bet · GN01UU12 · 2000-05-11 00:00:00 — För att främja informationstillgång-en på detta område har bidragit ekonomiskt till upprättande ochutveckling av som innehåller information om natio-nella och internationella exportkontrollsystem samt viss statistik över inne-hav och export.Internationellt samarbeteFörenta nationernas generalförsamling antog en resolutionsom anmodar medlemsländerna att till ett register över konventio-nella vapen redovisa såväl sin import som sin export av tyngre konventio-nella vapen. Handeln med följande sju vapenkategorier rapporteras: strids-vagnar, pansrade stridsfordon, grovt artilleri, stridsflygplan, attackhelikopt-rar, stridsfartyg och robotar/robotlavetter.I samråd med försvarets myndigheter och ISP sammanställer Utrikesde-partementet aktuella uppgifter som i enlighet med den ovannämnda resolu-tionen överlämnas till FN.Krigsmaterielområdet har identifierats som ett lämpligt område för samar-bete inom ramen för EU:s andra pelare. I rådsarbetsgruppen COARM (on ) diskuterar de femtonmedlemsstaterna regelbundet olika frågor med anknytning till handeln medkrigsmateriel. Utöver denna arbetsgrupp finns även ad hoc-gruppen PO-LARM (ad hoc Working Party on a European Armaments Policy), som ärinriktad på frågan om vilka behov av förändringar i nationella regelverk ochEU-regler som omstruktureringen av europeisk försvarsindustri ger upphovtill.I juni 1998 antog en gemensam uppförandekod för va-penexport. Varje medlemsstat skall varje vår upprätta en rapport över sinexport av krigsmateriel och tillämpning av koden. Rapporterna sammanställsav ordförandeskapet och diskuteras vid ett årligt möte inomramen för GUSP (den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken). I sam-band med detta möte utvärderas uppförandekodens effekter och eventuellaförbättringar av koden diskuteras. Efter mötet sammanställs en rapport somskall godkännas av ministerrådet. Den första årliga rapporten i enlighet meduppförandekoden antogs av rådet . I linje med svenska målsätt-ningar blev rapporten offentlig.EU:s medlemsstater iakttar fullt ut FN:s säkerhetsråds bindande beslut omvapenembargon. rekommendationer om restriktivitet påsamma område har inte samma bindande karaktär och övervägs från fall tillfall. Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken be-slutas med enhällighet vissa vapenembargon som går utöver vad föreskrivit genom beslut. Dessa får ses som ett utslag av medlems-staternas vilja att reagera gemensamt i olika säkerhetspolitiska frågeställ-ningar.Sverige verkar inom EU och internationellt för att varje land skall inrättaoch implementera en ansvarsfull exportpolitik, heltäckande lagar och regler,effektiva kontrollsystem och en väl fungerande administration som kontrolle-rar tillverkare, köpare och säljare, agenter och mellanhänder.För att svensk försvarsindustri skall kunna hävda sig internationellt i denomstruktureringsprocess som pågår fordras att företagen besitter kvalificeradteknisk kompetens som kan attrahera beställningar på materielområdet. I1996 års försvarsbeslut konstaterades att krigsmaterielexporten var av fort-satt försvarspolitisk vikt och att det därför var önskvärt att regeringen ochsvenska myndigheter på ett mer aktivt och strukturerat sätt stöttade för-svarsindustrins exportansträngningar i större materielprojekt, under förutsätt-ning att exportansträngningarna stod i överensstämmelse med riktlinjerna förkrigsmaterielexport.Enligt uppgifter från minskade världshandeln med tyngre konven-tionella vapen i fasta priser mellan och . Han-deln med tyngre konventionella vapen , 21,9 miljarder USD i1990 års priser, låg endast över motsvarande tal för ,som var det år då man registrerade den lägsta handeln sedan år 1970.Enligt svarade för av världsexporten av s.k. tyngrekonventionella vapen (flygplan, krigsfartyg, artilleri, pansarfordon, missilersamt målsöknings- och radarsystem) jämfört år 1997.Sverige kom därmed på 14:e plats bland världens exportländer under