bet · GN01UbU17 · 2000-05-30 00:00:00 — Utskottet delar regeringensbedömning att genusperspektivet berikar forskningen och höjer dess kvalitet.Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet har på regeringensuppdrag utrett och lämnat förslag i fråga om sektorsforskningen inom kul-turområdet. Av utredningen framgår att det inom forskningsrådet initieratsflera forskningsinsatser av betydelse för kulturområdet och att det finns förståelse för behovet av forskning med denna inriktning. Såväl som andra forskningsfinansiärers verksamhet kommer självfalletatt behandlas ingående i samband med de även i fortsättningen regelbundetåterkommande forskningspolitiska propositionerna. Utskottet utgår från attomfattningen och inriktningen av de statligt finansierade forskningsinsatser-na då kommer att belysas.Ett forskningsråd för sociala frågor och arbetslivSocialvetenskapliga forskningsrådet (SFR) stödjer nu forskning inom detsociala området som syftar till att öka kunskapen om och förståelsen försociala förhållanden och processer. ()fördelar en stor del av det offentliga stödet till forskning för arbetslivssek-torn.Det finns många beröringspunkter mellan ansvarsområdena för SFR ochRALF. Forskningen om arbetsmiljö, arbetsliv och arbetsmarknad innefattarfrågor som hör nära samman med den socialvetenskapliga forskning sombedrivs med stöd av SFR.Regeringens förslag om ett nytt forskningsråd för sociala frågor och ar-betsliv innebär att ansvaret för finansiering av forskning inom dessa områdensamlas i en myndighet. Rådet skall bl.a. i samråd med andra berörda forsk-ningsfinansiärer ta fram forskningsprogram som speglar angelägna forsk-nings- och utvecklingsbehov och som möjliggör slagkraftiga insatser. Rådetskall verka för att genusperspektivet får genomslag i forskningen. Rådet skalläven verka för jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskningen.Det nya forskningsrådet inrättas under Socialdepartementet.U t s k o t t e t delar regeringens bedömning att både den socialvetenskap-liga forskningen och forskningen i frågor som rör arbetsliv och arbetsmark-nad berikas genom att behandlas av samma forskningsråd. Därigenom för-bättras förutsättningarna för kraftfulla forskningsinsatser inom berörda om-råden. Det nya forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv kommer att fåen god överblick över hur forskningen utvecklas och kunna på olika sättinitiera och stödja angelägen forskning inom sitt ansvarsområde. Som fram-går av propositionen måste rådet samverka med andra forskningsfinansiärer.Det är särskilt viktigt att rådet utvecklar samverkan med den nya . Myndigheterna måste gemensamt överblicka kunskapsutveck-lingen i frågor som rör arbetslivets utveckling och fortlöpande fånga upp nyakunskapsbehov och nya forskningsfält.Ett forskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplaneringRegeringen föreslår att det inrättas ett forskningsråd för miljö, lantbruk ochsamhällsplanering. Det nya forskningsrådets viktigaste ansvarsområde skallvara lantbruksvetenskaplig forskning, miljöforskning och forskning för enekologiskt hållbar utveckling. Forskningen skall syfta till att öka kunskaper-na om de biologiska naturresurserna och mark- och vattenresurserna, sam-hällets hållbara nyttjande av naturresurser, samhällsplanering, bygg- ochförvaltningsfrågor, boendefrågor samt miljöfrågor.Rådet övertar de ansvarsområden som hör till ochSkogs- och jordbrukets forskningsråd. Rådet övertar även delar av forskningsuppgifter. Det nya forskningsrådet inrättas underMiljödepartementet.I motion 1999/2000:Ub25 (yrk. 5) föreslår ett tillkännagivan-de om ett forskningsråd för jordbruk, skogsbruk, trä och livsmedel. Ettsådant forskningsråd, som spänner över förädlingskedjan från jorden ochskogen till livsmedel respektive förädlade trätekniska varor, skulle möjliggö-ra en förstärkt forskning för några av mest grundläggande basnä-ringar.U t s k o t t e t instämmer i regeringens förslag och anser att motionsyr-kandet skall avslås.Forskning som