bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — på utgiftsområde 14 ArbetslivAv nedanstående tabell framgår regeringens och oppositionspartiernasförslag och fördelning av anslag på utgiftsområde 14.Belopp kronorAnslagRegering-enmkdcfp1:1Stabsuppgifter vid Ar-betsgivarverket2 1581:2Statliga tjänstepensionerm.m.7 500 0001:31Ombudsmannen mot diskri-minering+32 19323:1Arbetsmiljöverket550 413-90 000-70 00023:2Arbetslivsinstitutet321 318-17 672-50 00023:3Särskilda utbildningsin-satser m.m.46 000-2 300-20 000-25 00023:4Arbetsdomstolen18 158-18 15823:6Statens uppfinningar5823:7Internationella arbetsor-ganisationen ()22 19523:8Ombudsmannen mot diskri-minering på grund av sex-uell läggning (HomO)3 816-3 81623:9Medlingsinstitutet45 207-20 000-26 00023:102Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader+3 87423723:112Köp av arbetsmarknadsut-bildning och övriga kost-nader+5 65608623:122Särskilda insatser förarbetshandikappade+7 00005323:132Rådet för Europeiska so-cialfonden i Sverige+92 40023:142Europeiska socialfondenm.m. för perioden 1995-1999+234 34423:152Europeiska socialfondenm.m. för perioden 2000-2006+1 97923:172Bidrag till administra-tion av grundbelopp tillicke anslutna+63 39823:182Bidrag till Samhall AB+4 26241923:192Bidrag till StiftelsenUtbildning Nordkalotten+7 22923:202Lernia AB+93624:1Jämställdhetsombudsmannen18 942-18 94224:2Särskilda jämställd-hetsåtgärder13 706-6 853Summa8 541 971-145 548-166 000+22 868081-25 0001. Av föreslaget nytt anslag2. Av föreslagna nya anslagAv avsnitten 3.1-3.3 framgår att utskottet har anslutit sig till rege-ringens förslag om fördelning på anslag av utgifterna på utgiftsområde14. Detta innebär att propositionen tillstyrks i motsvarande del (prop.yrk. 4) som motionerna A278 yrkandena 29 och 32 delvis (kd),A301 yrkandena 13-21 (m), A307 (c) och Fi211 yrkande 17 delvis (fp) av-styrks. Utskottet hemställerAvsnitt 1 Allmänna frågor1. beträffande allmän inriktning av politikenatt avslår motionerna 2000/01:A244 yrkandena 1-3 och 6,2000/01:A263 yrkandena 1-7, 10-12, 17 och 21, 2000/01:A278 yrkandena 1,2, 4 och 31, 2000/01:A301 yrkande 1, 2000/01:Fi210 yrkande 7,2000/01:Sf611 yrkande 11, 2000/01:Sf617 yrkande 6, 2000/01:So358 yrkande10, 2000/01:Ub281 yrkande 4 i motsvarande del, 2000/01:N266 yrkande 4,2000/01:N268 yrkande 25, 2000/01:N324 yrkande 9 samt 2000/01:N325 yrkande27,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande svensk-norskt flyttningsstödatt avslår motion 2000/01:A269,3. beträffande gränsgångareatt avslår motion 2000/01:Sk795,res. 2 (m, kd, c, fp)4. beträffande arbetsmarknaden för invandrareatt avslår motionerna 2000/01:A212, 2000/01:A216 yrkande 1,2000/01:A217 yrkande 1, 2000/01:A230, 2000/01:A263 yrkande 20,2000/01:A286 och 2000/01:Ub281 yrkande 4 i motsvarande del,res. 3 (m, kd)res. 4 (fp)5. beträffande arbetsmarknaden för ungdomaratt avslår motionerna 2000/01:A263 yrkande 19, 2000/01:A278yrkande 6 och 2000/01:Ub281 yrkande 4 i motsvarande del,res. 5 (m, kd, c, fp)6. beträffande ungdomsarbetsförmedlingaratt avslår motion 2000/01:A211,7. beträffande arbetslinjens tillämpning för äldreatt dels lämnar revisorers förslag 1999/2000:RR13yrkandena 1-3 utan vidare åtgärd, dels avslår motion 2000/01:A8,res. 6 (m, kd, c, fp)8. beträffande äldre arbetskraftatt avslår motion 2000/01:A263 yrkande 18,Avsnitt 2 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad9. beträffande mål för politikområdet Arbetsmarknadspolitikatt med bifall till propositionens yrkande 5 och med avslagpå motion 2000/01:A301 yrkande 9 godkänner det som i propositionen föror-dats om mål för politikområdet Arbetsmarknadspolitik,res. 7 (m)10. beträffande undanträngningseffekter m.m.att avslår motion 2000/01:Ub281 yrkande 1,res. 8 (m)11. beträffande aktivitetscentra m.m.att avslår motion 2000/01:A217 yrkandena 2-4,12. beträffande prioritering av mindre företagatt avslår motion 2000/01:A206 yrkande 1,13. beträffande kultur och