bet · GN01UbU11 · 2000-03-23 00:00:00 — Enkvalitetsredovisning skall innehålla en bedömning av dels i vilken månmålen för utbildningen uppnåtts, dels vilka åtgärder som behövs om måleninte har uppnåtts. I detta kvalitetsarbete kommer uppföljning ochutvärdering av arbetet med värdegrundsfrågor in som en naturlig del.Samtidigt med att förordningen trädde i kraft ändra-des instruktionen för så att verket nu också skall utveckla,kontrollera och stödja kvalitetssäkringsarbete i skolväsendet. Verket hari givit ut Allmänna råd om kvalitetsredovisning inomskolväsendet (Allmänna råd 1999:1).Skolverket arbetar på regeringens uppdrag med att utforma och utvecklanationella kvalitetsindikatorer. Dessa avser att bedöma nationellkvalitetsutveckling i förskola och skola och kan också tjäna som underlagför t.ex. skolors egen kvalitetsdiskussion. Indikatorerna innehåller,såvitt de ännu är utvecklade, uppgifter om dels hur arbetet medjämställdhet vid skolor sker, dels graden av måluppfyllelse i dettaavseende.Utskottet erinrar om att jämställdhetslagen (1991:433) är en arbetsrättsliglagstiftning. På skolans område finns föreskrifter om jämställdhet iskolans styrdokument, såsom skollag och läroplaner. I direktiven tillKommittén för översyn av skollagen m.m. anges i fråga om elevensrättssäkerhet att kommittén skall se över gällande regler såvitt avserskolornas fysiska och psyko- sociala arbetsmiljö (dir. 1999:15). Särskiltnämns frågor kring kränkande behandling. Kommittén skall redovisa uppdragetsenast den 1 maj 2001.Sex- och samlevnadsundervisningen i skolanFlera motioner innehåller yrkanden om åtgärder mot sexuella trakasserier iskolan.I motion 1999/2000:Ub803 yrkande 7 betonas att varjegrundskola med elever i årskurserna 7-9 och varje gymnasieskola borde ha enplan för att förebygga och motverka sexuella trakasserier bland elever ochfrån lärare gentemot elever. Motionärerna vill att hos regeringenbegär att av skollagen m.m. får tilläggsdirektiv meduppdrag att utreda möjligheten att i skollagen införa sådana bestämmelser.Det är enligt motion 1999/2000:A804 yrkande 21 från avyttersta vikt att aktivt motarbeta det språkbruk som finns i skolan, därflickor tilltalas med nedsättande könsord. Varje skola bör ha en handlings-plan mot sådana trakasserier.Centerpartiet påpekar i motion 1999/2000:A806 yrkande 10 att det sexua-liserade språk, som spritt sig i skolorna, tydligt visar att nedsättandeattityder och felaktiga inställningar till jämlikhet är vanligtförekommande i skolan. Regeringen bör enligt motionen ge iuppdrag att föreslå åtgärder för att komma till rätta med sexmobbningen iskolorna.Könsmobbning inom skolan måste motverkas, understryker också Miljöpartieti motion 1999/2000:A819 yrkande 19. Ett språkbruk som antyder att flickorskroppar anses vara allmänna objekt visar på en skrämmande utveckling sommotionärerna inte kan acceptera.Enligt motion 1999/2000:Ub218 (v) bör ett uppdrag lämnas till Skolverketatt, inom ramen för befintliga medel, utveckla ett projekt som syftar tillatt förmå grund- och gymnasieskolor att anordna självförsvarsträning förtjejer. Motionärerna framhåller att det handlar lika mycket om psykisktsjälvförsvar som om fysiskt, och att helt enkelt skapa en känsla av att manhar rätt till sin egen kropp och inte skall tolerera kränkningar.U t s k o t t e t instämmer med motionärerna i att könsmobbning i skolan,bl.a. bruket av ett sexistiskt språk, är oacceptabel och måste stävjas.Utskottet anser emellertid att bör avslå motionsyrkandena medhänvisning till pågående överväganden inom Regeringskansliet.Den 1 januari 1998 skärptes och förtydligades skollagen (1985:1100) somstöd för det lokala arbetet mot mobbning (prop. 1997/98:6, bet. UbU5, rskr.107). Enligt den nya lydelsen av 1 kap. 2 § skollagen är den som verkarinom skolan skyldig att aktivt motverka alla former av kränkandebehandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden. Utskottet