bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret jämtemotioner, revisorers förslag 1998/99:RR7 Anpassningen avtotalförsvaret jämte en motion samt ett antal motioner avgivna under denallmänna motionstiden under år 1999.Försvarsplanering och försvarsekonomiUtskottets majoritet avvisar Moderata samlingspartiets, Kristdemokraternasoch liberalernas förslag - samt ett stort antal enskilda motionärersförslag - att avslå regeringens proposition i dess helhet.Om avslår propositionen kan det nödvändiga reformarbetet intepåbörjas. försvarsbeslut skulle därmed fortsätta att gälla som ut-gångspunkt för försvarsplaneringen, vilket enligt utskottets mening vore enorimlig ordning. Det skulle medföra att reformeringen av Försvarsmaktenskjuts . Utskottet konstaterar att regeringen och Försvarsmaktenär överens om vilka åtgärder som behöver vidtas för att förändra För-svarsmakten mot bakgrund av de försvarspolitiska behoven och de ekono-miska förutsättningarna. Enligt utskottets majoritet bör därför den försvars-politiska förändringsprocessen drivas vidare med huvudsaklig utgångspunkt ide förslag som regeringen lagt fram.Moderata samlingspartiet, och liberalernautvecklar respektive partis synpunkter på försvarspolitiken i reservationeroch särskilda yttranden.Försvarsmaktens operativa förmågaRiksdagen har tidigare beslutat att ett 20-tal s.k. operativa förmågor skallligga tillgrund för utveckling, bibehållande och avveckling av olika för-bandstyper inom Försvarsmakten. Utskottsmajoriteten föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag till förändringar av de operativa förmågorna.Innebörden härav är att förmågorna jämfört med tidigare preciseras så att debättre speglar Försvarsmaktens fyra huvuduppgifter. Förmågorna skall ocksålättare kunna följas upp.De operativa förmågorna hänför sig till? försvar mot väpnat angrepp i fyra beredskapsanknutna tidsperspektiv,nämligen grundläggande försvarsförmåga och grundberedskap,grundläggande försvarsförmåga på kort sikt (), förmåga till an-passning på medellång sikt () respektive förmåga till anpass-ning på lång sikt (),?? förmåga att hävda svensk territoriell integritet,?? förmåga att bidra till fred och säkerhet i omvärlden samt?? förmåga att kunna stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningari fred. ?Utskottet betonar, liksom regeringen i propositionen, att Försvarsmaktenskall utformas så att den kan utgöra en gemensam resurs för alla slags ope-rativa uppgifter. Organisationen skall vara flexibel och kunna anpassas tillnya uppgifter och framtida villkor. Hot om omfattande militära angrepp skallinom ramen för den s.k. anpassningsprincipen kunna mötas genom en för-måga till upprustning. De närtida kraven på att kunna möta ett militärt an-grepp skall kunna tillgodoses med för tillfället disponibla resurser.Förmågan att kunna delta i internationella fredsfrämjande insatser priori-teras högt. instämmer i regeringens, utrikesutskottets och ivissa motionärers åsikt att förmåga måste förbättras när det gälleratt snabbt kunna delta i internationella fredsfrämjande insatser.Vänsterpartiet och förordar i en gemensam reservation en hög-re ambition när det gäller förmågan till internationell minröjning.Med anledning av förslag om anpassningsprincipens tillämpning, avgivnaav revisorer samt i vissa motioner, har utskottet övervägt om detfinns skäl för att besluta om särskilda åtgärder. Utskottet ser intenågot sådant behov. reserverar sig mot utskottsmajorite-ten.Försvarsmaktens krigsförbandGrunden för det militära försvarets utveckling skall även framgent vara för-mågan till väpnad strid. Behovet att försvara vid ett väpnat angreppställer de största anspråken på våra totalförsvarsförberedelser och därmedäven på det militära försvaret. Utgångspunkten för utvecklingen av krigsför-bandens organisation, utrustning och beredskap är de olika operativa förmå-gor som har beslutat. Vidare skall det i krigsorganisationen påolika sätt byggas in en förmåga att