bet · GO01KU7 · 2000-11-09 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motioner från deallmänna motionstiderna 1999 och 2000 som gällerfrågor om bl.a. personval, kommunalautjämningsmandat, utlandssvenskars röstning ochutländska medborgares rösträtt.Utskottet avstyrker samtliga motioner. Femreservationer har fogats till betänkandet; dessutomfinns ett särskilt yttrande. Motioner från den allmänna motionstiden19991999/2000:K206 av m.fl. (m) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ändradvalkretsindelning,14. att hos regeringen begär förslag omändring av personvalsinslaget, spärrgränser m.m. ienlighet med vad som anförts i motionen,1999/2000:K209 av de ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att införa utjämningsmandat vidkommunfullmäktigval.1999/2000:K210 av de ()vari yrkas att beslutar om sådan ändring ivallagen att blanka röster redovisas som blankrösteri enlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:K218 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredningom gemensamma valsedlar för de olika partierna,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att gemensammavalsedlar bör delas ut inne i vallokalen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om gemensammavalsedlars betydelse för miljön och minskadeutgifter för staten.1999/2000:K227 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avvalkretsindelningen i inför valet år 2002.1999/2000:K228 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elektronisk röstning förutlandssvenskar.1999/2000:K231 av och (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omöversyn av personval.1999/2000:K235 av (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enändring av valdagens öppethållandetider,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avvaldagens öppethållandetider vilken bör göras utandröjsmål i lämpligt utredningssammanhang.1999/2000:K236 av () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förenklad ochförbättrad valprocedur vid de allmänna valen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rak och tydliginformation i samband med distribution av röstkort,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om distribution avvalsedlar i samband med utsändandet av röstkort,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om postens roll ochansvar i de allmänna valen.1999/2000:K238 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ta bort spärrarna förpersonval till riksdag och kommunfullmäktige.1999/2000:K244 av m.fl. (fp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett stärkande avpersonvalsinslaget i valen,1999/2000:K245 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den möjlighet tillvitalisering av demokratin som personvalsinslagetger,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avinformation till hushållen om personvalsinslaget inästa val,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att översynen avpersonvalsinslaget bör innefatta frågan om attvalsedlar som inte kryssas skall räknaslistordningen till godo som personröst.1999/2000:K246 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa möjligheter attrösta via Internet.1999/2000:K249 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillgänglighet tillpoströstning.1999/2000:K256 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om legitimationshandling vidval.1999/2000:K340 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt säkerställa möjligheterna att förhandsrösta ochatt rösta utanför valdistriktet samt att ökavaldeltagandet.1999/2000:Sf637 av m.fl. (c) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vidgad rösträtt,1999/2000:Sf640 av () vari yrkas11. att beslutar om sådan ändring i lagenom rösträtt för invandrare att alla invandrarebehandlas lika.Motioner från den allmänna motionstiden20002000/01:K247 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om lokalisering till av denmyndighet som har att ta ansvar för att organiserade allmänna valen.2000/01:K268 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:1. begär att regeringen lägger framförslag till ändring i vallagen så attpersonvalsspärren i valet till blir ilikhet med övriga val.3. begär att regeringen lägger framlagförslag så att utjämningsmandat införs ivalkretsindelade kommuner inför valet 2002.2000/01:K282 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om obligatorisk markering vidpersonval.2000/01:K302 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införaenmansvalkretsar i val till riksdagen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att länskall bli ett försöksområde för enmansvalkretsar.2000/01:K303 av m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om personvalet.2. