bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till ut-giftsområde 13 politikområde 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning ochövriga kostnader för 4 896 923 000 kr.6. beslutar att låta anslaget till utgiftsområde 13 politikom-råde 22:9 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutnaför utgå i enlighet med vad som anförs i motionen.7. besluta att låta anslaget till utgiftsområde 13 politikområ-de 22:11 Bidrag till Stiftelsen för utgåi enlighet med vad som anförs i motionen.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om privatisering av AB.9. avslår regeringens förslag till mål för politikområdet Ar-betsmarknadspolitik i enlighet med vad som anförs i motionen.10. avslår regeringens förslag att inkomster från finansie-ringsbidrag vid arbetspraktik skall redovisas mot ramanslaget 22:2 Bidragtill arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd i enlighet med vad somanförs i motionen.11. avslår regeringens förslag om lägsta ersättningsnivå iaktivitetsstödet i enlighet med vad som anförs i motionen.12. avslår regeringens förslag om förändringar i Samhall AB:sbolagsordning i enlighet med vad som anförs i motionen.13. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till ut-giftsområde 14 politikområde 23:1 för år 2001460 413 000 kr.14. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till ut-giftsområde 14 politikområde 23:2 2001303 646 000 kr.15. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till ut-giftsområde 14 politikområde 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. förår 2001 43 700 000 kr.16. beslutar att låta anslaget till utgiftsområde 14 politikom-råde 23:4 Arbetsdomstolen för utgå i enlighet med vad som anförsi motionen.17. beslutar att låta anslaget till utgiftsområde 14 politikom-råde 23:8 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggningför utgå i enlighet med vad som anförs i motionen.18. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till ut-giftsområde 14 politikområde 23:9 200125 207 000 kr.19. beslutar att låta anslaget till utgiftsområde 14 politikom-råde 24:1 för utgå i enlighet med vadsom anförs i motionen.20. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till ut-giftsområde 14 politikområde 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder för år2001 6 853 000 kr.21. beslutar att uppföra ett nytt anslag till utgiftsområde 14politikområde 1:3 Ombudsmannen mot diskriminering och anvisar för år i enlighet med vad som anförs i motionen.22. avslår regeringens förslag till mål för politikområdetArbetsliv i enlighet med vad som anförs i motionen.23. avslår regeringens förslag till mål för politikområdetJämställdhetspolitik i enlighet med vad som anförs i motionen.2000/01:A302 av () vari yrkas tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om statligt stöd förprojektet jobb.2000/01:A303 av och () vari yrkas till-kännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det klokai införande av ett pendlingsstöd för byggnadsarbetare.2000/01:A304 av m.fl. (m) vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att arbetshandikappade behandlas med respekt.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökade möjligheter till valfrihet också för arbetshandikappade.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tydligare regelverk och föreskrifter avseende stöden till ar-betshandikappade.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärka de arbetshandikappades möjligheter till rehabilite-ring och arbete på den reguljära arbetsmarknaden.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betydelsen av att incitamenten ändras för rehabilitering ochnyanställningar.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stöden till arbetshandikappade kontinuerligt skall utvärde-ras och offentligt redovisas.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de grundläggande principerna för stöden till arbetshandikappa-de.2000/01:A305 av och () vari yrkasRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen an-förs om bristyrkesutbildning inom vård- och omsorgssektorn.2000/01:A306 av m.fl. (c) vari yrkasRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligt uppställ-ning:AnslagRegeringensförslagAnslagsföränd-ring22:1Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader4 458 277-4 458 27722:2Bidrag till arbets-löshetsersättning ochaktivitetsstöd38 962 000-3 439 00022:3Köp av arbetsmark-nadsutbildning ochövriga kostnader5 761 086-5 761 08622:4Särskilda åtgärderför arbetshandikappa-de6 975 607-6 975 60722:5Rådet för Europeiskasocialfonden i Sveri-ge92 400-92 40022:6Europeiska socialfon-den m.m. för perioden1995-1999234 344-234 34422:7Europeiska