bet · GO01MJU3 · 2000-11-09 00:00:00 — Somanförs i motionen är det en angelägen uppgift attförhindra denna typ av kriminalitet. Utskottet äremellertid inte berett att tillmötesgå motionärernasförslag om en nationell fågelvaktsorganisation ochavstyrker motionen.Enligt vad utskottet inhämtat lade Naturvårdsverketi fram ett program med förlag omåtgärder för att stärka den svenska myskoxestammen.Syftet med motion MJ763 (mp) kommer således att blitillgodosett utan någon vidare åtgärd frånriksdagens sida.Våren 1999 behandlade utskottet en motion omsvampar som miljöindikatorer (1998/99:MJU6).Motionen avstyrktes bl.a. med hänvisning till detolämpliga i att i ett tillkännagivande ochutan krav på preciserade åtgärder uttalar sig tillförmån för en speciell metod inom miljöforskningen.Med anledning av den nu aktuella motionen ommiljöövervakning av smågnagare vill utskottetåberopa dels sitt tidigare uttalande, dels ett svarpå en interpellation om bl.a. sork ochmiljöövervakning (prot. 1999/2000:31 15 §).Miljöministern hänvisade i sitt svar tillMiljöövervakningsnämnden vid vilkenär ansvarig för användningen av anslaget förmiljöövervakning för att upprätta program förmiljöövervakning samt för att prioritera insatsernapå området. antogMiljöövervakningsnämnden ett nytt utökat program förmiljöövervakning som bl.a. är mer anpassat att följade miljökvalitetsmål som har antagits av riksdagen.Nämnden tillsätts av regeringen och har en bredkompetens. Representanter för myndigheter somNaturvårdsverket, ,och ingår inämnden. Som miljöministern anförde ankommer det pånämnden att bedöma hur miljöövervakningen skallbedrivas och vilka insatser som skall prioriteras.Ett riksdagsuttalande som framhäver just detangelägna i att miljöövervakningen koncentreras påeller särskilt beaktar smågnagare skulle enligtutskottets mening lätt kunna uppfattas som attriksdagen anser att andra hävdvunna och beprövadeforskningsmetoder skulle vara av mindre vikt.Utskottet avstyrker därför motion MJ803 (mp).Tillsammans med andra djurparker och friluftsmuseergör en betydelsefull insats föratt bevara bl.a. hotade svenska tamdjur,kulturväxter och vissa vilda arter. Derasfolkbildande insatser är omfattande. Med anledningav några motioner, varav en av samme motionär somden nu aktuella motion MJ735 (kd), har riksdagenvåren 2000 beslutat uppdra åt regeringen att läggafram ett förslag om en sänkning av mervärdesskattenför djurparker från fr.o.m. årsskiftet2000/01 (bet. 1999/2000:SkU21). är en av de djurparkersom omfattas av ställningstagandet. Regeringen harnyligen lagt fram en proposition i enlighet medriksdagens beslut (prop. 2000/01:23, bet.2000/01:SkU7). Det kan tilläggas att i den aviseradepropositionen om delmål under miljökvalitetsmålenkan förväntas ytterligare förslag om insatser förbevarande av hotade djurarter. Med det anfördaavstyrker utskottet motionen i den mån den inte kananses tillgodosedd.I dag gäller ett moratorium för all valfångst medundantag av vissa ursprungsbefolkningarstraditionella jakt. När det gäller fångstmetoderstöder IWC:s (InternationalWhaling Commission) ståndpunkt att de fångstmetoderskall användas som är mest effektiva och för djuretmest skonsamma. Detta innebär att anser attJapan bör upphöra med fångst med elektrisk lans. Iett frågesvar (prot. 1999/2000:79)betonade miljöministern vikten av att inteskulle stödja de norska och japanska förslagen påCITES partsmöte angående nedlistning av defyra grå- och vikvalspopulationerna. Enligtmiljöministern skulle en nedlistning av dessa valarförsvåra möjligheten att åstadkomma ettinternationellt acceptabelt förvaltningssystem ochen helhetslösning på valfångstfrågan inom ramen förIWC. I ytterligare ett frågesvar (Svar på fråga 1999/2000:1188) redogjordemiljöministern för IWC:s avslutade möte iAustralien och anförde att stöddeAustraliens förslag om ett reservat för samtligaarter av val. Förslaget vann emellertid inteerforderligt stöd. Genom att representant iIWC vid mötet valdes till ordförande i kommissionenför kommer att få enledande roll i det fortsatta arbetet med att bevaravalarterna. Miljöministern betonade i frågesvaretatt intar och kommer att ävenfortsättningsvis inta en restriktiv hållning ifrågor om valfångst. Med det anförda finnerutskottet syftet med motion MJ711 (mp) tillgodosett.Motionen bör inte medföra någon ytterligare åtgärdfrån sida.Nationalparker, naturreservat m.m.Som utskottet anförtär inrättande av nationalparker ett långsiktigtarbete som grundar sig på den nationalparksplan somår 1989 presenterades av . Planenbygger på ett urval av särskilt skyddsvärda områdensom bör bli