år 1998jämfört med en 21:a plats år 1997.Exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden -internationellt samarbeteI syfte att underlätta det internationella samarbetet för icke-spridning avmassförstörelsevapen har ett trettiotal länder slutit sig samman i ett antalmultilaterala exportkontrollregimer: (), NuclearSuppliers' Group (NSG), Australiengruppen (AG), Missilteknologikontroll-regimen (MTCR) samt Wassenaar-arrangemanget (WA). Syftet med regi-merna är att mellan medlemmarna främja informationsutbyte angåendespridningsrisker samt att identifiera produkter och materiel som kan använ-das för framställning av massförstörelsevapen och vars utförsel således börkontrolleras på ett samordnat sätt. Rent allmänt kan sägas att en betydandedel av arbetet inom dessa regimer syftar till att hålla produktlistorna aktuelli ljuset av den teknologiska utvecklingen. Exportkontrollregimerna skiljer sigdock från de ovannämnda konventionerna i det att de inte är baserade pånågra folkrättsligt bindande avtal. Grunden för samarbetet i de multilateralaregimerna står snarare att finna i nationell lagstiftning som möjliggör export-kontroll över de varor och teknologier som har identifierats såsom strategiskaprodukter. Ett deltagande i dessa exportkontrollregimer kan således ses somen åtgärd som underlättar uppfyllandet av de folkrättsliga förpliktelsernaenligt ovan angivna konventioner om att inte direkt eller indirekt bistå enannan stat när det gäller anskaffning av massförstörelsevapen.EU:s rådsförordning om produkter med dubbla användningsområdenEU har antagit en förordning, (EG) nr 3381/94, om upprättandet av en ge-menskapsordning för kontroll av export av produkter med dubbla använd-ningsområden, vilken trädde i kraft . Till skillnad från ovan-stående exportkontrollregimer är denna förordning juridiskt bindande förSverige. Förordningen syftar till att förlika medlemsstaternas åtaganden inomramen för de multilaterala exportkontrollregimerna med friast möjliga handelinom den inre marknaden. Utvecklingen inom exportkontrollregimerna NSG,MTCR, AG och WA beaktas genom kontinuerliga ändringar och uppdate-ringar av varulistorna till förordningen.Det har varit en svensk ambition att de rutiner som tillämpas i exportkon-trollen skall vara rationella och effektiva, för att förenkla för industrin. Etframgångsrikt arbete i detta avseende kan medföra att industrin också erhål-ler en fördel i förhållande till konkurrenter från länder där proceduren tarlängre tid. Initiativ som syftar till att uppfylla denna målsättning tas löpandav såväl regeringen som ISP.Svensk krigsmaterielexport år 1999Inspektionen för strategiska produkter (ISP) följer kontinuerligt marknadsfö-ringen och exporten av krigsmateriel från . De företag (jämte s.k.handladdare) som har tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområ-det - omkring 200, varav ca 40 är aktiva som exportörer - ärskyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. I propositionen1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexportuttalade regeringen sin avsikt att lämna en redogörelse förden svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande redogörelse avser densvenska krigsmaterielexporten år 1999.Beviljade utförseltillståndFrån och med 1993 redovisas värdet av beviljade utförseltillstånd uppdelatpå de två underkategorierna krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmate-riel (ÖK), som då infördes. Den senare kategorin omfattar i huvudsak mate-riel som inte stod under kontroll alls. En konsekvens av dennabreddning av krigsmaterielbegreppet är att statistiken därefter även omfattarmateriel som inte kontrollerades, och även viss utförsel för civil elldelvis civil materiel. Värdet av beviljade utförseltillstånd för exportförsälj-ning ökade 1999 med i förhållande till föregående år. Ökning-en 1999 avsåg uteslutande övrig krigsmateriel. Värdet av beviljade utförsel-tillstånd för krigsmateriel för strid minskade . Utförseltillståndenför