bet · GO01SoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Detaljreglering och resultatstyrningär begrepp som genomsyrat hantering avbidragen med en kraftigt ökad byråkratisering som följd.Detta stämmer inte ens överens med vad som står iregeringens proposition 1998/99:134.Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder (14:8)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslag 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiskaåtgärder.Internationaliseringen och det svenska EU-inträdet harändrat förutsättningarna att bedriva en traditionellsvensk alkoholpolitik. Exempel på sådana förändringar ärändrade regler för införsel av alkohol och avskaffandet avmonopolen för tillverkning, import och partihandel avalkoholdrycker, ändrade partihandelsregler, utökad serviceoch ändrade öppettider på Systembolaget, försöksverksamhetmed lördagsöppet m.m. Den illegala hanteringen av alkoholhar också ökat. Ytterligare förändringar avinförselreglerna kommer fortlöpande att ske, och EU:sinförselregler kommer att gälla i fullt ut från2004. Detta kommer att öka gränshandeln och också påverkaalkoholskatterna i framöver. Dessa förändringarkan kraftigt påverka alkoholkonsumtionen och alkoholenstillgänglighet i och måste motverkas på andra sättän tidigare. Även det narkotikapolitiska arbetet påverkasav den ökade internationaliseringen och vårt EU-inträde. Isyfte att motverka en konsumtions- och skadeökning tillföljd av regelförändringarna har detta anslag inrättatsför att intensifiera det alkohol- ochnarkotikaförebyggande arbetet.Regeringen anför att de förebyggande insatserna blir avavgörande betydelse när det gäller att motverka alkohol-och narkotikamissbrukets utbredning. Information,opinionsbildning och andra alkohol- ochnarkotikaförebyggande insatser, framför allt på lokal ochregional nivå, får därför en ökad betydelse iansträngningarna att påverka attityder och beteenden.Erfarenheterna från de projekt på nationell nivå som dennationella ledningsgruppen för alkoholförebyggandeinsatser har initierat är mycket goda.Ledningsgruppen kommer därför att fortsätta att utvecklaoch pröva metoder och modeller för förstärkta förebyggandeinsatser samt att utvidga ansvaret till att också omfattafrågor som har att göra med vård och behandling påmissbruksområdet.Regeringen har till överlämnatproposition 2000/01:20 En nationell handlingsplan föralkoholskadeförebyggande insatser. Syftet medpropositionen är att lägga fast grundvalarna för enalkoholpolitik som leder till minskad alkoholkonsumtionoch begränsade alkoholskador. I handlingsplanen slås detfast att målet för samhällets alkoholpolitik även ifortsättningen skall vara att minska alkoholens medicinskaoch sociala skadeverkningar. Huvudinriktningen föralkoholpolitiken skall vara att stimulera utvecklingen avmålinriktade och samordnade förebyggande insatser påkommunal nivå. Förstärkta åtgärder behövs när det gällersärskilda stödinsatser för riskgrupper och individer medriskbeteende, vård- och behandlingsinsatser,opinionsbildning och information, begränsning avtillgängligheten och marknadsföringen av alkoholdrycker,kompetensutveckling, uppföljning av konsumtions- ochskadeutvecklingen samt alkoholforskning. Förstärktaåtgärder behövs också när det gäller att utvecklasamarbetet på europeisk och internationell nivå. Förgenomförandet av handlingsplanen avsätts 450 miljonerkronor . Propositionen behandlas förnärvarande av socialutskottet.Nationella folkhälsokommittén har i sitt slutbetänkandeHälsa på lika villkor - nationella mål för folkhälsan(SOU 2000:91) som hälsopolitiska mål 13 och 14 angettMinskat skadligt alkoholbruk och Ett narkotikafrittsamhälle. Kommittén anför att EU-medlemskapet förändratdet som tidigare utgjorde viktiga delar avalkoholpolitiken. Det svenska samhället står inför en storutmaning att möta en större tillgång till alkoholdrycker.