bet · GN01MJU6 · 2000-01-25 00:00:00 — Hållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utveckling I betänkandet behandlas regeringens skrivelse1999/2000:13 Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling jämteen följdmotion med sammanlagt 25 yrkanden. Samtligamotionsyrkanden avstyrks, bl.a. med hänvisning tillvad som redovisas i skrivelsen, tidigareuttalanden i frågorna samt pågående arbete påområdet.I betänkandet finns fyra reservationer och tresärskilda yttranden.SkrivelsenI skrivelse 1999/2000:13 Hållbara -uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbarutveckling lämnar regeringen () enredovisning av hur arbetet med strategier ochåtgärder för en ekologiskt hållbar utvecklingfortskrider i , inom EU och internationellt.Skrivelsen är en uppföljning av de åtgärdsprogramsom redovisades i regeringens skrivelse HållbaraSverige - uppföljning och fortsatta åtgärder för enekologiskt hållbar utveckling (skr. 1998/95:5). Inomvarje departements verksamhetsområde beskrivs vilkaåtgärder som är genomförda och vilka aktiviteter sompågår. I skrivelsen lämnas också en lägesredovisningför de lokala investeringsprogrammen.Motionen1999/2000:MJ12 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att konsumenter ochproducenter, vid användning av lösningar som ärmiljöanpassade, belönas med hjälp av ekonomiskastyrmedel,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nyckeltal förföretag och miljöarbete,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de statligamyndigheternas miljöpolicy,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tidigarebeställning gällande de delmål och åtgärder sombehövs för att nå miljökvalitetsmålen,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tydliggöra vadsom avses med miljöledningssystem och sektorsansvar,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om offentligupphandling,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en samladmiljöstrategi inför ordförandeskap för EU:sministerråd,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om miljövarupolicy,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen börupprätta ett särskilt klimatpolitiskthandlingsprogram,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeinte skall utnyttja sin pluskvot förkoldioxidutsläpp,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att en ändringav regelsystemet för miljömärkning görs så att ingaoklarheter råder gällande innehåll av ejmiljöanpassade delar i miljömärkta produkter,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att tydliggöraatt kommersiell verksamhet på annans mark inte är endel av allemansrätten,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ettprogramarbete som ger bygdeturismen profil ochstatus,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om det lokalainvesteringsprogrammet,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att regeringenverkar för att en gemensam koldioxidavgift tas utinom EU,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skatteväxlingfrån arbete till miljöpåverkande aktiviteter,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om arbetet medAgenda 21,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att resurserbör avsättas för de berörda myndigheter som arbetarmed Habitat och så att de kan fullföljadetta arbete och själva sammanställa resultatetinför det svenska ordförandeskapet i EU,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Grön Flaggsamordnas med Miljöskola,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att resurseranvänds för allergisanering i skolor och bostäder,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utredning avtankvattenblandningar av bekämpningsmedel,22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om radonsanering,23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skyndsamtagerande för förebyggande av oljeutsläpp,24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en starkaretillämpning av försiktighetsprincipen inom ramen förWTO,25. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att i WTO-förhandlingarna föra fram krav om attinternalisering måste till av miljökostnaderna i dentotala transportkostnaden. InledningVåren 1999 behandlade utskottet dels proposition1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för etthållbart , dels skrivelse 1998/99:5 HållbaraSverige - uppföljning och fortsatta åtgärder för enekologiskt hållbar utveckling. I det sammanhangetbehandlades också ingående ett stort antal motioner,såväl följdmotioner som motioner från allmännamotionstiden (1998/99:MJU6).Under allmänna motionstiden väcktesånyo ett stort antal motioner om miljöpolitiken.Utskottet tillämpar numera en arbetsmetod sominnebär att fristående motioner i vissa ämnesområdenej behöver behandlas under varje . Detgäller särskilt sådana mer långsiktiga frågor sominnefattas i miljöpolitiska beslut.Utskottet återkommer tilldessa frågor senast i samband med att regeringenlägger fram en proposition om delmålen imiljöpolitiken m.m. (se närmare härom i följandeavsnitt).Målen för ekologisk hållbarhetMotionenI motion MJ12 (kd) begärs, som motionen får förstås,en upprepning av tidigaretillkännagivande om de delmål och åtgärder sombehövs för att nå miljökvalitetsmålen. Motionärernautgår från att regeringen tänker verkställariksdagens beslut men vill genom motionsyrkandetpåminna härom (yrkande 4). Vidare bör regeringenupprätta ett särskilt klimatpolitiskthandlingsprogram, inrätta ett sekretariat förklimatfrågorna samt presentera förslag omåtgärder mot växthuseffekten (yrkande 9). Sverigebör inte utnyttja sin pluskvot för koldioxidutsläpp(yrkande 10).Utskottets övervägandenNär det gäller delmål och åtgärder för att nå denationella miljökvalitetsmål som riksdagenfastställde (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) uttalade utskottetatt det bör ankomma på att ta ställningtill hur målsättningen för miljöpolitiska åtgärderoch prioriteringar inom olika samhällssektorer skallformuleras. Utskottet anförde att regeringen skallåterkomma till med redovisning och förslagangående delmålen. (dir.1998:45), som är parlamentariskt sammansatt, harregeringens uppdrag att göra en samlad översyn avvilka delmål och åtgärdsstrategier som behövs föratt de nationella miljökvalitetsmålen, med undantagför miljömålet begränsad klimatpåverkan, skall kunnanås inom en generation. Kommittén skall redovisaresultatet av sitt arbete . Ibudgetpropositionen för , utgiftsområde 20,uttalar regeringen sin avsikt att därefter i enproposition till vid årsskiftet 2000-2001föreslå ytterligare delmål och åtgärdsstrategiersamt samhällsekonomiska konsekvensanalyser avförslagen för att nå miljökvalitetsmålen. Utskottetser därför ingen anledning att upprepa detriksdagsbeslut som i föreskriven ordning meddelatstill regeringen enligt riksdagsskrivelse1998/99:183. Därmed avstyrks motion MJ12 (kd)yrkande 4.Den parlamentariskt sammansatta klimatpolitiskakommittén (dir. 1998:40 och regeringsbeslut den 17december 1998, dnr M98/4601/5 m.fl.) skall senastden presentera förslag till delmål ochen strategi som lägger stor vikt vidkostnadseffektivitet. Som stöd i kommitténs arbeteskall en särskild utredare granska hur de s.k.flexibla mekanismerna i Kyotoprotokollet förbalansering av utsläpp mellan protokollets parterkan introduceras i . Med det anförda finnerutskottet motion MJ12 (kd) yrkandena 9 och 10 i alltväsentligt tillgodosedd.Uppföljning av miljömålenMotionenEnligt motion MJ12 (kd) utgör den kostnad somnyckeltal utgör för företagen ett hinder för ettaktivt och levande miljöarbete. Som alternativföreslås revision av miljöcertifierad revisor(yrkande 2).Utskottets övervägandenMiljövårdsberedningen har på regeringens uppdragutarbetat förslag till ett antal indikatorer för denekologiska omställningen i vårt