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av personvalsinslaget ienlighet med vad som anförs i motionen.2000/01:K335 av Per () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. begär att regeringen lägger framförslag om att riksdagskandidater endast får ställaupp i en valkrets.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att de störrevalkretsarna i storstadsregionerna delas in i sammavalkretsar som landstingen.2000/01:K337 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att byta namn på valkrets till Skaraborg.2000/01:K364 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. begär att regeringen tillsätter enutredning om att gemensamma valsedlar för de olikapartierna bör tas fram.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att gemensammavalsedlar bör delas ut inne i vallokalen.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om gemensammavalsedlars betydelse för miljön och minskadeutgifter för staten.2000/01:K396 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett renodlatpersonval.2000/01:K401 av m.fl. (mp) variföreslås att fattar följande beslut:16. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i kapitel 7.3 i motionen anförs ompersonval och kampanjbidrag. PersonvaletMotionernaI motion 1999/2000:K231 av ochIngvar () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om översyn av personval. Med ledning av 1998års val kan vissa slutsatser dras av det ökadepersonvalsinslaget i svensk demokrati. Ytlighet ochpersonliga företräden utan anknytning till denpolitiska arenan vinner terräng på det idépolitiskasamtalets och folkrörelsearbetets bekostnad, denrepresentativa demokratin tunnas ut, ekonomiska ochandra kampanjmässiga resurser ökar i betydelse ochskapar ojämlika förhållanden mellan kandidaterna,privatekonomin kan få en avgörande betydelse förenskilda kandidaters framgångar, jämställdhetenkommer i kläm, geografisk obalans inom valkretsarnaskapar motsättningar inom partierna.Demokratiutredningen samt Rådet för utvärdering av1998 års val har enligt direktiven i uppdrag attutvärdera reformen av det svenska valsystemet. Detär mot ovanstående bakgrund viktigt att detta arbeteinnefattar en grundlig analys av personvaletskonsekvenser och att regeringen efter detatt utredningsarbetet avslutats återkommer tillriksdagen med ett samlat förslag som stärker detidépolitiska samtalets och folkrörelsearbetetsbetydelse för demokratin. I detta sammanhang börenligt motionärerna förslag läggas fram som innebären skyldighet för såväl enskilda kandidater sompartier och intresseorganisationer att öppetredovisa finansiella bidrag till personvalskampanjeri den händelse personval skall vara ett beståendeinslag i framtida val.I motion 1999/2000:K206 av m.fl. (m)hemställs att hos regeringen begär förslagom ändring av personvalsinslaget, spärrgränser m.m.i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande14). Motionärerna anser det angeläget attpersonvalsinslaget i valsystemet förstärks. Det kanske på olika sätt, t.ex. genom sänkta spärrgränser,genom att medge flera kryss eller genom att låtakryssen bli helt avgörande för den ordningsföljd ivilken kandidaterna väljs in.I motion 1999/2000:K238 av ()hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attta bort spärrarna för personval till riksdag ochkommunfullmäktige. Förtroendet mellan väljare ochvalda måste enligt motionären återupprättas.Motionären tror att en stor del i den restaureringenoch vitaliseringen ligger i personvalet. För attdetta skall fungera krävs ett par saker: dels attpolitikerna träder fram tydligare både som personeroch som beslutsfattare, dels att väljarna själva meraktivt följer den politiska debatten. Ett utökatpersonval medför att väljarna ges en närhet till dendemokratiska processen. Det skall enligt motionärenvara lättare att bli personvald till riksdagen.Spärren, som innebär att det krävs kryss frånminst av ett partis väljare för att ta sig tillriksdagen med egen kraft, bör tas bort. Den avregeringen aviserade utredningen bör få i direktivatt föreslå ett borttagande av spärren ipersonvalet.I motion 1999/2000:K244 av m.fl.