ansåg attsexuella trakasserier likaså måste betraktas som en allvarlig form avkränkande behandling (bet. 1997/98:UbU5 s. 30). På utskottets förslaggjorde ett tillkännagivande till regeringen om att regeringenborde överväga hur man på lämpligaste sätt skall kunna markera atttrakasserier på grund av kön eller sexuell identitet inte får förekomma.Skolverket fick regeringens uppdrag att genomföra en na-tionell kvalitetsgranskning inom området sex- och samlevnadsundervisning,bl.a. mot bakgrund av oroande signaler om sexuella trakasserier och köns-mobbning i form av ett sexistiskt språkbruk. Uppdraget bestod i att granskahur skolorna bedriver sex- och samlevnadsundervisning i förhållande till demål som finns inom området, inte minst i ett jämställdhetsperspektiv. I de-cember 1999 redovisade sin rapport över kvalitetsgranskningensom genomförts vid 80 skolor i , , och (dnr 99:208).I rapporten framhålls att det är nödvändigt med en tydligare målformule-ring i läroplanen. Sexualitet och samlevnad som kunskapsområde nämns iläroplanen endast i uppdraget till rektor. Skolledning och lärare fårdärmed föga vägledning beträffande vilka mål som skall uppnås och inteheller stimulans att utveckla sexual- och samlevnadsundervisningen. Dettagäller även innebörden i begreppet jämställdhet kopplat till sexualitet.Enligt uppgift är föremål för övervä-ganden inom Utbildningsdepartementet.Som nämnts i det föregående har regeringen fattat beslut om revi-derade kursplaner för alla ämnen i , vilka skall tillämpas . Regeringen gör en tydlig markering av att det i de sam-hällsorienterande ämnena ingår att diskutera och reflektera över begreppsom identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. Man betonar vikten avatt tala om värdefrågor i samband med undervisning om samlevnad ochrelationer, människosyn och språkbruk. Även i kursplanen för denaturorienterande ämnena och i biologi finns naturligen vissa inslag kringundervisningen i sex och samlevnad.Det särskilda ungdomsråd som tillsatts inom värdegrundsprojektet har bl.a.haft att arbeta med hur den framtida sex- och samlevnadsundervisningenskall utformas som en del av värdegrunden och som en del av skolans ar-betsmiljö. arbete kommer att redovisas i -om samtal för demokrati i skolan.Utskottet hänvisar också under detta avsnitt till kommittédirektiven förskollagsöversynen. Kommittén skall göra en översyn och vid behov föreslåförändringar av gällande regler för att stärka barns, ungdomars och vuxnassäkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten, särskiltavseende arbetsmiljö- samt hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Undersök-ningen skall även omfatta frågor kring kränkande behandling. Utskottet serdet som naturligt att kommittén i det arbetet ser över om, och i så fallhur, lagstiftningen behöver skärpas med avseende på sexuella trakasserier.När det särskilt gäller självförsvarsträning för flickor anser utskottetatt det är viktigt att skolan medverkar till att hos eleverna skapaförståelse och respekt för människor av båda könen och att skolan anvisarvägar att genom samtal lösa konflikter och motsättningar. har påuppdrag av regeringen utarbetat referensmaterial som kan användas ute iskolorna som underlag för samtal och diskussioner inom kunskapsområdetsexualitet och samlevnad. Enligt utskottets mening bör inteuttala sig om det närmare innehållet i undervisningen eller om formerna fördensamma.ÖvrigtI Moderata samlingspartiets motion 1999/2000:A805 yrkande 7 betonas att detär viktigt att stimulera flickor att arbeta med informationsteknologi.Föräldrarna och skolan måste vara observanta på att inte flickorna halkarefter i utvecklingen. Lärarna har här en stor pedagogisk uppgift, menar , så stor att särskild vikt bör tillmätas den redan ilärarutbildningen.