bet · GN01UbU10 · 2000-03-23 00:00:00 — I betänkandet behandlas revisorers förslag 1998/99:RR8 och skolans utveckling och 18 motionsyrkanden. Utskottet tar ocksåupp en motion från Moderata samlingspartiet som är väckt med anledning avhändelse av större vikt. Utskottet föreslår att inte vidtar någonåtgärd med anledning av revisorernas förslag och föreslår avslag påsamtliga motionsyrkanden.Revisorernas förslag, som överlämnades till ,rör och arbete med att följa upp, utvärdera ochfrämja utveckling. Revisorerna har lämnat förslag till olikaåtgärder när det gäller nationella krav på utbildningen, skolornasresursanvändning och roll. Utskottet konstaterar att en radåtgärder har vidtagits av regeringen och och att arbetet med attförbättra kvaliteten i den svenska fortsätter; bl.a. har enkvalitetsgranskningsnämnd inrättats vid och enexpertgrupp tillsatts för frågor som rör ökadmåluppfyllelse och elever i behov av särskilt stöd.Moderaterna, har i engemensam reservation i huvudsak tillstyrkt revisorernas förslag. Dessapartier har också reserverat sig med anledning av motion omen nationell handlingsplan. De anser att om resultateni gör det nödvändigt med ett aktivt initiativ från regeringenssida. Regeringen bör skyndsamt förelägga ett handlingsprogram föratt snabbt säkerställa att fler elever kan nå de nationella kunskapsmålen.Ytterligare reservationer har avgivits av , revisorer har i förslag 1998/99:RR8 och skolansutveckling föreslagit att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört om behovet av åtgärder när det gäller1. nationella krav på utbildningen enligt avsnitt 2.1,2. skolornas resursanvändning enligt avsnitt 2.2,3. roll enligt avsnitt 2.3. Motioner med anledning av förslaget1999/2000:Ub1 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att renodla roll,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av ett nationellt fristående kvalitetsinstitut,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av en nationell skolpeng.1999/2000:Ub2 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrarnas roll för skolutveckling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelning av resurser till elever i behov av särskilt stöd,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rektorernas arbetssituation,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärarnas kompetensutveckling,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den etiska dimensionen i skolans arbete.Motioner från allmänna motionstiden 19991999/2000:Ub212 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av hur skolans resurser används,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansvaret för skolan i en ny skollag,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt ledarskap i skolan.1999/2000:Ub236 av m.fl. (kd) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning för rektorer.1999/2000:Ub275 av m.fl. (kd) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om och kommunernas tillsynsfunktion,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas och rektorernas roll för utvecklingen av den mål-styrda skolan.1999/2000:Ub277 av () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den målstyrda skolan.1999/2000:Ub292 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en utredning om roll beträffande utveckling.1999/2000:Ub294 av m.fl. (fp) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rektor skall vara pedagogisk ledare.1999/2000:Ub801 av m.fl. (fp) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skolledaren skall ges goda förutsättningar för att leda denskola där han eller hon verkar.Motion väckt med anledning av händelse av större vikt1999/2000:Ub16 av m.fl. (m) vari yrkas att hosregeringen begär framtagande av en nationell handlingsplan för grundskolanatt föreläggas senast denna vår i enlighet med vad som anförts imotionen. InledningI detta betänkande behandlar utskottet revisorers förslagSkolverket