land, s.k. grönanyckeltal. Tanken är, enligt beredningen, att degröna nyckeltalen skall spegla viktiga miljöproblem.De mäter också strategiska förhållanden bakommiljöproblemen, exempelvis användningen av energioch kemikalier. Elva av Miljövårdsberedningens grönanyckeltal presenterades i budgetpropositionen för år2000, utgiftsområde 20. Flera av nyckeltalen hardirekt anknytning till de mål som antagits avriksdagen, andra nyckeltal har anknytning tillregeringens mål om resurshushållning. Ett flertalländer och organisationer, t.ex. inom EU, utarbetarnyckeltal för en ekologiskt hållbar utveckling ochdessa sammanfaller i flera fall med dem sompresenteras i budgetpropositionen. Som anförs ibudgetpropositionen är nyckeltal en process därnyckeltalen måste anpassas efter de mål de avser attfölja, relevanta miljöproblem ochsamhällsutvecklingen i övrigt. Avbudgetpropositionen framgår att regeringen kommeratt fortsätta arbetet med att vidareutvecklanyckeltalen och regelbundet för presenteragröna nyckeltal. I samband med sin beredning avbudgetpropositionen behandlade utskottet ettmotionsyrkande om gröna nyckeltal. Utskottet delademotionärernas uppfattning om det angelägna i att småoch medelstora företag arbetar medmiljöledningssystem och fann det viktigt att påpekaatt många företag som inte är miljöcertifieradefrivilligt vidtar åtgärder i sin verksamhet för attskydda miljön. Med det anförda avstyrks motion MJ12 (kd)yrkande 2 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.Utvecklingen inom den offentliga sektornMotionenI motion MJ12 (kd) begärs förtydligande om vad somavses med miljöledningssystem och sektorsansvar(yrkande 5). Statliga verk och myndigheter bör, somgoda exempel, redovisa sin miljöpolicy och sinaövergripande miljömål (yrkande 3). Regeringen börverka för ett förändrat regelverk både nationelltoch inom EU när det gäller offentlig upphandling(yrkande 6).Utskottets övervägandenAv skrivelsen framgår att 99 statliga myndigheter påuppdrag av regeringen arbetar med att införamiljöledningssystem. Systemet är baserat på ISO-standarden och EU:s system för miljöstyrning ochmiljörevision EMAS (& Audit Scheme).Syftet med systemen är att etablera arbetssystem ochrutiner för miljöarbetet. Flera av myndigheterna harbeslutat att gå vidare och certifiera/registrerasig. Detta gäller särskilt myndigheter meduppdragsverksamhet, länsstyrelser och universitetsamt högskolor. Några myndigheter, bl.a.Försvarsmakten, inför miljöledningssystem på egetinitiativ. Även inom har arbetetmed att införa miljöledningssystem påbörjats. Somframgår av utskottets uttalande ovan kommerregeringen att fortsätta arbetet med attvidareutveckla gröna nyckeltal och regelbundet förriksdagen presentera nyckeltalen. Genom ändring iverksförordningen (1995:1322) har samtligamyndigheter fått ettgenerellt ansvar för att beakta de krav som ställspå verksamheten när det gäller ekologiskt hållbarutveckling. Regeringen har dessutom i augusti 1998beslutat att ge 24 myndigheter ett särskiltsektorsansvar för arbetet med ekologisk hållbarhet.Sektorsmyndigheterna inkom tillregeringen med en första lägesredovisning sombelyser hur myndigheterna har definierat sin roll,arbetets omfattning, eventuella hinder och på vilkasätt arbetet med ekologisk hållbarhet kan integrerasi myndighetens verksamhet. De myndigheter som harett sektorsansvar skall i samband medårsredovisningarna redovisa sina insatser påområdet. Det anförda innebär att utskottet avstyrkermotion MJ12 (kd) yrkandena 3 och 5 i den månmotionen i dessa delar inte kan anses tillgodosedd.Som anförs i skrivelsen är miljökrav vidupphandling ett viktigt miljömål i ettmiljöledningssystem. inrättade regeringenen särskild delegation för ekologiskt hållbarupphandling (M 1998:01). Delegationen har lämnatförslag till regeringen om vilka miljökravdelegationen anser skall kunna ställas vidupphandling. pågår också ettarbete med att fastställa