bet · GN01NU13 · 2000-03-21 00:00:00 — SBF:s auktorisation omfattar dock enbartförbundets medlemmar, och motionärerna anser attbegravningsverksamhet och transporter av avlidnaskall omfattas av en lagreglerad auktorisering påliknande sätt som gäller för bevakningsföretag.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om auktorisation av begravningsentreprenörerhar, enligt uppgift från , inteaktualiserats under överskådlig tid.Någon lagstiftning som direkt avserbegravningsceremonier finns inte. Lagstiftning somberör begravning är begravningslagen (1990:1144) ochbegravningsförordningen (1990:1147). Socialstyrelsenhar också föreskrifter som gäller frågor i sambandmed dödsfall - SOSFS 1996:29 (M).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det system för frivilligauktorisation som medlemskap i innebär ett exempel på enbra, egeninitierad näringslivsauktorisation. Enfördel med systemet är att det ger konsumenterna ensorts kvalitetsdeklaration för de tjänster som deanslutna företagen kan erbjuda. En god kvalitet ärviktig, eftersom det rör sig om tjänster som har medetik och moral att göra. Att det frivilligaauktorisationssystemet blir känt bör ingå som en delav branschorganisationens marknadsföring. Utskottetanser däremot inte att det finns skäl att införa enlagreglerad auktorisation på området. Avsteg frånprincipen om näringsfrihet bör, enligt utskottetsmening, ske endast i undantagsfall då mycketspeciella omständigheter kräver det. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 1999/2000:N263 (m).Krav på näringsidkares identifikationMotionenRiksdagen bör göra ett uttalande om näringsidkaresidentifikation, anförs det i motion 1999/2000:N287(s). På turistorter kan näringsverksamhetenfördubblas , varvid diskussion omvart skatteintäkterna tar vägen kan uppstå, sägermotionärerna. Det rör sig ofta om näringsidkare sominte är från trakten utan som tillfälligt etableraren verksamhet. För att minimera förekomsten avtillfälliga näringsidkare som undviker att betalaskatter och arbetsgivaravgifter, bör lagstiftningenändras så att upplysning om näringsidkarens namn,postadress, telefonnummer och organisationsnummer(en identifikation) skall synliggöras vid t.ex.entrén, anför motionärerna. De anser att de somredan är registrerade och betalar F-skatt inte harnågot att dölja, medan övriga får ett incitamenttill att vara lagliga. En jämförelse kan, enligtmotionärerna, göras med de förarbevis som sitter påsynlig plats i taxibilarna.Vissa kompletterande uppgifterI lagen om tillfällig försäljning (1990:1183)stadgas att den som bedriver tillfällig försäljningfrån annan plats än näringsidkarens fastatillverknings- eller försäljningsställe eller iomedelbar anslutning härtill skall på en väl synligskylt lämna upplysning om näringsidkarens namn,postadress och telefonnummer.Vad gäller Internethandel pågår inom EU ett arbetemed ett direktiv avseende krav på information omsäljarnas namn m.m.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner skäl att framhålla attlikvärdiga konkurrensvillkor är en princip som börgälla alla delar av näringslivet och som också börgälla för företagen inbördes inom en enskildbransch. Att företag genom brott mot lagar ochbestämmelser skulle tillskansa sig en bättrekonkurrenssituation är oacceptabelt. Detta bör påalla sätt beivras. Utskottet anser däremot inte attåtgärder skall riktas mot en speciell grupp avföretag - i den här aktuella motionen 1999/2000:N287(s) berörs näringsidkare som tillfälligt etableraten verksamhet på en turistort. Utskottet förordar istället en effektiv tillsyn av att gällande lagaroch bestämmelser följs på olika områden, t.ex. ifråga om skatter, alkohol, livsmedelshantering,arbetsmiljö och arbetstider. Med det anfördaavstyrker utskottet den nämnda motionen. beträffande näringspolitikensinriktningatt avslår motionerna 1999/2000:Fi213 yrkande 6,1999/2000:Sk692 yrkande 17, 1999/2000:N205,1999/2000:N239 yrkande 1, 1999/2000:N272yrkandena 1, 2 och 4, 