exportförsäljning avser å ena sidan många små transaktioner avseendeexempelvis reservdelar och ammunition, å andra sidan ett begränsat antalmycket omfattande transaktioner av stora vapensystem som levereras överflera år. Sådana stora affärer, som inte nödvändigtvis uppträder , kanpåverka ett enskilt års resultat påtagligt. Statistiken över beviljade utförseltillstånd visar avsevärda skillnader . Dessa variationer har docen begränsad inverkan på omfattningen av den faktiska exporten av svenskkrigsmateriel eftersom den faktiska utförsel som sammanhänger med ett stortutförseltillstånd normalt sprids ut över flera år.Tabell 1. Beviljade utförseltillstånd för försäljning i löpande priserÅrVärde ilöpandeprisermkrFörändring i% jämförtmed föregå-ende årTotaltKSÖKTotaltKSÖK19912 487- 13,319922 992+ 20,319936 1061 9424 164+ 104,119944 2681 9912 277- 30,1+ 2,5- 45,319956 5432 0114 532+ 53,3+ 1,0+ 99,019962 8596622 197- 56,3- 67,1- 51,519975 0612 4812 580+ 77,0+ 274,8+ 17,419983 2731 4491 824- 35,3- 41,6- 29,319997 1531 0826 071+ 118,5- 25,3+ 232,8Faktiska leveranserISP:s utförselstatistik grundar sig på uppgifter om fakturerat värde av levere-rad materiel som redovisas av exportföretagen. Den svenska exporten avkrigsmateriel har ökat något i förhållande till föregående år räknat i löpandepriser (se tabell 2 nedan). Ökningen hänförs till utförsel av krigsmateriel förstrid medan exporten av övrig krigsmateriel har minskat. De största motta-garna av krigsmateriel för strid var och , följda avBrasilien, , och . Även totala varuexporthar ökat varför krigsmaterielexportens andel av den totala varuexporten äroförändrad. Den svenska vapenexporten redovisas även i den allmänna utri-keshandelsstatistiken, som grundas på tullmyndigheternas uppgifter till Sta-tistiska centralbyrån (SCB). I SCB:s statistik ingår dock även vissa civilaprodukter som inte omfattas av lagen om krigsmateriel. Dessa siffror är intejämförbara med ISP:s statistik och redovisas inte i denna skrivelse.Förändringar från till ett annat i den statistik som redovisas i dennaskrivelse ger i sig inte underlag för en mer långsiktig bedömning av utveck-lingstendenser. En enstaka större leverans kan medföra kraftiga utslag istatistiken. Utvecklingen på exportmarknaderna har präglatsav det slut, som medfört att många försvarsmakter skurit nedsina försvarsmaterielanslag.Tabell 2. Värdet av svensk krigsmaterielexport ilöpande priserÅrSverigestotalavaruexport(löp. pri-ser) mkrKrigsmaterielexportlöpan-deprisermkrandelav varu-exp. %föränd-ring i%TotaltKSÖKTotaltKSÖK1989332 5806 0051,81- 2,41990339 8503 3270,98- 44,61991332 7792 7050,81- 18,71992326 0312 7530,84+ 1,81993388 2902 8631 2161 6470,74+ 4,01994471 6023 1811 3471 8340,68+11,1+10,8+11,41995567 8363 3131 1482 1650,58+ 4,1- 14,8+18,01996569 1673 0871 1361 9510,54- 6,8- 1,0- 9,91997632 7093 1019392 1620,49+ 0,5- 17,3+10,81998673 0913 5141 6621 8520,52+13,3+77,0- 14,31999700 00013 6541 9541 7000,52 1+ 4,0+17,6- 8,21 Preliminär uppgiftTabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport i miljoner kronor1998-1999 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområdenKrigsmateriel för strid (KS)19981999KS1Finkalibriga eldrörsvapen00KS2Kanoner, pansarvärns-vapen248405KS3Ammunition358426KS4Robotar, raketer, torpeder,bomber260186KS5Eldledningsutrustning274257KS6ABC-stridsmedel01*KS7Krut och sprängämnen10789KS8Krigsfartyg53144KS9Stridsflygplan00KS10Stridsfordon361444KS11Riktade energivapen00SUMMA KS1 6621 953* Exporten av KS6 avser komponenter till tårgasprodukter till länder i Väst-europaÖvrig krigsmateriel (ÖK)19981999ÖK21Finkalibriga, eldrörsvapen,delar m.m.36ÖK22Kanoner, pansarvärns-vapen, delar m.m.92112ÖK23Övningsammunition m.m.320316ÖK24Övningsraketer, röjningsut-rustning m.m.10034ÖK25Spanings- och mätutrust-ningar m.m.229384ÖK26Skyddsmateriel m.m.1730ÖK27Krut- och sprängämnes-komponenter05ÖK28Fartyg för bevakning m.m.5791ÖK29Flygplan utformade förmilitärt bruk m.m.8475ÖK30Fordon utformade