bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — För att fördelningsmålet skallkunna nås ställs krav på konkurrenskraftiga arbetsvillkor, skatter och väl-färdssystem.De reformer och strukturförändringar som föreslås är bl.a. följande:? föreslår en skattereform med inriktning påsänkt skatt på arbete och risksparande. De grundläggande principernaför skattereform, nämligen "hälften kvar", och att de allraflesta bara skall betala kommunalskatt, återupprättas. Skatteförändring-arna skall koncentreras på de för tillväxt och jobb mest skadliga insla-gen, nämligen marginalskatterna och andra skatter som är ett direkt hin-der för företagande. Genom avskaffad värnskatt, höjd brytpunkt förstatlig skatt och borttagande av den s.k. LO-puckeln, uppnås de grund-läggande principerna. Marginaleffekterna minskas såväl genom in-komstskattesänkningar som genom växling av det inkomstprövade bo-stadsbidraget mot generellt barnstöd. Stödet till barnfamiljer förbättrasgenom att barnstödet utökas i form av en skattereduktion. Skatten föralla bör dessutom sänkas genom en generell skattereduktion. Pen-sionsavgiften bör självklart vara avdragsgill och det bör även gälla denarbetslöshetsförsäkringsavgift som föreslås av . Den nuva-rande fastighetsbeskattningen bör slopas och ersättas med schablonin-täktsbeskattning för egnahem. motsätter sig den höjning avfastighetsskatten som ligger i regeringens förslag och före-slår i stället sänkt beskattning. För att få fler och växande företag påsvensk botten krävs rejäla skatteändringar: lägre skatter och en föränd-rad mix av existerande skatter. De skatter som är mest skadliga mot jobboch företagande bör angripas först. Det gäller arbetsgivaravgifterna itjänstesektorn som bör sänkas i syfte att stimulera en uthållig tillväxtinom denna sektor, dubbelskatten på aktiesparande som bör avskaffas,beskattningen av personaloptioner som måste ses över och de socialaavgifterna på vinstandelar som bör avskaffas. Vidare måste skatteregler-na för fåmansbolag, särskilt de s.k. 3:12-reglerna, ändras. Slutligen bördet borgerliga trepartiförslaget om skattelättnader i hushållssektorn ge-nomföras.?? Det måste införas "raka rör" mellan avgifter,och förmåner. De nuvarande socialförsäkringarna bör göras omtill tre självständiga försäkringar - en för sjukdom, en för arbetslöshetoch en för ålderspension (det nya pensionssystemet). Arbetslöshetsför-säkringen görs obligatorisk och förslagsvis en fjärdedel av premien be-talas av den försäkrade som skatten sänks i motsvarande om-fattning. Statens utgifter för försäkringarna efter reformen bör endast va-ra de fördelningspolitiska inslagen i försäkringarna plus tre fjärdedelarav kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen.?? Arbetsmarknadspolitiken består av en aktivarbetsmarknadspolitik, en näringspolitik för fler jobb genom företagan-de samt en ekonomisk politik för sunda och sanerade statsfinanser. Oli-ka typer av åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken bör utformas utifrånett perspektiv där den enskilde individen står i centrum. Ett alltför cen-tralistiskt beslutsfattande och en central planering är det som allra minstgagnar en god arbetsmarknadspolitik. Arbetsmarknaden måste breddasgenom att fler kommer i arbete. Risken är annars stor att flaskhalsarhindrar den ekonomiska utvecklingen och att den regionala obalansen påarbetsmarknaden ökar. Åtgärder för de arbetslösa bör i huvudsak varainriktade på utbildningsinsatser så att arbetskraftens kompetens höjs.Vidare bör arbetsförmedlingens funktionssätt ses över och anpassas tilldet nya informationssamhället. I arbetslöshetsförsäkringen bör en bortreparentes införas för att undvika att individen fastnar i en evig rundgångmellan kontantstöd och åtgärder. Även arbetsrätten måste reformeras.Möjligheten att göra två undantag i turordningsreglerna bör återinföras,fackföreningars tolkningsföreträde i MBL avskaffas, rätten till ersätt-ning för ledighet vid facklig verksamhet förändras samt, slutligen, kon-fliktreglerna