och skolans utveckling (1998/99:RR8) jämte motioner, vissamotionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör de frågor somtas upp i revisorernas förslag samt en motion från Moderata samlingspartietom situationen i . Sistnämnda motion har inlämnats den 10februari 2000 och väckts med hänvisning till bestämmelsen i 3 kap. 15 §riksdagsordningen om motionsrätt med anledning av händelse av störrevikt.Riksdagens revisorer har på eget initiativ granskat och skolansutveckling. Granskningen har inriktats på och ar-bete med att följa upp, utvärdera och främja utveckling.Granskningen omfattar också regeringens styrning av arbete medatt utveckla skolan. Den har i huvudsak genomförts med hjälp av inter-vjuer och inventering av dokument. En enkät rörande informationsinsatserinom har genomförts. En rapport (1998/99:3) i ärendet och re-missyttranden över denna ligger till grund för revisorernas förslag tillriksdagen. Revisorernas förslag överlämnades till i slutet avmaj 1999.Revisorernas förslag i korthetEnligt revisorerna har nationella mål inte påverkat utbildningen så somförutsattes vid beslut om mål- och resultatstyrning av skolan.I rapporten sägs att enligt genomförda utvärderingar har elevernaskunskaper försämrats . har inte följt uppläroplanens "mål att sträva emot" på ett systematiskt sätt. Det går därförinte att bedöma om elevernas färdigheter har förbättrats eller försämrats.Vidare framhålls att läroplanens "mål att uppnå" inte är entydigtformulerade i styrdokumentens olika delar.Revisorerna föreslår att regeringen klargör läroplanens "mål att uppnå".Vidare föreslås att i sin uppföljning och utvärdering tydliggörmålavvikelser och negativa trender samt lyfter fram innebörden av läropla-nens "mål att sträva emot" samt i sin informationsstyrning gentemot skolhu-vudmännen och skolor intar en mer offensiv hållning i dessa frågor. Reviso-rerna anser också att skall utveckla sin egeninitierade tillsyn.Revisorerna pekar på att är det OECD-land som satsar störst andelav sin bruttonationalprodukt på grundskoleutbildning. Det saknas en analysav hur skolorna prioriterar och använder sina resurser. Skolverketkonstaterar dock i olika studier att skolornas resurser inte fördelas efterelevernas behov. Revisorerna föreslår att regeringen tar initiativ till enoberoende utbildningsekonomisk analys, ger i uppdrag attutforma ett program för skolförbättring och ger skolhuvudmännen i uppdragatt inom ramen för lärarnas kompetensutveckling genomföra ett program förskolförbättring. Regeringen bör omformulera förordningen (1997:702) omkvalitetsredovisning. Revisorerna anser att det klart bör framgå attskolornas redovisning av måluppfyllelse och åtgärder för att nå målen skallgrundas på en ingående analys av skolornas resursanvändning ochundervisningens resultat. bör få bättre information omskolornas resurser och resursanvändning. I rapporten föreslås också attSkolverket uppmärksammar skolhuvudmännen på deras ansvar för att rektor gesreella möjligheter att arbeta med att utveckla skolan mot bättremåluppfyllelse.Revisorerna anser att roll behöver klargöras. Det finns ett be-hov av en utökad granskning av skolväsendet, heter det i rapporten. Reviso-rerna ifrågasätter dock den form som regeringen har valt - kvalitetsgransk-ningsnämnden. De pekar på att kontrollerande uppgift riskeraratt bli oklar. Regeringen bör klargöra behovet av en granskningsnämnd bred-vid utökade tillsyn. Även främjande uppgift behöverklargöras. Revisorerna anser att främjandeuppdrag är mångty-digt och riskerar att splittra upp verkets resurser. Verkets huvuduppgift ikontakter med skolhuvudmän och skolor bör vara att hävda nationella krav påutbildningen. Verket bör däremot inte ha något ansvar för lokalt utveck-lingsarbete.Nationella krav på utbildningen i grundskolanRevisorernaEnligt revisorerna har nationella mål inte påverkat utbildningen så somförutsattes vid beslut om