bet · GN01SoU9 · 2000-03-22 00:00:00 — Motionärerna anför att det är av största vikt att sjukvård, psyk-vård, socialtjänst och andra instanser präglas av en helhetssyn med förmågaatt "kunna se bakom" de symtom för vilka patienten har sökt hjälp. Ett så-dant perspektiv bör finnas med i diskussionerna kring den nationella hand-lingsplanen för sjukvården.I motion So482 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om 20 000 nya vårdplatser (yrkande 1). Motionärerna anför att antalet vårdplatser på sjukhusen harreducerats så mycket att det blir störningar i patientflödet och flera klinikerhar påverkats. Den drastiska minskningen av antalet vårdplatser har inteheller blivit kompenserad genom en motsvarande utbyggnad av sjukhem,ålderdomshem eller av . I yrkande 2 anförs att resurserna tillkommun och landsting främst skall användas till god vård och omsorg försvårt och långvarigt sjuka. Vidare begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om vårdgaranti. Motionärerna anför att vårdköernaökat stadigt sedan den s.k. vårdgarantin togs bort. Det behövs en utvidgadvårdgaranti jämfört med den som gällde och därefter.Vårdgarantin bör omfatta alla medicinskt motiverade diagnoser ochutfästa behandling . De allmänt omfattade slutsatserna frånPrioriteringsutredningen skall vara utgångspunkt. Det innebär att den förvarje tillfälle aktuella kösituationen inte skall avgöra inriktning och prioritring, utan vårdbehoven. Patienter med svåra kroniska sjukdomar och perso-ner i livets slutskede, dvs. personer med de allra största vårdbehoven, skallinte behöva stå tillbaka för patienter med lättdiagnostiserade och behand-lingsbara sjukdomar. I yrkande 9 framhålls att administrationen inom sjuk-vården måste begränsas och utföras av särskilt avdelad personal. Vidarebegär motionärerna ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om envärdighetsgaranti (yrkande 10). Motionärerna anför att frågor om patientensdelaktighet i sin egen vård, personlig integritet och respekt för den enskildeliksom tid för omvårdnad och tid för möten mellan människor måste blicentrala delar i en sådan värdighetsgaranti. I motionen begärs också ett till-kännagivande om vad i motionen anförts om behovet av ökad mångfald(yrkande 14). Enligt motionärerna måste det finnas en ökad öppenhet för nyavårdproducenter och driftsformer som ökar patientens valfrihet. Vidare be-gärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om att ett ackrediterings-system bör införas på nationell eller regional nivå (yrkande 15). Motionärer-na anför att ett sådant system innebär att en vårdproducent, privat eller of-fentlig, måste vara godkänd kvalitetsmässigt för att få tillstånd att verka förlandstingets pengar. Systemet kan också fungera som en form av konsu-mentupplysning till patienterna.I motion So330 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om brukarråd (yrkande 16). Motionärerna anför attinrättandet av sådana råd bör uppmuntras. Patienter och anhöriga kan genomdeltagande i brukarråd tillföra angelägna synpunkter till sjukvården ochfungera som en värdefull länk mellan politiker, personal och patien-ter/anhöriga. Det finns enligt motionärerna en stor grupp patienter som harmer eller mindre stora svårigheter att själva föra sin talan. Det kan gälla barpsykiskt sjuka eller personer med vissa funktionshinder. Deras rätt att föratalan måste förbättras och garanteras. Vidare anförs i motionen att hälso- ochsjukvårdslagen bör ändras så att s.k. second opinion blir tillgänglig för allapatienter (yrkande 17). Motionärerna anför att dagens lagstiftning ger denrätten enbart för en patient med livshotande eller särskilt allvarlig sjukdomeller skada. Röststarka patienter inhämtar kompletterande bedömningargenom att själva kontakta en annan läkare medan andra patienter till fullolitar till den bedömning som den medicinska personalen givit och de be-handlingar som erbjuds. Rätten till second opinion bör därför tillkomma allapatienter. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om utvidgad patientut-bildning. Motionärerna anför att patientinformation är en viktig del i sjuk-vården. Den bör enligt motionärerna utvidgas till att mer vara en fråga omutbildning. Motionärerna anför i yrkande 19 att det är angeläget att skilja påfinansieringsansvar och utföraransvar för att stärka det politiska ansvaret.Hälso- och sjukvården skall enligt motionärerna finansieras gemensamt viaskatter och fördelas rättvist efter behov. Det politiska och demokratiskainflytandet över hälso- och sjukvården är viktigt och ger medborgarna möj-lighet att ha inflytande över och insyn i hur de gemensamma resursernafördelas. Verksamheten bör i högre grad präglas av lokala förutsättningar ochpolitikerna skall säkerställa kraven på effektivitet och kvalitet. Motionärernabegär vidare ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om ökad mång-fald av vårdgivare (yrkande 20). Att skilja på offentlig kontroll och finansie-ring å ena sidan och en fri produktion med enskilda, kooperativa och offent-liga producenter å andra sidan är angeläget för att uppnå en ökad mångfaldav vårdformer. En mångfald av vårdgivare kan innebära ökad närhet förpatienten och en decentraliserad vårdstruktur. Om en vårdinsats kan utföraslika bra och till en fördelaktig kostnad av andra vårdgivare kan landstingenteckna vårdavtal med privata vårdgivare. Detta kan stimulera anställda inomvårdsektorn att starta företag i olika former och därigenom öppnas möjlig-heten för nya vårdgivare. Enligt motionärerna bör en ny vårdgaranti införas(yrkande 21). Den bör utvecklas till att gälla alla diagnoser och att man skall ha fått anvisad behandling. Valfriheten skall omfatta samt-liga godkända vårdgivare inom öppenvården och privata vårdgivare. Patien-ten skall kunna välja sjukhus i hela landet och på lika villkor kunna besökaspecialistläkare såväl hos som hos privata vårdgivare med avtal. Iyrkande 22 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om enförändrad roll för sjukhusen. Motionärerna anför att vårdinsatsen vid ett akutsjukdomstillstånd skall påbörjas direkt i hemmet eller på olycksplatsen för atttrygga säkerheten och skapa likvärdiga förutsättningar för patienten var haneller hon än bor. Satsningar bör göras på ambulanssjukvården, som bör varaav hög kvalitet.I motion So451 av m.fl. (c) begärs att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de principi-ella utgångspunkterna för en mångfald av vårdgivare (yrkande 1). Motionä-rerna anför att staten, landstingen och kommunerna har det yttersta ansvaretför att alla samhällsmedborgare ges god vård och att tillgängligheten är likaför alla. Att skilja på offentlig kontroll och finansiering å ena sidan och enproduktion med enskilda, kooperativa och offentliga producenter å andrasidan är angeläget för att uppnå en ökad mångfald av vårdformer anför mo-tionärerna. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om vad som an-förts om entreprenad inom sjukhusvården (yrkande 2). Regeringen bör enligtmotionärernas uppfattning inte begränsa möjligheterna för sjukvårdshuvud-männen att skriva avtal med entreprenörer som skall verka inom sjukvården.Retroaktiv lagstiftning avvisas, heter det i motionen. I yrkande 3 begärs etttillkännagivande om vad som i motionen anförts om att stimulera den socialaekonomin inom hälso- och sjukvårdens område. Motionärerna anför att rege-ringens initiativ för den sociala ekonomin också bör riktas mot att stimuleraverksamhet inom hälso- och sjukvårdens område. Vidare bör frågan omsjälvständighet i förhållande till den offentliga sektorn belysas. Motionärernaföreslår också att en översyn av lagstiftningen för att säkra lika villkor förolika driftsformer görs (yrkande 4). Motionärerna anför att en särskild utre-dare har i uppdrag att analysera tillämpningen av lagen om offentlig upp-handling på hälso- och sjukvårdstjänster. Dessutom pågår ytterligare ett parutredningar som skall undersöka om den privata vården har samma möjlig-heter