skärpas. När sysselsättningen stiger på grund av konjunk-turförbättringen bör antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärderminska, inte - som i regeringens proposition - öka. I nuvarandearbetsmarknadsläge är det viktigt att hålla de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna på en låg nivå så att den reguljära sysselsättningen kan ökautan flaskhalsproblem.?? Det måste bli enklare att starta och driva företagi . Det är dags att gå från ord till handling och genomföra för-enklingar av deklarationer, utfärdande av F-skattsedel och betalning avpreliminärskatt. Vidare bör kraven på uppgiftslämnande ses över, skat-tekontot förbättras och servicecheckar införas.?? Släpp vården och skolan fria, en avreglering av de viktiga kunskaps-branscherna är viktiga inslag i en politik för fler och växande företag.Vården och skolan är kunskapsintensiva framtidssektorer, i hög grad endel av "den nya ekonomin" där en viktig exportindustri skulle kunnaväxa fram. Detta är dessutom särskilt viktigt för att frigöra kvinnorsentreprenörsanda, skaparkraft och för att ta till vara deras kunskaper ochidéer. Det är avgörande för många kvinnors möjligheter till rättvisa lö-ner, flera olika arbetsgivare att välja på och t.o.m. att kunna bli "sinegen". ?För är skolan samhällets viktigaste medel för att ge människorjämlika livschanser. Målet för en liberal skolpolitik är att utveckla en skoladär kvaliteten och den enskilda elevens utveckling står i centrum, och däralla har goda möjligheter att utvecklas. Skolan bör därför göras mer indivi-dualiserad med möjligheter för en yrkesinriktad elev att gå igenom gymnasi-et utan att behöva läsa lika teoretiska kurser som elever på väg till högskolan.Läraryrkets status måste höjas genom fler karriärmöjligheter, möjligheter attstudera och forska, lärarlegitimation och höjda löner. Utvärdering är ettcentralt inslag i en skola för kunskap och kvalitet. Fler nationella prov ochbetyg tidigare under skolgången är då viktiga redskap. Mångfald inom skol-systemet gynnar kvaliteten och ökar valfriheten. Därför måste godkändafristående skolor garanteras ekonomiska resurser som motsvarar de kommu-nala skolornas. vill slutligen inrätta en statlig skolinspektion,somär fristående från , och därmed inte underställd den politiska appa-raten.Slutligen föreslås i liberalernas motion förändringar inom vår-den, en ny regionalpolitik, satsningar för att råda bot på bostadsbristen ochför att förhindra trafikproblem. Inom vården vill liberalerna satsapå de handikappade, husläkarsystemet, vård- och omsorgsgaranti, äldrepengsamt äldreombudsman. I den nya regionalpolitiken avskaffas de selektivaföretagsstöden och satsningar görs på bättre infrastruktur, småföretagarkli-mat samt särskilda åtgärder för att främja kunskaps- och tjänstesektorn. Föratt råda bot på bostadsbristen i tillväxtområden krävs att kommunerna tar sittansvar och anvisar mark för bostadsbyggande, att regelverken förenklas ochatt avregleringar genomförs samt att hyressättningssystemet ses över. Trafik-situationen i storstäderna föreslås förbättras genom en ny storstadsöverens-kommelse och ökad statlig satsning i kombination med s.k. PPP-finansiering(public-private partnership). Den ekonomiska politiken1.1 Den internationella ekonomiska utvecklingen1.1.1 Uppgång i världsekonominEfter avmattningen steg aktiviteten i världsekonomin under förraåret. Trots förväntningar om motsatsen fortsatte uppgången i den amerikans-ka ekonomin som de tidigare krisdrabbade länderna i Sydostasienpåbörjade en påtaglig återhämtning driven av en expansiv ekonomisk politik,stigande export och ett ökat inflöde av utländskt kapital. Under andra halvanav 1999 steg även konjunkturen markant i EU och det s.k. euroområdet efteren svag inledning av året. I ökade den ekonomiska aktiviteten i börjanav 1999 till följd av bl.a. regeringens olika stimulanspaket, men uppgångenkom av sig och det sammantagna resultatet blevendast en svagt positiv tillväxt. Även om inte den ekonomiska nedgången