1999/2000:N335,1999/2000:N360, 1999/2000:N361 yrkandena 1, 3och 4, 1999/2000: N384 yrkande 1, 1999/2000:N386yrkande 13, 1999/2000:N387 yrkandena 1, 3 och 4,1999/2000:N389 yrkande 2, 1999/2000:A230 yrkande11 och 1999/2000:A805 yrkande 15,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande statliga företagatt avslår motionerna 1999/2000:Fi211 yrkande 10,1999/2000:Sk692 yrkande 18, 1999/2000:N201,1999/2000:N264, 1999/2000:N319, 1999/2000:N322yrkande 2, 1999/2000:N341 och 1999/2000:N384yrkande 26,res. 2 (m, kd, c, fp)3. beträffande regelförenklingatt avslår motionerna 1999/2000:Sk692 yrkande 19,1999/2000:N214 yrkande 20, 1999/2000:N218,1999/2000:N223, 1999/2000:N236, 1999/2000:N265,1999/2000:N268, 1999/2000: N273 yrkandena 24-26och 28-31, 1999/2000:N277 yrkande 7,1999/2000:N294, 1999/2000:N323, 1999/2000:N324yrkande 2, 1999/2000:N384 yrkandena 4, 5, 7, 8och 14 och 1999/2000:N386 yrkande 2,res. 3 (m, kd, c, fp)4. beträffande småföretagsutvecklingatt avslår motionerna 1999/2000:Sk694 yrkande 1,1999/2000:N269, 1999/2000:N273 yrkandena 33, 34,37 och 38, 1999/2000:N312, 1999/2000:N387yrkandena 13 och 15 och 1999/2000:A230 yrkande12,res. 4 (m, kd, c, fp)5. beträffande kapitalförsörjningatt avslår motionerna 1999/2000:Sf615 yrkande 5,1999/2000:N206, 1999/2000:N250, 1999/2000:N296,1999/2000: N305, 1999/2000:N327 yrkande 3,1999/2000:N361 yrkande 2, 1999/2000:N384 yrkande15, 1999/2000:N386 yrkande 11, 1999/2000:N387yrkande 12 och 1999/2000:A230 yrkande 19,res. 5 (m, kd, c, fp)6. beträffande stöd till uppfinnare ochinnovatöreratt avslår motionerna 1999/2000:N232 och1999/2000:N384 yrkande 24,res. 6 (m, kd, c, fp)7. beträffande teknikspridningatt avslår motionerna 1999/2000:N239 yrkande 4 och1999/2000:N363,res. 7 (m, kd, c, fp)8. beträffande kvinnors företagandeatt avslår motionerna 1999/2000:N214 yrkande 7,1999/2000:N248, 1999/2000:N361 yrkande 5,1999/2000:N384 yrkande 19, 1999/2000:N387yrkande 16 och 1999/2000:A231 yrkande 14,res. 8 (m, kd, c, fp)9. beträffande kooperativa frågoratt avslår motionerna 1999/2000:N212 yrkande 2,1999/2000:N290, 1999/2000:N337, 1999/2000:N348,1999/2000: N387 yrkande 18 och 1999/2000:N388yrkande 20,res. 9 (m, kd, fp) -motiv.res. 10 (c)10. beträffande turismatt avslår motionerna 1999/2000:Kr201 yrkande 12,1999/2000:N229, 1999/2000:N238 yrkandena 1-3, 5och 6, 1999/2000:N324 yrkandena 1 och 3 och1999/2000:N388 yrkande 16,res. 11 (m, kd, c, fp)11. beträffande regionala tillväxtavtalatt avslår motionerna 1999/2000:N214 yrkande 6,1999/2000:N327 yrkande 1, 1999/2000:N340 yrkande8 och 1999/2000:N367 yrkande 2,res. 12 (m, kd, fp)12. beträffande vidareförädling avskogsråvaraatt avslår motionerna 1999/2000:MJ306 yrkande 5,1999/2000:N302, 1999/2000:N308 och1999/2000:N389 yrkandena 5 och 6,13. beträffande livsmedelsindustrinatt avslår motion 1999/2000:N224,14. beträffande marknadsanpassat regelverkför tolkningatt avslår motionerna 1999/2000:N273 yrkande 15och 1999/2000:N384 yrkande 11,res. 13 (m, kd, c, fp)15.beträffande auktorisation avteckenspråkstolkaratt avslår motionerna 1999/2000:So488 yrkande 5,1999/2000:N288 och 1999/2000:N289,res. 14 (m, kd, c, fp)16. beträffande auktorisation avrestaurangidkareatt avslår motion 1999/2000:N253,17. beträffande auktorisation avbegravningsentreprenöreratt avslår motion 1999/2000:N263,18. beträffande krav på näringsidkaresidentifikationatt avslår motion 1999/2000:N287.Stockholm den 21 mars 2000På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: PerWesterberg (m), (), (),(), (), (), SylviaLindgren (s), (),(), MarieGranlund (s), (),(), ÅkeSandström (c), (),(), () och (). Näringspolitikens inriktning (mom. 1)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), ÅkeSandström (c), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omnäringspolitikens inriktning bort ha följandelydelse:Utskottets syn på näringspolitikens inriktningöverensstämmer med den som redovisas i de häraktuella motionerna från företrädare för Moderatasamlingspartiet, , . Kraven