framtida miljökrav vidupphandling inom den offentliga sektorn. Det börpåpekas att miljökraven i viss mån begränsas av EU:supphandlingsdirektiv. Slutligen bör erinras om denförsta uppföljning av statliga myndigheters arbetemed miljöanpassad upphandling som Naturvårdsverkethar utarbetat på regeringens uppdrag (Rapport nr 49Statliga myndigheters arbete med miljöanpassadupphandling - en första uppföljning, ).Utskottet utgår från att regeringen i det fortsattaarbetet beaktar synpunkterna i motion MJ12 (kd)yrkande 6 men finner inte anledning att förordanågon särskild åtgärd från sida.Näringsliv, konsumtion och regionalutvecklingMotionenMotionärerna i motion MJ12 (kd) begär att regeringenför inför ordförandeskapet i EUpresenterar en miljövarupolicy för del(yrkande 8). För att oklarhet inte skall råda närdet gäller ej miljöanpassade beståndsdelar imiljömärkta produkter behövs en ändring avregelsystemet för miljömärkning (yrkande 11). Genomlagstiftning bör tydliggöras att kommersiellverksamhet inte är en del av allemansrätten (yrkande12). Ett programarbete som ger bygdeturismen profiloch status efterlyses i yrkande 13. Arbetet börkoncentreras på produktutveckling ochmarknadsföring. Det lokala investeringsprogrammettas upp i yrkande 14 där motionärerna begär en nymodell eller metod för beräkningarna avmiljöeffekter och nya arbetstillfällen. Lokalkompetens bör utnyttjas och beslut om investeringarbör ligga hos kommunerna och inom ramen för redanbefintligt miljöarbete.Utskottets övervägandenEnligt skrivelsen gör regeringen bedömningen att enmiljövarupolicy bör arbetas fram inom EU för attbl.a. klargöra vilka miljökrav som skall gälla förprodukter som släpps ut på marknaden. I skrivelsenuttalar regeringen sin avsikt att föreläggariksdagen en samlad redogörelse om en miljöanpassadproduktpolitik . Denna skall bl.a.utgöra underlag för det svenska agerandet i EU:sarbete med en miljövarupolicy och för fortsattanationella åtgärder. har initieratett arbete med en miljövarupolicy, IPP (IntegratedProduct Policy) på EU-nivå och kommer i slutet av år1999 att presentera en s.k. grönbok i ämnet. I dettaarbete deltar aktivt. Av skrivelsen framgåräven att en miljövarupolicy är en prioriterad frågainför det svenska ordförandeskapet . kan bedöma är motion MJ12 (kd) yrkande 8därmed tillgodosedd.I mars 1997 presenterade kommissionen ett förslagtill reviderad miljömärkningsförordning. Målet medarbetet är att åstadkomma ett effektivt EU-gemensamtmiljömärkningssystem med hög trovärdighet hos bådeproducenter och konsumenter. Rådsbehandlingenavslutades under ordförandeskap år 1999.Därefter har förslaget överlämnats till parlamentetför en andra läsning. När det gäller svenskaförhållanden vill utskottet erinra om betänkandetMärk väl! (SOU 1999:7) där ett antal förslagframlagts om märkning och annan konsumentinformationpå dagligvaruområdet. Betänkandet bereds iRegeringskansliet. Utskottet vill även erinra omdelbetänkandet Nordisk miljömärkning - det statligaengagemanget (SOU 1999:145) som presenteratsav 2000 (dir.Fi 1999:01). Med det anförda avstyrker utskottetmotion MJ12 (kd) yrkande 11 i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.Med anledning av motionens yrkande 12 om visslagstiftning när det gäller allemansrätten villutskottet anföra följande. Enligt 2 kap. 3 §miljöbalken skall en verksamhetsutövare eller densom vidtar en åtgärd också vidta deförsiktighetsmått som behövs för att förebygga,hindra eller motverka att verksamheten elleråtgärden kan medföra skada eller olägenhet förmänniskors hälsa eller miljön. Vid sin behandling avpropositionen om miljöbalk (bet.1997/98:JoU20) ansåg utskottet, som härvidlag deladeregeringens uppfattning, att det inte bör varaaktuellt att generellt reglera allemansrätten, bl.a.på grund av att det skulle vara förenat medsvårigheter att generellt och exakt angeallemansrättens innebörd. Det bör påpekas att regeringen