och på vilket sätt det behöver göras förändringar. Enligt motionärernaär det angeläget att översynen sker samlat med utgångspunkten att ge likavillkor oavsett driftsform och att även kooperativa och ideella verksamheterges likvärdiga förutsättningar. Slutligen begär motionärerna ett tillkännagi-vande om behovet av jämförbara nyckeltal (yrkande 5). Motionärerna anföratt såväl myndigheter som vårdgivare och sjukvårdshuvudmän är beroendeav att tillförlitlig statistik av hög kvalitet finns tillgänglig. Socialstyrelsbör, tillsammans med sjukvårdshuvudmännen, intensifiera arbetet med nyck-eltal som ger möjlighet till jämförande analyser mellan sjukvårdens institu-tioner i hela landet.I motion So236 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivandeom satsning på ett nationellt hälsonät (yrkande 1). Motionärerna anför att ettsådant hälsonät knyter samman alla vårdcentraler, äldreboenden, stora ochsmå sjukhus och privatkliniker och gör det möjligt för alla som jobbar inomhälso- och sjukvården att kommunicera med varandra för konsultation ochutbildning. Vidare begär motionärerna ett tillkännagivande om en samladöversyn av lagstiftningen (yrkande 2). Lagstiftningsfrågorna bör enligt mo-tionärerna ses i ett sammanhang, och därför bör det göras en samlad översynav den lagstiftning som eventuellt kan utgöra ett hinder för utvecklingen mensamtidigt klargöra spelreglerna för individens rätt till sekretess. Slutligenbegär motionärerna ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om ensamordning av utbyggnaden av ett nationellt hälsonät (yrkande 3). Motionä-rerna anför att den del av Spri ()som har byggt upp sin kompetens inom IT-området måste tas till vara ochsamordnas inom lämplig enhet/myndighet som, tillsammans med och , tar ansvar för samordningenav utbyggnaden av ett nationellt hälsonät.I motion So217 av () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om åtgärder för att lösa medicinska och hälsopolitiskakonflikter. Motionären anför att det förekommit en radmedicinska och hälsopolitiska kontroverser som gått ut över tredje man, devårdsökande. Som exempel nämner motionären frågor om tandfyllningsma-terial, elallergi, sprututbytesprogram för injektionsnarkomaner och mammo-grafi. Enligt motionären bör det undersökas hur medicinska och hälsopolitis-ka kontroverser av detta slag uppstår och hur man skulle kunna dels förebyg-ga att de blir så djupa, dels lösa dem.I motion So322 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om att förbättra jämställdheten mellan könen(yrkande 4). Enligt motionärerna råder det i praktiken en monopolsituationinom stora delar av den offentligt finansierade sektorn, vilket innebär attlönerna hålls nere. Skall lönerna bli rättvisa krävs att anställda i vård ochskola får ta del av den dynamik som ligger i att de får fler arbetsgivare attvälja mellan. Motionärerna begär också ett tillkännagivande om vad i motio-nen anförts om att svensk vård kan bli en exportsuccé (yrkande 5). Motionä-rerna anför att svensk sjukvård har en stor potential att bli en viktig export-produkt om den bara ges rätt förutsättningar. Svenskt vårdkunnande, läke-medels- och medicinteknikbolag kan mycket väl bli framtidens viktigasteindustrigren. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om primärvården. Sve-rige har enligt motionärerna en mycket svagt utvecklad primärvård jämförtmed de flesta andra länder av vår typ. Den rådande läkarbristen har gjort attprimärvården haft svårt att fullt ut leva upp till sin uppgift som basen i vår-den. Vidare anför motionärerna att med de nya uppgifter som ålagts primär-vården - mer hemvård, patienter med större vårdtyngd osv. - krävs en för-ändring av distriktssköterskornas grundutbildning samt fortbildning (yrkande7). Ytterst handlar det om att tillgodose en god patientsäkerhet. Med bättrefortbildning skulle distriktssköterskorna kunna ta ett bättre ansvar för pati-enter med folksjukdomar som diabetes, astma, högt blodtryck m.m. I yrkan-de 9 