på goda villkor förföretagande och investeringar ökar i takt med denpågående internationaliseringen. Näringsklimatetmåste utformas så att klarar att tävla medde mest konkurrenskraftiga delarna av världen.Därför är det viktigt att undanröja de faktorer somhämmar företagande, jobb och tillväxt och som kanpåverkas genom den inhemska politiken.Enligt utskottets mening är det glädjande att detför närvarande går bättre för den svenska ekonominoch att fler nu får jobb. noterarutskottet att företagskonkurserna i ökademed mellan ,enligt statistik från kreditupplysningsföretaget kan noteras att antalet nystartade företagminskade , enligtstatistik från Statistiska centralbyrån.Utskottet anser att i det något förbättradeekonomiska läge som ändå för närvarandebefinner sig, måste tillfället tas att genomföra ettantal viktiga strukturreformer för att en uthålligoch långsiktigt god tillväxt skall kunnaupprätthållas. Ett mer dynamiskt företagande ochfler riktiga arbeten kräver insatser på fleraområden, i första hand i fråga om skatterna,arbetsmarknaden, engagemang i EU ochkunskapsutvecklingen. På samtliga dessa områdensaknar regeringen ett alternativ som harförutsättningar att fungera.Misstroendet mot regeringens näringspolitik växeroch påverkar både investeringar och företagensförutsättningar att skapa nya arbetstillfällen.Kritiken mot regeringens näringspolitik är, enligtutskottets mening, välgrundad. På område efterområde har regeringen slagit in på en kurs somförsämrar förutsättningarna för företagande. Detgäller Europapolitiken, skatterna,utbildningsområdet - med kompetensflykt som följd -och arbetsmarknadsreglerna. Man kan tala om en öppenförtroendekris, där regeringen alltmer tapparkontakten med verkligheten. Det som krävs är enpolitik som skapar de nödvändiga förutsättningarnaför tillväxt och nya jobb.Politikernas uppgift är att skapa generellt godavillkor för företagandet, med goda och stabilaregler. Statens roll i samhällsekonomin är att sättaramar och att övervaka reglerna på marknaden, attansvara för samhällsplanering och infrastruktur samtatt skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt.Attityden till företagande är av största vikt.Regeringen visar sammantaget genom sin politik enbristande förståelse för företagaren som person. går det inte att särskilja företagetsekonomi från ägarens ekonomi. Skatter som slår motägarnas ekonomi slår också mot deras företag ochdärmed mot möjligheterna till nya och växandeföretag. Om inte arbete, risktagande och ägandetillåts löna sig, kommer få att vilja sätta sin egenoch familjens ekonomi på spel för att starta ochdriva företag. Företagande är inte ett yrke i vanligbemärkelse; det är ett sätt att leva, en livsform.Sverige måste få ett mer småföretagsvänligt klimat.Speciellt bör åtgärder som främjar tjänstesektornsutveckling vidtas. En viktig strukturreform är attde största kunskapsbranscherna - utbildning och vård- öppnas för privata initiativ, konkurrens ochfriare tjänsteproduktion. Eftersom dessa sektorermotsvarar en så stor del av den totala ekonominspelar utvecklingen i dessa en central roll för helaekonomins utveckling. Alla erfarenheter frånavregleringar visar att tjänsteutbudet ökar,kostnaderna går ner och funktionen i ekonominförbättras. Detta ger också de offentliganställdastörre valmöjligheter och möjlighet att förverkligaegna idéer om arbetets organisation m.m. Inte minstgäller det kvinnor, vars arbetsinsatser i många fallhämmas i den offentliga verksamhetens stelhet.I en nyligen publicerad rapport från Invest inSweden Agency (), Klimatet för utländskainvesteringar i , redovisas de styrkor ochsvagheter som utländska företag i upplever idet svenska företagsklimatet. Som styrkor nämns högkompetens/utbildningsnivå, låg företagsbeskattning,låga räntor och en bra infrasturktur, och blandsvagheter nämns skattetrycket, personbeskattningenoch svårigheter att rekrytera/behålla arbetskraft.De mest efterfrågade åtgärderna för att viljan