socialfon-den m.m. för perioden2000-20061 663 000-1 663 093-20 09322:9Bidrag till administ-ration av grundbelopptill icke anslutna63 244-63 24422:10Bidrag till SamhallAB4 262 419-4 262 41922:11Bidrag till Stiftel-sen Utbildning Nord-kalotten7 229-7 22922:12Bidrag till lönega-rantiersättningen530 000022:13Anslag AB936-936Summa utgiftsområde63 030 635-26 977 4632000/01:A307 av m.fl. (c) vari yrkasRiksdagen anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv en-ligt uppställning:AnslagRegeringensförslagAnslagsföränd-ring22:10Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader3 874 23723:11Köp av arbetsmark-nadsutbildning ochövriga kostnader5 656 08623:12Särskilda åtgärderför arbetshandikappa-de7 000 05323:13Rådet för Europeiskasocialfonden i Sveri-ge92 40023:14Europeiska socialfon-den m.m. för perioden1995-1999234 34423:15Europeiska socialfon-den m.m. för perioden2000-20061 663 97923:17Bidrag till adminis-tation av grundbelopptill icke anslutna63 39823:18Bidrag till SamhallAB4 262 41923:19Bidrag till Stiftel-sen Utbildning Nord-kalotten7 22923:20Lernia AB936Summa utgiftsområde8 541 97122 868 081Riksdagen beslutar uppta nya anslag enligt ovan för utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv.2000/01:A311 av m.fl. (s) vari yrkasRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen an-förs om lönebidragen.2000/01:Fi210 av m.fl. (c) vari yrkas7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av övergångsarbetsmarknader.2000/01:Fi211 av m.fl. (fp) vari yrkas17. anvisar för anslagen under utgiftsområde 13Arbetsmarknad, utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt uppställningen i bilaga2.2000/01:Sk323 av m.fl. (kd) vari yrkas57. beslutar om att återgå till enhetliga regler för anställ-ningsstöd i enlighet med vad som anförs i motionen.2000/01:Sk795 av m.fl. (m) vari yrkasRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen an-förs om behoven av att skyndsamt lösa problemen med s.k. gränsgångare isamråd med övriga nordiska regeringar.2000/01:Sf611 av m.fl. (c) vari yrkas11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om individualisering av och samordning och samverkan på lokal nivåkring arbetsmarknadspolitiken.2000/01:Sf617 av m.fl. (fp) vari yrkas6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om självständiga aktivitetscentrum drivna av arbetslösa svenskaroch invandrare.2000/01:So354 av m.fl. (c) vari yrkas11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett utökat och mer flexibelt lönebidragssystem.2000/01:So358 av m.fl. (c) vari yrkas10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en decentraliserad och flexibel arbetsmarknadspolitik för ökadlivskvalitet.2000/01:So457 av och () vari yrkas3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildnings- och arbetsmarknadspolitiska insatser inriktade påunga, lågutbildade mödrar.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att som förebyggande insats initiera gruppverksamheter förunga, lågutbildade och arbetslösa mödrar till hjälp för återuppbyggnad avsjälvförtroende och att utarbeta individuella framtidsplaner där studie-och yrkesinrikting ingår.2000/01:So538 av m.fl. (fp) vari yrkas16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en höjning av krontalstaket för lönebidraget så att stimulansenoch kompensationen även kan komma mer kvalificerade tjänster till del.2000/01:Kr345 av m.fl. (kd) vari yrkas15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om projektet /01:Kr346 av och () vari yrkas9. begär att regeringen återför möjligheter till s.k. otradi-tionella medel till länsarbetsnämnderna.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett rådgivningscenter för dansare.31. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kultur- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder.2000/01:Kr701 av m.fl. (mp) vari yrkas8. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga attföra över mer pengar från arbetsmarknad till kultur.2000/01:Ub280 av och () vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bristen på yrkesutbildad arbetskraft i län.2000/01:Ub281 av m.fl. (m) vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsmarknadspolitikens konsekvenser.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det växande utanförskapet på arbetsmarknaden.2000/01:Ub323 av m.fl. (kd) vari yrkas2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lärlingsutbildning som arbetsmarknadspolitisk åtgärd.2000/01:T229 av () vari yrkas7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra till försökslän för att använda arbets-marknadsutbildningsmedel inom NO/TE-utbildning.