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet medhänvisning bl.a. till att frågan om flickors förhållningssätt tillinformationstekniken (IT) är uppmärksammad i de satsningar som görs påIT i skolan.Sedan den 1 januari 1998 ingår i målen för lärarexamina att de studerandeför att få examen skall ha förmåga att använda datorer och andra informa-tionstekniska hjälpmedel för egen inlärning och kunskap om hur dessahjälpmedel kan användas i undervisningen i skolan (bilaga 2 till högskole-förordningen 1993:100).Riksdagen beslutade om en treårig satsning på IT i skolan omtotalt under budgetåren 1999-2001 (prop. 1998/99:1utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. En särskild delegation för IT i skolan(ITiS) har tillsatts av regeringen för att planera och genomföra detnationella programmet. Bland annat ingår i satsningen att lärare iarbetslag erbjuds kompetensutveckling och del av erfarenheter av metoder,arbetssätt och arbetsformer där IT används som ett integrerat hjälpmedel iundervisningen.Under treårsperioden beräknas minst 60 000 lärare kunna ta del av dennakompetensutveckling. Innevarande budgetår deltar ca 26 000 lärare. Blandstudiematerialet i ITiS databas finns bl.a. en artikel rubricerad Pojkensom nörd och flickan som användaretankar kring skolan, stereotypier,jämställdhet och IKT (= informations- och kommunikationsteknik), sombelyser skillnader i pojkars och flickors användning av IKT samt diskuteraroch tar fram exempel på olika sätt att stimulera intresset för att användaden nya och Kompetensutveckling () har i enfyraårsperiod varit med om att finansiera närmare 100 ut-vecklingsprojekt som avsett användningen av IT som ett pedagogiskt hjälp-medel i skolan. Erfarenheterna från projekten som engagerat nästan 500skolor sprids nu vidare främst till ITiS, men materialet skall också göraspraktiskt användbart för lärare i skolan. Inom ramen för skolsatsningen harKK-stiftelsen finansierat ett antal projekt riktade speciellt mot flickor.Slutligen kan nämnas att givit ut publikationer som Informa-tionstekniken i skolan (nr 98:343) och "... utvecklingen beror då inte påanvändningen av datorer" (nr 99:428) vilka båda innehåller delstudier omflickors och pojkars olika erfarenhet och inställning till den modernatekniken.Enligt motion 1999/2000:Ub280 (s) är det vanligt förekommande att ordetfeminism missförstås eller uppfattas känsloladdat. Kunskap om denna lärabör därför förmedlas både i senare årskurser och i gymnasie-skolan.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandet. Utskottet anser attdet är naturligt att frågor om t.ex. feminism tas upp i skolansdiskussioner om jämställdhet. Det står dock skolan fritt att själv läggaupp sin egen undervisning. Utskottet vill betona att det mest angelägnasyftet med jämställdhetsundervisningen är att öka respekten mellanflickor och pojkar och på så sätt ge förutsättningar för en ökadjämställdhet.Vänsterpartiet anser i motion 1999/2000:Ub803 yrkande 11 att börges i uppdrag att ur ett könsperspektiv granska ett urval av de läromedelsom används i dagens skolundervisning. Granskningen bör inte bara gälla deläromedel som skolorna köper in, utan också det gratismaterial som enligtmotionärerna utgör en allt större del av läromedlen i skolan.Fler böcker av kvinnliga läroboksförfattare måste användas i undervis-ningen, betonar i motion 1999/2000:A804 yrkande 16. Deanmärker att jämställdhetsdebatten ytterst marginellt berörtskolans och de olika utbildningsinstitutionernas läromedel. somdet finns en insikt om att män och kvinnor talar olika språk ärlitteraturlistorna starkt mansdominerade.I motion 1999/2000:A819 yrkande 18 påpekar att det är vik-tigt att synliggöra kvinnor i undervisningen, i läroböckerna och iklassrummet. Kvinnohistoria bör ingå i den vanligahistorieundervisningen, både i och i gymnasieskolan.