bet · GN01UbU9 · 2000-03-09 00:00:00 — I betänkandet behandlas 59 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden . Yrkandena rör vissaövergripande frågor om forskning, etikfrågor,forskarutbildning, forskarkarriär,forskningsfinansiering samt forskning inom vissaämnen eller om vissa frågor.Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet.Reservationer finns från m, kd, c och fp. 1999/2000:Ub239 av (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning kring denegna regionens historia.1999/2000:Ub403 av och Per-SamuelNisser (m) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en rejäl satsning på forskningen kringmikrovågsrelaterade medicinska risker och att enrestriktiv politik tillämpas i avvaktan på säkraforskningsresultat.1999/2000:Ub404 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av statligt finansierad forskning kringelektromagnetiska fält.1999/2000:Ub405 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad forskning om fibromyalgisamt bättre utbildning av dem som skall vårda och påannat sätt bistå de drabbade.1999/2000:Ub406 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av forskningom alternativmedicinska metoder,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inrättandet avforsknings- och för alternativmedicin.1999/2000:Ub407 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omreproduktionsepidemiologisk forskning.1999/2000:Ub414 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omdoktorandutbildningen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fler postdoktoralatjänster,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskarbristen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om värdet avforskarutbildning,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den medicinskaforskningens villkor,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en dialog mellanforskare och allmänhet,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nya vägar tillforskningsfinansiering,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om forskningsetik.1999/2000:Ub419 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avgällande regler i syfte att tydliggöra och minska deideella stiftelsernas administrativa avgifter.1999/2000:Ub421 av m.fl. (kd) variyrkas17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om högskolanssamverkan med det omgivande samhället.1999/2000:Ub423 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ettprogram för att successivt och målinriktat överföraresurser från traditionell forskning med djurförsöktill den alternativa forskningen.1999/2000:Ub431 av och (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning ochundervisning på akademisk nivå om homo-, bi- ochtranssexuellas situation,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd till forskningkring homosexualitetens uppkomst och ett fördömandeav sådan forskning.1999/2000:Ub435 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kompenseraLinköpings universitet för de glapp som åstadkomsnär olika finansiärer skiftar.1999/2000:Ub437 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om inrättande avett centrum för inomhusklimat och hälsa vidMitthögskolan.1999/2000:Ub440 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ettforskningsuppdrag för att belysa traditionellaafrikanska religioner i det moderna svenskasamhället.1999/2000:Ub445 av (v) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om forskning kringmänniskors fritid och livskvalitet.1999/2000:Ub449 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om doktorsexamen inomkonstnärliga yrken.1999/2000:Ub458 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning påsjukdomen sklerodermi.1999/2000:Ub472 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om professur iortopedteknik.1999/2000:Ub474 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av attforskningen är värdeförankrad i västerländskhumanism och etik,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att uppvärdera denhumanistiska forskningen,3. att hos regeringen begär en utredningav konsekvenserna av obalansen i medelstilldelningmellan naturvetenskap och teknik å ena sidan ochsamhällsvetenskap och humaniora å andra sidan,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att internationelltsamarbete är en nödvändighet för forskningen,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att femårsgränsenför forskarassistenter avskaffas,9. att hos regeringen begär en översyn