iLatinamerika blev så kraftig som många befarade har tillväxten i flertalet avländerna i varit negativ.Förbättringen av den internationella konjunkturen kommer att tillta underdet närmaste året, enligt regeringens bedömning i den ekonomiska vårpropo-sitionen. Tillväxten ökar i så gott som hela världen. Det främsta undantagetär där utsikterna är relativt dystra bl.a. på grund av enhistoriskt sett hög arbetslöshet och de japanska hushållens bristande förtro-ende för den ekonomiska utvecklingen. De indikatorer som presenteratshittills tyder på en fortsatt hög tillväxt i soåterhämtningen i EU och euroområdet förstärks och breddas till att omfattaalla länder i området. I förstärks återhämtningen ytterligare aven stigande privat inhemsk efterfrågan. I finns tydliga teckenpå uppgång även om skillnaderna mellan länderna är stora. Enligt regering-ens bedömning stiger produktionen i världen som helhet ,jämfört med en ökning på . Det är en halv procentenhet högreän vad regeringen räknade med i budgetpropositionen.Tillväxten i världsekonomin förblir relativt hög även under perioden2001-2003 enligt regeringens bedömning. Tillväxttakten blir dock någotlägre jämfört med , till följd av att bl.a. den amerikanska tillväxten däm-pas något . I genomsnitt väntas BNP i världen stiga med3,. Den stigande efterfrågan i EU, en fortsatt högtillväxt i och sammansättningen av den stigande efterfrågankommer att gynna den svenska exporten . Sam-mantaget gör regeringen bedömningen att världsmarknadstillväxten för densvenska exporten stiger från och nästaår.Tabell 1. Tillväxt, inflation och arbetslöshet i världsekonomin1.1.2 Utvecklingen i Förenta staternaDen kraftiga uppgången i den amerikanska ekonomin fortsätter. ökadetillväxttakten till efter en uppgången året innan på . I mars i årinledde också det tionde året av obruten ekonomisk expan-sion (enligt det , [NBER] påbörjades den nuvarande expansionen i mars1991, i samband med att det s.k. tog slut). Den ekonomiskastatistik som presenterats tyder på en fortsatt hög tillväxt. Drikraften i expansionen är den privata konsumtionen som understöds av sti-gande sysselsättning och höjda aktiepriser. Konsumtionen i kombination meden gynnsam konjunktur i industrin har också bidragit till en hög investe-ringsverksamhet, framför allt inom IT-sektorn. Trots den höga tillväxten harinflationen varit förhållandevis låg, även om det under de senaste månadernadykt upp tecken på stigande inflation i den amerikanska ekonomin. Det till-tagande pristrycket och den ansträngda situationen på arbetsmarknaden harlett till att den amerikanska höjt styrräntorna och regeringengör i vårpropositionen bedömningen att ytterligare räntehöjningar är att väntaunder 2000. Det kommer i sin tur att dämpa bl.a. hushållens konsumtion ochinvesteringsaktiviteten. Efter en uppgång på räknar regeringenmed att tillväxttakten i den amerikanska ekonomin sjunker till 2001och för vardera 2002 och 2003.En viktig frågeställning när det gäller den amerikanska ekonomin är de se-naste årens kraftiga produktivitetstillväxt, vilken bl.a. bidragit till den låginflationen och är en del av det som går under beteckningen den nya ekono-min. Fortsätter produktiviteten att växa och därmed också den möjliga nivånpå BNP-tillväxten kan tillväxten i blihögre än förväntat. En utebliven avmattning kan emellertid leda till kraftiga-re räntehöjningar från sida och därmed bidra till en kraftigareoch mer abrupt nedgång i den ekonomiska aktiviteten än vad som förutses ivårpropositionen.1.1.3 Utvecklingen i och övriga AsienTillväxten i flertalet av de tidigare krisdrabbade länderna i stegbetydligt . efter det att krisentog fart 1997 visade regionen som helhet positiva tillväxttal under förra året.Den snabbaste förbättringen skedde i vars BNP steg medomkring . har återhämtningen framför allt byggt på en ökadexport driven av bl.a. de försvagade asiatiska valutorna, lägre räntor och en iövrigt expansiv ekonomisk politik och ett ökat inflöde av utländskt kapital.Under det senaste