Ökad information om skadligt alkoholbruk, punktnykterhetoch insatser riktade till barn och ungdom kan på siktminska totalkonsumtionen och alkoholskadorna. Kommitténanför vidare att det är angeläget att tillgången tillnarkotika minskar och att färre ungdomar använder ellerprövar narkotika. För att nå målet måste det förebyggandearbetet förstärkas. Kommittén betonar att det är angelägetatt den svenska staten tillsammans med andra länderbekämpar den pågående attitydförskjutningen och den ökadetillgången på narkotika. Betänkandet är föremål förremissbehandling.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anvisar i enlighet med vad som anförs i motionentill utgiftsområde 9 anslag 14:8 Alkohol- ochnarkotikapolitiska åtgärder för 10 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit (yrkande 9). Motionärernaanför att regeringen nu avsätter medel för genomförande avden nationella handlingsplanen för alkoholpolitiken.Motionärerna anser dessutom att ytterligare medel måstetillskjutas för att arbetet skall få tillräckligtgenomslag. Detta bör finansieras genom att bidragen tillnykterhetsrörelsen minskar.I motion So362 av m.fl. (kd, m, v, c, fp, mp) yrkastillkännagivande om att organisationer som arbetar meddrogförebyggande verksamheter bör ges bättre stöd än (yrkande 2). Motionärerna anför att samhället tydligaremåste förebygga drogmissbruk än vad som görs . Detökande missbruket bland unga är alarmerande och man måstevåga pröva nya metoder för att minska drogproblemen. Godaexempel behöver större spridning.I motion Fi211 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen för anvisar tillanslag 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder(yrkande 15 delvis). Motionärerna anför attinternationaliseringen medför ett ökat inflöde av alkoholoch narkotika. Här krävs både insatser av polis och tull,men också en intensifierad upplysning. Motionärernabedömer att det är nödvändigt att satsa 150 miljoner perår utöver regeringens budget.Alkoholinspektionen (14:9)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslag 14:9 Alkoholinspektionen.Alkoholinspektionen skall övervaka efterlevnaden avalkohollagen, dvs. tillse att bestämmelser avseendehanteringen av alkoholdrycker efterlevs.Alkoholinspektionen startade sin verksamhet den 1 januari1995 med anledning av bl.a. EU-medlemskapet och attriksdagen beslutat att avskaffa de tidigare import,export, tillverknings- och partihandelsmonopolen när detgäller alkoholdrycker. Dessa har ersatts av ett nyttalkoholpolitiskt motiverat tillstånds- och tillsynssystemsom hanteras av Alkoholinspektionen. Detta system har docki vissa delar kritiserats av och . Med anledning av denna kritik har riksdagenbeslutat att från ta bort kravet påpartihandelstillstånd och ersatt detta med det godkännandesom skattemyndigheten ger för att man som partihandlareskall få importera punktskattepliktiga alkoholvaror. Detbetyder för Alkohol-inspektionens del att dess verksamhetnär det gäller tillståndsgivning och tillsyn avpartihandeln kraftigt har reducerats . Pågrund av övergångsregler finns viss tillsyns- ochtillståndsverksamhet kvar . Alkoholutredningenhar dessutom i sitt betänkande Bestämmelser om teknisksprit m.m. (SOU 2000:60) föreslagit att äventillverkningstillstånden avskaffas, och tillsynen överalkoholtillverkarna skall, på samma sätt som medpartihandeln, utövas endast av skattemyndigheten.Organisationskommittén för har i sittslutbetänkande - roll ochuppgifter (SOU 2000:57) behandlat konsekvenserna av attAlkoholinspektionens kvarvarande uppgifter övertas av detombildade . beräknasAlkoholinspektionen få in avgifter motsvarande 4 500 000kr som inlevereras på inkomsttitel och således ej fårdisponeras av myndigheten.