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandena.Utskottet delar den uppfattning i fråga om läromedel som framfördes i be-tänkandet Vi är alla olika (Ds 1994:98) av arbetsgruppen Kvinnligt ochManligt i skolan. Arbetsgruppen skriver att det är skolans ansvar att självpåverka, ställa krav på och fråga efter läromedel som utgår ifrånkönsskillnader och olikheter i flickors och pojkars utveckling,intressen, behov och erfarenheter så att förlegade och könsstereotypaläromedel uppdateras eller tas ur produktion (s. 16).Utskottet noterar dock med intresse att har drivit ett begränsatprojekt att granska fysikläromedel ur ett jämställdhetsperspektiv. I april1999 publicerades rapporten och text - När kan man tala omjämställdhet i fysikläromedel? (nr 99:448). Slutsatsen i rapporten är denatt läromedel som vänder sig till både pojkar och flickor är öppna förmångfald och inbjuder läsaren till en gemensam konstruktion av kunskap.Däremot bidrar läromedel som utesluter kvinnliga perspektiv till attåterskapa de orättvisor som jämställdhetssträvandena försöker råda botpå.I en kommentar () till de av regeringen fastställdakursplanerna för påpekar bl.a. att frågor som rörjämställdhet och könsroller tas upp såväl i den gemensamma texten för desamhällsorienterande ämnena som i kursplanen för historia. I kursplanensägs redan under ämnets syfte att ämnet skall "ge möjlighet att leva sig ini gångna tider och de förutsättningar som funnits för män, kvinnor och barni olika kulturer och samhällsklasser". Dessa frågor behandlas även iavsnittet om ämnets karaktär och uppbyggnad. Kursplanerna förgymnasieskolan fastställs av Skolverket.Under föregående avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om flerkvinnliga läroboksförfattare, vilket liknar det nu aktuella (bet. 1998/99:UbU6). Utskottet anser nu liksom då att inte skall göra någotuttalande om vem som skall skriva läroböcker eller vilka läroböcker somskall ges ut eller användas.Jämställdhet inom högre utbildning och forskningRekrytering av kvinnor och män till högre utbildningarFlera motionsyrkanden syftar till en jämnare könsfördelning inom vissahögskoleutbildningar.I motion 1999/2000:Ub803 yrkande 9 påtalar att det behövsfler män inom förskola, skola, vård och omsorg, och fler kvinnor inom tek-niska och naturvetenskapliga verksamheter. Motionärerna vill att nuvarandemöjlighet för högskolan att tillämpa positiv särbehandling av underrepre-senterat kön vid antagning till högre utbildningar skall omvandlas till enskyldighet i de fall då könsfördelningen är särskilt skev. En bestämmelseom sådan skyldighet bör införas i högskoleförordningen.Enligt motion 1999/2000:A804 yrkande 19 måste andelenkvinnor öka inom utbildningsområdena juridik, teknik, ekonomi, data ochnaturvetenskap för att arbetsmarknaden skall bli mindre könssegregerad.Ett initiativ av regeringen till att öka rekryteringen av män tillkvinnodominerade utbildningar efterfrågas i motion1999/2000:Ub499 yrkande 33. Motionärerna åsyftar särskilt vård- ochundervisningsutbildningar- na.Likaså uttrycks i motion 1999/2000:Ub487 (s) att andelen kvinnor måste ökapå högskoleutbildningar inom juridik, teknik, ekonomi och naturvetenskap,och andelen män öka på förskole- och grundskollärarutbildningar samtvårdutbildningar. Berörda myndigheter bör intensifiera arbetet för en merjämställd högskola, framhåller motionärerna.Att locka fler kvinnor till ingenjörsutbildningar är viktigt, betonas det imotion 1999/2000:Ub489 (s), bl.a. för att bryta den könssegregerade arbets-marknaden. Tydliga mål måste sättas upp vid universitet och högskolor föratt höja andelen kvinnor i ingenjörsutbildningar och förslag läggas framhur man når dessa mål.