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra till försökslän för starta-eget-bidragtill icke arbetslösa, där en samfinansiering sker mellan , länssty-relsen och länsarbetsnämnden.2000/01:N266 av m.fl. (m) vari yrkas4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behoven av en arbetsmarknadspolitisk reform.2000/01:N268 av m.fl. (fp) vari yrkas25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att arbetsmarknadspolitiska medel skall kunna användas friare.2000/01:N324 av m.fl. (kd) vari yrkas9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om framtidens arbetsmarknad.2000/01:N325 av () vari yrkas27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de arbetsmarknadspolitiska medlen skall användas friare isamtliga län.2000/01:N388 av m.fl. (mp) vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att också arbetande skall få starta-eget-bidrag.InnehållsförteckningElanders Gotab, 20002000/01:AU1Bilaga 2241 Allmänna frågor1.1 PropositionenSvensk ekonomi utvecklas väl. Tillväxten är god, arbetslösheten minskaroch sysselsättningen ökar.Hög sysselsättning är grunden för välfärden. Åtgärder genomförs för attytterligare pressa tillbaka arbetslösheten. Målet om att sänka den öppnaarbetslösheten till , det s.k. halveringsmålet, har så gottsom uppnåtts. Mätt som årsgenomsnitt beräknas den öppna arbetslöshetenunder innevarande år uppgå till och till 3,8 %.Den offensiv för tillväxt och rättvisa som regeringen presenterade i 2000års ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) skall förverkligasgenom ett brett åtgärdsprogram. Målet är full sysselsättning. Åtgärdspro-grammet innebär bl.a.att de arbetsmarknadspolitiska programmen i högre grad riktas mot delångtidsarbetslösa,att kraven på aktivitet i arbetslöshetsförsäkringen tydliggörs,att ett generöst anställningsstöd utgår till de arbetsgivare som anstäl-ler personer som varit arbetslösa ,att aktiva åtgärder genomförs för att sjukskrivna och förtidspensioneradeskall kunna återgå till arbetslivet,att förlängs för att öka utbudet av utbildad arbetskraft,att det införs en maxtaxa inom barnomsorgen som minskar marginaleffekter-na och därmed främjar arbete och utbildning, ochatt resurserna till skolan och högskolan ökar kraftigt de närmaste åren.Målet om sysselsättning , det s.k. sysselsättningsmålet,ligger inom räckhåll och skall uppnås. Sysselsättningen ökar över i stortsett hela landet, men fortfarande finns stora regionala obalanser. Denhelt övervägande delen av de nya arbetstillfällena tillkommer inom denprivata tjänstesektorn.Möjligheterna att delta i arbetslivet skall öka för alla. Kraftfullainsatser görs för att öka arbetskraftsutbudet. Alla behövs på arbetsmark-naden. Ökat arbetskraftsutbud är också en förutsättning för en hög till-växt i ekonomin.Människor med invandrarbakgrund har betydligt högre arbetslöshetoch lägre sysselsättning än övriga svenskar, vilket måste ändras. Åtgär-der vidtas för att bl.a. öka möjligheterna att komplettera utbildningenför utländskt utbildade, för att stimulera etnisk/kulturell mångfald inomoffentlig förvaltning och privata företag och för att erbjuda rådgivningtill invandrare som startar eller driver småföretag.Det finns fortfarande lediga resurser på arbetsmarknaden, och det förvän-tas inte uppstå några generella bristsituationer och . Ivissa regioner respektive sektorer finns det dock tecken på arbetskrafts-brist.Arbetsmiljöpolitiken skall främja god tillväxt och tryggad välfärd. Enviktig förutsättning för ökad sysselsättning och tillväxt är en fortsatthög prioritering av insatser för en god arbetsmiljö, integrering av ar-betsmiljöarbetet i verksamheten, liksom insatser mot arbetsskador. "Detgoda arbetet" ger individen möjlighet till delaktighet och inflytande,till utveckling och ökad kompetens.Regeringen avser att skapa största möjliga uppslutning för en politik förfull sysselsättning. I det sammanhanget har arbetsmarknadens parter enviktig roll. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellanregeringen, och . Genom samarbetet, som berörde fem områdena ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och mil-jö, bekräftas att det finns en politisk majoritet för en ekonomisk poli-tik inriktad på full sysselsättning, rättvis fördelning, ett offentligtöverskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel samt pris-stabilitet. Politiken syftar vidare till jämlikhet, jämställdhet ochekologisk hållbarhet.Vissa särskilda grupperNär det gäller arbetsmarknaden för invandrare konstateras i budgetpropo-sitionen att situationen för utomnordiska invandrare har förbättratsnågot efter 1997. Arbetslöshetstalen i denna grupp är dock fortfarandeväsentligt högre än vad som är fallet för personer födda i ävenom det finns stora