avforskningsrådens och sektorsorganens antal, strukturoch form.1999/2000:Ub481 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett centrumför effektiv riskhantering vid Lunds tekniskahögskola och högskola.1999/2000:Ub484 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att kontinuerligt belysaetikfrågorna inom forskningen.1999/2000:Ub493 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förfarandetkring forskningsansökningar.1999/2000:Ub497 av och Kerstin-MariaStalin (mp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omett tvärvetenskapligt hjärnforskningscenter.1999/2000:Ub499 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om enkvalificeringstrappa för högskolorna,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utvärdering avforskarutbildningen,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillgången tillpostdoktorala tjänster,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om omvandling avutbildningsbidrag till doktorandtjänster,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en plan för attbygga upp och stärka forskningsmiljöerna vid landetshögskolor,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en översyn avmyndighetsstrukturen för forskningsfinansiering,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att främjagränsöverskridande perspektiv och tvärvetenskapligforskning,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en samladforskningsbudget,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omforskningsstiftelsernas styrelser,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om den fortsattaberedningen av forskningspolitiken,38. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att regeringeni den fortsatta beredningen återkommer med förslagför att trygga den akademiska friheten.1999/2000:Ub804 av och ()vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten avhushållsvetenskaplig forskning.1999/2000:Ub805 av m.fl. (kd) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av forskninginom området vuxenutbildning och livslångt lärande.1999/2000:Ub808 av m.fl. (kd)vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning om IT somarbetsredskap.1999/2000:Ub809 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökad hjärnforskning.1999/2000:Ub814 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inrättandet av flerdoktorandtjänster,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fler postdoktoralatjänster.1999/2000:Sk692 av m.fl. (m) vari yrkas30. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkunskapsklusters strategiska betydelse,32. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om forskningenskvalitet och resurser.1999/2000:Sf640 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning.1999/2000:So225 av m.fl. (fp, s,v, c, mp) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om forskning omhomo-/bisexualitet samt transvestism ochtranssexualism.1999/2000:Kr509 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottsforskningen. InledningKort efter allmänna motionstidens utgång hösten 1999tog utbildningsutskottet ställning till förslagen iregeringens proposition 1998/99:94 Vissaforskningsfrågor och motioner som väckts medanledning av denna. fattade beslut den 20oktober (bet. 1999/2000:UbU3, rskr. 9).Under allmänna motionstiden väcktes ett stortantal motioner om olika forskningsfrågor. Deyrkanden som direkt avsåg medelsanvisning inomutgiftsområde 16 för behandlades iutskottets betänkande 1999/2000:UbU1. I det följandebehandlas övriga yrkanden som rör forskning ochforskarutbildning. Åtskilliga av dessa yrkandenmotsvarar sådana som också hade väckts med anledningav den nämnda propositionen, och som riksdagenalltså har tagit ställning till tidigare under dettariksmöte.Regeringen har för aviserat dels enproposition om myndighetsorganisationen förforskningsfinansiering, dels en proposition iseptember om forskningspolitik.Utskottet tar i det följande först upp yrkanden ivissa övergripande frågor, därefter i tur ochordning frågor om etik, forskarutbildning,forskarkarriär och finansiering av forskning samtsist frågor om forskning inom vissa områden.Övergripande frågorCenterpartiet framför i motion 1999/2000:Ub499farhågor för den akademiska friheten. Enligtmotionen är det svårt att hävda den enskildeforskarens frihet gentemot en högskolas styrelse, dåmakten flyttas från de kollegialt utnämndafakultetsnämnderna. Detta bör regeringenuppmärksamma och, om nödvändigt, återkomma tillriksdagen med förslag som tryggar den akademiskafriheten (yrk. 38).