arbetsmarknadatt avslår motionerna 1999/2000:A229 yrkandena 2 och 3,2000/01:A288 yrkandena 1-3, 2000/01:Kr346 yrkande 31 samt 2000/01:Kr701yrkande 8,14. beträffande förenklingar av programstrukturenatt avslår motionerna 2000/01:A278 yrkande 8 och 2000/01:A301yrkande 2,res. 9 (m)res. 10 (kd, c, fp)15. beträffande "Gröna jobb" m.m.att avslår motionerna 2000/01:A237, 2000/01:A268,2000/01:A270, 2000/01:A281, 2000/01:A287, 2000/01:A302 och 2000/01:Kr346yrkande 9,16. beträffande 50 000-kronanatt avslår motion 2000/01:A267,17. beträffande anställningsstödatt avslår motionerna 2000/01:A263 yrkande 16, 2000/01:A278yrkande 5 och 2000/01:Sk323 yrkande 57,res. 11 (kd, c, fp)18. beträffande konkurrenssituationen vid stöd till start av närings-verksamhetatt avslår motion 2000/01:A278 yrkande 12,res. 12 (m, kd)19. beträffande stöd till start av näringsverksamhet för personer sominte är arbetslösaatt avslår motionerna 2000/01:T229 yrkande 8 och 2000/01:N388yrkande 1,20. beträffande datortekatt avslår motion 2000/01:A278 yrkande 11,res. 13 (kd)21. beträffande utvärdering av arbetspraktik och aktivitetsgarantiatt avslår motion 2000/01:A263 yrkandena 14 och 15,res. 14 (m) - motiv.res. 15 (fp)22. beträffande åtgärder för unga arbetslösa kvinnoratt avslår motion 2000/01:So457 yrkandena 3 och 4,res. 16 (kd)23. beträffande företagsanpassat arbetsmarknadsstödatt avslår motion 2000/01:A215,24. beträffande översyn av försäkringsskyddetatt avslår motion 2000/01:A203,25. beträffande m.m.att avslår motionerna 2000/01:A263 yrkande 8 och 2000/01:A278yrkande 3 i motsvarande del,res. 17 (m, kd, fp)26. beträffande privata arbetsförmedlingar m.m.att avslår motionerna 2000/01:A263 yrkande 9 och 2000/01:A278yrkande 3 i motsvarande del,res. 18 (m, kd, fp)27. beträffande organisationatt avslår motion 2000/01:A278 yrkande 7,res. 19 (kd)28. beträffande översyn av arbetsförmedlingarnas verksamhetatt avslår motion 2000/01:A294,29. beträffande situationen för dansareatt avslår motionerna 1999/2000:Kr314 yrkande 17 och2000/01:Kr346 yrkande 22,30. beträffande finansiering av kooperativa företagatt avslår motion 2000/01:A295,31. beträffande stimulansersättningatt avslår motion 2000/01:A273,32. beträffande utredning om friåratt avslår motionerna 2000/01:A219, 2000/01:A235,2000/01:A256 yrkande 10 och 2000/01:A278 yrkande 10,33. beträffande utbildningsmåletatt avslår motion 2000/01:A289,34. beträffande kvalitetskrav på arbetsmarknadsutbildningen m.m.att avslår motion 2000/01:A263 yrkande 13,res. 20 (fp)35. beträffande brist på yrkesutbildad arbetskraft i länatt avslag motion 2000/01:Ub280 yrkande 1,36. beträffande lärlingsutbildningatt avslag motion 2000/01:A278 yrkande 9 och 2000/01:Ub323yrkande 2,res. 21 (m) - motivres. 22 (kd).37. beträffande högskolestudier som arbetsmarknadsutbildningatt avslår motion 2000/01:T229 yrkande 7,38. beträffande bristyrkesutbildningatt avslår motion 2000/01:A305,39. beträffande undersköterskeutbildning som arbetsmarknadsåtgärdatt avslår motion 2000/01:A255,40. beträffande valideringatt avslår motion 2000/01:A258,41. beträffande arbetskraftspendlingatt avslår motionerna 2000/01:A292 och 2000/01:A303,42. beträffande bemötande av arbetshandikappadeatt avslår motion 2000/01:A304 yrkandena 1 och 2,res. 23 (m)43. beträffande samordnade insatseratt avslår motionerna 2000/01:A241, 2000/01:A254,2000/01:A274, 2000/01:A282 och 2000/01:A300,44. beträffande det samlade stödet till arbetshandikappadeatt tillkännager för regeringen som sin mening det som ut-skottet anfört om det samlade stödet till arbetshandikappade,45. beträffande reformer för arbetshandikappadeatt avslår motionerna 2000/01:A304 yrkandena 3-7,2000/01:A209 och 2000/01:So354 yrkande 11,46. beträffande sociala arbetskooperativatt avslår motion 2000/01:A223 yrkandena 1 och 2,47. beträffande målgrupper m.m.att avslår motionerna 2000/01:A228, 2000/01:A247 yrkandena 1och 2 samt 2000/01:A248 yrkandena 1 och 2,res. 24 (m, kd, c)48. beträffande regionala ansvaratt avslår motion 2000/01:A220 yrkandena 1 och 2res. 25 (v)49. beträffande ändringar i bolagsordningatt med bifall till propositionens yrkande 14 och med avslagpå motionerna 2000/01:A278 yrkande 17 och 2000/01:A301 yrkande 12 godkän-ner det som regeringen anfört om ändringar i Samhall AB:s bolagsordning,res. 26 (m)res. 27 (kd)50. beträffande Samhall-Näringslivetatt avslår motion 2000/01:A234,51. beträffande privatisering av ABatt avslår motion 2000/01:A301 yrkande 8,res. 28 (m)52. beträffande arbetsförmedlingsregisteratt med bifall till propositionens yrkande 2 antar det enligtbilaga 2 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1994:459) omarbetsförmedlingsregister,53. beträffande lönegarantilagenatt med bifall till propositionens yrkande 3 antar det enligtbilaga 2 framlagda förslaget till lag om ändring i lönegarantilagen(1992:497),54. beträffande lagen om arbetstid i husligt arbeteatt med bifall till propositionens yrkande 4 antar det enligtbilaga 2 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1970:943) omarbetstid m.m. i husligt arbete,55. beträffande anslag på utgiftsområde 13 för 2001att riksdagenres. 29 (fp)med bifall till propositionens yrkande 6 godkänner att 14 900 000 kronorav inflytande arbetsmarknadsavgifter enligt lagen (1981:691) om socialav-gifter får användas för till tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen (ra-manslaget 22:1 förvaltningskostnader),med bifall till propositionens yrkande 8 godkänner att inkomster frånfinansieringsbidrag vid arbetspraktik från redovisasmot ramanslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitets-stöd,med bifall till propositionens yrkande 12 godkänner regeringens förslagom lägsta ersättningsnivå i aktivitetsstödet,med bifall till propositionens yrkande 7 bemyndigar regeringen att under2001, i fråga om ramanslaget 22.2 Bidrag till arbetslöshetsersättning ochaktivitetsstöd, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 5 ,med bifall till propositionens yrkande 9 bemyndigar regeringen att under2001, i fråga om ramanslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning ochövriga kostnader, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 3 ,med bifall till propositionens yrkande 10 bemyndigar regeringen att under2001, i fråga om ramanslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikap-pade, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst 7 ,med bifall till propositionens yrkande 11 bemyndigar regeringen att under2001, i fråga om ramanslaget 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perio-den , ingå ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter påhögst 1 ,med bifall till propositionens yrkande 13 godkänner vad regeringen anförtom lönebikostnader vid lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbets-givare och anställningsstöd,att antar det av utskottet enligt bilaga 3 framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska pro-gram,med bifall till propositionens yrkande 15 anvisar anslagen under utgifts-område 13 Arbetsmarknad enligt vad som framgår av bilaga 1,k) avslår de i bilaga 4 upptagna motionsyrkandena som avserutgiftsområde 13,Avsnitt 3 Utgiftsområde 14 Arbetsliv56. beträffande mål för politikområdet Arbetslivatt med bifall till propositionens yrkande 1 och med avslagpå motion 2000/01:A301 yrkande 22 godkänner det som i propositionen för-ordats om mål för politikområdet Arbetslivspolitik och att det tidigaregodkända målet för arbetslivspolitiken inom utgiftsområdet upphör attgälla,res. 30 (m)57. beträffande mål för politikområdet Jämställdhetspolitikatt med bifall till propositionens yrkande 2 och med avslagpå motion 2000/01:A301 yrkande 23 godkänner det som i propositionen för-ordats om mål för politikområdet Jämställdhetspolitik,res. 31 (m)58. beträffande anslag på utgiftsområde 14 för 2001att riksdagenres. 