mål- och resultatstyrda skolor. Enförutsättning för att nationella krav på utbildningen skall nå ut iskolorna är att kraven är tydliga. Revisorerna konstaterar att läroplanens"mål att uppnå" inte är entydigt formulerade i olika styrdokument. Dettamedför oklarheter såväl i fråga om skolornas och skolhuvudmännens åtagandesom i fråga om den enskilde elevens rättssäkerhet. Revisorerna föreslår attregeringen tar initiativ till att läroplanens "mål att uppnå" formuleras påett liktydigt sätt i styrdokumentens olika delar.Skolverket har enligt revisorerna inte tillräckligt tydligt klargjortinnebörden av läroplanens "mål att sträva mot" och inte hellertydliggjort avvikelser från dessa mål samt trender. Verket bör bygga uppnågon form av kontinuerlig, nationell uppföljning och utvärdering avdessa mål. Dessa möjligheter bör prövas i anslutning till den uppföljningoch utvärdering av läroplanens "mål att uppnå" som håller på att växafram med hjälp av bl.a. det nationella provsystemet.Revisorerna betonar vikten av att prioriterar nationella mål isin uppföljning och utvärdering och att verket i sin information tillskolhuvudmän och skolor lyfter fram målavvikelser och negativa trender.Verket bör i dessa frågor inta en mer offensiv hållning i sininformationsstyrning. Verket bör också uppmärksamma skolhuvudmän och skolorpå deras ansvar för att obligatoriska, nationella prov genomförs.Grunden för tillsyn är enligt revisorerna god och spänner överskollag, skolförordningar, läroplaner, kursplaner och timplaner.Revisorerna föreslår att verket fortsätter att utveckla sin egeninitieradetillsyn.MotionernaFrågor med anknytning till styrningen av skolan tas upp i motion1999/2000:Ub277 (kd) yrkande 8. Syftet med förändringen av huvudmanna-skapet var att skapa en klarare ansvarsfördelning inom skolväsendet. Enligtmotionären finns det brister i varje led i styrkedjan. Lärarna kan inteensamma driva den målstyrda skolan, lika lite som , kommunernaeller rektorerna. Det krävs samverkan mellan alla parter. I motionenbetonas vikten av tydliga styrdokument i form av läroplaner, kursplaneroch betygskriterier. Kommunernas skolplaner är också mycket viktiga.Enligt (mot. 1999/2000:Ub275 yrk. 21) är det viktigtatt fortsätter att utveckla sin egeninitierade tillsyn. Imotion 1999/2000:Ub292 (s) begärs en utredning om rollbeträffande utveckling. Enligt motionärerna tillhörSkolverket inte de aktörer som styr skolans utveckling. Detta trotsatt verket har kunskap om vad som är lämpligast för att uppnå de mål ochriktlinjer som riksdag och regering har fastställt. I uppdragbör ingå att ge råd och lämna förslag om skolans verksamhet för att de måloch riktlinjer som uppställts skall uppnås.Centerpartiet anser (mot. 1999/2000:Ub212 yrk. 22) beträffande ansvaret förskolan i en ny skollag att det bör slås fast att varje elev har rätt att fågodkända kunskaper i . Detta kräver enligt motionärerna enfortsatt decentralisering av besluten till varje skolledning och lärare,förenat med skärpta krav på utvärdering och uppföljning. Skolan skall gesstörre frihet att uppnå målen, men också avkrävas större ansvar.Utskottets bedömningInledningUtskottet konstaterar inledningsvis att revisorers förslaglämnades till . Regeringens skrivelseUtvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning överlämnades tillriksdagen endast , (skr.1998/99:121). Utvecklingsplanen skall framför allt vara statsmakternaspolicydokument för skolverksamheten (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr.76). Den första utvecklingsplanen avsåg perioden /95-1996/97 (skr.1993/94:183). Den andra utvecklingsplanen omfattade perioden1997/98-1998/99 (skr. 1996/97: 112). I den tredje utvecklingsplanen, somnyligen behandlats av (bet. 1999/2000:UbU6, rskr. 1999/2000:16),har regeringen redovisat sin bild av utvecklingen och sina prioriteringarunder åren 1999/2000-2000/01.1990-talet har varit en händelserik period