stöds av , Skogs- och jordbruketsforskningsråd samt har många beröringspunkter genominriktningen mot ett hållbart samhälle. Detta motiverar att ansvaret för forsk-ningen, i enlighet med regeringens förslag, förs samman till ett nytt forsk-ningsråd. Därmed skapas bättre förutsättningar för kraftfulla och allsidigaforskningsinsatser med ett helhetsperspektiv.Forskningsrådens styrelser, arbetsformer, m.m.Vetenskapsrådets styrelse skall, enligt propositionen, bestå av tretton leda-möter, inklusive ordförande och rådets chef. Åtta av ledamöterna skall hahög vetenskaplig kompetens och utses av forskarsamhället genom ett förfa-rande med elektorsval. Övriga ledamöter, däribland ordföranden och rådetschef, utses av regeringen.Ämnesråden inom skall vardera bestå av elva ledamöterinklusive ordföranden. Sju ledamöter utses av forskarsamhället genom ettförfarande med elektorsval. Övriga ledamöter, däribland ordföranden, utsesav regeringen. Vid varje ämnesråd skall finnas en huvudsekreterare med högvetenskaplig kompetens.Vetenskapsrådets och ämnesrådens verksamhet organiseras i en gemensamkansliorganisation.Styrelserna för de områdesinriktade forskningsråden skall bestå av trettonledamöter, inklusive ordförande. Sju ledamöter utses av forskarsamhälletgenom ett förfarande med elektorsval. Övriga ledamöter, däribland ordför-anden, utses av regeringen. Verksamheten vid vart och ett av de områdesin-riktade forskningsråden skall ledas av en huvudsekreterare med hög veten-skaplig kompetens.Regeringen framhåller att det är angeläget att uppnå en jämn könsfördel-ning i samtliga styrelser.Folkpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub26 (yrk. 4) ett tillkännagivandeom att den politiska styrningen över forskningsrådens inriktning skall hållastillbaka till förmån för vetenskapliga bedömningar. I samma motion (yrk. 5)föreslås också tillkännagivande om att det blir för stor andel av regeringenutsedda representanter i forskningsrådens styrelser.Centerpartiet anser - motion 1999/2000:Ub27 (yrk. 6) - att huvudregelnför forskningsråden bör vara att de tar det fulla ansvaret för den verksamhetde stöder genom att finansiera hela projekt.Motion 1999/2000:Ub29 (yrk.2 ) (s) framhåller att inriktningen av forsk-ningsrådens forskningsstöd bör vara sådan att också andra än forskare viduniversitet och högskolor kan få finansiering från råden.I motion 1999/2000:T28 (yrk. 23) förespråkar bilateralasamarbetsavtal med de främsta forskningsmiljöerna i världen inom hälsa,medicin och IT.U t s k o t t e t delar regeringens bedömningar i fråga om forskningsrådensstyrelser, arbetsformer m.m. och föreslår att motionsyrkandena avslås.Statsmakterna anger övergripande riktlinjer för användningen av de statli-ga forskningsresurserna. För de resurser som ställs till universitetens ochhögskolornas förfogande sker detta huvudsakligen genom besluten om me-delsfördelning mellan vetenskapsområden samt genom vissa öronmärkningarinom ramen för anvisade anslag. För de medel som skall fördelas av forsk-ningsfinansierande myndigheter ligger statsmakternas övergripande forsk-ningspolitiska beslut huvudsakligen i resurstilldelningen till de olika myn-digheterna. Normalt görs mycket få öronmärkningar av hur anvisade medelnärmare skall användas. Huvudprincipen är att det är berörda myndighetersom inom ramen för anvisade anslag har ansvaret för hur medlen fördelasoch används. Utskottet utgår från att medelsanvisningarna också i fortsätt-ningen kommer att utformas på detta sätt.Företrädare för forskarsamhället, utsedda genom ett system med elektors-val, skall utgöra majoriteten i såväl som ämnesrå-den. Övriga ledamöter skall utses av regeringen. Styrelsesammansättningenmotsvarar i huvudsak vad som gäller för de nuvarande forskningsråden.Denna ordning gör det möjligt inte bara att låta kvalificerade vetenskapligabedömningar vara utslagsgivande utan också att i beslutsfattandet få in vär-defulla synpunkter med ett bredare samhälleligt perspektiv. Utskottet delarregeringens uppfattning