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår förslaget att för anvisamedel till anslag 14:9 Alkoholinspektionen (yrkande 10).Motionärerna anför att flertalet frågor kring partihandeloch tillverkning av alkohol borde kunna hanteras avRiksskatteverket och av skattemyndigheterna. För serveringav alkohol finns redan en lokal och re-gional tillsyn, och det saknas enligt motionärernasuppfattning behov av central normgivning utöver befintligalagar och förordningar på serveringsområdet. Enligtmotionärerna är Alkoholinspektionen därigenom en onödigmyndighet som bör avskaffas. Även i motion 2000/01:So300av m.fl. (m) begärs tillkännagivande omavveckling av Alkoholinspektionen (yrkande 13).I motion So506 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen till anslaget 14:9 Alkoholinspektionen anvisar200 mindre än vad regeringen föreslagit (yrkande 4delvis). Motionärerna föreslår besparingar inomadministrationen vid vissa myndigheter med sammanlagt 47,8miljoner kronor (anslagen 13:7, 14:4 och 14:9).I motion So335 av m.fl. (mp) yrkastillkännagivande om att alkoholinspektionen skall ombildastill Alkohol- och tobaksinspektionen (yrkande 5).Motionärerna anför att införande av tillstånd förtobaksförsäljning samt skärpta regler på tobaksområdetkräver en förbättrad tillsyn. Det är en klar fördel om enmyndighet har det samlade ansvaret för all lagstiftningsom berör tobaksområdet. Motionärerna förslår därför attAlkoholinspektionen som utför ett värdefullt ochkvalificerat arbete inom alkoholområdet förstärks ochombildas till (14:10)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslag 14:10 inrättades ienlighet med de krav som Europeiska kommissionen uppställtinför inträde i Europeiska unionen för attSverige skulle kunna behålla detaljhandelsmonopolet förförsäljning av spritdrycker, vin och starköl. Samtidigtavskaffades övriga monopol inom alkoholområdet.Detaljhandelsmonopolet skall fungera icke-diskriminerandei enlighet med de principer som fastlagts i avtalet mellanstaten och Systembolaget. För att säkerställa icke-diskrimineringen inrättades somen oberoende nämnd med uppgift att pröva besvär överSystembolagets beslut att avvisa eller avföra vissalkoholhaltig dryck från sortimentet.Nämnden består av en lagfaren domare som ordförande samtfyra andra ledamöter. De utses av regeringen för tre år.För beredning av ärenden hos nämnden utses en sekreteraresom skall vara lagfaren.Regeringen anför att i ett inledningsskede har det varitsvårbedömt hur många ärenden som nämnden skulle komma attfå behandla. bedöms att verksamheten och antaletärenden har stabiliserats. Därför föreslår regeringen attanslaget dras ned permanent med 0,3 miljoner kronorfr.o.m. år 2001.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår förslaget att för anvisamedel till anslag 14:10 (yrkande11). Motionärerna anför att med ett avvecklatdetaljhandelsmonopol för Systembolaget blir det ocksånaturligt att lägga ned . Även imotion So300 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om avveckling av (yrkande 14).Stimulansbidrag för lokalt folkhälsoarbete (14:11,förslag till nytt anslag)I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen för till anslag 14:12 Stimulansbidragtill lokalt folkhälsoarbete anvisar (yrkande 12). För att stimulera framväxten av ytterligareregionalt och lokalt folkhälsoarbete som bättre änFolkhälsoinstitutet kan tillfredsställa de behov som finnsvill motionärerna anslå 29miljoner kronor i form av ett stimulansbidrag.Övrig medelsanvisningRegeringens förslag till medelsanvisningar till 14:2Bidrag till WHO, 14:3 Bidrag till Nordiskahälsovårdshögskolan, 14:5 och har inte mött någonerinran i form av motioner.BarnpolitikMålet för barnpolitikenI budgetpropositionen föreslår regeringen att målet förbarnpolitiken skall vara: Barn och ungdomar skall växa uppunder trygga och goda förhållanden.AnslagenAnslagen 15:1 och 15:2 förinternationella adoptionsfrågor har inte mött någonerinran i form av motioner.HandikappolitikMålet för handikappolitikenI budgetpropositionen föreslår regeringen att målet förhandikappolitiken skall vara: Utjämna skillnaderna ilevnadsvillkor mellan personer med och utanfunktionshinder.Personligt ombud (16:1)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslag 16:1 Personligt ombud för 2001.