32 (fp)med bifall till propositionens yrkande 3 bemyndigar regeringen att underår 2001, i fråga om ramanslaget 23.2 , ingå ekonomis-ka förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter påhögst ,med bifall till propositionens yrkande 4 anvisar anslagen under utgifts-område 14 Arbetsliv enligt vad som framgår av bilaga 1,avslår de i bilaga 4 upptagna motionsyrkandena som avser utgiftsområde14.Stockholm den 28 november 2000På arbetsmarknadsutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), MartinNilsson (s), (), (), (),(), (), (), CinnikaBeiming (s), (), Carlinge Wisberg (v) och (). Allmän inriktning av politiken (mom. 1)(), (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 Arbetsmarknadsutskot-tets syn på inriktningen av arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken bortha följande lydelse:InledningUtskottet anser att det gynnsamma konjunkturläge som råder måste ut-nyttjas betydligt bättre än vad som sker. En aktiv politik måste till föruthållig och stabil tillväxt samt företagande. Invånarna i alla delar avvårt land skall känna trygghet, ha möjlighet till en god livskvalitetsamt en mångfald av möjligheter att bidra till sin egen och till samhäl-lets utveckling genom ett stort mått av frihet och goda möjligheter tillarbete. Var och en skall känna att hon eller han behövs och kan utvecklasin förmåga, utvecklas som människa och förena arbete och familj. Denenskildes kunskaper och kompetens utvecklas på en arbetsmarknad som upp-muntrar mångfald, rörlighet och utbildning. För att detta skall kunnauppnås krävs en rad reformer, däribland på det arbetsmarknadspolitiskaområdet.Cirka en miljon människor i arbetsför ålder saknar ett riktigtarbete. Av olika skäl syns inte dessa individer i den officiella arbets-löshetsstatistiken.Det saknas ungefär 300 000 jobb för att lika många skall ha ett arbete som . var 4 485 500 personer i sysselsätt-ning. Motsvarande siffra 1999 var 4 067 900. Den senaste siffran somåterger situationen visar att 4 180 000 människor är syssel-satta.Arbetsmarknadsåtgärderna ökar kraftigt trots den pågåendehögkonjunkturen. Detta är anmärkningsvärt eftersom antalet arbetsmarknad-såtgärder normalt sjunker i en högkonjunktur. Situationen för närvarandeär emellertid den motsatta. Trenden är tydlig. I genomsnitt ökade antaletarbetsmarknadsåtgärder, enligt AMS, med nästan sex % . Och tren-den har ytterligare förstärkts.Den svenska arbetsmarknaden är tudelad. I vissa tillväxtregioner skrikerföretagen efter kvalificerad arbetskraft, medan till exempel skogslänen iNorrland har en mycket lång väg kvar till öppen arbetslöshet. I Norr-land ligger den totala arbetslösheten fortfarande . I Norrbottenär situationen värst med en total officiell arbetslöshet på 13,5 %.Fler människor står utanför arbetskraften än 1994. Trots högkon-junktur står fortfarande fler individer utanför den officiella arbets-kraften än under lågkonjunkturen i början på 1990-talet.Dessa siffror ger en helt annan bild av verkligheten än den glättade bildsom regeringen ger vad gäller arbetslösheten i Sverige.Om det skall vara möjligt att bryta den pågående utflyttningen från gles-bygd till storstad inom landet, och från hela till utlandet,krävs ett bättre näringsklimat på alla håll i landet. Om många fler män-niskor över hela landet skall kunna få arbete krävs en politik som gördet lättare att anställa och driva företag, ger tillgång till riskkapitalsamt erbjuder en väl fungerande infrastruktur i vid mening. Det krävsockså en arbetsmarknadspolitik som är anpassad till en modern arbetsmark-nad och till förhållanden som varierar i olika delar av landet.En grundläggande utgångspunkt för utskottets ställningstagande är att denenskilde skall ha möjlighet att förändra sin egen situation och att för-sörja sig själv. Politiken måste bygga på ökad tilltro till individensförmåga och medge ett ökat individuellt ansvar kombinerat med en starksolidaritet med de mest utsatta. Människorna måste ha makten över