att det är angeläget med en jämn könsfördelning isamtliga styrelser.Vetenskapsrådets chef skall utses av regeringen. Huvudsekreterarna i äm-nesråden skall däremot, på motsvarande sätt som huvudsekreterarna i dagensforskningsråd, utses av respektive ämnesråd. Till dessa befattningar skall,vilket framhålls i propositionen, utses personer med hög vetenskaplig kom-petens.Verksamheten inom de två områdesinriktade forskningsråden skall både hahög vetenskaplig kvalitet och bedömas angelägen ur berörda samhällssekto-rers perspektiv. Råden måste därför ha interna arbetsformer som möjliggören samlad bedömning av vetenskaplig kvalitet och sektorsrelevans. Såväl irådets styrelse som i dess beredningsorgan måste ingå både forskare ochsektorsföreträdare. Styrelsen skall, enligt regeringens förslag, bestå av trettledamöter, varav sju utses av forskarsamhället och sex av regeringen. Ut-skottet finner denna sammansättning väl avvägd. Styrelserna för de områ-desinriktade forskningsråden utser huvudsekreterare, som skall ha hög veten-skaplig kompetens.Ekonomistyrningsverket har på regeringens uppdrag utrett frågor om kost-nadsfördelningen mellan universitet och högskolor å ena sidan och externafinansiärer å den andra. har redovisat sitt uppdrag irapporten för beräkning av kostnader för forskning vid univer-sitet och högskolor. Rapporten bereds nu inom . Det ärsjälvfallet viktigt att det råder klarhet i fråga om ansvarsfördelningen mellanforskningsfinansierande myndigheter å ena sidan och universitet och hög-skolor å den andra vad gäller olika slag av kostnader. Utskottet utgår från attregeringen kommer att redovisa sina ställningstaganden i hithörande frågor ibudgetpropositionen och den forskningspolitiska propositionen hösten 2000.Med anledning av yrkande om bilaterala samarbetsavtal imotion 1999/2000:T28 (yrk. 23) vill utskottet framhålla att det måste an-komma på de nya myndigheterna och på universitet, högskolor och forskareatt finna lämpliga verksamhetsformer, bland annat former för samverkanmed forskningsmiljöer i andra länder.En myndighet för forskning och utvecklingRegeringen föreslår att det inrättas en ny myndighet med uppgift att initieraoch finansiera behovsstyrd forskning och utveckling till stöd för innovations-systemet och en hållbar utveckling och tillväxt. Verksamheten skall omfattastöd till FoU inom bl.a. teknik, transporter, kommunikation, arbetsliv ocharbetsmarknad liksom uppgiften att verka för att ny kunskap tas till vara ochomsätts i produkter, processer, tjänster, ett utvecklande arbetsliv, regelverketc. Verksamheten skall svara såväl mot näringslivet som mot delar av detövriga samhällets behov. Områdena informationsteknologi och IT-tillämpning kommer att vara särskilt betydelsefulla.Myndigheten skall vidare bl.a. verka för att industriforskningsinstitutens rolli innovationssystemet utvecklas. Myndigheten övertar ansvaret för de områ-den som hör till Kommunikationsforskningsberedningen och delar avNärings- och teknikutvecklingsverkets verksamhet samt delar av de områdensom hör till . Myndigheten inrättas under Nä-ringsdepartementet.Moderaterna föreslår i motion 1999/2000:Ub25 (yrk. 6) och i motion1999/2000:T28 (yrk. 22) ett tillkännagivande om en ny myndighet för tekniskoch industrirelaterad forskning. Myndigheten för teknisk och industrirelate-rad forskning bör i första hand ansvara för den forskningsfinansiering somi dag framför allt ligger på , på och på Kommunikationsforskningsberedningen. Det börockså prövas om inte myndighetens ansvar också skulle omfatta statensfinansiering av verksamheten inom industriforskningsinstituten.U t s k o t t e t, som delar regeringens bedömning, föreslår att motionsyr-kandena avslås.Ett effektivt innovationssystem får nu allt större betydelse för ekonomisktillväxt och välståndsutveckling. Innovationsfrågorna ställer krav på ett för-djupat samarbete över ämnes- och sektorsgränserna. En effektiv näringspoli-tik i ett land av storlek ställer också högre krav på möjligheterna atkraftsamla kring