attexpandera i skall öka är, enligt rapporten,lägre arbetskraftskostnader, lägre skattetryck ochmer flexibla arbetsrättsregler. Regeringens oförmågaatt komma till rätta med svagheterna på detnäringspolitiska området är, enligt utskottetsmening, oroande.Det är utskottets uppfattning att alla politiskakrafter bör samlas för att skapa förutsättningar förinvesteringar, företagande och nya jobb. Dentidigare värdegemenskapen - om att i Sverigesintresse arbeta för tillväxt och nya jobb och medbibehållen industriproduktion inom landet - harregeringen övergivit. Misstroendet beror påregeringens kursval i fråga om skatte-, konkurrens-,avreglerings-, privatiserings- ocharbetsrättsområdena.Riksdagen bör ställa sig bakom vad utskottet härhar anfört beträffande den allmänna inriktningen avnäringspolitiken. Därmed tillstyrks motionerna1999/2000:Sk692 (m), 1999/2000:A805 (m),1999/2000:N335 (m), 1999/2000:N205 (m),1999/2000:N239 (m), 1999/2000:N272 (m),1999/2000:N384 (kd), 1999/2000:N387 (c),1999/2000:N360 (c), 1999/2000: N389 (c),1999/2000:N361 (fp), 1999/2000:N386 (fp) och1999/2000:A230 (fp) i berörda delar. Motion1999/2000:Fi213 (mp) avstyrks imotsvarande del.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande näringspolitikensinriktningatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk692yrkande 17, 1999/2000:N205, 1999/2000:N239yrkande 1, 1999/2000:N272 yrkandena 1, 2 och 4,1999/2000:N335, 1999/2000:N360, 1999/2000: N361yrkandena 1, 3 och 4, 1999/2000:N384 yrkande 1,1999/2000: N386 yrkande 13, 1999/2000:N387yrkandena 1, 3 och 4, 1999/2000: N389 yrkande 2,1999/2000:A230 yrkande 11 och 1999/2000:A805yrkande 15 och med avslag på motion1999/2000:Fi213 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.2. (mom. 2)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), ÅkeSandström (c), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omstatliga företag bort ha följande lydelse:När det gäller frågan om statliga företagöverensstämmer utskottets syn med den som kommertill uttryck i motionerna 1999/2000:N322 (m),1999/2000:Sk692 (m), 1999/2000:N384 (kd),1999/2000:N201 (kd), 1999/2000:Fi211 (c) och1999/2000:N319 (fp). är att ange ramar ochregelsystem för näringslivets verksamhet och bidratill att skapa betingelser för långsiktig tillväxt.Om staten uppträder som ägare och somutformare av de regler som gäller för näringslivetsverksamhet uppstår en rad problem, bland vilkaföljande kan nämnas: risk förkonkurrenssnedvridning, risk för inoptimalainvesteringsbeslut samt svårigheter att tillförakapital till företag som behöver kapital förexpansion. Grundprincipen måste, enligt utskottetsmening, vara att konkurrensutsatt verksamhet skallbedrivas i privat regi.Det arbete som påbörjades under fyrpartiregeringenmed att minska statens företagsägande bör, enligtutskottets uppfattning, återupptas. Med enprivatisering av statliga företag uppnås entydligare ägarroll, kommersiellt mer kompetentaföretag och en ökad aktiespridning. Sammanlagtinbringade de försäljningar som gjordes under denborgerliga regeringen ett betydande belopp tillstatskassan, vilket minskade statens upplåningsbehovmed motsvarande summa. Försäljningen ledde ocksåtill en spridning av aktieägandet till grupper sominte tidigare innehaft aktier och därmed till enbreddning av riskkapitalmarknaden.Riksdagen bör således begära att regeringen läggerfram en plan för försäljning av statliga företag ienlighet med vad som här har angetts. Dessutom anserutskottet att omgående bör privatiseras. Tillfrågan om statens aktier i återkommeremellertid utskottet . Meddet nu anförda blir de nyssnämnda motionerna i saktillgodosedda i aktuella delar.När det gäller yrkandet i motion 1999/2000:N341 (s)om kvinnorepresentationen i de statliga bolagensstyrelser konstaterar utskottet att denna uppgårtill , att jämföra med motsvarande andelhos de börsnoterade bolagens styrelser där denligger på . Något behov av ettriksdagsuttalande i frågan kan utskottet inte se ochavstyrker därmed motionen. Även motion1999/2000:N264 (mp) som gäller begränsning avantalet styrelseuppdrag per person avstyrks; denvägledande principen vid tillsättning avstyrelserepresentanter bör självfallet vara att demest lämpade personerna utses.