med stöd av12 kap. 6 § kan meddela föreskrifter omanmälningsplikt för vissa verksamheter, - bl.a.organiserat friluftsliv - som kan påverkanaturmiljön. Motionen i berörd del avstyrks således.I skrivelsen uttalar regeringen att hushållning mednaturresurserna, bevarande av det öppna landskapet,vård av kulturarvet och ett miljöanpassatlångsiktigt hållbart jordbruk är nyckelfaktorer förregional utveckling och en levande landsbygd. Enligtregeringen kan turistnäringen få storbetydelse för sysselsättning och utkomst pålandsbygden och i glesbygden. Om en satsning påturism skall bli framgångsrik är det av avgörandebetydelse att kulturarvet hålls levande och attlandskapet och naturen inbjuder till rika ochvarierande miljöer för upplevelser. Utskottet delardenna uppfattning. I sammanhanget vill utskottetäven erinra om propositionen Regional tillväxt - förarbete och välfärd (prop. 1997/98:62, bet.1997/98:NU13) där regeringen framhöll att regionalamiljö- och hushållningsprogram bör utgöra underlag iden regionala utvecklingsplaneringen. Inriktningenpå sikt bör vara att länsstyrelserna i samverkan medkommuner, andra statliga myndigheter och andraintressenter skall utveckla strategier förhänsynstagande till miljö- och hushållningsintressenför de områden i respektive län som har särskildbetydelse från miljö- och hushållningssynpunkt.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion MJ12 (kd) omlandsbygdsturismens betydelse för bl.a.miljöintressen, sysselsättning och rekreation pålandsbygden och i våra glesbygder. Det anfördainnebär enligt utskottets mening att syftet medmotionens yrkande 13 i allt väsentligt kan ansestillgodosett utan något uttalande ifrågan.Av skrivelsen framgår att de lokalainvesteringsprogrammen för en ekologiskt hållbarutveckling enligt kommunernas bedömningar kommer attge märkbara positiva effekter på miljön.Investeringarna bedöms enligt kommunernasberäkningar sammantaget skapa ca 11 500årsarbetstillfällen under programperioden 1998-2001.De lokala investeringsprogrammen behandlades avutskottet (bet. 1998/99:MJU6). Utskottethänvisade då bl.a. till den granskning somRiksdagens revisorer hade inlett och tillRiksrevisionsverkets första uppföljning av stödetseffekter. revisorer har framlagtförslag angående det statliga stödet till lokalainvesteringsprogram (1999/2000:RR3). Förslagetbereds i bostadsutskottet och kommer /2000 att redovisas i bet.1999/2000:BoU4. I sitt arbete med de lokalainvesteringsprogrammen har underår 1999 granskat ett urval av de lokalainvesteringsprogram som beviljades statsbidrag . Regeringens analys avrapporten och förslag till ändringar avregelsystemet för de lokala investeringsprogrammenkommer att föreläggas . Meddet anförda finner utskottet att syftet med motionMJ12 (kd) yrkande 14 kommer att bli tillgodosettutan något särskilt uttalande från sida.Ekonomiska styrmedelMotionenEnligt motion MJ12 (kd) bör konsumenter ochproducenter belönas genom ekonomiska styrmedel närde använder lösningar som är miljöanpassade (yrkande1). I yrkande 16 begärs skatteväxling från arbetetill miljöpåverkande aktiviteter.Utskottets övervägandenI skrivelsen hänvisas till vårpropositiondär regeringen aviserade att en fortsattmiljörelatering av skattesystemet är en viktiguppgift i de fortsatta skatteöverläggningarna.Enligt regeringen kan rätt utformade åtgärder somberör alla samhällssektorer bidra till en effektivanvändning av resurser, begränsa olika slag avnegativ miljöpåverkan och utgöra en viktig länk iarbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle. Iskrivelsen hänvisar regeringen även till förslaget ibudgetpropositionen för attmiljörelateringen av skattesystemet fortsätter (bet.1999/2000:FiU1). Utskottet delar således i storadrag motionärernas uppfattning om ekonomiskastyrmedel som viktiga inslag i arbetet med enlångsiktigt hållbar utveckling. När det gäller deganska allmänt hållna synpunkterna