denegna vardagen.Enligt utskottets uppfattning skapar skattesystemet tillsammans med bi-drags- och avgiftssystemen orimliga marginaleffekter för stora grupper. Iframtiden måste skatterna utformas så att de ger möjlighet att påverkaden egna livssituationen, stimulerar arbete, sparande, företagande ochutbildning. Minskad skattebörda och lägre marginaleffekter bidrar tillatt fler får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och att det lönarsig att arbeta.Såväl den ekonomiska politiken som arbetsmarknadspolitiken måste utgåfrån att såväl kvinnor som män skall ha goda möjligheter att forma sinaegna liv fria från könsroller och fördomar. En rad reformer är nödvändigaom vi skall kunna nå närmare målet om ett jämställt samhälle, där indivi-dens önskemål, inte könstillhörigheten, är styrande. Bland annat behöverarbetsmarknadslagstiftningen och utformningen av offentlig verksamhetreformeras.En god ekonomisk utveckling förutsätter att såväl kvinnor som män gesbättre möjligheter till förvärvsarbete och företagande. Den könsuppdeladearbetsmarknaden, de låga lönerna samt det bristande inflytandet i kvinno-dominerade sektorer måste motverkas och undanröjas. Möjligheternamåste underlättas att kombinera ett aktivt yrkesliv med ansvar för barn.En viktig del i insatserna för att öka tillväxten är att med kraft under-lätta kvinnligt företagande. Såväl kvinnors som mäns förmåga måste bättretas till vara, bl.a. genom att den offentliga tjänstesektorn öppnas förnya arbetsformer, regelförenklingar genomförs och skattetrycket på arbetesänks. Genom en sådan sammanhållen politik förbättras möjligheterna attpå ett rimligt sätt kunna förena yrkes- och familjeliv.Som framgått anser utskottet att en öppnare arbetsmarknad för kvinnormåste eftersträvas. Undersökningar bland personer som arbetat ioffentlig sektor och sedan bytt arbete och gått till den privata sektorn,visar att en klar majoritet upplever att möjligheterna till vidareutbild-ning och kompetensutveckling förbättrats. En tydlig majoritet är nöjdeller mycket nöjd med den nya situationen. Detsamma gäller personer itidigare offentliga verksamheter som privatiserats. En mångfald av ar-betsgivare och konkurrens om personalen är det bästa sättet att åstadkom-ma bättre löner för de många kvinnor i yrken med lång utbildning somi dag är underbetalda. Det ger fler karriärvägar och erbjuder ofta bättrearbetsorganisation och bättre arbetsmiljö. Vi anser att denna utvecklingger ett kraftfullt stöd för vårt krav på att de offentliga monopolenskall brytas så att kvinnor i lika hög grad som män kan finna alternativaarbetsgivare.Som utskottet framhållit måste förutsättningarna bli bättre för bådekvinnor och män att kombinera ett aktivt yrkesliv med föräldraansvar.Genom att reducera skatten på hushållsnära tjänster öppnas en ny arbets-marknad med möjligheter till nya arbeten som överkomliga priserpå sådana tjänster gör att det blir lättare för kvinnor och män att hinnamed både arbete och ansvar för hemmet.Ett övergripande mål för den ekonomiska politiken är att skapa förutsätt-ningar för ekonomisk tillväxt och full sysselsättning. måsteåterta sin position bland de rikaste länderna inom OECD-området. En heldel återstår att göra innan vi når dithän. Den slutsatsen kan man enligtutskottets uppfattning dra bl.a. av senaste ekonomiska prognos,Economic Outlook 68 (preliminary edition, ), där orga-nisationen konstaterar att fortfarande ligger klart under OECD-genomsnittet när det gäller långsiktig tillväxt i ekonomin. varnarockså för att arbetskraftsbristen i kan leda till ökat infla-tionstryck i ekonomin. Enligt utskottets uppfattning måste nu en politikeftersträvas där inte någon som står till arbetsmarknadens förfogandeskall behöva gå arbetslös.ArbetsmarknadslägetDen beskrivning av tillväxt och sysselsättning som regeringen ger i bud-getpropositionen är starkt positiv. Även om sysselsättningsläget gene-rellt sett har förbättrats betydligt