för mi-litärt bruk m.m.78275ÖK31Riktade energivapen00ÖK32Fortifikationer00ÖK33Elektronisk utrustning förmilitärt bruk3340ÖK34Fotografisk och elektroop-tisk utrustning153ÖK35Övningsmateriel274397ÖK36Tillverkningsutrustning914ÖK37Programvara189SUMMA ÖK1 8521 700En jämförelse av tabellerna 1 och 2 ovan visar att det sammanlagda värdet avbeviljade utförseltillstånd kan skilja sig avsevärt från värdet avfaktiska leveranser under . Detta beror på att givna utförseltillståndofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår, liksom på att till-stånd i några fall inte utnyttjas helt. Den kraftiga ökningen av beviljade ut-förseltillstånd och 1999 återspeglas inte alls i den faktiskautförseln detta år. Det är omöjligt att förutsäga hur ökningen kommer attavspeglas i faktisk utförsel kommande år, bl.a. eftersom den låga nivån påbeviljade utförseltillstånd kommer att ha en fortsatt däm-pande effekt.Geografisk fördelningTotalt mottog 49 länder leveranser av svensk krigsmateriel under år 1999mot 1998 och 1997. Den regionala fördelningen av exporten itabell 4 uppvisar det normala mönstret, som är att den största delen av svenskkrigsmaterielexport går till , övriga och Nordamerika.Under år 1998 gick av den totala utförseln till dessa destinationer.Mönstret har blivit ännu tydligare 1999 då motsvarande andel utgjorde 75 %av den totala exporten. Utanför denna krets noteras särskilt en kraftig ned-gång av exporten till , främst som följd av den ekonomiska krisen där,som andel har ökat från till 18 %.Tabell 4. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent avvärdet under åren 1997-1999199719981999KSÖKTotKSÖKTotKSÖKTotNorden113117114427392633ÖvrigaVästeuropa361831222121273732Central- ochÖsteuropa010121021Nordamerika17161717101471310Latinamerika38481612231218Australien ochNya Zeeland212333121Asien30242838422375Afrika010000000Totalt100100100100100100100100100Största enskilda mottagarland av svensk krigsmateriel 1999 var liksom när-mast föregående år () följt av (), (343,), () och (). Dessa fem destinatio-ner svarar för sammanlagt av den totala svenska exporten av krigs-materiel.Under år 1999 har sex tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrättutom riket. Tillstånden har avsett , , , , Sydaf-rika och USA.Nio samarbetsavtal har granskats och godkänts avseende gemensam utveck-ling eller produktion med följande länder: (två tillstånd), ,, , , , och USA.För år 1999 gäller att 14 företag redovisat sammanlagt 143 gällande licens-och samarbetsavtal i 25 länder. Av dessa hade 12 företag 74 licensavtal i 19länder och 10 företag 69 samarbetsavtal i 21 länder.Sammanfattning av motionernaSammanfattning av motionerna med anledning av regeringensskrivelser /99:128 och 1999/2000:110Vänsterpartiet verkar för att all svensk krigsmaterielexport skall upphöra. Imotion 1999/2000:U20 (v) yrkande 1 förespråkas att inleder enomvandling av sin krigsmaterielindustri, inkluderande särskilda omställ-ningsbidrag, för att stödja övergången till civil produktion. Partiet understryker i motionerna 1998/99:U14 (v) yrkande 1 och 1999/2000:U20 (v) yrkande2 att även om krigsmaterielexport förekommer så är grundtanken i densvenska lagstiftningen ett generellt förbud. Motionärerna menar att manmåste vara mycket restriktiv med att göra undantag vad gäller krigsmaterie-lexport och menar att samma riktlinjer skall gälla för Övrig krigsmaterielsom för Krigsmateriel för strid.I 1998/99:U14 (v) yrkande 2 och 1999/2000:U20 (v) yrkande 3 vill Väns-terpartiet att ett demokratikriterium införs vad gäller restriktioner för densvenska krigsmaterielexporten. I 1998/99:U14 (v) yrkande 3 och1999/2000:U20 (v) yrkande 4 krävs att regeringen i EU-sammanhang måsteverka för att den uppförandekod som antagits av EU-länderna blir restriktivoch bindande. Motionärerna anser vidare att svenska regler bör gälla vidsamarbete mellan svenska företag och företag i andra EU-länder när detgäller export av krigsmateriel [1998/99:U14 (v) yrkande 4 och1999/2000:U20 (v) yrkande 5].Motionärerna kräver i 1998/99:U14 (v) yrkande 5 och 1999/2000:U20 (v)yrkande 6 att i det europeiska samarbetet när det gäller krigsmateri-elproduktion verkar för en övergång till civil produktion. Vidare anser mo-tionärerna att samma bestämmelser bör gälla för följdleveranser som förandra leveranser av krigsmateriel [1998/99:U14 (v) yrkande 6 och1999/2000:U20 (v) yrkande 7] och att det i riktlinjerna för svensk krigsmate-rielexport skall införas en särskild formulering som anger att det inte finnsnågon given rätt för köpare av svensk krigsmateriel att erhålla följdleveran-ser [1998/99:U14 (v) yrkande 7 och 1999/2000:U20 (v) yrkande 8]. Omdessa yrkanden avslås vill , i 1998/99:U14 (v) yrkande 8 och1999/2000:U20 (v) yrkande 9, att återgår till den ursprungliga defi-nitionen av begreppet följdleveranser, som inte medger så vida tolknings-möjligheter som den nuvarande definitionen av begreppet.Motionärerna kräver vidare att vapenexport till skallupphöra så länge kriget i pågår [1998/99: U14 (v) yrkande 9].I 1998/99:U14 yrkandena 10-18 och 1999/2000:U20 (v) yrkandena 10-19vill att all export till , , , , , , , , , , och Venezuelastoppas.Miljöpartiet konstaterar att trots existensen av ett regelverk för olika kategorier av krigsmateriel hamnar svensk krigsmateriel i länder där den inte bordefinnas. I motion 1998/99:U15 (mp) menar partiet att riktlinjerna för svenskkrigsmaterielexport måste skärpas (yrkande 1) och att export av Övrigkrigsmateriel förbjuds till stater som kan befaras hamna i krig (yrkande 2).Motionärerna menar i yrkande 3 att om exportvillkoren regleras i lag skulledet bli betydligt svårare att godkänna export av krigsmateriel till diktatureroch länder där de mänskliga rättigheterna kränks. I yrkande 4 krävs att somkrigsmateriel i regelverkets mening också bör anses all materiel som avexportföretagen benämns försvarsmateriel. Vidare krävs i yrkande 5 att slu-tanvändarintyg bör användas för all svensk krigsmaterielexport. Motionärer-na menar vidare i yrkande 6 att hela krigsmaterielsystem aldrig får betraktasoch exporteras som följdleveranser och kräver stopp av all export av ammu-nition och reservdelar till stater som kommer i krig eller som av andra orsa-ker inte uppfyller riktlinjerna för svenska exportvillkor (yrkande 7).I yrkande 8 menar att export av JAS 39 till länder därmilitären inte är under full civil kontroll och till länder som samtidiger bistånd till för demokratisering och fattigdomsbekämpning, står i stridmed målsättning för svensk krigsmaterielexport som riksdagenställt sig bakom.Sammanfattning av motionerna från allmänna motionstiden /2000m.m.I motion 1999/2000:U401 (m) yrkande 1 framhåller motionärerna vikten avatt bibehålla en stark och tekniskt avancerad svensk försvarsindustri ochvikten av att underlätta för export av försvarsmateriel så att en harmoniseringmed våra grannländers regelverk blir möjlig. Motionärerna menar vidare iyrkande 2 att om svensk export och samverkan skall vara framgångsrik iframtiden så krävs ett starkt stöd från högsta politiska nivå.Vänsterpartiet menar i motion 1999/2000:U407 (v) att tidigare gått itäten i arbetet med att etablera en ansvarsfull policy vad gäller handeln medkrigsmateriel. Motionärerna föreslår i yrkande 1 att exportgodkännanden avstora order av svenskt krigsmateriel bör föregås av offentliga, helst bilateralkonsekvensanalysutredningar och att utredningsdirektiven preciseras så attalla parter känner till vilka frågor som skall belysas. Vidare konstaterar mo-tionärerna, i yrkande 2, att den överenskomna exporten av JAS 39 tillSydafrika visar på behovet av grundligare konsekvensanalysutredning ochbättre beslutsunderlag och föreslår att detta är en lämplig fallstudie för attbelysa de effekter som vapenhandel kan få i länder där fattigdomsbekämp-ning är en central fråga.Vänsterpartiet konstaterar i motion 1999/2000:U408 (v) att minröjning i fleraländer är en förutsättning för ländernas utveckling. De svenska