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena av följande skäl.Bestämmelserna i högskoleförordningen (1993:100) om tillträde tillgrundläggande högskoleutbildning ger redan möjligheten, som anmärks iVänsterns motion, att vid i övrigt likvärdiga meriter göra urval med hänsyntill kön i syfte att rekrytera studenter från det underrepresenterade könet(7 kap. 10 §). Frågan om positiv särbehandling av män vid antagning tilllärarutbildning diskuterades av (SOU 1999:63 s.334 och 345). Kommittén var inte beredd att föreslå någon kvotering.Utskottet gör ingen annan bedömning.Enligt regleringsbrev för avseende anslag till universitetoch högskolor m.m. har lärosätena ålagts att i sina årsredovisningarredogöra för vilka åtgärder som vidtagits för att få en jämnarekönsfördelning - bl.a. i utbildningar med ojämn könsfördelning, såsom vissalärar- och vårdutbildningar samt naturvetenskapliga och tekniskautbildningar.I motion 1999/2000:Ub499 yrkande 32 påpekar att sökan-detrycket är mindre till de högskoleutbildningar som män i första handefterfrågar (tekniska och naturvetenskapliga) än till de utbildningar somkvinnor efterfrågar (lärar- respektive humanistiska). Vid dimensionering avutbildningsplatser bör högskolorna beakta relationen mellan platsantaloch hur många sökande en utbildning har för att undvika att endiskriminerande effekt uppstår, menar motionärerna. De vill att riksdagenskall göra ett uttalande om att regeringen, om det behövs, görerforderliga förtydliganden i högskoleförordningen.U t s k o t t e t behandlade och avstyrkte ett motsvarande motionsyrkandevåren 1999 (bet. 1998/99:UbU6). Utskottet ansåg då att en sådan resursför-delning till högre utbildning som begärs i motionen skulle försvåra arbetetför en jämnare könsfördelning inom vissa högskoleutbildningar. Med sammamotivering avstyrker utskottet även det nu aktuella motionsyrkandet.Studenterna och jämställdhetslagstiftningenI motioner från skilda partier framställs krav på att studenter skallomfattas av en jämställdhetslagstiftning, innefattande skydd för sexuellatrakasserier, dvs. regler motsvarande dem som finns i jämställdhetslagen.Vänsterpartiet vill i motion 1999/2000:Ub803 att en bestämmelse införs ihögskoleförordningen om att varje högskola skall ha en jämställdhetsplanför undervisningen och studenternas vistelse vid högskolan (yrk. 6).Särskilt understryks i motionen att det bör föreskrivas ihögskoleförordningen att varje högskola därutöver skall ha en handlingsplanför att förebygga och motverka sexuella trakasserier bland studenter ochfrån lärare gentemot studenter (yrk. 8).Enligt i motion 1999/2000:Ub421 yrkande 5 i denna delborde jämställdhetsregler som omfattar studenter införas i högskoleför-ordningen med jämställdhetslagen som förebild. Vidare pekas på behovet aven högskollärarutbildning, i vilken ingår frågor om jämställdhet och genus-perspektiv. Också i motion 1999/2000:A804 (kd) yrkande 18 framförs åsik-ten att studenterna skall åtnjuta samma rättsliga skydd som anställda vidhögskolan, t.ex. mot sexuella trakasserier, och att de skall omfattas avhögskolans jämställdhetsplan.Ett liknande yrkande återfinns i motion 1999/2000:Ub499 från Centerpar-tiet, nämligen att regler motsvarande jämställdhetslagen och som omfattarstudenter bör skrivas in i högskoleförordningen (yrk. Folkpartietlyfter särskilt fram, i motion 1999/2000:Ub12 yrkande 7, att bestämmelsernai jämställdhetslagen mot sexuella trakasserier bör gälla även förstudenter.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena och anför som skäl för dettaföljande.Jämställdhetslagen (1991:433) reglerar förhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Eftersom studenter inte är arbetstagare, gäller inte denlagstiftningen för dem.Föreskrifter om jämställdhetsarbetet vid högskolorna som även omfattarstudenterna finns i 1 kap. 5 § första stycket högskolelagen (1992:1434).Denna bestämmelse har skärpts genom beslut för attmarkera vikten av ett aktivt jämställdhetsarbete inom alla delar avhögskolan (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12). Frånden gäller att i högskolornas verksamhet skalljämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas (kurs.här). Ett motsvarande tillägg har införts i bestämmelsen om jämställdhet ihögskoleförordningen (1 kap. 8 §).Högskolorna har från fått ett utvidgat ansvar för attmotverka sexuella