successivt förändra förbandens antal,sammansättning och beredskap m.m. mot bakgrund av bl.a. förändringarna idet säkerhetspolitiska läget. Utskottet anser att regeringens förslag tillinrikt-ning av organisationen fram t.o.m. bör bifallas och ligga till grundför fortsatt planering och erforderliga åtgärder fram till nästa försvarsbeslut.Utskottet delar regeringens mening att markstridskrafterna skall ha högförmåga till väpnad strid. Vapenverkan, rörlighet och skydd bör vidareut-vecklas liksom förmågan till underrättelseinhämtning och ledningskrigföring.De operativt rörliga markstridsförbanden bör - i likhet med regeringensförslag - inriktas mot en struktur som omfattar en armédivisionsstab medtillhörande förband, bland dem bl.a. jägar-, fallskärmsjägar- och luftvärns-bataljoner. Vidare bör sex armébrigadledningar, sexton mekaniserade batal-joner, sex stadsskyttebataljoner samt understödsförband m.m. skapas. Meddenna organisatoriska inriktning jämte omläggningen av utbildningssystemetför markstridsförbanden kommer fyra armébrigader att kunna organiserasomedelbart efter en mobilisering. Under förutsättning av att det nya utbild-ningssystemet förverkligas och utbildningen ges erforderliga resurser, bedö-mer utskottet att markstridskrafternas beredskap och förmåga till väpnadstrid kommer att förbättras jämfört med rådande läge. Avvägningen mellanmarkstridskrafternas olika funktioner synes rimlig - förutom dimensione-ringen av antalet artilleri- och luftvärnsförband. Artilleri- och luftvärnsfunk-tionen bör ägnas särskild uppmärksamhet i det fortsatta utredningsarbetet,t.ex. inför nästa försvarsbeslut hösten 2001.Utskottet anser att hotet om en stort upplagd kustinvasion syftande till enockupation av är ytterst avlägset. Förband och vapensystem inommarinstridskrafterna vars huvuduppgift är att ingripa mot en kustinvasion,kan därför reduceras avsevärt eller helt utmönstras. Utskottet ställer sig så-lunda bakom förslaget att reducera antalet ytstridsfartyg och ubåtar. Antaletpatrullbåtar av Kaparenklassen bör avvecklas i takt med att ytstridsfartyg avVisbyklassen tillförs marinstridskrafterna. Det bör inte organiseras en sär-skild flottiljledning för en internationell sjöstyrka. Det fastasjöfrontsartilleri-et bör helt utgå. Kustförsvarsförbanden bör vara rörliga och inriktas mot treamfibiebataljoner.Utskottet anser beträffande flygstridskrafterna att stridsflygförbanden tillsvidare bör inriktas mot åtta divisioner JAS 39 . Paral-lellt med ombeväpningen till Gripensystemet bör Viggensystemet successivtavvecklas. De två extra JA 37-divisioner som behövs för att bedriva en kon-tinuerlig flygförarutbildning skall avvecklassnarast efter det att ombeväpningen till Gripensystemet är genomförd.Två helikopterbataljoner bör kunna ligga till grund för planeringen. An-skaffningen av nya helikoptrar sker inom ramen för ett nordiskt samarbete.Det innebär att inte fullt ut nu förfogar över besluten om vilka typeroch när nya helikoptrar kommer att införas i Försvarsmakten. Utskottet beja-kar en planering som leder fram till att ett luftburet förband kan orga-niseras. Ekonomiska och praktiska förutsättningar får dock avgöra i vilkentakt detta kan åstadkommas.Utskottet anser i likhet med regeringen att det utöver operativt rörligamarkstridsförband - vilka skall kunna genomföra väpnad strid i hela landet -måste organiseras även mer lokalt bundna markstridsförband. De nationellaskyddsstyrkorna - som regeringen kallar dem - skall medvarierande beredskap ha förmåga att skydda befolkningen och infrastruktu-ren samt att stödja de operativt rörliga förbanden. Territorialförsvarsförband,hemvärnsförband och vissa andra delar av dagens militära försvar bör inord-nas i denna organisation.Utskottet delar regeringens och flera motionärers mening att det finns osä-kerheter om hur skyddet av viktiga totalförsvarsanläggningar skall ordnas.De s.k. nationella skyddsstyrkornas närmare uppgifter, utformning, ledningoch beredskap är ännu