skillnader mellan olika grupper av invandrare.Regeringen anser att politiken måste inriktas på att undanröja strukturersom kan verka diskriminerande eller på annat sätt utestängande och harinitierat ett särskilt mångfaldsprojekt som senast den 1 december 2000skall presentera ett förslag till nationellt program för ökad och bättretillvaratagen mångfald inom arbetsmarknad och näringsliv. Regeringenavser därefter att återkomma till med förslag om hur mångfaldeni arbetslivet kan utnyttjas bättre.När det gäller arbetsmarknaden för ungdomar har såväl arbetslösheten somlångtidsarbetslösheten minskat kraftigt, vilket ärett resultat av regeringens starkt uttalade ambition att ingen ungdomskall vara arbetslös i utan att få ett erbjudande om ettarbete eller utbildning. Målsättningen om att inga ungdomar skall varalångtidsarbetslösa har uppfyllts.Även om arbetsmarknadsutvecklingen generelltsett är positiv för de långtidsinskrivna med ett minskat antal sådanapersoner inskrivna gäller detta dock inte för de äldre på arbetsmarkna-den. Gruppen är den enda grupp där långtidsinskrivningar-na inte minskat under perioden.Avstämning av halveringsmåletI anslutning till att målet för öppen arbetslöshet, det s.k. halverings-målet, infördes utfäste sig regeringen att varje halvår redovisa en av-stämning av måluppfyllelsen. Den åttonde redovisningen, som återfinns ibudgetpropositionen för och som även inkluderar en uppföljning avdet s.k. sysselsättningsmålet, innehåller bl.a. följande uppgifter.Arbetslösheten har minskat kraftigt bland kvinnor och män under de senas-te åren. Minskningen har uppgått till mer än 4 procent-enheter och regeringen bedömer att arbetslöshetsmålet är så gott somuppnått.När sysselsättningsmålet fastställdes gjordes beräkningen att ca 55 000nya arbetstillfällen skulle behöva tillkomma mellan 1997 och 2004.Sedan sommaren 1997 har sysselsättningen ökat med i genomsnitt 80 000personer , alltså klart snabbare än den takt som krävs för attuppnå sysselsättningsmålet.Regeringens politik för ökad sysselsättning bygger på fem grundstenar:sunda offentliga finanser och stabila priser, bättre fungerande lönebild-ning, huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske inomden privata sektorn, i den offentliga sektorn skall verksamheter priori-teras före transfereringar samt minskad arbetslöshet främst genom attfler får arbete eller utbildning som ökar möjligheterna till arbete.1.2 Förslag från revisorer om arbetslinjens tillämpning för deäldreRiksdagens revisorer har på eget initiativ granskat arbetslinjens till-lämpning för den äldre arbetskraften. I rapporten /2000:7 Arbetslin-jens tillämpning för de äldre redovisas revisorernas granskning, övervä-ganden och förslag. Rapporten har remissbehandlats.I revisorernas förslag till (1999/2000:RR13) angående ar-betslinjens tillämpning för de äldre finns överväganden och förslag medfyra huvudinriktningar: regelverken behöver bli tydligare, tillämpningenav regelverken behöver förbättras, staten bör föregå med gott exempel och"äldreavgångarna" måste stoppas.Revisorerna konstaterar i sitt förslag att remissbehandlingen av derasrapport tillämpning för de äldre visar att det råder storenighet kring det angelägna att bryta trenden mot successivt allt lägrefaktisk pensionsålder. Huvudansvaret för detta ligger på arbetsmarknadensparter, men statliga regelverk kan också främja en utveckling i dennariktning.När det gäller behovet av förtydliganden av regelverken för att främjaarbetslinjen för äldre betonar revisorerna att arbetslinjen måste stå ifokus vid översyner och förändringar av de statliga ersättningssystemen.Det finns enligt revisorerna anledning att kartlägga ansvarsfördelningoch ärendeströmmar mellan olika ersättningssystem, liksom kombinationerav sådana, och att analysera effekterna på arbetslinjen. revi-sorer föreslår mot denna bakgrund att regeringen redovisar hur vanligtdet är att arbetslöshetsersättning kombineras med andra ersättningar ochhur vanligt det är att arbetslösa rör sig mellan olika ersättningssystemsamt redovisar de åtgärder som vidtagits mot bakgrund av revisorernaspåpekanden (revisorernas förslag 1).Revisorerna ser positivt på att AMS vidtagit åtgärder för att förankratillämpningen av arbetslinjen för de äldre inom förmedlingsverksamhetenoch föreslår att regeringen följer upp och redovisar de åtgärder AMS ochRFV vidtagit för att förbättra tillämpningen av regelverken för de äldre(revisorernas förslag 2).Enligt revisorerna har staten som arbetsgivare en viktig roll när detgäller att påverka negativa attityder mot äldre arbetskraft.När det gäller behovet av att stoppa äldreavgångarna konstaterar reviso-rerna att uppgifter tyder