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande statliga företagatt med bifall till motionerna 1999/2000:Fi211yrkande 10, 1999/2000:Sk692 yrkande 18,1999/2000:N201, 1999/2000:N319, 1999/2000:N322yrkande 2 och 1999/2000:N384 yrkande 26 och medavslag på motionerna 1999/2000:N264 och1999/2000:N341 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.3. Regelförenkling (mom. 3)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), ÅkeSandström (c), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omregelförenkling bort ha följande lydelse:Sverige måste få ett mer småföretagsvänligt klimat.Politikernas uppgift är att skapa generellt godavillkor för företagandet, med goda och stabilaregler. Utskottet anser - i likhet med vad somanförs i de här aktuella motionerna - att frågan omregelförenkling för småföretagen är mycket viktig urtillväxtsynpunkt. Det måste ske en radikalförändring av myndigheternas förhållningssätt tillsmåföretagen; myndigheterna måste betraktasmåföretagen ur ett kundperspektiv.Småföretagsdelegationen har, som redovisats, i sinarapporter lämnat ett omfattande underlag med mångaförslag om förändringar. Utskottet välkomnar attNäringsdepartementet nu har gjort ett försök tillavstämning av delegationens förslag. Den grupperingsom departementet gör kan dock inte ansesoomtvistlig. (),som följer utvecklingen på regelförenklingsområdetnoga, redovisar en annorlunda bild. Enligt enlägesrapport klassificeras mer änhälften av förslagen () som icke genomförda,medan sägs vara under utredning. EnligtNäringsdepartementet har beslut fattats ochförslagen är under genomförande i fråga om avförslagen, medan är under utredning ellerberedning. av förslagen anges avNäringsdepartementet som inte prioriterade elleravses inte föranleda någon åtgärd från regeringenssida. och uppvisar således olika bilder.SAF har låtit ABmäta företagarnas egna bedömningar av utvecklingenpå regelområdet och hur de upplever sinamyndighetskontakter. Enligt den senasteundersökningen avseende uppleverföretagen en fortgående försämring. harungefär hälften av företagarna ansett att reglernaökat i antal och blivit svårare att följa samt attkravet på uppgiftslämnande ökat. Det är bara någraenstaka procent av företagen som upplevt lättnader iregelbördan. Företagen uppger vidare att antaletmyndighetskontakter ökar. Sammantaget visarundersökningen att företagarna upplever en växanderegleringsbörda. Det är företagarnas egnabedömningar, anser utskottet, som bör utgöramåttstocken för hur betungande regelsystemet är.Enligt utskottets mening kan - och bör - de flestaav Småföretagsdelegationens förslag omedelbartgenomföras. Regeringen har, trots den tid somförflutit, endast vidtagit vissa åtgärder. De flestaav dessa är dock inte konkreta förändringar ochförenklingar, utan aviseringar om framtida åtgärdereller beslut om uppdrag, där det är osäkert vaddessa kommer att resultera i. Utskottet anser attdet nu är hög tid för regeringen att gå från ordtill handling.Enligt utskottets uppfattning bör anmodaregeringen att vidta åtgärder, som kangrupperas under fyra rubriker, nämligen Mål förregelförenklingsarbetet, Organisationen avregelförenklingsarbetet, Konkreta sakåtgärder ochKommunal näringsverksamhet. Under respektive rubrikbör följande åtgärder vidtas:Mål för regelförenklingsarbetet- Ett tydligt och kvantifierbart mål bör formulerasför regelförenklingsarbetet.- Alla regler som berör företagare skall hagranskats under innevarande mandatperiod i syfte attförenkla och minska regelmassan.- Företagens uppgiftslämnande bör minskas ochförenklas.Organisationen av regelförenklingsarbetet- Arbetet med regelförenkling bör ledas från högstapolitiska nivå, genom en särskild grupp iStatsrådsberedningen.