oklar. Utskottet förutsätter därför att regeringen åter-kommer med fördjupat underlag i dessa frågor senast i samband med nästaförsvarsbeslut. I det sammanhanget bör övervägas de frivilliga försvarsorga-nisationernas roll för dessa förbands personalförsörjning och utbildning.Utskottet anser att innebörden av vissa av de i propositionen aviserade nyaförbandstyperna är oklar. Regeringen bör därför återkomma med ett förtyd-ligande över vilka nya förbandstyper som bör organiseras och vilka operativabehov de avser att tillgodose.Däremot anser utskottet att och förslag attorganisera en miljöbrigad, eller miljöförband i övrigt, inom totalförsvaret böravvisas. Totalförsvarsplikten kan inte användas för att personalförsörja såda-na enheter.Hemvärnet har en viktig roll i skyddet av viktiga samhällsfunktioner bl.a.för att säkra ledningssystemets funktion. Hemvärnet skall med hög bered-skap bevaka och skydda viktiga totalförsvarsobjekt mot sabotage. Hemvärnetfår en betydligt mer framskjuten position i det svenska försvaret än hittillsbl.a. för att lokalt upprätthålla den militära närvaron som är viktig för med-borgarnas allmänna försvarsvilja. En stor del av de markstridsförband somframgent kommer att finnas gripbara med kort varsel utgörs av hemvärnsför-band.Försvarsmaktens förmåga att anpassa organisationens numerär, samman-sättning och beredskap är av grundläggande försvarspolitisk betydelse. Ut-skottet delar därför regeringens uppfattning att planer och förberedelser iövrigt måste studeras ytterligare för att bedöma realismen i Försvarsmaktensförmåga i dessa avseenden. Regeringen bör därför i försvarsbeslutsproposi-tionen redovisa inom vilka tidsförhållanden och förutsättningar iövrigt som Försvarsmakten på nytt kan organisera två armébrigader jämteunderstöds- och underhållsförband, en amfibie- och två kustartilleribataljo-ner, två ubåtar samt upp till 12 stridsflygdivisioner. En sådan redovisninginför skulle tydliggöra vilka handlings-möjligheter - och i vilka tidsperspektiv - som statsmakterna kan besluta omen annan numerär eller sammansättning av Försvarsmakten.Nästa försvarsbeslut avses fattas avseende försvarsbeslutspe-rioden . Utskottet konstaterar att underlaget för ställningstagandentill krigsorganisationens långsiktiga inriktning behöver preciseras på ett antalpunkter innan ett mer detaljerat ställningstagande görs av utvecklingen framt.o.m. Fortsatt beredning kan innebära att det kan visa sig motiveratatt på några punkter justera inriktningen.I en reservation redovisar Moderata samlingspartiet en annan syn på krigs-organisationens utveckling.Försvarets ledningLedningsfunktionernas utveckling skall ingå som en del i den genomgripan-de förändringen av totalförsvaret.Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslag att lägga nednuvarande? Armé-, Marin- och Flygvapencentrum,?? militärområdesstaber, fördelningsstaber och militärkommando,?? försvarsområdesstaber,?? marinkommandon och flygkommandon samt?? ?Moderata samlingspartiet reserverar sig mot att nu avveckla civilbefälha-varna. Tillsammans med förordar i en annanreservation att det tillsätts en parlamentarisk utredning om ledningsorganisa-tionen.Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag att på cen-tral nivå inrätta en s.k. operativ insatsledning. Utskottet anser att regeringenbör återkomma till med ett samlat förslag till ledningsorganisationpå central nivå i vilket uppgifternas närmare fördelning inom högkvarteretoch den operativa insatsledningen framgår, liksom den operativa insatsled-ningens lokalisering.Utskottet föreslår vidare bifall till regeringens förslag att inrätta s.k. mili-tärdistriktsstaber i , , och . Vänsterpartietförordar andra lösningar.När det gäller informationskrigföring och IT-säkerhet anser utskottet attdet inom området krävs ett samlat grepp som bl.a. lägger fast ansvaret påmyndighetsnivå. Regeringen bör återkomma till med för-slag till åtgärder inom ramen för ett samlat ansvarstagande.Försvarsmaktens