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Motsvarande yrkande avstyrktes i betänkandet1999/2000:UbU3, där utskottet hänvisade till atthögskolelagens bestämmelse om forskningens frihet ärlika förpliktande för högskolestyrelser som förfakultetsnämnder.Kristdemokraterna framför i motion 1999/2000:Ub421synpunkter på högskolans tredje uppgift (yrk. 17).De anser att regeringen tolkar uppgiften alltförsnävt. Enligt motionärerna bör den tredje uppgifteninnebära att högskolan inte längre skall fungera somen plats där kunskap och forskningsresultat skapas islutna rum, utan den skall öppna sig för en ny formav kunskapsbildning. Nya mötesplatser, där denna nyaform av kunskapsförmedling och kunskapsutvecklingkan ske, skall utformas, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.När samverkan med det omgivande samhället fördes ini högskolelagen som en tredje uppgift vid sidan avutbildning och forskning anförde regeringen bl.a.följande (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16 s. 87 f.).Högskolans tredje uppgift bör vara att samverka meddet omgivande samhället och informera om sinverksamhet. Uppgiften bör omfatta spridning avforskningsinformation, samverkan med det omgivandesamhället för att utveckla högskolans utbildning ochforskning samt att högskolan skall vara till direktnytta för allmänheten.- - -Väl utvecklade kontakter utanför den akademiskavärlden är nödvändiga för att högskolan skall kunnautforma utbildning och forskning efter helasamhällets behov. Högskolan är också för sin egenutveckling beroende av influenser utifrån. En godkontakt med det övriga arbetslivet ger högskolansforskare insyn i de aktuella problem ochfrågeställningar företag och andra organisationerhar och ökar därmed forskningens möjligheter attbesvara angelägna frågor. Universiteten ochhögskolorna bör därför spela en större roll sommottagare av erfarenheter och problem utifrån. Enmodell för ömsesidigt utbyte av kunskap mellanforskare och arbetsliv är s.k. forskningscirklart.ex. med fackliga företrädare. Där kanforskningsresultat föras ut som forskareges impulser och får del av erfarenheter.Det finns enligt utskottets mening inte fog förmotionärernas kritik att regeringen begränsar dentredje uppgiften till att främst avseuppdragsutbildningar.Moderata samlingspartiet föreslår i motion1999/2000:Sk692 tillkännagivanden om forskningenskvalitet och resurser. Enligt partiet bör mer av desamlade utbildnings- och forskningsresursernainriktas mot att i ett par regioner byggainternationellt konkurrenskraftiga kunskapskluster,där akademi, näringsliv, finansiärer och myndighetersamverkar för att genom fokuserade satsningar ökaregionens konkurrenskraft (yrk. Lovandeinitiativ har tagits både i och i ,skriver motionärerna. De anser vidare att mer avforskningsanslagen skall styras till de individersom tillhör forskningens elitdivision, snarare äntill ämnen (yrk. 32).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.De lovande initiativ till samverkan sommotionärerna nämner är enligt utskottets meningexempel på att universitet och högskolor tar sintredje uppgift på allvar. Detta är ytterstvärdefullt. Ett av de allmänna mål för forskningensom fastställde äratt forskningen skall bidra till ekonomiskutveckling, effektivitet i närlingsliv och offentligsektor samt till samhällets omställning mot enhållbar utveckling och därigenom också främjasysselsättning och välfärd. Till de centralafrågorna för forskningspolitiken - bl.a. motbakgrund av detta mål - hör avvägningen mellankoncentration och spridning av resurser. Riksdagenhar ställt sig bakomregeringens förslag att ge tre högskolor ställningsom universitet. Dessa beslut innebär ett åtagandefrån statsmakterna att ge dessa lärosäten enframtida resurstillväxt som stärker kvaliteten såvälav utbildning som forskning (prop. 1998/99:1utg.omr. 16 s. 105). Inför den forskningspolitiskaproposition som skall läggas fram pågårett omfattande beredningsarbete, där lärosäten,forskningsråd och många andra är engagerade.Utskottet anser att inte bör föregriparegeringens beredning av forskningspropositionen ochav kommande års budget.När det gäller yrkande 32 i motionen anserutskottet att det bör vara en fråga förfakultetsnämnderna och forskningsråden att styrasina medel så att de blir till maximalt gagn förforskningens utveckling. Utskottet har noterat attbl.a. i denforskningsstrategi som rådet ingav till