(fp) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ettstärkande av personvalsinslaget i valen (yrkande 2).Folkpartiet liberalerna har länge arbetat för att desvenska valen skall få ett inslag av personval.Många förutspådde att personvalet skulle bli ettfiasko. Det kan konstateras att de fick fel.Motionärerna anser att det vid genomgången averfarenheterna av personvalsinslaget bör prövas hurinslaget skall kunna förstärkas, bl.a. genom ensänkt eller helt borttagen spärr vid nästariksdagsval.I motion 1999/2000:K245 av ()hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om denmöjlighet till vitalisering av demokratin sompersonvalet ger (yrkande 1), om behovet avinformation till hushållen om personvalsinslaget inästa val (yrkande 2) och om att översynen avpersonvalsinslaget bör innefatta frågan om attvalsedlar som inte kryssas skall räknaslistordningen till godo som personröst (yrkande 3).De möjligheter som personvalsinslaget ger är enligtmotionären tydliga: väljarna kan ge politikerdirekta förtroendeuppdrag, väljarna kan utkrävaansvar, banden mellan väljare och valda stärks.Personvalsmöjligheten innebär en god möjlighet attförnya demokratin. Rätt hanterat kanpersonvalsinslaget föra väljare och politikernärmare varandra. Det kan också bidra till attvitalisera partierna. Informationen inför kommandeval bör enligt motionären förbättras. RSV:sfelaktiga information till alla hushåll bidrogsäkert till att de som använde kryssmöjligheten blevfärre än vad som varit möjligt. RSV hävdade att densom var nöjd med en listas utseende inte behövdekryssa någon kandidat, utan kunde lämna in listansom den var. Eftersom mandaten i första handfördelas bland kandidater som klarat spärren ochendast i andra hand fördelas efter listordning kundedetta enligt motionären mycket väl leda till attpartiernas toppkandidater slogs ut på grund avfelaktig information. Antingen måste informationen ikommande val trappas upp och tydliggöras, eller såbör de valsedlar som inte kryssas räknaslistordningen till godo som personröst.I motion 2000/01:K268 av m.fl. (kd)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till ändring i vallagen så attpersonvalsspärren i valet till blir ilikhet med övriga val (yrkande 1). Rådet förutvärdering av val har granskat det svenskapersonvalssystemet. Av denna kan man dra slutsatsenatt det inte finns något som motiverar skillnader ispärrnivå mellan de olika valen. Det finns därförenligt motionärerna skäl att justera ner spärrnivåni riksdagsvalet till . En sådan sänkning ökardessutom möjligheten för ett faktiskt personval i destörre valkretsarna.I motion 2000/01:K282 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om obligatoriskmarkering vid personval. Många väljare blev enligtmotionären missledda av RSV:s broschyr där detpåstods "att om inte markering görs på valsedelngäller partiernas rangordning". Detta uppfattades avmånga som att gjordes ingen markering på valsedelnblev det i praktiken en markering på första namnet.I några valkretsar blev det säkert förändringar påvalsedlarna då förstanamn på grund av nämndmissuppfattning blev nedflyttade. För att komma tillrätta med nämnt problem bör, enligt motionären,tvång att markera på valsedel införas.I motion 2000/01:K303 av m.fl. (m)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om personvalet(yrkande 1) samt att begär att regeringenlägger fram förslag till ändring avpersonvalsinslaget i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkande 2). Så som personvalssystemet ärutformat med färdiga kandidatlistor framtagnaav partierna och med höga spärrgränser ärpersonvalsinslaget snarare fråga om en möjlighettill en i marginalen ändrad ordning för hur mandatenskall fördelas inom ett parti än ett regelrättpersonval. Motionärerna anser mot denna bakgrund attdet är angeläget att stärka personvalet genom att geväljarna makten över vem eller vilka på respektivelista som skall väljas. Det kan vitaliserademokratin och bidra till en ny och närmare relationmellan väljarna och de politiska förtroendemännen.Motionärernas förslag är att ett nytt system förvalet introduceras. En möjlighet som kan genomförassnabbt och inom ramen för nuvarande system är attsänka spärrgränserna för ordningsföljden efter vilkakandidaterna väljs in. Det finns ingenting sommotiverar att man bibehåller en högre spärrgräns iriksdagsvalet än i kommunal- och landstingsvalen. Enjustering av spärrgränsen från iriksdagsvalet skulle dels göra systemet merenhetligt och enklare att förstå, dels ökapersonvalets genomslag i de större valkretsarna.I motion 2000/01:K396 av () m.fl.föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om ett renodlatpersonval (yrkande 4). Den reform som banade väg