organisation i fredUtskottet konstaterar att beredningen av Försvarsmaktens framtida organisa-tion i fred ger vid handen att omfattande förändringar av organisationenkommer att behöva ske.Utskottet delar regeringens uppfattning att Försvarsmaktens organisation istort bör bestå av sex mekaniserade förband, en enhet för internationell ut-bildning, ett förband för respektive specialtruppslag kompletterat med ut-bildningskapacitet i för att säkerställa vinterkompetens, två jägar-förband, två kustartilleriförband, två baser för utbildning av sjöstridskrafteroch möjlighet för tidsbegränsad basering på ytterligare en plats, två helikop-terförband och en mindre helikopterenhet samt två militärhögskolor.Utskottet anser att det bör finnas fyra flygflottiljer i stället för fem, somregeringen förordat.Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslag att lägga ned? IB 1 , IB 2 , IB 12 , IB 16 , NB13 , NB 21 , MekB 8 ,?? A 3 , A 7 , A 8 ,?? Lv 2 , Lv 3 , Lv 7 ,?? S 3 ,?? 3 ,?? T 3 ,?? K 1 , I 22 ,?? KA 2 , KA 3 ,?? helikopterbataljon , helikopterbataljon ,?? ?Utskottet anser att Örlogsskolorna i bör flyttas till Kungshol-men där en utökad verksamhet skall genomföras jämfört med vad som ärfallet vid Örlogsskolorna.Utskottet anser att tidpunkten 2003 inte nu behöver preciseras som en bort-re gräns när det gäller Försvarsmaktens eget behov av helikoptrar på Säve.Utskottet anser i likhet med regeringen och Försvarsmakten att flygstrids-krafterna för att lösa uppgiften att försvara vårt land skall beståav åtta divisioner JAS 39 . I propositionen anger regeringen att dessaåtta divisioner bör fördelas på fyra flottiljer. Utskottet instämmer i detta.I propositionen beskriver regeringen ett antal andra uppgifter som ocksåskall hanteras av Försvarsmakten. Så är t.ex. utbildningen av nya flygförare,omskolningen till Gripensystemet och exportstödet känsligt för störningarunder vilket ställer särskilda krav på flottiljkapaciteten.Utskottet anser att formen för den framtida flygförarutbildningen, såvälgrundläggande taktisk flygutbildning (GTU) som grundläggande flygutbild-ning (GFU), bör ses över. Syftet är att uppnå ökad internationell samverkankring utbildningen samt i de delar där det är lämpligt integrerad militär ochcivil flygförarutbildning.Utskottet anser vidare att regeringen bör återkomma till rörandeexportstöd och utbildning av flygförare. Detta bör ges regeringen till känna.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag att Skånska flygflot-tiljen () i läggs ned . börsåledes godkänna förslaget.På F 16 finns två Viggendivisioner och den grundläggande taktiskaflygutbildningen. Som tidigare beskrivits skall regeringen återkomma tillriksdagen med förslag om den framtida taktiska flygutbildningen.I konsekvens med utskottets ställningstagande när det gäller antalet flygdi-visioner föreslår utskottet att Viggendivisionerna vid F 16 i läggsned . Utskottet gör bedömningen att de fyrakvarvarande flottiljerna har de långsiktigt bästa förutsättningarna för attbedriva en rationell och miljöanpassad verksamhet. Vad utskottet ovan anförtom nedläggning vid F 16 i bör ges regeringen till känna.Moderata samlingspartiet och reserverar sig mot den före-slagna lösningen av flygstridskrafternas framtida organisation.Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag att grundor-ganisationen skall ha den omfattning och lokalisering avseende ett femtiotalorganisationsenheter som framgår av sammanställningen (s. 133). Utskottetanser dock att lokaliseringen av den operativa insatsledningen skall avgörassenare.Anskaffning av materiel, m.m. Forskning och teknikutvecklingUtskottsmajoriteten föreslår att godkänner regeringens förslag tillinriktning av Försvarsmaktens anskaffning av materiel och anläggningar.