Ändamålet med anslaget är att utveckla verksamheten medpersonligt ombud för personer med psykiskafunktionshinder. De personliga ombuden skall bl.a.företräda den enskilde i olika situationer, ge råd ochstöd samt stärka den enskildes egna initiativförmåga.Verksamheten skall grundas på ett kommunalt ansvar ochhuvudmannaskap men olika verksamhetsformer kan prövasbeträffande det praktiska utförandet.Socialstyrelsen har tillsammans med länsstyrelserna fåtti uppdrag att arbeta för att verksamheten blirrikstäckande, definiera vilka arbetsuppgifter som börinnefattas i stödet samt utforma kriterier för vilkapersoner som bör omfattas av insatsen. Socialstyrelsenskall också utvärdera utvecklingen av verksamheten samtvilka effekter den får såväl för psykisktfunktionshindrade som på utnyttjandet och utformningen avandra näraliggande insatser och verksamhetsområden.I motion So506 av m.fl. (c) yrkas attanslag 16:1 Personligt ombud tillförs 30 miljoner kronormer än regeringen föreslagit (yrkande 4, delvis).Motionärerna anser att situationen för psykisktfunktionshindrade behöver förbättras. Regeringen föreslårnu mindre än vad som var avsiktenenligt förra budgetförslaget. Motionärerna godtar intedetta.I motion So354 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om att de personliga ombuden bör ha ensjälvständig ställning (yrkande 15). Motionärerna anseratt det personliga ombudet bör ha en självständig roll - iförhållande till huvudmännen - för att kunna företräda denenskilde och därmed stärka den enskilde.Socialstyrelsen har givit utMeddelandeblad nr 14/00 om statsbidrag till kommuner föruppbyggnad av verksamheter med personliga ombud. finns ett särskilt avsnitt om attpersonliga ombud behöver en fristående ställning. Häranförs bl.a. att "erfarenheter har visat att det är enfördel om de personliga ombuden ges en organisatorisk ochlokalmässig placering som beaktar deras "fristående"ställning. Det kan underlätta deras möjligheter att fåkontakt med psykiskt funktionshindrade personer och attagera i deras intresse på ett trovärdigt sätt. "Vissa statsbidrag inom handikappområdet (16:2)I budgetpropositionen förslås att anvisasunder anslag 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet.Från anslaget lämnas statsbidrag till landstingen förvissa handikappinsatser som avser:- statsbidrag till råd och stöd (200 miljonerkronor)-- statsbidrag till tolktjänst (75 miljonerkronor).-I enlighet med regeringens proposition 1999/2000:79 Frånpatient till medborgare - en nationell handlingsplan förhandikappolitiken och beslut med anledning avdenna (bet. 1999/2000:SoU14, rskr 1999/2000:240) tillförsanslaget engångsvis för att under år2001 tillgodose länsstyrelsernas behov av utbildning medanledning av lagändringar i lagen (1993:387) om stöd ochservice för vissa funktionshindrade (LSS).Syftet med bidraget till tolktjänsten är att gelandstingen förutsättningar att bygga ut tolktjänsten fördöva och dövblinda m.fl.Av statsliggaren för framgår att Socialstyrelsenfördelar bidraget till tolktjänst till landstingen och delandstingsfria kommunerna på grundval av antalet invånarei resp. landstingsområde/landstingsfri kommun den 31december året före bidragsåret. Bidraget till länslandsting utgår dock med ett bidrag per invånare som är högre än för riket i övrigt.I motion So366 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om fördelning av statsbidrag förtolktjänst. Motionärerna anser att anslaget tilltolktjänst borde fördelas utifrån antalet tolkanvändarealternativt antalet beställda tolkuppdrag. länslandsting erhåller för av det totalastatsbidraget på . Socialstyrelsenssenaste rapport visar att läns landsting år 1996hade högsta antalet tolkuppdrag per 1 000 invånare ellerfyra gånger så många uppdrag som riksgenomsnittet. Enrättvis fördelning av bidraget skulle enligt motionärernasmening vara att läns landsting fick mellan 15 och20 % av de anslagna medlen.Statsbidrag till vårdartjänst m.m. (16:3)I budgetpropositionen föreslås att 172 470 000 kronoranvisas till anslaget 16:3 Statsbidrag till vårdartjänstm.m.Vidare föreslås att bemyndigar regeringen attunder , i fråga om ramanslaget 16:3 Statsbidragtill vårdartjänst