trakasserier, genom en ändring av 1 kap. 9 § högskoleför-ordningen (1993:100). Enligt gällande lydelse är högskolorna skyldiga attvidta åtgärder för att förebygga och förhindra att någon student utsättsför sådant ovälkommet uppträdande av sexuell natur eller annat ovälkommetuppträdande grundat på kön som kränker en students integritet i högsko-lestudierna (sexuella trakasserier). I paragrafen har också intagits enhänvisning till 6 § jämställdhetslagen om arbetsgivares skyldighet attvidta åtgärder för att förebygga och förhindra att någon arbetstagareutsätts för sexuella trakasserier.En bestämmelse om att disciplinära åtgärder får vidtas mot student somutsätter annan student eller en arbetstagare vid högskolan för sexuellatrakasserier har införts i 10 kap. 1 § högskoleförordningen. En läraresom gör sig skyldig till förseelse genom att utsätta en student försexuella trakasserier bedöms enligt det arbetsrättsliga regelverket.Enligt instruktionen för skall verket inom sitt verksam-hetsområde främja jämställdhet mellan kvinnor och män. hartillsatt ett jämställdhetsråd vars uppdrag inbegriper att vara idégivaresamt referens- och förslagsgrupp åt verket.Högskoleverket har presenterat rapporten med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald(rapportserie 2000:8 R). Enligt utvärderingen som initierats avHögskoleverket har samtliga lärosäten en jämställdhetsplan på centralnivå. Planerna är emellertid av mycket varierande kvalitet och aktualitet.Vissa lärosäten har också såväl en utarbetad policy som konkreta, årligenutvärderade handlingsplaner på denna nivå. Mer sällan finns konkretahandlingsplaner på mellannivå och ännu sämre är det på institutionsnivå.Policydokumenten innehåller ofta avsnitt om hur sexuella trakasserier skallkunna förhindras. De två lärosäten som i utvärderingen bedöms ha den mestgenomgripande och välorganiserade verksamheten när det gällerjämställdhetsarbetet är och . -med rapporten har publicerat antologin . och högskolor kan arbeta med jämställdhet,studentinflytande samt social och etnisk mångfald.Sveriges Förenade Studentkårer () har i en skrivelse den 21 juli 1999till anmält samtliga universitet och högskolor för bristandehandlingsplaner när det gäller att bekämpa sexuella trakasserier motstudenter. Med anledning av anmälan har verket beslutat genomföra entillsyn av hur lärosätena uppfyller sitt ansvar enligt 1 kap. 9 §högskoleförordningen. Verkets granskning avser trakasserier mot studenter,såväl från anställda som från andra studenter. En enkät med skriftligafrågor har tillställts samtliga lärosäten, bl.a. om lärosätet har enskriflig åtgärdsplan eller policy. skall utmynna i enkartläggning av vad högskolorna gör för att förebygga sexuellatrakasserier, en redovisning och analys av rättsläget och ett eventuelltförslag till ändringar eller kompletteringar av regelverket. Det skallredovisas i form av en tillsynsrapport senast under hösten 2000.I fråga om högskollärarutbildning noterar utskottet vad som föreskrivs iregleringsbrevet för avseende anslag till universitet ochhögskolor m.m. Där anges att ett led i lärosätenas arbete med att utvecklakvaliteten är att intensifiera det pedagogiska utvecklingsarbetet ochaktivt arbeta med undervisningens förnyelse inom såväl grundutbildning somforskarutbildning. Alla nyanställda lärare skall erbjudas pedagogiskutbildning, och tidigare anställda lärare sådan fort- och vidareutbildning.Bland annat bör jämställdhets- och genuskunskap ingå i utbildningen i syfteatt bibringa lärarna en förmåga att lägga ett könsperspektiv på olikaaspekter av undervisningen.Likvärdiga villkor för kvinnor och män inom högre utbildning och forskningKristdemokraterna anser i motionerna 1999/2000:Ub421 yrkande 5 i denna deloch 1999/2000:Ub474 yrkande 5 att en utredning bör tillsättas för attutröna vilka informella hinder som fortfarande omöjliggör för kvinnor ochmän att verka på lika villkor i högskolan.