Även den föreslagna inriktningen för forskning och teknikutveckling börgodkännas. Moderata samlingspartiet, , ochMiljöpartiet förordar i reservationer en delvis annan inriktning.Utskottet delar regeringens uppfattning att Försvarsmaktens materielför-sörjning måste bli mer flexibel. Försvarsmaktens försörjning med materielbör kunna förändras och anpassas för att möta nya hotsituationer och föränd-rade krav på det militära försvaret. Dagens situation med ofta mycket lång-siktiga bindningar i materielkontrakten bör successivt förändras i riktningmot en ökad satsning på forsknings- och utvecklingsprojekt samt prototyp-framtagning, vid behov följt av en begränsad serieanskaffning med optionerför ytterligare anskaffningar.För att Försvarsmaktens materielplanering skall kunna bli en integrerad delav ett anpassningsförsvar måste den långsiktiga planeringen innehålla ettekonomiskt utrymme för framtida alternativa anskaffningsmöjligheter. Dettautrymme får inte vara bundet till specifika objekt eller system.Utskottsmajoriteten anser liksom regeringen att en internationellt väl inte-grerad försvarsindustri bidrar till att säkerställa en oberoende och för vårabehov anpassad materielförsörjning.Utskottet föreslår att avslår ett antal motionsyrkanden som avserenskilda materielsystem eller förhållanden vid försvarsindustrin.Avveckling av materiel, mark och anläggningarDe förestående förändringarna av Försvarsmaktens krigsorganisation ochnedläggningen av fredsförband kommer att medföra ett omfattande behov avatt avveckla mark, anläggningar och lokaler. Utskottet föreslår att riksdagenbifaller regeringens begäran om ett bemyndigande att sälja materiel, markoch anläggningar som inte längre behövs.Utskottet anser, liksom regeringen, att Försvarsmaktens överskottsförnö-denheter i första hand skall utnyttjas inom de frivilliga försvarsorganisatio-nerna, för humanitära insatser, för militärt säkerhetsfrämjande materiel-samarbete och för att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar ifred.Utskottet anser att effekterna av att tillämpa kapitalkostnader för försvaretsfastigheter och anläggningar bör granskas.PersonalUtskottet anser sig inte nu kunna göra några uttalanden om Försvarsmaktensbefälsbehov i den nya organisationen. För ett ställningstagande i denna frågaanser utskottet att det långsiktiga behovet av officerare måste prövas införförsvarsbeslutet . Senast Försvarsmaktens befälsbehov fick en utom-stående prövning var av som redovisade sina ställ-ningstaganden . Försvarsmaktens behov av officerare - såväl totaltsom på olika nivåer - bör därför på nytt genomlysas. Enligt utskottet bördetta ske av den nu tillsatta , som bör gestilläggsdirektiv om detta. Därigenom kan inför nästa försvarsbeslutfå ett betydligt bättre underlag i ärendet än vad som är fallet.Civil och militär samverkanUtskottet anser - i likhet med regeringen - att det är värdefullt med en regio-nal försöksverksamhet för att belysa möjligheterna till ytterligare samverkanmellan Försvarsmakten och civila myndigheter. Utskottet bedömer att dettabör kunna prövas inom ramen för en försöksverksamhet och att börgöras till försöksområde för samordning av militär och civil krishantering.Förslag 1998/99:RR7 Anpassningen avtotalförsvaretRiksdagens revisorer föreslår1. att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorernahar anfört angående regeringens redovisning till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorernahar anfört angående myndigheternas redovisning till regeringen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorernahar anfört angående alliansfrihet och internationalisering,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorernahar anfört angående omvärldsanalyser,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorernahar anfört angående finansiering,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorernahar anfört angående det civila försvaret.Proposition 1999/2000:30 Det nya försvaretRegeringen föreslår i propositionen1999/2000:30 vari yrkas1. att godkänner regeringens förslag i fråga om Försvarsmaktensoperativa förmåga (avsnitt 5.2.3, 5.2.4, 5.2.5 och 5.2.6),2. att godkänner regeringens