halvåret har dock även den inhemska efterfrågan börjatväxa i en relativt snabb takt. Regeringen gör bedömningen att regionensammantaget växer med både och under nästa år.Om tillväxten i tilltog var situatio-nen den motsatta i . Efter en uppgång , till följd avframför allt olika finanspolitiska stimulanspaket, dämpades ånyo den eko-nomiska aktiviteten . Det är framför allt hushållens svagaförtroende för sin egen och nationens ekonomi som håller tillbaka utveck-lingen. Reallönerna går ned och arbetslösheten ligger på den högsta nivå somnoterats . Inom den japanska industrin kan emellertid en viss fortsattåterhämtning skönjas på grund av en högre export, vilket bl.a. beror på denstigande efterfrågan i länderna i övriga Asien.Enligt regeringens bedömning fortsätter tillväxttakten i den japanska eko-nomin att vara mycket svag både och . bedöms BNPstiga för att öka 2001. har också enav OECD-områdets högsta och snabbast växande statsskulder. Denna situa-tion kan leda till att obligationsräntorna stiger, vilket i sin tur ytterligareförsämra hushållens och företagens förtroende för den ekonomiska utveck-lingen.1.1.4 Utvecklingen i EU och NordenEfter en avmattning och början av förstärktes kon-junkturen i det s.k. euroområdet påtagligt . Enrelativt god inhemsk efterfrågan i kombination med en ökad export till följdav bl.a. den svaga euron och den stigande efterfrågan i omvärlden drev pååterhämtningen.Den ekonomiska statistik som presenterats visar att uppgångentilltagit i styrka. Industrins produktion och orderingång har ökat soföretagens förtroende för den ekonomiska utvecklingen stigit markant. Somframgår av diagram 1 är företagens förtroende nu uppe på ungefär sammanivåer som under högkonjunkturåren 1994 och 1998. Av diagrammet framgårockså att hushållens ekonomiska framtidstro nu ligger högre än vad den gjordevid de senaste toppnoteringarna och i samband med dentyska återföreningen i början av 1990-talet.Diagram 1. Hushållens och företagens framtidstro i euroområdetKälla: EU-kommissionenBNP i euroområdet stiger med både och ,enligt regeringens bedömning. Den svaga euron bidrar till att exporten fort-sätter att utvecklas positivt som hushållens konsumtion kommer attfortsätta att stiga relativt kraftigt, på grund av bl.a. stigande inkomster ochnågot gynnsammare utveckling på arbetsmarknaden. Som framgår av dia-gram 2 väntas arbetslösheten i euroområdet gå ned med omkring 1 pro-centenhet för att sjunka ytterligare något . Ar-betslösheten i EU och eurområdet kommer dock fortfarande att vara betyd-ligt högre än i t.ex. . Skillnaderna minskar dock något denärmaste åren i takt med att bl.a. arbetslösheten i stiger närkonjunkturen mattas av.I fjol var skillnaderna i tillväxt mellan relativt stor. Till ex-empel växte och betydligt långsammare än genomsnittet,medan länder som t.ex. och växte betydligt snabbare. Dessaskillnader kommer att minska framöver. Tillväxttakten i och Irlandväntas dock fortfarande vara betydligt högre än genomsnittet. För tysk delväntas tillväxttakten och stiga till , efter en uppgånfjol på 1,5 %.Till följd av bl.a. den svaga euron och de stigande oljepriserna har inflatio-nen i euroområdet stigit en del . Det tilltagandeinflationstrycket i kombination med konjunkturuppgången gör att regeringenräknar med att den , , stramar åt penningpoliti-ken ytterligare något . ECB:s styrränta antas stiga till4 % i slutet av och till , vilket kan betraktas soen relativt måttlig penningpolitisk åtstramning.Danmark, och är - vid sidan av - några av deviktigaste marknaderna för den svenska exportindustrin. På samtliga dessamarknader påbörjades en återhämtning av konjunkturen under senare delen av1999. I stiger BNP , enligt regeringens bedömning.Ett ökat inflationstryck, på grund av bl.a. stigande arbetskraftskostnader,bedöms emellertid leda till högre räntor som i sin tur dämpar tillväxttaktenunder och åren därefter. För norsk del innebär det högre oljepriset ocslopandet av begränsningarna av oljeproduktionen att oljeexporten ökar