förpersonvalet bar enligt motionärerna kompromissensprägel. av rösterna i respektive valkrets iEuropaparlamentsvalet samt valet till kommuner ochlandsting och vid riksdagsvalet fordrades föratt en kandidat skulle kunna ta sig förbi denrangordning som partierna hade fastslagit. är detenligt motionärerna dags att ta steget fullt ut ochrenodla personvalsidén. Spärrgränserna bör tas bort.I motion 2000/01:K401 av ()m.fl. föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs ompersonval och kampanjbidrag (yrkande 16). Med ettökat inslag av personval i valsystemet ökar, enligtmotionärerna, riskerna för missbruk när det gällerkampanjbidrag till politiker. I har vi inteens de minimibestämmelser om offentlig redovisningoch bidragstak som är gällande i t.ex. . Detråder ett slags naiv tro på att regler är obehövligaeftersom inga större oegentligheter haruppdagats. Ett regelverk behövs, enligtmotionärerna. Hur valkampanjer finansieras är enalltför viktig sak för att överlåtas åt de friamarknadskrafternas spel.BakgrundEnligt 3 kap. 1 § regeringsformen utses riksdagengenom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant valsker röstning på parti med möjlighet för väljarnaatt avge särskild personröst.En ny vallag (1997:157) trädde i kraft den 1 juni1997. Enligt 1 kap. 1 § första stycket vallagengäller lagen för val till , val tilllandstings- och kommunfullmäktige samt för val tillEuropaparlamentet. Vid sådana val röstar väljarna,enligt andra stycket, på ett parti och har möjlighetatt avge en särskild personröst. För att avge sinröst skall väljarna, enligt 9 kap. 2 § vallagen, förvarje slag av val ta en valsedel för det parti devill rösta på. Om de vill avge en särskildpersonröst skall de göra en markering för denkandidat som de helst vill se vald.För varje mandat som ett parti fått i riksdagenskall en ledamot utses. Ordningen mellankandidaterna skall enligt 18 kap. 38 § i första handbestämmas på grundval av storleken på varjekandidats personliga röstetal. Personligt röstetalskall fastställas bara för en kandidat som fåttsärskilda personröster till ett antal av minst 8 %av partiets röstetal i valkretsen. Kan inte etttillräckligt stort antal ledamöter utses enligt 38§, skall ordningsföljden mellan kandidatnamnen inomvarje parti bestämmas genom att ett jämförelsetalberäknas för dem med tillämpning av heltalsmetoden.Vid val till skall, enligt 18kap. 41 § vallagen, personligt röstetal barafastställas för en kandidat som fått särskildapersonröster till ett antal av av partietsröstetal i valkretsen, dock lägst 100 röster.Vid val till kommunfullmäktige skall, enligt 44 §,personligt röstetal fastställas bara för en kandidatsom fått särskilda personröster till ett antal avminst av partiets röstetal i valkretsen, docklägst 50 röster.I proposition 1996/97:70 s. 119 anförs följande omden modell för personvalssystem som regeringenföreslog.Ett valsystem med ökat personvalsinslag enligtmodellen utgår således alltjämt från ett val mellanpartier. Det nya i förslaget är att väljarna ocksåhar möjlighet att markera en kandidat, inte flera,på valsedeln. Genom markeringen har väljarna avgetten särskild personröst. Systemet med personröstningär inte tvingande. Det står alltså väljarna frittatt inte markera någon kandidat och i stället godtapartiets ordning av kandidaterna eller enbart röstamed en partimarkerad valsedel.Konstitutionsutskottet underströk vid sin behandlingav regeringens förslag till ny vallag behovet av enutvärdering av val och anförde följande(bet. 1996/97:KU16 s. 11):Den centrala valmyndigheten, dvs. ,gör efter varje val en utvärdering. mening bör emellertid de första allmännavalen med personvalsinslag i full skala utvärderassärskilt noga. Detta bör ske i en form där det finnsparlamentarisk representation. Ett viktigt moment iutvärderingen är att undersöka om personvalsinslageti valsystemet fyllt sitt tänkta syfte att geväljarna bättre möjligheter att påverka vilka somskall representera dem. Dessutom bör konstateras ompersonvalsmomenten haft effekter på urvalet avkandidater vad beträffar bl.a. kön eller ålder. 