inom skolväsendet. Ett omfat-tande reformarbete har genomförts under för kommunerna ekonomiskt svåraförhållanden. Resultatutvecklingen är svår att bedöma pågrund av de successiva förändringar som reformerna har inneburit. Målen,betygskriterierna och de nationella proven bygger på läroplanen (Lpo 94)och kursplanerna. Läroplanen trädde i kraft . De förstaeleverna som betygsatts enligt det nya betygssystemet gick ut grundskolanår 1998. Det är svårt att göra jämförelser bakåt i tiden eftersom det nyabetygssystemet är mål- och kunskapsrelaterat till skillnad från dettidigare relativa betygssystemet. En elev som inte når nivån för Godkändfår enligt det nya betygssystemet inget betyg i ämnet. I det föregåenderelativa betygssystemet fanns möjligheter att ge elever med bristandekunskaper ettor eller tvåor i betyget. Vi vet inte hur många av dessaelever som skulle ha hamnat under nivån för Godkänd i dagens system.Styrningen av skolanSkolan är mål- och resultatstyrd. Mål- och resultatstyrningen är enfråga om fördelning av ansvar mellan tre olika nivåer - den nationella, denkommunala och den lokala skolnivån. Riksdag och regering har alltsedanriksdagsbeslutet upprepade gånger, på olika sätt och i olikasammanhang, markerat att kommunernas ansvar för skolverksamheteninnefattar ett långtgående ansvar för att de styr verksamheten i denriktning som fastlagts nationellt. Från nationellt håll har skolplanens ochden lokala arbetsplanens betydelse betonats som viktiga instrument i dennastyrning och som uttryck för kommunala och lokala överväganden om hur denationella målen skall uppnås, vilka förutsättningar och resurser som gesskolan och som underlag för resultatuppföljningen. Enligt skollagen ochgrund- och gymnasieförordningarna skall skolplan respektive arbetsplankontinuerligt följas upp och utvärderas. Utskottet vill peka på attförändringen av styrningen av skolsektorn har inneburit en storomställning som bl.a. kräver ett nytt tänkande och ett nytt synsätt hosalla inblandade i skolverksamheten. Det är en process som tar en viss tid.Det finns enligt utskottet anledning att peka på att det nya mål- ochbetygssystemet först nu har prövats och därmed kan börja värderas ochvidareutvecklas. Ett omfattande och kontinuerligt pågående arbete sker påolika nivåer inom skolväsendet i syfte att förbättra skolans resultat.Det är naturligtvis mycket viktigt att målen i de olika styrdokumenten ärtydliga. Skolans styrdokument måste kontinuerligt revideras och utvecklas.Utskottet noterar att regeringen har beslutat om revideradekursplaner för . I förutsättningar för arbetet medmålbeskrivningarna har bl.a. ingått tydlighet och överensstämmelse i frågaom läroplan och kursplaner.Utskottet vill också peka på att ansvarar för att skolansstyrdokument är aktuella och att de fyller avsedd funktion. Skolverketskall vidare löpande granska hur huvudmän och ledning utövar sitt ansvar.Utskottet noterar att enligt sin verksamhetsplan 2000 avser attgenomföra kontinuerliga analyser och revideringar av kursplaner ochbetygskriterier i syfte att få systemet att fungera bättre. Resultaten avgranskningarna skall återföras till de berörda i syfte att åstadkommaförbättringar på den kommunala och lokala nivån. Avsikten är att arbetetgentemot lokala aktörer skall utvecklas. Av verksamhetsplanen framgår ocksåatt utvärdering av är ett prioriterat område. Utvärderingenkommer att innefatta flera delstudier och syftar till att bedömamåluppfyllelsen mot bakgrund av det nya ansvarsförhållandet. Ävenbedömningar av strävansmålen kommer att integreras i analysen av elevernaskunskapsutveckling.Skolverket har gett ut ett antal skrifter om skolornas och skolhuvudmän-nens ansvar för skolans styrning, kvalitet och likvärdighet. Utskottet villpeka på några i sammanhanget viktiga skrifter: Ansvaret för skolan - enkommunal utmaning (1997), Tillsynen av skolan (Allmänna råd 1998:1), Attorganisera