snabbt,vilket även driver upp aktiviteten i övriga delar av ekonomin. BNP stiger bådeår och med , enligt regeringens bedömning. Enåtstramning av finanspolitiken dämpade den inhemska efterfrågan och tillväxteni den danska ekonomin . Den inhemska danska efterfråganväntas öka på nytt . En svag export till följd av att dedanska arbetskraftskostnaderna ökar snabbare än i omvärlden bidrar dock tillatt den danska tillväxten framöver blir lägre än genomsnittet i EU. Efter enuppgång på stiger tillväxttakten till och 2001, eregeringens bedömning.Diagram 2. Arbetslösheten i euroområdet, EU och Förenta staternaKälla: Finansdepartementet1.1.5 Utvecklingen i och (exklusive EU)steg den samlade produktionen i med . Upp-gången berodde bl.a. på tillfälliga faktorer som den kraftiga deprecieringenav rubeln och det stigande oljepriset. Regeringen räknar därför med att denryska tillväxttakten försvagas . Till följd av ettkraftigt inflöde av utländskt kapital och en relativt stabil inhemsk efterfrågaväxte den polska ekonomin med . Regeringen bedömer atttillväxttakten ökar till 5,2 respektive och , framförallt på grund av den förbättrade EU-konjunkturen.Lettland var det enda land i som registrerade enpositiv tillväxttakt. kom emellertid tydliga tecken på enåterhämtning i regionen. Regeringen bedömer att BNP sammantagen i de trebaltiska staterna - , och - stiger föratt öka med nästa år.1.1.6 Osäkerheter i den internationella bedömningenSammanfattningsvis räknar regeringen med att den internationella konjunk-turen förstärks . I EU accelererar återhämtningen tillföljd av en stigande inhemsk konsumtion och en ökad export. De senasteårens mycket höga tillväxt i fortsätter ytterligare föratt sedan närma sig en mer långsiktigt hållbar tillväxtnivå. Även i de tidigarekrisdrabbade länderna i och förbättras konjunktur-utsikterna. Det stora undantaget är där tillväxten fortsätter att vara svunder de kommande åren.Den främsta risken i bedömningen av den internationella konjunkturen äratt nedväxlingen av tillväxten i får ett mer dramatiskt för-lopp än vad regeringen förväntar sig i vårpropositionen. En utlösande faktor iett sådant scenario kan vara att inflationen, till följd av den snabbt växandearbetskraftsbristen i den amerikanska ekonomin, framöver stiger kraftigt ochatt den amerikanska därmed tvingas höja styrräntorna oväntatkraftigt för att dämpa inflationstrycket. Förutom en betydligt svagare ameri-kansk konjunkturutveckling skulle en sådan händelse sprida sig till övrigadelar av världen via finansmarknaderna och genom försämrade utsikter tillförsäljning av exportvaror till den amerikanska marknaden. Under de senastemånaderna har också inflationen ökat något, även om en del beror på stigan-de oljepriser.Å andra sidan har styrkan i den amerikanska ekonomin överraskat mångabedömare . En fortsatt hög produktivitetstillväxt i detamerikanska näringslivet kan innebära att BNP-tillväxten framöver blir hög-re än väntat utan att inflationen tar fart.1.2 Den ekonomiska utvecklingen i Sverige1.2.1 Konjunkturen 2000 och 2001 och utsikterna fram till 2003Trots den försämrade industrikonjunkturen i både och omvärlden islutet av 1998 och början av 1999 steg BNP med3,, enligt (SCB:s) preliminära beräkning avnationalräkenskaperna. Precis som var det den stigande syssel-sättningen och en kraftigt ökad konsumtion som var de viktigaste motorernabakom uppgången. Hushållens konsumtionsutgifter steg med4,, bl.a. till följd av höjda inkomster och en kraftig förmögenhetstillväxt.Totalt steg hushållens disponibla inkomster , och till följd avförra årets börsuppgång ökade hushållens finansiella nettoförmögenhet meduppskattningsvis mer än 400 miljarder kronor.Investeringsverksamheten i näringslivet, framför allt i tjänstenäringarna,fortsatte att öka kraftigt . Investeringarna fick också extra skjutsuppåt av omställningsarbetena i samband med övergången till ett nytt årtu-sende. Trots den ekonomiska dämpningen hos flera av viktigastehandelspartners steg exporten , framför allt till följd av