särskilt viktiga områden och på möjligheterna till ompriori-teringar. De snabba förändringarna i omvärlden skapar ett ökat behov avflexibilitet. Det är viktigt att organisationen för forskningsfinansiering utfomas utifrån dessa krav. I detta ligger bland annat att organisationen för stödtill forskning och utvecklingsarbete måste kunna bidra till att kunskap kankombineras mellan olika arbetsfält och kompetensområden. Den av regering-en föreslagna nya myndigheten för forskning och utveckling ger, enligt ut-skottets mening, genom bredden i verksamhetsområdet goda förutsättningarför detta. Den nya kan arbeta över disciplin- och sektors-gränser och kraftsamla inom viktiga områden. Myndigheten får bl.a. som enangelägen uppgift att utveckla och kraftsamla insatser inom IT-området.ForskningsforumRegeringen föreslår att det inrättas ett med uppgift attverka för dialog och samverkan mellan forskare, forskningsfinansiärer, all-mänhet och andra som direkt eller indirekt berörs av forskningen. Ledamö-terna i styrelsen för skall utses av regeringen. I styrelsenskall finnas företrädare för riksdagspartier samt för samtliga forskningsrådoch övriga viktigare forskningsfinansierande myndigheter. Forskningsforumskall administrativt knytas till och anvisas medel inomramen för anslag. skall utvärderas innan beslut fattas om fortsatt verksamhet.U t s k o t t e t delar regeringens bedömning om behovet av en fast formför kontakterna mellan forskarsamhället och omvärlden. Det föreslagnaForskningsforum fyller denna funktion.Forskningens snabba framsteg bidrar till ökat välstånd och ökad livskvali-tet, men kan också väcka oro eller leda till konflikter. Vetenskapens landvin-ningar kan medföra svåra etiska ställningstaganden eller medföra samhälls-förändringar som kräver debatt och politiska beslut. Det är därför angelägetatt det finns en väl fungerande dialog mellan forskare, forskningfinansiärer,avnämare och en bredare allmänhet. En sådan dialog, där bl.a. övergripandeforskningspolitiska frågor och frågor som rör förhållandet mellan forskningoch samhälle kan behandlas, lägger grunden till ett ömsesidigt förtroendemellan forskare och allmänhet.Genomförande, m.m.Regeringen har tillsatt en organisationskommitté med uppgift att, underförutsättning att erforderliga beslut fattas av riksdag och regering, vidta deförberedande åtgärder som krävs för att de nya myndigheterna skall kunnainrättas . I organisationskommitténs uppgifter ingår bl.a.att lämna förslag till verksamhetsmål, regleringsbrev, myndigheternas orga-nisation, myndighetsinstruktion samt namn på forskningsrådet för socialafrågor och arbetsliv, forskningsrådet för miljö, lantbruk och samhällsplane-ring respektive myndigheten för finansiering av forskning och utvecklingsar-bete. skall vidare svara för bemanningen av de nyamyndigheterna. skall se till att ansökningar ochtidigare åtaganden kan hanteras på ett sätt som inte innebär störningar förforskningen under övergångsperioden.Centerpartiet vill i motion 1999/2000:Ub27 (yrk. 4) ha ett tillkännagivan-den om att eventuellt ökade kostnader i samband med ombildandet av råds-organisationen inte får medföra krympande ekonomiskt utrymme för verk-samheten.I motion 1999/2000:Ub30 (v) framförs önskemål om att organisations-kommittén skall få i uppdrag att ta fram ett program för hela trafik- ochtransportforskningen (yrk. 1) samt att regeringen skall återkomma med för-slag om hur de olika trafikverkens FoU-ansvar och motsvarande medel skallflyttas över till ett sådant program (yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena.Regeringen har i propositionen redovisat de ekonomiska konsekvensernaav sina förslag. Den nya organisationen bedöms möjliggöra vissaadministrativa samordningsvinster. Under själva övergången till en ny orga-nisation kan framför allt avvecklingen av nuvarande myndigheter orsakamerkostnader. Kostnader förknippade med organisationsförändringen kom-mer att finansieras inom ram. Utskottet utgår från att medel, som användsför att