utvärdering (1999), Att utvärdera skolan (1999), Skolverketsallmänna råd om kvalitetsredovisning inom skolväsendet (Allmänna råd1999:1), Hur styr vi mot en bra skola? Om skola och kommun i samverkan(1999) och Skolpolitiker, eldsjälar och andra aktörer - Hur styr kommunernaskolan? (1999). har också presenterat rapportenLäget i 1999. I denna rapport redovisar resultatfrån uppföljningar, utvärderingar, granskningar och utvecklingsinsatser.Skolverket har vidare på uppdrag av regeringen redovisatett underlag till kommittén Välfärdsbokslut över (Dnr 99:1942).I uppdraget har ingått att bedöma hur kvaliteten, tillgängligheten,resurstilldelningen och resursfördelningen inom områdena barnomsorg, skolaoch vuxenutbildning har utvecklats under 1990-talet.Utskottet noterar att frågor om uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkringoch tillsyn har prioriterats av regeringen, t.ex. ide två senaste utvecklingsplanerna (skr. 1996/97:112 och skr. 1998/99:121).I regleringsbrev för anges att skall stödjaarbetet med att utveckla kvalitet och likvärdighet i syfte att förbättraresultaten i barnomsorg och skolväsende. Arbetet med att utvecklakvalitetsindikatorer för barnomsorg och skolväsende skall fortsätta.Skolverket skall redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att stödjakommunernas arbete med att utveckla verksamheternas kvalitet och med attupprätta kvalitetsredovisningar enligt förordningen (1997:702) omkvalitetsredovisning inom skolväsendet samt en värdering av effekterna avdessa åtgärder. Vidare skall en redovisning lämnas av Skolverketsbedömning av innehåll och kvalitet i kommunernas kvalitetsredovisningar.När det gäller egeninitierade tillsyn föreskrivs iregleringsbrevet att den skall bedrivas rullande så att alla kommunerblir föremål för sådan tillsyn inom loppet av en sexårsperiod, räknatfr.o.m. Den egeninitierade tillsynen skall öka, särskilt vadavser barnomsorgen, den obligatoriska särskolan, gymnasiesärskolan ochsärvux samt i övrigt för elever i behov av särskilt stöd. skalldärutöver vid behov genomföra egeninitierad tillsyn föranledd av signalerfrån exempelvis den nationella uppföljningen eller utvärderingen,kvalitetsredovisningar, anmälningsärenden, m.m. skall tillregeringen bl.a. rapportera i vilken omfattning kritik har riktats mothuvudmännen med anledning av egeninitierade tillsyn samtorsaken till denna kritik. En redovisning skall också ske av vilka åtgärdersom kommuner och andra huvudmän vidtagit med anledning av tillsynsbeslutt.o.m. år 2000.Grundskolans resultatSom utskottet har pekat på i det föregående trädde den nya läroplanen fördet obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) i kraft . De förstaeleverna som betygsatts enligt det nya betygssystemet gick ut grundskolanår 1998. har presenterat betygsstatistik även över deelever som gick ut . Andelen elever i sominte är behöriga att söka till gymnasieskolans nationella program varenligt betygsstatistik , och denna andel har ökatenligt den offentliggjorda betygsstatistiken för till 9,. Andelen elever som inte blivit godkända i ett eller flera ämnen iårskurs 9 var enligt betygsstatistiken , och dennaandel har ökat till år 1999.De jämförelser som gjorts visar att den svenska skolan ger resultat på engod internationell nivå. Liksom i andra länder varierar dockstudieresultaten i hög grad mellan olika skolor. Målet att alla eleverskall klara kunskapsmålen för är högt ställda. Utskottet villbetona att man i en obligatorisk skola inte kan ge avkall på ambitionsnivånatt alla elever faktiskt skall nå målen för . Man måste dockvara medveten om att alla elever inte når målen och på sammasätt. Målsättningen för skolan att den skall vara en skola för allainbegriper att undervisningen skall anpassas till varje elevsförutsättningar och behov, något som tydligt framgår av både skollagen (1kap. 2 §) och läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94). Detär