förslag till inriktning av Försvars-maktens framtida insatsorganisation (avsnitt 5.3),3. att godkänner regeringens förslag att lägga ned Livgardesbri-gaden i , Värmlandsbrigaden i , Smålandsbriga-den i , Hallandsbrigaden i , Dalabrigaden i , Ånger-manlandsbrigaden i och Skånska dragonbrigaden i (avsnitt 5.4),4. att godkänner regeringens förslag att lägga ned Wendes artil-leriregemente i , på ochNorrlands artilleriregemente i (avsnitt 5.4),5. att godkänner regeringens förslag att lägga ned luft-värnskår på , luftvärnskår i och luft-värnskår i (avsnitt 5.4),6. att godkänner regeringens förslag att lägga ned sig-nalkår i (avsnitt 5.4),7. att godkänner regeringens förslag att lägga ned in-genjörkår i (avsnitt 5.4),8. att godkänner regeringens förslag att lägga ned Norrlandsträngkår i (avsnitt 5.4),9. att godkänner regeringens förslag att lägga ned Livgardetsdragoner i och i (avsnitt 5.4),10. att godkänner regeringens förslag att lägga ned Karlskronakustartilleriregemente med Andra kustartilleribrigaden i ochGotlands kustartilleriregemente på (avsnitt 5.4),11. att godkänner regeringens förslag att lägga ned i och helikopterbataljon i (avsnitt5.4),12. att godkänner regeringens förslag att lägga ned Skånskaflygflottiljen i (avsnitt 5.4),13. att godkänner regeringens förslag att lägga ned Armécent-rum i , Marincentrum i och Flygvapencentrum i (avsnitt 5.4),14. att godkänner regeringens förslag att lägga ned Södra mili-tärområdesstaben i , Mellersta militärområdesstaben i ,Norra militäromsådesstaben i , Södra arméfördelningen i ,Östra arméfördelningen i och Norra arméfördelningen i Bodensamt militärkommando på (avsnitt 5.4),15. att godkänner regeringens förslag att lägga ned försvarsom-rådesstaberna i , , , , , , , , , , , , Umeåoch (avsnitt 5.4),16. att godkänner regeringens förslag att lägga ned Västkustensmarinkommando i , Sydkustens marinkommando i ,Ostkustens marinkommando i och marinkom-mando i samt Södra flygkommandot i , Mellerstaflygkommandot i och Norra flygkommandot i (avsnitt5.4),17. att godkänner regeringens förslag att omlokalisera Försvaretsinternationella kommando från till (avsnitt 5.4),18. att godkänner regeringens förslag att inrätta en operativ in-satsledning i samt militärdistriktsstaber i , ,och (avsnitt 5.4),19. att godkänner regeringens förslag till omfattning av För-svarsmaktens grundorganisation och lokalisering av däri ingående organisa-tionsenheter (avsnitt 5.4),20. att godkänner regeringens förslag till inriktning av Försvars-maktens anskaffning av materiel och anslagsfinansierade anläggningar samtinriktning av forskning och teknikutveckling (avsnitt 5.5.2),21. att bemyndigar regeringen att besluta att sälja mark, anlägg-ningar och lokaler som förvaltas av och som skall av-vecklas till följd av beslut om reduceringar av Försvarsmaktenskrigs- och grundorganisation även när värdet av egendomen överstiger 50miljoner kronor (avsnitt 5.6),22. att bemyndigar regeringen att vid utgången av respektiveupplåtelsetid sätta ned statskapitalet med högst det bokförda värdet på sådanegendom som skall avvecklas (avsnitt 5.6),23. att bemyndigar regeringen att besluta att Fortifikationsverketskall få avräkna de kostnader som uppstår som en följd av avvecklingen frånde samlade intäkterna från försäljningen av den egendom som skall avveck-las, med undantag av kostnader för den miljösanering som Försvarsmaktenenligt miljöskyddslagen (1969:387) skall genomföra (avsnitt 5.6),24. att godkänner regeringens förslag att Civilbefälhavaren iSödra civilområdet, Civilbefälhavaren i Mellersta civilområdet och Civilbe-fälhavaren i Norra civilområdet läggs ned (avsnitt8.2). Motion avgiven med anledning av förslag 1998/99:RR71999/2000:Fö1 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om analys av långsiktiga utvecklingstendenser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en levande inhemsk försvarsindustri,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beslutsformer för anpassningen,4.