finansiera forskning, inte kommer att användas för sådana kostnader.Näringsutskottet har i sitt yttrande till utbildningsutskottet sammanfattatvad som gäller i fråga om beslut om lokalisering av nya myndigheter. anser, liksom näringsutskottet, att beträffande deaktuella myndigheterna bör överlåta till regeringen att fatta beslut om lokali-seringen.Godkännande av riktlinjer, m.m.Regeringen har i propositionen hemställt att godkänner riktlinjerför en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering. Riktlinjerna hari sina huvuddrag redovisats i det föregående.U t s k o t t e t, som i det föregående avstyrkt motionsyrkanden rörande deforskningsfinansierande myndigheterna, föreslår att godkänner deav regeringen föreslagna riktlinjerna för en ny myndighetsorganisation.Regeringen har vidare föreslagit att vissa myndigheter avvecklas.U t s k o t t e t föreslår att godkänner vad regeringen föreslagitom avveckling av , , , , , , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd,Kommunikationsforskningsberedningen samt . beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 1999/2000:Ub25 yrkande 1,1999/2000:Ub26 yrkande 1, 1999/2000:Ub27 yrkande 1 och1999/2000:Ub28,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande remissbehandlingatt avslår motion 1999/2000:Ub26 yrkande 2,res. 2 (fp) - delvis3. beträffande fasta resurser för forskning m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub26 yrkande 3 och1999/2000:Ub27 yrkande 2,res. 3 (c) - delvisres. 2 (fp) - delvis4. beträffande statens roll och ansvar för forskning av intresseför landsting och kommuneratt avslår motion 1999/2000:Ub29 yrkande 1,5. beträffande en samlad forskningsbudgetatt avslår motion 1999/2000:Ub27 yrkande 3,res. 4 (m, c, fp)6. beträffande Vetenskapsrådetatt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub25 yrkandena2, 3 och 4 och 1999/2000:T28 yrkande 21 antar regeringens förslag tilllag om ,res. 5 (m) - delvis7. beträffande idrottsforskningatt avslår motion 1999/2000:Ub23 yrkandena 1 och 2,8. beträffande indelningen i ämnesrådatt avslår motion 1999/2000:Ub27 yrkande 5,res. 6 (c, fp)9. beträffande genusforskningskommittéatt avslår motion 1999/2000:Ub26 yrkande 6,res. 2 (fp) - delvis10. beträffande uppföljning av kulturforskningatt avslår motion 1999/2000:Ub24,res. 5 (m) - delvis11. beträffande ett forskningsråd för miljö, lantbruk och sam-hällsplaneringatt med avslag på motion 1999/2000:Ub25 yrkande 5godkänner vad utskottet anfört,res. 5 (m) - delvis12. beträffande den politiska styrningen av forskningsrådenatt avslår motion 1999/2000:Ub26 yrkande 4,res. 7 (m, fp)13. beträffande andelen av regeringen utsedda representanter iforskningsrådens styrelseratt avslår motion 1999/2000:Ub26 yrkande 5,res. 2 (fp) - delvis14. beträffande forskningsrådens fulla ansvar för finansiering-en av projekt, m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub27 yrkande 6 och1999/2000:Ub29 yrkande 2,res. 3 (c) - delvis15. beträffande bilaterala samarbetsavtalatt avslår motion 1999/2000:T28 yrkande 23,res. 5 (m) - delvis16. beträffande en myndighet för forskning och utvecklingatt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub25 yrkande 6och 1999/2000:T28 yrkande 22 godkänner vad utskottet anfört,res. 5 (m) - delvis17. beträffande genomförande m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub27 yrkande 4 och1999/2000:Ub30 yrkandena 1 och 2,res. 3 (c) - delvis18. beträffande riktlinjer för en ny myndighetsorganisation förforskningsfinansieringatt godkänner vad regeringen föreslagit i propositionen,res. 5 (m) - delvis - villk. mom. 6,11 och 1619. beträffande avveckling av vissa myndigheteratt godkänner vad regeringen föreslagit i propositionenom avveckling ava) , , , och Teknikvetenskapliga forskningsrådetb) Socialvetenskapliga forskningsrådetc) och Skogs- och jordbrukets forskningsrådd) Kommunikationsforskningsberedningen och Rådet för arbetslivs-forskning.Stockholm den 30 maj 2000På utbildningsutskottets vägnarBritt-Marie DanestigI beslutet