begärs ett återinförande av husläkarlagen. All öppenvård bör enligtmotionärerna konkurrensutsättas (yrkande 10). Hur stor andel av vården somdrivs i landstingsregi respektive i privat regi blir då beroende av anbuden ochpatienternas egna val. Motionärerna begär också ett tillkännagivande omförstärkt kvalitetsgaranti (yrkande 11). Kvalitetskraven måste vara höga påalla vårdgivare. Ett sätt att uppnå detta kan vara att förlägga all kontroll avverksamheten - inte bara för privata vårdgivare - till och attbeställaren är skyldig att leva upp till kravlista. I yrkandebegärs ett tillkännagivande om ett slopat krav på remisstvång. Motionärernaanför att remisstvånget inte fyller någon stor funktion men verkar hindrandeför den privata vården. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om vikten av mångfald i vården. Enligt motionärerna inne-bär en mångfald beträffande utbudet i vården bl.a. att patienterna får störrevalfrihet att välja vårdgivare efter eget tycke och smak. Motionärerna begärockså ett tillkännagivande om valfrihet inom mödrahälsovården och barnhäl-sovården (yrkande 18). Enligt motionärerna bör en mödravårdspeng införasoch de blivande föräldrarna i alla landsting skall kunna välja vilken barn-morska de vill gå till. Vidare anför motionärerna att en barnhälsovårdspengbör införas så att föräldrarna själva kan välja barnhälsovårdsmottagning.Motionärerna begär i yrkande 19 ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om psykiatrin. Motionärerna föreslår att en utredning tillsätts som seröver patientens behov av rätt diagnostik på ett tidigt stadium. Denna utred-ning skulle också kunna se över behovet av en rättighetslagstiftning för vissakategorier av människor med psykiska sjukdomar. I yrkande 20 begärs etttillkännagivande om införande av vårdgaranti fr.o.m. . Mo-tionärerna anför att de växande köerna är ett samhällsproblem som fordrar ensnabb lösning. I det första steget skall den ursprungliga vårdgarantin medvissa kompletteringar införas för att därefter skyndsamt utvidgas till att om-fatta i princip alla medicinskt motiverade behandlingar och diagnoser. Även imotion So19 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande ominförande av vårdgaranti (yrkande 1). I yrkande 25 i motion So322 begärsvidare ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om kvalitetsutvärde-ringar. De utvärderingar som gjorts av avmedicinsk metodik, SBU, måste få större genomslag i hälso- och sjukvårdensarbete.I motion So19 av m.fl. (fp.) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om finansiell samverkan (yrkande 2). Motionärer-na anför att försöksverksamheten FINSAM innebär en samverkan mellanolika finansiärer och mellan olika sjukvårdshuvudmän som ger samhällseko-nomiska och mänskliga vinster. Motionärerna anför att den finansiella sam-ordningen bör utvidgas fullt ut med alla landsting och försäkringskassor ilandet.I motion So245 av () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om behovet av att skapa nödvändiga resurser för att psy-kologisk kompetens skall kunna bli en obligatorisk resurs och en självklartillgång för patienten i primärvården. Även i motionerna So410 av () och So438 av () framförs yr-kanden om psykologisk kompetens i primärvården. I motion So482 yrkande16 av m.fl. (kd) behandlas behovet av att förstärka primärvårdenmed såväl psykolog som kurator. I motion So390 av () anförsatt skyndsamma åtgärder bör vidtas för att integrera psykoterapi ochpsykologisk kunskap i sjukvården, såväl i psykiatrin och primärvården som isomatiska vården, i den omfattning som motiveras av patienternas rätt, avkostnadseffektivitet och de goda resultaten av sådan behandling. Även imotion So399 av Rangwi Marcelind (kd) anförs att åtgärder bör vidtas för attpsykoterapi och psykologisk kunskap i större omfattning skall tillvaratasinom vårdens olika verksamheter.I motion So348 av () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om behovet av analys vad gäller offentlig och privat