minröj-ningsinsatserna och minröjningsresurserna finns inom olika budgetområden.En samlad redovisning från regeringen till (yrkande 1) om detotala svenska minröjningsresurserna skulle ge en möjlighet till helhetssynoch bättre uppföljning och prioritering inom området. Motionärerna vill, iyrkande 2, att det skapas ett minröjningscenter med tillräckliga ekonomiskaresurser, där FN kan vidareutveckla sin roll som internationell samordnare idenna fråga. Vidare krävs (yrkande 3) att , inom FN, verkar för inter-nationellt samförstånd om en minfri värld inom tio år.Moderata samlingspartiet konstaterar i motion 1999/2000:U413 (m) att densvenska vapenexporten styrs av lagen om krigsmateriel och förordningen omkrigsmateriel. Motionärerna menar (yrkande 1) att det bör införas EU-gemensamma regler för krigsmaterielexport, vilket skulle medföra att för-svarsindustrin inom hela EU kunde rationaliseras. Arbetet med att utformagemensamma exportregler för krigsmateriel bör inledas . För över-vakningen av reglerna bör en gemensam myndighet skapas inom EU förkontroll och tillsyn av export av krigsmateriel och strategiska produkter(yrkande 2).I motion 1999/2000:U414 (s) konstateras att tillgång till vapen kan upprätt-hålla och förstärka konflikter. Produktion och köp av vapen konsumerarockså fortfarande stora tekniska och ekonomiska resurser som med fördelkunde användas i mer produktiva sektorer. Motionärerna anser i yrkande 1att regeringen bör intensifiera arbetet för att upprätta internationella avtalsom reglerar och ökar insynen i den internationella vapenhandeln. Den euro-peiska koden för vapenexport bör göras mer restriktiv (yrkande 2) och desvenska reglerna för följdleveranser bör skärpas (yrkande 3).Vänsterpartiet menar i motion 1999/2000:Fö205 (v) yrkande 5 att ett viktigtvillkor för ett svenskt deltagande i ett utvidgat europeiskt försvarsindustri-samarbete är att den svenska hållningen avseende krigsmaterielexport kanupprätthållas.I motion 1999/2000:Fö20 (m) framförs att försvarsindustrin anpassas tillomvärldsförutsättningarna och att en översyn av tillämpningen av dagensexportregler kombineras med en aktiv integration av svensk kompetens medandra länder. I yrkande 11 krävs att arbetar för införandet av gemen-samma EU-regler för export av försvarsmateriel.I motion 1999/2000:Fö24 (m) yrkande 4 framförs vikten av att få gemen-samma EU-regler för export av försvarsmateriel. bör driva på desamarbetsinitiativ som pågår och som leder till gemensamma regler för ex-port av krigsmateriel och strategiska produkter.Utskottets övervägandenRedovisningsfrågorEtt antal motionsyrkanden, 1998/1999:U14 (v) yrkande 5 och1999/2000:U20 (v) yrkandena 1 och 6, behandlar formerna för och omfatt-ningen av regeringens redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.Utskottet har i tidigare betänkanden haft tillfälle att ta ställning till yrkanden rörande en utvidgad redovisningsskyldighet, senast i betänkande1998/99: UU13. Vid det tillfället konstaterade utskottet att regeringens årligaredogörelse uppfyller rimliga krav på konkretion och ger en god samlad bildav den svenska krigsmaterielexporten. Utskottet uttryckte som sin uppfatt-ning att regeringen bör efterkomma önskemål om att ta med alla uppgiftersom det inte finns skäl att hemlighålla. Sekretess för affärshemligheter, lik-som utrikessekretessen, framhölls av utskottet som begränsande faktorer idetta sammanhangUtskottet menar att det finns en bred politisk enighet om att skallha en egen produktion av krigsmateriel och att en viss export behövs avsvenska säkerhets- och försvarspolitiska skäl. Denna rådandeståndpunkt har sin grund i behov som militärt alliansfritt land attbibehålla kvalificerad teknisk kompetens på området och att säkerställa enbetryggande materielförsörjning och försvarsmaktens förmåga till återtagan-de. kan emellertid många exempel också ges på hur försvarsindust-rin med utgångspunkt i sin traditionella kompetens utvecklat civila produkteroch tjänster.