har deltagit: (),(), (), YvonneAndersson (kd), (), LennartGustavsson (v), (), Per (),(), (), (), (), (),(), (),() och (). Avslag på propositionen (mom. 1) - m, kd, c, fpBeatrice (), (), (), (), Per (), (), () och () anför:Regeringens proposition "Forskning för framtiden - en ny organisation förforskningsfinansiering" anges skola skapa bättre förutsättningar för denavancerade kunskapsutvecklingen. Den ger emellertid ett närmast byråkra-tiskt intryck. Regeringen förefaller inte ha tänkt igenom hur det nya kun-skapslandskapet ser ut. Propositionen är ett organisationsschema snarare änen injektion för mer kunnande. Syftet med propositionen sägs vara att skapaen ny organisation för forskningsfinansiering som gör det möjligt att kraft-samla inom viktiga vetenskapliga områden. Regeringens strategi och plane-ring är emellertid felvänd. Utan förankring i en samlad övergripande kun-skapsstrategi väljer regeringen att först lägga fast en organisation som sedaneventuella strategier och resurser får ta som given utgångspunkt.Forskningsorganisationen är till sin utformning så viktig för landets ut-veckling att den bör utformas med bredast möjliga politiska förankring.Regeringens förslag till en ny myndighetsstruktur för forskningsfinansieringberör över huvud taget inte den struktur som finns för landets lärosäten ochför deras forskningsfinansiering. Det är nödvändigt att ta med fakultetsansla-gen när man bygger en organisation för forskningsfinansiering. , , skall enligt regeringen vara ytterst ansva-rigt för all forskning. har ministern aviserat att inga utökade fa-kultetsanslag skall tilldelas lärosätena. Konsekvenserna för dem som skallutföra forskningen blir att konkurrensen helt och hållet kommer att koncent-reras på nationell nivå i stället för att också finnas på respektive lärosäten.Att organisationen centraliseras och inte inkluderar lärosätena är skäl nog föratt yrka avslag på propositionen om forskningens organisation för finansie-ring. Regeringen bör återkomma med ett förslag som inbegriper den forsk-ning och de resurser som finns på lärosätena och som visar hur en förändradorganisation skall förbättra kvaliteten och effektiviteten i svensk forskning.För att hantera dagens och framtidens forskning krävs en anpassning avstrukturen för forskningsfinansiering. I regeringens förslag är dock finansie-ringen fortfarande oklar. Regeringen skriver att förslaget kommer att innebä-ra omfördelning på statsbudgeten mellan anslag och möjligen mellan utgifts-områden. En långsiktig forskningspolitik kräver en helhetssyn varför manmåste koppla samman organisationsförändringar med fördelningen av resur-ser. Regeringen bör bjuda in såväl de politiska partierna som forskningsin-tressenter till överläggningar inför den fortsatta beredningen av forsknings-politiken.Den svenska forskningens framtid och dess kvalitet beror inte i första handpå organisationsförändringar utan i huvudsak på två andra faktorer: Vilkaekonomiska medel tillskjuts till forskningen? Hur säkras den akademiskafriheten och forskarnas möjligheter att fritt välja forskningsproblem ochprioritera mellan olika tänkbara uppgifter? På ingen av dessa punkter tillförpropositionen något nytt. Propositionen vill föreslå en ny organisation utanatt ta ställning till viktiga principfrågor om hur forskningen skallfinansieras . Innan tar ställning till en ny organisationmåste den veta vad organisationen skall användas till.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 1 borthemställa1. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub25 yrkande 1,1999/2000:Ub26 yrkande 1, 1999/2000:Ub27 yrkande 1 och1999/2000:Ub28 dels avslår propositionen, dels som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,2. Remissbehandling, m.m. (mom. 2, 3, 9, 13) - fpUlf () anför:Folkpartiet anser att en omorganisation av den omfattning som propositioneninnebär borde bli föremål för en bred remissbehandling. Så har märkligt noginte skett. Detta är ett av de avgörande skälen för att avslår pro-positionen.