under de senaste årens internatio-nella högkonjunktur kvarstår dock fortfarande en rad allvarliga problem.Dessa problem måste skyndsamt åtgärdas, vilket utskottet återkommer tillnedan.Trots att utvecklingen på arbetsmarknaden har varit mycket stark under desenaste åren har vi inte på långa vägar uppnått den sysselsättningsnivåsom noterades i förra högkonjunkturen . Endast 60 %av de arbetstillfällen som förlorades i lågkonjunkturen har återtagits, framgår det av AMS senaste prognos, Ar-betsmarknadsutsikterna för (Ura 2000:10).Tillgången på arbetskraft kommer att spela en viktig roll för möjlighe-terna att öka sysselsättningen och tillväxten framöver. finnsen stor grupp av människor som står utanför arbetskraften - enligt AMSberäkningar uppgår den till cirka en miljon personer i åldrarna 20-64 år.I denna grupp ingår enligt AMS personer som egentligen vill ha ett arbetemen inte är aktivt arbetssökande.AMS slår fast att rekryteringssvårigheterna på arbetsmarknaden successivtökar och att detta har lett till längre vakanstider och sänktarekryteringskrav - särskilt i fråga om arbetslivserfarenhet - men ocksåtill att det blivit vanligare att hyra in arbetskraft eller att köpatjänster av andra företag. Risken finns, enligt AMS, att den allt knappa-re tillgången på arbetskraft pressar upp lönenivåerna under prognosperio-den.På arbetsplatserna ser man konsekvenser av arbetskraftsbris-ten. I vissa verksamheter tilltar kvalitetsproblemen och trycket på demsom är i arbete blir allt starkare, vilket i sin tur lett till ökadesjukskrivningar och utslagning ur arbetslivet. AMS räknar med att dessaproblem kommer att accentureras.De regionala skillnaderna väntas bli stora också under resten av år 2000och . Ett positivt tecken är dock att sysselsättningen ökari skogslänen. Däremot mattas den av i flertalet län i Syd- och Mellansve-rige, bl.a. beroende på rekryteringssvårigheter.Ytterligare ett arbetsmarknadsproblem som utskottet vill uppmärksamma äratt vi är på väg att få ett allt större inslag av äldre arbetslösa. AMSbedömer att denna trend fortsätter framöver.Som utskottet redan anfört är det angeläget att arbetsmarknadsproblemensnarast åtgärdas. De reformer som utskottet förordar kommer också attbidra till bättre förhållanden i arbetslivet och till ökade möjligheteratt förena yrkesliv och familjeliv.Politikens inriktningDen svenska arbetsmarknaden fungerar inte som den borde. I en högkonjunk-tur befinner sig, som framgått, cirka en miljon personer utanför arbets-kraften, varav många egentligen vill ha ett arbete utan att vara aktivtarbetssökande. I likhet med AMS anser utskottet att ökade ansträngningarmåste göras att stimulera ett högre arbetskraftsdeltagande och möjliggöraen fortsatt uppgång av sysselsättningen.En betydligt mer offensiv politik än vad regeringen förespråkar i budget-propositionen måste till för att lösa problemen på arbetsmarknaden. Ut-skottet anser att det generellt sett gynnasamma konjunkturläge som nuråder aktivt måste utnyttjas för att skapa bättre förutsättningar att påsikt nå målet om full sysselsättning.Arbetslösheten kostar fortfarande de offentliga kassorna så mycket som 60miljarder kronor . Bristerna i arbetsmarknadens funktionssätt harbidragit till ett antal problem: dåligt fungerande lönebildning, högabarriärer för nytillträde till arbetsmarknaden som medför risk för bestå-ende utanförskap samt arbetsrättsliga regleringar som i sin tur skaparproblem, inte minst för småföretagen.Den politik som utskottet förordar syftar till att avveckla arbetslöshe-ten som samhällsproblem. Rörligheten på arbetsmarknaden skall underlät-tas. Som löntagare skall man kunna välja mellan olika arbetsgivare ävenom man arbetar med sjukvård, omsorg och undervisning. Yrken som traditio-nellt är kvinnodominerade skall också kunna erbjuda möjligheter till bralöneutveckling och företagande. Kooperativt företagande kan vara en före-tagsform som uppskattas av kvinnor.