vård.Motionären anför att det är viktigt att i en genomgripande analys få fördelaroch nackdelar med offentlig respektive privat vård belysta. Denna analys börgöras möjligt för att arbetstagare och beslutsfattare i den offentligavården skall kunna få den arbetsro som behövs för att de skall kunna genom-föra nödvändiga organisationsåtgärder.Ett par yrkanden avser frågan om invandrad sjukvårdspersonals möjlighet attbli legitimerad i Sverige.I motion So359 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om åtgärder för att underlätta för invandrad sjuk-vårdspersonal att bli legitimerad i . Motionärerna anför att det finnsmånga utländska läkare och sjuksköterskor som mycket gärna vill återupptadet yrke som de en gång utbildat sig till. Med uppsökande verksamhet ochrätt stöd, t.ex. aktiv hjälp med praktikplats, kan denna stora och outnyttjaderesurs relativt snabbt förstärka vården. En annan åtgärd är att reservera ettriktat anslag till denna grupp sjukvårdsutbildade invandrare i samband medde återkommande Dagmaröverenskommelserna.I motion So465 av m.fl. (s) anförs att till-sammans med och länsarbetsnämnderna bör få i uppdrag att tafram kompletterande utbildningar inom sjukvård för att öka mångfaldeninom vård och utbildning och därigenom ta till vara den arbetskraftsresurssom invandrarna utgör.Flera yrkanden rör frågor om specialistkompetens och personalförsörjning.I motion So280 av och () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om att uppdra åt Socialstyrelsenatt initiera en samlad strategi för att minska bristen på neurologer. Motionä-rerna anför att i jämförelse med många andra västländer har få neu-rologer i förhållande till befolkningsmängden. Många neurologer kommervidare att gå i pension de närmaste åren.I motion So482 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande ompersonalrekrytering till vården (yrkande 4). Behovet av att rekonstruerahälso- och sjukvården liksom äldreomsorgen och att återställa personalensframtidstro måste beaktas särskilt och komma i förstarummet vid fördelningen av samhällets resurser, anförs det i motionen. Vida-re begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om vårdpersonalensyrkesinnehåll, fortbildning, kompetenskrav och karriärvägar (yrkande 6).Kompetenskraven bör ses över och nya karriärvägar erbjudas. Möjligheternatill specialisering bör ökas. Fortbildningsmöjligheter och en mer generöslönesättning är viktiga delar av en ny personalpolitik inom vård- och om-sorgsområdet anför motionärerna. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande ombristen på specialistutbildade läkare. Motionärerna anför att det är nödvän-digt att se över dimensioneringen med tanke . Redan nukan konstateras att det finns brist på exempelvis barnläkare, reumatologer,geriatriker, neurologer och narkosläkare. Motionärerna anför i yrkande 8 attdet behövs "fler händer i vården". Enligt motionärerna uppgår den faktiskapersonalförlusten inom sjukvården till 63 000 personer. Fram till år 2002måste sjukvården och äldreomsorgen få ett resurstillskott som bättre motsva-rar vårdbehovet.I motion So322 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivandeom att vårdyrkenas status måste höjas (yrkande 1). Motionärerna anför attviktiga faktorer för att attraktionskraften skall bli stark är att lönerna blirkonkurrenskraftiga och att arbetsvillkoren förbättras. I yrkande 2 påtalarmotionärerna vikten av att rekrytera studenter till bristyrken inom vården.Enligt motionärerna bör den kommission som regeringen tillsatt för att när-mare kartlägga framtida utbildningsbehov undersöka hur karriärvägarnainom vårdyrkena kan utvecklas. Kommissionen bör också ta fram förslag omhur de personer som lämnat yrket kan stimuleras att återvända. Vidare börman underlätta för personer med utländsk bakgrund och som har vårdyrkes-utbildning att arbeta inom vårdyrkena. I yrkande 3 anförs att en snabbutred-ning av kommande behov av personal inom apotekarverksamheten bör göras.Motionärerna anför