regeringen idecember 1999 uttryckt sin avsikt att öka bidragentill den bästa och mest nyskapande och kreativamedicinska forskningen och att kraftigare änhittills stödja speciellt lovande yngre forskare.Kristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Ub474ett tillkännagivande om att internationelltsamarbete är en nödvändighet för forskningen (yrk.6). Det är statens uppgift att ge förutsättningarför forskare att vistas i internationellaforskningsmiljöer, skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Om vikten och värdet av att svenska forskare vistasi internationella forskningsmiljöer råder ingadelade meningar. högre utbildning och forskning (STINT) har ettomfattande program för att stödjaforskarstuderandes, lärares och forskares vistelserunder längre eller vid utländskalärosäten. STINT har beslutat att inte förbruka sittkapital, vilket innebär att stiftelsen ävenlångsiktigt kommer att kunna stödja sådanavistelser. Universiteten och högskolorna använderockså egna anslagsmedel för att finansiera t.ex.lärares deltagande i vetenskapliga symposier ochkonferenser utomlands.Centerpartiet vill enligt motion 1999/2000:Ub499 attregeringen skall inbjuda såväl de politiskapartierna som forskningsintressenterna tillöverläggningar inför den fortsatta beredningen avforskningspolitiken (yrk. 21).U t s k o t t e t avstyrker motionärernas yrkandeom tillkännagivande.Ett motsvarande yrkande avslogs av riksdagentidigare under detta (bet. 1999/2000:UbU3s. Utskottet anser inte att haranledning att ange hur regeringen skall gå till vägavid beredningen av sina propositioner.EtikfrågorFrågor om forskningsetik tas upp i tre motioner.Kristdemokraterna begär ett tillkännagivande tillregeringen om vikten av att forskningen ärvärdeförankrad i västerländsk humanism och kristenetik (mot. 1999/2000:Ub474 yrk. Kunskapen ärinte värdeneutral utan tolkas utifrån olika teorieroch perspektiv, framhåller motionärerna. Värden sommänniskolivets okränkbarhet, alla människors likavärde, frihet för den enskilde individen,solidaritet med svaga och utsatta och jämställdhetmellan kvinnor och män skall enligt motionärernavara vägledande också för forskningen.Folkpartiet vill enligt motion 1999/2000:Ub414 attregeringen utan dröjsmål skall återkomma med förslagom hur forskningsetiken skall kunna stärkas genomutbildning, breddning av forskningsetisk prövningsamt åtgärder mot oredlighet i forskning (yrk. 10).Förslag på dessa punkter har lagts fram avutredningen om forskningsetik.I motion 1999/2000:Ub484 (s) framhålls vikten avatt etikfrågorna inom forskningen kontinuerligt blirbelysta. Enligt motionärerna finns det ibland riskerför att externt finansierad forskning minskar itrovärdighet, om inte högskolevärlden själv för enkontinuerlig debatt om etiska frågor i forskningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.De värden som lyfts fram i den kristdemokratiskamotionen motsvarar den värdegrund som anges iläroplanerna för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94)respektive de frivilliga skolformerna (Lpf 94). Förverksamheten vid universitet och högskolor harhittills varken högskolelagen ellerhögskoleförordningen angivit någon särskildvärdegrund. Behovet av att ange en sådandiskuterades inte i propositionen om ny högskolelag(prop. 1992/93:1, bet. UbU3, rskr. 103) eller i depublicerade förarbetena till propositionen (SOU1992:1 och Ds 1992:1) och har inte heller tagits uppi motioner med anledning av propositionen ellersenare.Liksom motionärerna anser utskottet attetikfrågorna inom forskningen är ytterst viktiga.Utskottet utgår från att dessa frågor kommer att fåen central plats i den kommande forskningspolitiskapropositionen och att regeringen där kommer attredovisa sina ställningstaganden till förslagen frånden forskningsetiska utredningen i dess betänkandeGod sed i forskningen (SOU 1999:4).Tillkännagivanden enligt motionerna 1999/2000:Ub414och 1999/2000:Ub484 är därför inte behövliga.Folkpartiet förespråkar i motion 1999/2000:Ub414 endialog mellan forskare och allmänhet omkontroversiella etiska frågor och om forskningensmöjligheter att lösa samhällsproblem m.m. (yrk. 6).Motionärerna anser det viktigt att konkreta förslagtill hur en sådan dialog skall kunna finansieras ochorganiseras finns med i den kommandeforskningspropositionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Utredningen om forskningsetik föreslog i sittbetänkande former för att stimulera till mötenmellan forskare