på att uppmärksamheten i bl.a. medierna kringdessa kan ha bidragit till att företeelsen minskat i omfattning. Vidarekan införandet av aktivitetsgarantin utgöra en lämplig åtgärd för atthjälpa äldre arbetslösa tillbaka till arbete. Revisorerna föreslår attregeringen redovisar de åtgärder som vidtagits för att stoppa äldreav-gångarna, vilka insatser som satts in för de personer som befinner sig idenna grupp och vilka lösningar man därvid åstadkommit (revisorernasförslag 3).1.3 Oppositionspartiernas alternativ till regeringens förslag i budget-propositionenOppositionspartierna har i parti- och kommittémotioner angivit sina merövergripande synpunkter på arbetsmarknadspolitiken. Nedan redovisas isammandrag partiernas politik i denna del. I avsnittet behandlas ocksåmotioner om arbetsmarknaden för grupperna invandrare, ungdomar, äldre ochlångtidsarbetslösa samt enskilda motioner om politikens allmänna inrikt-ning och om en gemensam nordisk arbetsmarknad. Motioner om arbetsmarkna-den för arbetshandikappade tas upp i anslutning till behandlingen avanslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade.Moderata samlingspartietModeraterna menar i motion A244 (yrk. 1, 2, 3 och 6) att stårinför en rad utmaningar som vi måste möta: ett individ- och samhällskli-mat måste skapas där alla människor ges de bästa möjliga förutsättningaratt växa. I sammanhanget har utbildning och rörlighet otvetydig betydel-se. Varje individ måste få tillgång till utbildning av högsta kvalitet.Vidare måste företagande och entreprenörskap, hårt arbete och avanceradestudier premieras. Alla människor måste ges möjlighet att få ett arbete.Den trygghet och tillfredsställelse ett arbete ger kan inte ersättas avbidrag eller konstlade åtgärder.För att detta skall bli möjligt krävs förändringar när det gäller löne-bildning, socialförsäkringssystem, skatter, utbildning och kompetensut-veckling så att ett dynamiskt samhällsklimat kan skapas. För att allaskall kunna få ett arbete krävs också att den traditionella, ineffektivaarbetsmarknadspolitiken läggs om och att fokus sätts på resultaten. Geo-grafisk rörlighet i form av pendling bör uppmuntras. Den stora arbets-kraftsreserven måste tas till vara. Konstlade åtgärder och bidrag måstebytas mot riktiga arbeten. Även internationaliseringen innebär en utma-ning. Strukturreformer krävs, bl.a. när det gäller beskattningen, för attkunnande och idéer skall stanna i svenska företag och i Sverige.Ytterligare en utmaning för är enligt att bryta detväxande utanförskapet i landet. Denna fråga tar partiet också upp i mo-tion Ub281 (yrk. Utanförskapet samt den farliga och onödiga tudel-ningen är en följd av långtidsarbetslösheten och av att många människormed invandrarbakgrund aldrig får chansen att ansvara för sin försörjning.Partiet förordar reformer för att ge alla människor redskap att själva taansvar för sina liv. Utbildningen i svenska måste ha hög kvalitet och hasamband med ett riktigt arbete, man skall ha rätt att välja skola åt sinabarn och det skall gå att starta företag utan att drunkna i regelverk ochbyråkrati. Den som står utanför arbetsmarknaden måste ges verkliga möj-ligheter att ta sig in där.Enligt gäller det att skapa ett dynamiskt samhällsklimat därenskilda människor har verktygen för att själva kunna påverka sin livssi-tuation och sin framtid. Det är inte bara arbete som skall vara lönandeutan också investeringar i utbildning samt idéer och företagande. Denviktigaste åtgärden i sammanhanget är reformerade och sänkta skatter.Också andra insatser behövs, exempelvis ökade resurser till kunskapsklus-ter, åtgärder för att förbättra tillgången på riskkapital samt för attminska och förenkla regelverken kring företagande. bör ocksåsnarast ansluta sig till EMU:s tredje steg.Moderaterna anser i motionerna A244 (yrk. 6), N266 (yrk. 4) och A301(yrk. 1) att den traditionella arbetsmarknadspolitiken har misslyckats.Nu behövs omfattande förändringar. Möjligheterna att stärka det lokalaansvaret för de arbetslösas situation genom någon form av arbetsgarantibör prövas. Konstlade åtgärder och bidrag skall tas bort, och det skall istället vara arbete som är det viktiga. Yrkes- och lärlingsutbildningenskall utökas kraftigt bl.a. i syfte att motverka flaskhalsar, äldre ar-betslösa bör få bättre möjligheter att gå igenom tidsbegränsade och spe-cifikt inriktade yrkesutbildningar och den kompletterande utbildningenför invandrare förbättras. Undervisningen i svenska för invandrare måsteeffektiviseras och individualiseras.För att skapa en öppen och rörlig arbetsmarknad måste bl.a. den arbets-rättsliga lagstiftningen moderniseras och individualiseras samt lönebild-ningen decentraliseras.