8-procentsspärrens inverkan på personvalsgenomslagetoch frågan om huruvida ovidkommande ekonomiskafaktorer påverkat utfallet av valet var, enligtutskottet, ytterligare skäl för en fördjupaduppföljning av val.Regeringen beslutade att tillkallaett parlamentariskt sammansatt råd med uppgift attutvärdera reformen av det svenska valsystemet (dir.1997:87). Rådet fick i uppdrag att utvärdera detekniska, ekonomiska, organisatoriska och praktiskaeffekterna av det nya valsystemet. Rådet skall ägnasärskild uppmärksamhet åt konsekvenserna av systemetur ett demokratiskt perspektiv. De delar avvalsystemet som i detta sammanhang skall undersökasär de som är nya i förhållande till äldre rätt.Särskilt gäller detta enligt direktivet bl.a.följande frågor. Den övergripande frågan och den somhar störst betydelse för valsystemetsfunktionsduglighet i demokratin är ompersonvalssystemet leder till ökade kontakter mellanväljare och valda. Tanken med personvalsreformen äratt väljarna skall ges bättre möjligheter attpåverka vilka personer som skall representera dem.Ett viktigt moment i samband härmed är vilkaeffekter det nya systemet med personval har påfrågan om vilka kandidater som besätter mandatenjämfört med det äldre där partiernas listor iprincip avgjorde vem som utsågs.Det som avgör väljarnas möjlighet att påverkavilken kandidat som utses i förhållande tillpartiernas nominering är, enligt direktiven, iförsta hand den spärr som gäller för attpersonrösterna skall räknas för kandidaterna. Ivallagen infördes en spärr för att hindra att smågrupper skulle styra urvalet av de kandidater somblir valda på bekostnad av de väljare som kanskeöverlåter valet till partiernas internanomineringsförfaranden. Utvärderingen bör, enligtdirektiven, ta sin utgångspunkt i om dessa nivåer ärde lämpligaste med hänsyn till syftet med spärrarna.I uppdraget ligger enligt direktiven givetvis ocksåen utvärdering av andra nya delar av valsystemet somt.ex. det nya förfarandet för framställning avröstlängder och röstkort samt utfallet avinformationsinsatserna inför valet.Utvärderingen innefattar också överväganden om detfinns behov av ytterligare förenklingar avlagstiftningen. Det står enligt direktivet rådetfritt att ta upp också andra närliggande frågor somhar anknytning till rådets utvärderingsuppdrag. Motbakgrund av utvärderingen skall frågan om behovet avförändringar i valsystemet övervägas. Det står rådetfritt att inom de nu angivna ramarna lägga fram deförfattningsförslag som föranleds av utvärderingensresultat.Rådet fick tilläggsdirektiv(dir. 1998:99). Enligt dessa har rådet fått isärskilt uppdrag att bl.a. utvärdera om, och i såfall på vilket sätt, reformen av det svenskavalsystemet påverkade valdeltagandet val.Riksskatteverket () överlämnade i februari 1999promemorian "Erfarenheter års allmännaval" till . Under rubrikenskriver RSVföljande:En mening i RSV:s information: "Nytt valsystem 1998- kan du personrösta" utsattes för viss kritik.RSV var när arbetet med broschyren påbörjadesmedveten om att inställningen till personröstningenkunde variera. RSV var därför noga med att studerade förarbeten som varit underlag för reformen ochsom fått en bred parlamentarisk förankring. Denkritiserade meningen återfinns i regeringensproposition /97:70 sid 118 "Det står alltsåväljarna fritt att inte markera någon kandidat och istället godta partiets ordning av kandidaterna ...".Ett utkast till broschyren visades för partiernaskontaktpersoner mot RSV vid ett möte i november1997. Därefter överlämnades broschyren till ettserviceföretag som testade den. Ett antal personerfick läsa den och senare komma till ett möte somleddes av serviceföretaget och där lämna synpunktersamt slutligen provrösta. Broschyren publicerades imaj 1998 på RSV:s hemsida och användes redan undervåren på informationer och utbildningar för bl.a.journalister och partiföreträdare.RSV har efter valet låtit göra en enkät blandväljarna om informationen om personröstningen nåttfram. Enligt enkäten hade av väljarnauppmärksammat informationen. av dessa hadegjort det genom RSV:s kanaler (broschyrer, TV-spot,radiotrailer). De som fått/sett informationen ompersonröstningen har i större utsträckning tyckt attdet varit lättare att personrösta än andra som intesett informationen.Rådet för utvärdering av val överlämnade inovember 1999 delbetänkandet Personval 1998 - Enutvärdering av personvalsreformen tillJustitiedepartementet. I betänkandets sammanfattningskriver rådet bl.a. följande om personvaletsgenomslag val:En förhoppning som funnits är att ett merpersoninriktat valsystem skall ge väljarna störremöjlighet att påverka vem som skall representeradem och att systemet därmed skall bidra till attförbättra förhållandet mellan väljare och valda.Rådet har vid sin bedömning i dessa frågor betonatatt attitydförändringar och förändringar avbeteendemönster till följd av konstitutionellareformer ibland kan vara svåra att urskilja i ettkort perspektiv.