och politiker eller andraintressenter. Betänkandet bereds inomRegeringskansliet.Motion 1999/2000:Ub423 (v) handlar om alternativtill forskning med djurförsök. Motionären vill attriksdagen hos regeringen skall begära förslag tillett program för att överföra resurser fråntraditionell forskning med djurförsök till denalternativa forskningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.En stor del av den forskning inom universitet ochhögskolor där djurförsök förekommer, finansieras medanslag från ().Utskottet har inhämtat att andelen av de MFR-stöddaforskningsprojekten som innefattarförsöksdjursanvändning har minskat kraftigt desenaste åren. () hartill uppgift bl.a. att begränsa behovet avförsöksdjur och att främja utvecklingen avalternativa metoder. CFN tilldelades i budgeten förår 2000 en anslagsökning på , sombl.a. är avsedd att komma CFN:s forskningsstöd försådan utveckling till godo. Varje forskningsprojektdär man vill använda försöksdjur måste ha tillståndfrån en djurförsöksetisk nämnd. CFN skall öka sittstöd till dessa nämnder bl.a. genom att ta framunderlag om alternativa metoder. Regeringen beslötden att tillkalla en särskildutredare med uppgift att göra en översyn avförutsättningarna för den djurförsöksetiskaprövningen (dir. 1999:103).ForskarutbildningenFolkpartiet för i motion 1999/2000:Ub414 fram kritikmot villkoren för antagning till forskarutbildning(yrk. Enligt motionärerna råder det skillnad mellan högskoleförordningens mål förforskarutbildningen och verkligheten. Kravet på fullfinansiering innan en doktorand antas har lett moment 22-situation som är ohållbar, heter det imotionen. En viktig del av doktorandutbildningenriskerar vidare att försvinna genom att doktorandergår in i forskningsprojekten först sedanproblemställning och genomförandeplan har lagts framav handledare. Vissa doktorandprojekt är också avsådan art att frågeställningen inte kan lösas inomfyra år.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Motsvarande yrkande avslogs av tidigareunder detta (bet. 1999/2000:UbU3 s. 9 f.).Högskoleverket har i en rapport till regeringen idecember 1999 meddelat att verket planerar studierav kostnader och nyckeltal för forskarutbildningen,forskarutbildningens kvalitet och innehåll,rekrytering till forskarutbildningen ochdoktorandernas situation under utbildningstiden.Centerpartiet begär i motion 1999/2000:Ub499 att enutvärdering av forskarutbildningen skall göras införden kommande forskningspropositionen (yrk. 4).Reformen var enligt partiets mening iprincip riktig, men det kvarstår praktiska problem iform av faktiskt anställningsstopp vid mångalärosäten.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Liksom när motsvarande yrkande avslogs av riksdagentidigare under detta hänvisar utskottettill regeringens bedömning, som utskottet delar, atten samlad utvärdering av reform kan görastidigast . Som nämnts planerarockså analyser av ett antal frågorrörande forskarutbildningen.Centerpartiet och tar i var sin motionupp behovet av fler doktorandtjänster (mot.1999/2000:Ub499 yrk. 6 respektive 1999/2000:Ub814yrk. I centermotionen sägs att regeringensnarast bör återuppta den påbörjade satsningen påatt omvandla utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster, som avbröts . Folkpartietanser att införande av fler doktorandtjänster skulleunderlätta en förkortning av utbildningstiden tilldoktorsexamen.U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandena.Under de två senaste årtiondena har det förstudiefinansiering i forskarutbildningen funnits tvåskilda former: utbildningsbidrag för doktoranderrespektive tjänst (numera anställning) somdoktorand. För den enskilda doktoranden är densenare formen avsevärt mera förmånlig än den förra,inte minst när det gäller sociala förmåner, medandoktorandtjänsten för lärosätet kostar betydligt merän utbildningsbidraget. Doktorandtjänsten tillkom ien strävan att effektivisera forskarutbildningengenom att möjliggöra heltidsstudier på goda villkor.Från och med /86 blevdoktorandtjänsten ett reguljärt inslag istudiefinansieringen för forskarutbildning, vidsidan av utbildningsbidraget. I deforskningspropositioner som lades fram , 1990och 1993 föreslogs medelsökningar som skullemöjliggöra omvandling av allt fler utbildningsbidragtill doktorandtjänster. anvisade deföreslagna anslagsbeloppen. uttalade dendåvarande regeringen att det var angeläget attutbildningsbidragen skyndsamt omvandlades (prop.1992/93: 170 s. 182).