- Ett näringslivets regelråd, med företrädare förföretag, forskare och organisationer, bör inrättas.Rådet bör delta i löpande arbetemed att testa förslag till nya regler ur ettsmåföretagsperspektiv.Konkreta sakåtgärder- En solnedgångsparagraf bör införas, innebärandeatt alla företagsregler skall genomgå en rullandeöversyn och att de som inte använts ellermer skall slopas.- En försöksverksamhet med tidsbegränsade reglerbör genomföras.- Vid registrering av företag bör bara en myndighetbehöva kontaktas, och det bör kunna ske viaInternet.- Staten bör svara för ett Internetbaseratinformationssystem för företagare.- Myndigheterna bör ges i uppdrag att lämnabindande löften om hur det tar att avgöraett ärende.- Myndigheterna bör i sina årsredovisningarredovisa hur service- och informationskravengentemot företagen klarats av.Kommunal näringsverksamhet- Prövning av kompetens att drivaaffärsverksamhet bör ske.- Konkurrensneutralitet mellan offentliga ochprivata aktörer bör gälla.Även de förslag från Småföretagsdelegationen somligger på andra utskotts ansvarsområden bör beredasoch genomföras med skyndsamhet.Den före detta chefen för har,som nämnts, informerat utskottet om erfarenheternaav sitt arbete. Den inblick i hurregelförenklingsarbetet bedrivs inomRegeringskansliet som utskottet har fått har varitmycket nedslående. Det organ som skulle drivaförenklingarbetet har uppenbarligen malts ned av deninterna byråkratin inom . Dettastyrker utskottet i uppfattningen attregelförenklingsarbetet måste ledas från högstapolitiska nivå.Riksdagen bör anmoda regeringen att vidta åtgärderi enlighet med vad utskottet här har angett. Därmedblir samtliga nu aktuella motioner, 1999/2000: Sk692(m), 1999/2000:N218 (m), 1999/2000:N223 (m),1999/2000:N294 (m), 1999/2000:N273 (m, kd, fp),1999/2000:N384 (kd), 1999/2000:N277 (kd),1999/2000:N323 (kd), 1999/2000:N324 (kd),1999/2000:N268 (kd, m, c, fp), 1999/2000:N214 (c),1999/2000:N236 (c), 1999/2000:N265 (c) och1999/2000:N386 (fp), tillgodosedda i berörda delaroch tillstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande regelförenkling**att med bifall till motionerna 1999/2000:Sk692yrkande 19, 1999/2000:N214 yrkande 20,1999/2000:N218, 1999/2000:N223, 1999/2000:N236,1999/2000:N265, 1999/2000:N268, 1999/2000: N273yrkandena 24-26 och 28-31, 1999/2000:N277yrkande 7, 1999/2000:N294, 1999/2000:N323,1999/2000:N324 yrkande 2, 1999/2000:N384yrkandena 4, 5, 7, 8 och 14 och 1999/2000:N386yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.4. Småföretagsutveckling (mom. 4)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), ÅkeSandström (c), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omsmåföretagsutveckling bort ha följande lydelse:Det är av avgörande betydelse för framtidatt det tillkommer flera nya småföretag och att debefintliga småföretagen växer. För att främja ensådan utveckling bör åtgärder i linje med dem somföreslås i motionerna 1999/2000:Sk694 (m),1999/2000:N273 (m, kd, fp), 1999/2000:N387 (c),1999/2000:N269 (fp, m, kd, c) och 1999/2000:A230(fp) vidtas. Det rör sådant som inrättande av ettvirtuellt utbildningscentrum, underlättande avrekrytering av akademiker till småföretag,genomförande av en översyn av de offentligt stöddaaktörerna inom företagsutvecklingsområdet,tillsättande av en utredning om ensamföretagarenssituation, tillsättande av en utredning med uppgiftatt föreslå åtgärder för utveckling avföretagskompetens och samverkan inom vård ochomsorgssektorn, avsättning av medel inomHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådetför att initiera, stimulera, utveckla, bedriva ochsprida forskning om småföretagssamverkan.Vidare bör större ansträngningar göras för attunderlätta för invandrare som vill starta företag.Ett generellt gott företagsklimat är visserligen detviktigaste, men som sägs i vissa av motionerna krävsockså särskilda insatser. Andelen personer medinvandararbakgrund bör således öka i de organ somhar hand om företagsfrågor, t.ex. hos ochNUTEK.