naturligtvis av största vikt att elever i behov av särskilt stöd får destöd som de är berättigade till. Om en elev behöver särskilda stödåtgärderskall ett åtgärdsprogram utarbetas (5 kap. 1 § grundskoleförordningen). elever kan också behöva extra tid i , vilket är möjligtenligt gällande bestämmelser (4 kap. 10 § skollagen). Det finns ävenmöjlighet att inom det individuella programmet i gymnasieskolan kompletterautbildningen från för att uppnå behörighet till ettnationellt program, dvs. godkända betyg i ämnena svenska/svenska somandraspråk, engelska och matematik.Utskottet anser att även om den svenska i stort når braresultat krävs förbättringar. Det är en alltför stor klyfta mellanuppställda mål och uppnådda resultat. Att en liten del lämnar grundskolanmed ofullständiga betyg är rimligt, exempelvis är elever sjuka eller kanskenyinflyttade till . Men den här andelen är inte så stor att dagensresultat är rimligt.Utskottet vill peka på att en rad åtgärder har vidtagits isyfte att förbättra kvaliteten i skolan. Utskottet vill här lyfta framnågra viktiga åtgärder. Regeringen har utfärdat en förordning omkvalitetsredovisning inom skolväsendet (1997:702). I denna förordningföreskrivs en skyldighet för varje kommun och skola att skriftligen göra enkvalitetsredovisning som ett led i den kontinuerliga uppföljningen avskolplanen respektive arbetsplanen. Genom en ändring (1997:703) iSkolverkets instruktion har verket fått uppgiften att utveckla, kontrolleraoch stödja kvalitetsarbetet i skolan. kontrollerandeuppgifter har kompletterats med kvalitetsbedömningar gjorda av statligautbildningsinspektörer. En kvalitetsgranskningsnämnd, i vilkenutbildningsinspektörerna ingår, har inrättats vid verket den 1 juli 1999.Regeringen har i utvecklingsplanen (skr. 1998/99:121, bet. 1999/2000: UbU6)tagit upp frågor om måluppfyllelse i . Regeringen har bl.a.redovisat sin avsikt att ge ett särskilt uppdrag att utvärderaoch stödja grundskolornas arbete med mål att sträva mot med särskild upp-märksamhet på avstämningen i årskurs 5. Regeringen aviserade också till-sättandet av en expertgrupp för frågor som rör ökad måluppfyllelse ochelever i behov av särskilt stöd. Expertgruppen har tillsatts ochgruppens arbete skall redovisas senast den 1 april 2001.Enligt utskottets mening bör det system med olika former av kvalitetsin-strument som har skapats på både nationell nivå och i kommuner ochskolor kunna ge förutsättningar för att utveckla och garantera kvalitet ochlikvärdighet i . För statens del handlar det bl.a. om denationella proven, nationella uppföljnings- ochutvärderingssystem och den inrättade kvalitetsgranskningsnämnden.På lokal nivå finns bl.a. den årliga kvalitetsredovisningen, uppföljning avresultat och lokalt utvärderingsarbete. Utskottet förutsätter att deinstrument som finns för kvalitetsutveckling och kvalitetssäkringutvecklas och förstärks. Enligt vad utskottet erfarit pågår inomUtbildningsdepartementet t.ex. en översyn av förordningen omkvalitetsredovisning. Utskottet anser också att den beslutade(prop. 1998/99:110, bet. 1999/2000:UbU5) försöksverksamheten med under-visning utan nationell timplan i kan skapa ytterligare uppmärk-samhet kring kvalitetsfrågorna och stimulera skolorna i arbetet meduppföljning, utvärdering och skolutveckling. Målen i läroplan ochkursplaner måste vara det viktigaste styrinstrumentet, inte den tid somanvänds för att nå dit.Riksdagen bör med hänvisning till vad utskottet anfört om vidtagna ochplanerade åtgärder avslå motionerna 1999/2000:Ub275 yrkande 21,1999/2000:Ub277 yrkande 8 och 1999/2000:Ub292 samt lämna Riksdagensrevisorers förslag såvitt avser punkt 1 utan åtgärd.ÖvrigtUtskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub212 yrkande 22 om ansvaret förskolan i en ny skollag. En översyn av skollagen pågår i enparlamentariskt tillsatt kommitté (dir. 1999:15). Kommittén skall redovisauppdraget .