enkraftig ökning av exporten av teleprodukter. Inom den traditionella exportin-dustrin, t.ex. delar av insats- och investeringsvaruindustrin, var emellertidexporframgångarna begränsade på grund den svagare internationella efter-frågan.I genomsnitt har den svenska ekonomin vuxit med 3,, som sysselsättningen i genomsnitt stigit med perår. Trots den starka uppgången finns ännu inga generella tecken påarbetskraftsbrist i ekonomin. Inflationen steg något , men uppgångenförklaras framför allt av det stigande oljepriset. Rensat för oljeprisets effekinflationstrycket fortfarande svagt.Diagram 3. De svenska hushållens och företagens framtidstro 11Skillnaden mellan andelen positiva och negativaKälla: Statistiska centralbyrånTillväxten kommer att fortsätta att vara hög och inflationen stabil under dekommande åren, enligt regeringens bedömning. Den ökade internationellaaktiviteten gör att den svenska konjunkturuppgången breddas och regeringenräknar i vårpropositionen med att BNP stiger och ytterligare 2,2001.Tabell 2. Bidrag till tillväxten 1)Som framgår av tabell 2 är det den inhemska efterfrågan som kommer attvara tillväxtmotorn i den svenska ekonomin även . Enfortsatt stigande sysselsättning och en fortsatt god inkomstutveckling gör atthushållens konsumtion fortsätter att öka starkt även och under nästa år.De förbättrade utsikterna för den svenska exportindustrin gör att utrikeshan-delns bidrag till tillväxten stiger. Teleproduktindustrin väntas fortsätta gå bsamtidigt som återhämtningen i den europeiska industrin ökar efterfrågan påtraditionella svenska exportvaror, som t.ex. produkter inom investeringsva-ruindustrin. Till skillnad , då importen var svag trots den högainhemska tillväxten, ökar importen av varor och tjänster med mer normala talunder 2000 och 2001. Investeringarna fortsätter att öka hyggligt under denärmaste åren. Bostadsbyggandet, som steg , väntas ökamed både och . Volymen bostadsbyggandeär dock fortfarande mycket liten.Den svenska ekonomin fortsätter att växa starkt . BNP-tillväxten och sysselsättningsuppgången har- som redovisades ovan - skett med ett bibehållet lågt inflationstryck, bl.a.till följd av att det i utgångsläget funnits en hög grad av lediga resurser iekonomin. Uppgången betyder att resursutnyttjandet i densvenska ekonomin stiger starkt. I sitt huvudalternativ bedömer regeringen attrisken för överhettning i ekonomin och kraftigt stigande inflation är begrän-sad. I huvudalternativet beskrivs dock resursläget som ansträngt ochatt den svenska ekonomin då är i ett tillstånd av "milt överhettningsläge".BNP väntas i huvudalternativet stiga med långsiktigt normala per år2002 och 2003.För att belysa osäkerheten i bedömningen redovisar regeringen ytterligare tvåutvecklingscenarier för ekonomin från 2001 och framåt.I det s.k. högtillväxtscenariet antar regeringen att arbetsmarknaden funge-rar bättre än i huvudalternativet. Tillväxten kan då överstiga den trendmässi-ga tillväxten utan att tendenser till överhettning uppstår. I högtillväxtalterntivet stiger BNP 2002 och 2003 (i detta alternativ blir ocksåtillväxten 2001 något högre än vad som bedöms i huvudalternativet). överhettningsalternativet antas att arbetsmarknaden fungerar sämre ochatt lönerna stiger ett par procentenheter mer än i huvudalternativet. Initialtökar den privata konsumtionen snabbare i detta alternativ medan industrinskonkurrenskraft försämras. leder detta bl.a. till en skärpningav penningpolitiken, vilket verkar dämpande på efterfrågan och produktioneni ekonomin. I överhettningsscenariot ökar BNP 2002 och 1,2 %2003 (även i detta alternativ är tillväxten 2001 något högre än i huvudalter-nativet - i stället för ).1.2.2 Prognosförutsättningar och nyckeltalRegeringens prognos bygger på den information som fanns tillgänglig t.o.m.den 6 april 2000. Bedömningarna baseras på underlag från SCB, . En viktig förutsättning i prognosen är att de avtalsmäs-siga löneökningarna och löneglidningen hålls tillbaka och att de totala löne-ökningarna begränsas till .