m.m., ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst60 efter år 2001.Bidrag till viss verksamhet för personer medfunktionshinder (16:4)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet förpersoner med funktionshinder.Bidraget är avsett att öka organisationernas möjligheteratt själva bedriva vissa verksamheter av betydelse förpersoner med funktionshinder. Bidrag lämnas olika verksamheter, bl.a. tillhandikapporganisationer för att bedriva riksomfattanderekreationsanläggningar för personer med funktionshinderenligt bestämmelser i förordningen (1994:950) omstatsbidrag till handikapporganisationernasrekreationsanläggningar. Organisationerna har med dessaanläggningar tagit på sig ett ansvar för att ge personermed omfattande funktionshinder möjlighet till rekreation itillgänglig miljö och med särskild personal och service.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anslår mer än regeringenföreslagit till anslag 16:4 Bidrag till viss verksamhetför personer med funktionshinder (yrkande 13).Motionärerna anser att bidraget tillhandikapporganisationernas rekreationsanläggningar börhöjas med . De anser att det ärcentralt att funktionshindrade och deras anhöriga ges godamöjligheter till rekreation vid anläggningar som ärsärskilt anpassade för specifika funktionshinder.Bidrag till handikapporganisationer (16:5)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslaget 16:5 Bidrag till handikapporganisationer.Statsbidrag lämnas till handikapporganisationer. Bidragetregleras fr.o.m. enligt förordningen(2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer.Enligt den nya förordningen ansvarar försåväl beslut om fördelning som administration av bidragettill handikapporganisationerna. I tilläggsbudgeten för år2000 tillfördes anslaget att fördelastill handikapporganisationerna under andra halvåret 2000.Därutöver har anslaget engångsvis tillförts 5,5 miljonerkronor för att underlätta övergången till ett nyttbidragssystem. I enlighet med beslutet om den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken tillförs anslagetsammanlagt fr.o.m. år 2001.Enligt förordningen (3 §) skall en handikapporganisationför att få statsbidrag bl.a. ha en riksomfattandeorganisation med ett lokalt eller regionalt förankratföreningsliv i minst tio län, ha bedrivit verksamhet iminst samt ha minst 500 medlemmar. Under enetableringsperiod kan stöd lämnas även tillorganisationer som inte uppfyller dessa villkor om detfinns särskilda skäl. I annat fall får statsbidrag lämnastill handikapporganisation som inte uppfyller dessavillkor endast om det finns synnerliga skäl (4 §).Efter ett tillkännagivande från beslutaderegeringen i Ändringav regleringsbrevet för avseendeSocialstyrelsen (S2000/4195/SK, delvis) attSocialstyrelsen skall följa upp och utvärdera effekternaav de nya reglerna för statsbidraget tillhandikapporganisationer. Särskilt bör därvid kartläggasoch analyseras hur övergången påverkar de mindreorganisationerna som inte till fullo uppfyller de formellakriterierna för att erhålla statsbidrag enligt det nyabidragssystemet.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen till anslag 16:5 Bidrag tillhandikapporganisationer anvisar utöver vadregeringen föreslagit (yrkande 14). Regeringen harföreslagit vissa resursförstärkningar av bidraget tillhandikapporganisationerna. Motionärerna anser dock attbidragsgivningen missgynnar alla organisationer somföreträder personer med små och ovanliga handikapp ellersom väljer alternativa organisationsformer, t.ex. inätverk. Alla organisationer, även de som representerarmycket små grupper av handikappade, skall ha rimligamöjligheter att arbeta som självständiga organisationer,anförs det. Motionärerna vill därför tillföra extra medelsom skall riktas särskilt till mindrehandikapporganisationer som arbetar oberoende av de storasamarbetsorganen inom handikapprörelsen. Även i motionSo299 av m.fl. (m) begärs stöd till småorganisationer (yrkande 8).I motion So540 av m.fl. (kd) yrkasatt beslutar att hos