att med tanke på den förändring som apoteksverksam-heten står inför med elektroniska recept, distansfarmaci m.m. kommer re-kryteringsbehovet att vara stort.I motion So265 av () begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om behovet av inrättande av platser för den prak-tiska tjänstgöringen för psykologer. Motionären anför att beräkningar visarpå ett möjligt underskott på mer än 2 000 psykologer jämfört med . Antalet nybörjarplatser på Psykologprogrammet har successivt utökatsfrån 150 till 300 platser . Den nuvarande utbildningskapacitetenoch den därav beräknade framtida examinationsfrekvensen pekar enligtmotionären på ett fördubblat behov av praktikplatser. En ytterligare ökadsvårighet för examinerade psykologer att erhålla praktikplats har redanmärkts. I motion So335 av och ()anförs att regeringen bör initiera en översyn av problemsituationennär det gäller praktikplatser för psykologer och försöka finna överenskom-melser med framför allt huvudmännen för hälso- och sjukvården men ävenövriga arbetsgivare som har möjlighet att tillskapa praktiktjänstgöring förpsykologer.I motion So432 av () och () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om att behovsbilden inom re-spektive specialistområde inom sjukgymnastiken undersöks och tydliggörs(yrkande 1). Motionärerna anför att sjukgymnasterna har en självklar platsinom det medicinska teamet, inte minst beträffande rehabilitering. Den snab-ba medicinska utvecklingen kräver spetskunskap inom en rad områden.Vidare yrkas att regeringen skyndsamt låter utreda kostnaden för den i mo-tionen föreslagna specialistutbildningen för sjukgymnaster (yrkande 2). Imotionen anförs att har fastställten specialistordning. Enligt denna ordning är det teoretiska kravet en magis-terutbildning i sjukgymnastik, vilket tillhandahålls av högskolan, kurserinom specialistområdet, deltagande i symposier eller seminarier samt enklinisk utbildning omfattande kliniskt arbete under handledning. Föratt detta skall fungera krävs att utbildningstjänster skapas, motsvarande lä-karnas ST-tjänster. Inför detta arbete bör kostnader för ändamålet skyndsamtutredas för att finansieringen skall kunna preciseras inom ramen för det avregeringen föreslagna anslaget för kompetensutbildning (yrkande 3).I motion So442 av () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om behovet av en ökad tillgång på specialistutbildadeneurologer (yrkande 1). Motionärerna anför att enligt utred-ningar krävs epilepsiteam vid såväl region- som länssjukhus. Vidare kommerpensionsavgångar att drastiskt minska tillgången på neurologer.I motion So461 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om inrättande av specialitet inom kunskapsområdetortopedisk medicin. Motionärerna anför att primärvården har ansvar förutredning och behandling av alla medicinska och kirurgiska sjukdomstill-stånd. Det finns ett stort behov av kunskapsstöd i form av konsultativortopedmedicinsk verksamhet för den stora patientgrupp som inte kan re-mitteras direkt till sjukhusspecialiteterna för diagnos och behandling.Tidigare behandling, pågående arbeteMotioner om hälso- och sjukvårdens organisation och finansiering behandla-des senast av utskottet i betänkande 1998/99:SoU10. Utskottet anförde bl.a.följande.Hälso- och sjukvården är av grundläggande betydelse för välfärden ochmänniskors trygghet. Principerna om en solidariskt finansierad och rättvistfördelad hälso- och sjukvård är enligt utskottet centrala inslag i den generellvälfärdspolitiken och måste hävdas även i ekonomiskt kärva tider. Alla måstekunna känna trygghet i att det finns en hälso- och sjukvård av god kvalitetoch att vid sjukdom vård och omsorg ges på lika villkor. Det finns enligtutskottet inga belägg för att skulle ha något att vinna på att övergeskattefinansieringen av vården. Internationella erfarenheter tyder tvärtom påatt de skattefinansierade hälso- och sjukvårdssystemen fungerar bättre ifördelningspolitiskt avseende än de försäkringsfinansierade systemen.