i motionensyrkande 1 vill utskottet erinra om att den svenskaskatte- och avgiftslagstiftningen erbjuder ettflertal exempel på ekonomiska styrmedel med ettmiljöpolitiskt syfte. Utskottet vill t.ex. hänvisatill den utförliga redovisningen i Naturvårdsverketsrapport 4989, Avgifter, skatter och bidrag medanknytning till miljövård. Motion MJ12 (kd)yrkandena 1 och 16 avstyrks i den mån de inte kananses tillgodosedda.Kultur - kunskap - delaktighetMotionenEnligt motion MJ12 (kd) bör det s.k. Grön samordnas med Miljöskola(yrkande 19). Ett nationellt stöd för det lokalaarbetet med framhålls som nödvändigt ocharbetet bör stimuleras med nationella medel (yrkande17). Resurser bör avsättas till berörda myndigheterså att de kan fullfölja arbetet med Habitat ochAgenda 21 och själva sammanställa resultaten infördet svenska ordförandeskapet i EU (yrkande 18).Utskottets övervägandenI skrivelsen anför regeringen att de tredimensionerna av hållbar utveckling - ekologisk,social och ekonomisk hållbarhet - innebär enutmaning för utbildningsväsendet att bygga broarmellan naturvetenskap/teknik och humaniora ochsamhällsvetenskap. Införandet av miljöledningssystemvid myndigheter och lärosäten och krav påmiljöredovisning i anslutning till årsbokslut samtarbetet för utmärkelsen framhålls iskrivelsen som exempel på verktyg som gerförutsättning för sådant brobyggande. ProjektetMiljöskola syftar till att stimulera undervisningenför en ekologisk hållbarhet som både denfysiska miljön, arbetsmiljön och verksamheten istort omfattas av projektet. När det gäller detoffentliga skolväsendet skall, enligtregleringsbrevet för , Statens skolverkredovisa dels uppgifter om antalet skolor som anmältintresse för att erhålla utmärkelsen ,dels verkets insatser för stöd, uppföljning ochutvärdering av skolornas arbete för att uppnåutmärkelsen. Grön Flagg är ett miljöprojekt förbarnomsorgen, och gymnasieskolan sombedrivs av Stiftelsen medinriktning på olika sektorer, dvs. energi, kretsloppoch vatten. Utmärkelsen kan bidra tillatt en skola kvalificeras som Miljöskola. Isammanhanget vill utskottet erinra ommiljöministerns uttalande i ett interpellationssvari (prot. 1999/2000:31, 13 §) där hangjorde bedömningen att det inte finnsnågot behov av att från centralt håll samordnaprojekten Flagg. Enligtmiljöministern skiljer sig inriktningen av projektenåt och kan snarare ses som komplement till varandra.Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan ochavstyrker motion MJ12 (kd) yrkande 19.Av skrivelsen framgår att ca två tredjedelar avkommunerna har en eller flera anställda som på hel-eller deltid arbetar med samordning av Agenda 21-arbetet. Drygt hälften av kommunerna har antagit ettlokalt Agenda 21-dokument och en handlingsplan.Ungefär hälften arbetar med gröna nyckeltal ellerindikatorer för att följa upp arbetet. Regeringentillsatte en särskild utredare (1998:04) med uppgift att föra en aktiv dialog om det lokalaAgenda 21-arbetet, sprida erfarenheter, förmedlaförslag till nationella myndigheter ochinternationella organ samt bidra tillinternationellt erfarenhetsutbyte. Genomtilläggsdirektiv fick utredaren iuppdrag att också samordna det svenska arbetet medatt fullfölja de åtaganden som ryms i Habitatagendanoch den svenska nationella rapporten till i om boende, bebyggelseoch stadsutveckling (dir. 1999:37). I uppdragetingår också att i lämpliga delar följa det arbeteinom EU som berör Habitatagendan och samtatt samverka med de myndigheter som har viktigauppgifter i anslutning till ochHabitatfrågorna. I genomförandet av sitt uppdragkommer utredaren att samarbeta med berördamyndigheter, däribland ochBoverket. Delrapporter skall lämnas ochapril 2001 och en samlad slutrapport senast den 15april 2002. När det gäller resurser för arbetet medAgenda 21 och Habitat vill utskottet erinra om vadsom anfördes i samband med behandlingenav budgetpropositionen för (bet.1999/2000:MJU1).