regeringen begära enredogörelse för fördelningen av bidrag tillhandikapporganisationer (yrkande 6). rådde ensnedfördelning av bidragen till handikapporganisationerna,anför motionärerna. Regeringen har dock beslutat om en nyfördelning utan att underställa detta avgörande.Den nya fördelningen innebär att de gamla förbunden medmycken social verksamhet får betydligt mindre pengar.Motionärerna yrkar att regeringen lämnar en redogörelsetill om fördelningen av organisationsbidraget.I motion So326 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om organisationsbidrag till (yrkande 8). Motionärerna finner det märkligt attAnhörigrådet, som är en nationell organisation med uppgiftatt föra de anhörigas talan, skall stå utanför rätten tillorganisationsbidrag.Också i motion So541 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om stöd till anhörigorganisationer(yrkande 4). Motionärerna anser att måste ges rimliga ekonomiskaförutsättningar att arbeta. Det är ett ansvar som börligga både på stat, landsting och kommun.I motion So255 av () begärstillkännagivande om förändring av regelverket för stödtill handikapp- och anhörigföreningar (yrkande 3).Motionären anser att förståelsen för den tragedi detinnebär att förlora ett litet barn och det stöd och denhjälp familjen och de anhöriga kan behöva fortfarande istort är begränsad. Regelverket för stöd till handikapp-och anhörigföreningarna bör därför ändras så attanhörigföreningar för spädbarnsdöd kan erhålla stöd tillsin centrala verksamhet. Detta är dessutom ofta ettvillkor för att lokalt stöd skall utgå, anförs det.I motion So370 av m.fl. (mp) begärstillkännagivande om att direktiven för stöd tillorganisationer från ändras så att ävenorganisationer som har en dubbel funktion av självhjälp-och stödkaraktär kan få samhällsstöd för sin verksamhet(yrkande 2). Motionärerna anför att självmord är denvanligaste dödsorsaken bland pojkar och unga män i åldern15-29 år. Trots att människor som går i suicidtankar oftahar kontakt med olika vårdgivare i samhället så är detalltför sällan problemet uppmärksammas och vårdgivare vetinte alltid hur de skall hantera problematiken. Sedan 13år tillbaka finns en anhörigförening, riksorganisationenSPES -Suicid Prevention och Efterlevandes Stöd. Det ärinte en patientorganisation som RSMH eller en stödjandeorganisation som Länkarna. Motionärerna anser att SPES görett viktigt samhällsarbete men skulle kunna göra betydligtmer om de fick ekonomiska förutsättningar för detta.Enligt redovisning av statsbidrag tillhandikapporganisationer för rättigheter, Demensförbundeterhållit stöd med för andra halvåret 2000.Enligt SOU 1999:89 erhöll perår för åren 1998 och 1999.Regeringen har beviljat iSverige stimulansbidrag för utvecklingen av stödet tillnystartade anhörigföreningar med föråren 1999, 2000 och 2001.Frågan om stöd till behandlades senast i betänkande1999/2000:SoU12 (s. 27 f.). Här redovisades ett frågesvaroch ett interpellationssvar från socialministern där hanbl.a. framhöll att den statligt finansierade forskning sombedrivs inom området plötslig spädbarnsdöd är mycketframgångsrik och att forskningen kring spädbarnsdöd har enframskjuten position. Ministerns förhoppning var attföreningen skulle finna en lösning på sin ekonomiskasituation bl.a. genom stöd från kommuner och landsting.Han underströk att det faktum att gällande regler förorganisationsstödet inte möjliggjorde stöd tillorganisationen inte innefattade något ställningstagandetill föreningens värde och betydelse som riksorganisation.Utskottet underströk för sin del att FöräldraföreningenPlötslig Spädbarnsdöd har en viktig funktion att fylla.Utskottet ansåg dock inte att borde ta någotinitiativ med anledning av den då aktuella motionen.Alternativ telefoni (16:6)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslaget 16:6 Alternativ telefoni.Syftet med ersättningen för alternativ telefoni är att gepersoner som är döva, gravt hörselskadade, dövblinda ochtalskadade möjlighet att kommunicera över telefonnätet.