersättning tillstaten för elev i specialskolan till . Förnärvarande tillförs ersättningarna inkomsttiteln 2811 Övriga inkomster avstatens verksamhet. Regeringen föreslår att medlen i stället fr.o.m. den 1 juli2001 tillförs anslaget och att anslaget räknas ned med belopp motsvarande deberäknade avgiftsinkomsterna. Regeringen har beräknat inkomsterna till 96miljoner kronor för /02. uppstår halvårseffekt, vilketinnebär att anslaget minskas med . har anslagetminskats med ytterligare . Regeringen har beräknat anslagettill år 2001.Moderaterna föreslår att ytterligare anvisas för samatt sammanlagt anvisas för treårspeioden i syfte attbibehålla och utveckla den kompetens som finns vid och (mot. 2000/01:Ub819 yrk. Motionärerna har tidigare avvisat nedläggningen adessa skolor. föreslår i sitt budgetalternativ att 5 miljonerkronor anvisas under ett nytt anslag och (mot.2000/01:Ub811 i denna del) för att återuppta den kontinuerliga intagningen tillde fasta skoldelarna vid dessa skolor.U t s k o t t e t hänvisar till beslut med anledning av förslagen ipropositionen Elever med funktionshinder - ansvar för utbildning och stöd (prop1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14). Beslutet innebar bl.a.att synskadade och talskadade inte längre skall tillhöra den statligaspecialskolans målgrupp och som en följd skall de fasta skoldelarna vidEkeskolan och avvecklas successivt. Detta avses ske genomintagningsstopp, fr.o.m. vid respektive fr.o.m. den 1juli 2002 vid . byggs resurscentren ut vid de båda nämndskolorna och tillförs en mindre skoldel för visstidsplacering.Utskottet anser att bör bifalla regeringens förslag till anslagsbelopoch avslå motionerna 2000/01:Ub811 (delvis) och 2000/01:Ub819 yrkande 23.25:8 Särskilda insatser på skolområdetUnder anslaget beräknas medel för bidrag enligt förordningen (1991:931) omstatsbidrag till särskilda insatser på skolområdet till kommuner för samordnaderegionala utbildningsinsatser avseende särskild undervisning på sjukhus m.m. ocsamordnade regionala utbildningsinsatser för elever med funktionshinder. Medelberäknas också för bidrag till vissa riksrekryterande utbildningar för elevermed funktionshinder.U t s k o t t e t föreslår att anvisar det av regeringen begärdabeloppet under anslaget.25:9 SameskolstyrelsenSameskolstyrelsen är en styrelse för sameskolorna och den integrerade samiskaundervisningen i den kommunala . Utbildningen vid sameskolorna ochden integrerade samiska undervisningen har som mål att bevara och utveckla detsamiska språket och den samiska kulturen genom att ge samiska barn en utbildninmed samisk inriktning. Sameskolstyrelsen har som särskild uppgift att utveckla,framställa och distribuera läromedel för samisk /2000 gick 187 elever i sameskolan, jämfört med 189 elever läsåret1998/99. Den integrerade verksamheten omfattade 168 elever, jämfört med 150elever läsåret dessförinnan.Regeringen har beräknat anslaget till 29 666 000 kr.U t s k o t t e t föreslår att anvisar det begärda beloppet.25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m.Regeringen föreslår att medlen för maxtaxa och allmän förskola förs upp underett särskilt anslag benämnt Maxtaxa i barnomsorgen m.m. med 150 miljoner kronorför , och . Uanslaget skall bekostas ersättning till kommunerna för de lagregleradereformerna allmän förskola och förskoleverksamhet för barn till arbetslösa elleföräldralediga. Ur anslaget bekostas även statsbidrag till de kommuner som inföett system med maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samtstatsbidrag till kvalitetssäkrande åtgärder för kommuner som inför maxtaxa.Anslagsberäkningen förutsätter att regeringens förslag i propositionen Maxtaxaoch allmän förskola m.m. (prop. 1999/2000:129) antas av , vilket numera har skett (bet. 2000/01:UbU5, rskr. 46).Reformen innehåller ett antal olika delar som genomförs vid skilda tidpunkter.Kommunernas skyldighet att erbjuda förskoleverksamhet för barn till arbetslösaeller föräldralediga införs för arbetslösas barn och den 1januari 2002 för föräldraledigas barn. Ersättningssystemet för maxtaxa införsden med det specialdestinerade bidraget om 500 miljonekronor för kvalitetssäkrande åtgärder till kommuner som inför systemetmed maxtaxa. En avgiftsfri allmän förskola omfattande minst om åretför alla barn i åldern införs den 1 januari 2003.Moderaterna hänvisar till att de tidigare föreslagit avslag på propositionen omMaxtaxa och allmän förskola m.m. och lämnat förslag till alternativa lösningar.Medlen under anslaget bör utgå (mot. 2000/01:Ub819 yrk. föreslåi motionerna 2000/01:Ub260 yrkande 1 och 2000/01:Ub819 yrkande 10 införande av en barnskola för barn i åldern fyra till sex år.U t s k o t t e t avstyrker yrkandena. Utskottet har behandlat ochavstyrkt motsvarande förslag (prop. 1999/2000:129, bet. 2000/01:UbU5, rskr. 46)Utskottet tillstyrkte regeringens förslag till avgiftsfri allmän förskola föralla fyra- och femåringar omfattande minst och avstyrkteförslag om inrättande av barnskola. Utskottet framhöll bl.a. att betoningen avförskolans pedagogiska roll gör att frågan om vilka barn som inte nås avförskolan får ökad betydelse. En allmän förskola erbjuder alla barn enpedagogisk stimulans och gruppgemenskap och förbättrar därmed barnensmöjligheter till lärande och en positiv utveckling.Maxtaxa inom barnomsorgen behandlas i flera motioner. Enligt Moderaternacementerar maxtaxan det kommunala dagismonopolet genom att göra dess tjänsterbilligare än de redan är, i jämförelse med alla andra alternativ (mot.2000/01:So303 yrk. Enligt motion 2000/01:Sk1025 (m) yrkande 4 börbarnomsorgskonto och rätt till avdrag för styrkta barnomsorgskostnader samtetableringsfrihet för alternativ barnomsorg införas.