nationalparker. Varken ,/eller finns med inationalparksplanen. När det gäller andraskyddsformer vill utskottet erinra om att, enligt 7kap. 4 § , inrättande av naturreservatankommer på länsstyrelse eller kommun. Det anfördainnebär att utskottet avstyrker motionerna MJ744(m), MJ760 (kd), MJ778 (mp), MJ781 (s), MJ785 (s),MJ793 (fp), MJ804 (mp) och MJ806 (c).Med anledning av motion MJ787 (s) om enbesöksanläggning i Tåkern-Ombergsområdet villutskottet upprepa sitt tidigare ställningstagandeatt inget hindrar berörda myndigheter att tainitiativ till en anläggning av det slag motionenavser (bet. 1995/96:JoU1). Motionen avstyrks.Miljöarbetet inom EUBakgrundRegeringen lämnar till årlig rapport övermiljöarbetet inom EU. Senast skedde detta i mars2000 i om EU - Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen (skr. 1999/2000:60).Skrivelsen har behandlats av utrikesutskottet (bet.1999/2000:UU10).MotionernaBestämmelserna om miljögarantin behandlas i fleramotioner. Enligt motion U513 (mp) bör verkaför att miljögarantin utformas så att den inteinskränks av reglerna för den inre marknaden(yrkande 18). bör därför aktivt ochoffensivt verka för att miljöfrågorna inom EU alltidskall vara minimiregler som möjliggör för detenskilda medlemslandet att besluta om strängareregler (yrkande 17). Enligt motion MJ254 (kd)yrkande 11 bör verka för en stärktmiljögaranti på så sätt att bevisbördan blir omvänd,ekologisk skatteväxling genomförs och en nyenergistadga antas. I motion U514 (kd) yrkande 3hävdas att bör verka för möjligheten attenskilda medlemsländer av miljöskäl, och inte avprotektionistiska skäl, skall kunna införa hårdaremiljöregler. Också i motion U512 (c) yrkande 10framställs krav på att enskilda medlemsländer skallkunna behålla och införa strängare miljöregler änEU:s. I motionen framförs dessutom krav på attSveriges skall verka för en uppgörelse omminiminivåer för miljöbeskattning och att beslut omgemensamma miniminivåer för ekonomiska styrmedelskall kunna fattas utan vetorätt. Vidare ansermotionärerna att skall verka för en ordninginom EU som innebär att principen om varors friarörlighet inte skall få snedvrida konkurrensen ochpressa ambitiösa medlemsländer att sänka sinaskyddsnivåer. Slutligen efterlyses att EG-bestämmelserna om offentlig upphandling ändras såatt de i högre grad beaktar miljöfaktorer samt attEU påtar sig rollen som pådrivare för avvecklingenav kärnkraften.Enligt motion U513 (mp) yrkande 19 har svenskkemikaliepolitik försvagats i och med medlemskapet iEU. I motionen anförs att denna tendens måste brytasoch att under ordförandeskapet bör verka föratt få bort farliga kemikalier från marknaden.I motion U514 (kd) yrkande 10 framförs åsikten attSverige bör verka för att det kommande EG-direktivetom avsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismer i miljön utformas på ett kraftfullt sättmed försiktighetsprincipen som grund. I motionenframförs också åsikten att samma princip bör gällaför EU:s agerande inom WTO(, World TradeOrganization).Enligt motion T201 (kd) yrkande 3 bör Västerhavetsmiljöfrågor lyftas fram för gemensamma åtgärder inomEU. Regeringen bör därför enligt motionen inomunionen söka de ekonomiska medel som behövs för atträdda miljö.Utskottets övervägandenI om EU framhålls att genomAmsterdamfördraget, som trädde i kraft den 1 maj1999, har målet om hållbar utveckling skrivits in iEG- och unionsfördragen och att detta inneburit enviktig utveckling av de grundläggande principernaför skyddet av miljön. Hållbar utveckling slås fastsom ett övergripande mål för alla politikområden iEU, och på svenskt initiativ vid i beslöts att man skulleutarbeta en strategi för att integrera miljöhänsyn.Såsom utskottet tidigare framhållit (bet.1998/99:MJU6 s. 136 f.) innebär Amsterdamfördrageten viktig utveckling av de grundläggande principernaför skyddet av miljön. Fördraget innebär attkommissionen i sina förslag om bl.a. miljöskyddskall utgå från en hög skyddsnivå och särskiltbeakta ny utveckling som grundas på vetenskapligafakta. Också parlamentet och rådet skall strävaefter detta. Även om den nya lydelsen inte innebären absolut förpliktelse för rådet eller parlamentetatt regler som antas skall ligga på en högskyddsnivå, är det en viktig bekräftelse på attsamma ambitionsnivå skall gälla för miljöregler påden inre marknaden som för miljöregler som grundaspå miljöartiklarna. Utskottet anförde därvid att denviktigaste målsättningen bör vara att säkerställaatt de gemensamma regler som beslutas ligger på enhög skyddsnivå. Härutöver pekade utskottet även påmöjligheten att använda andra styrmedel än bindandekrav om de gemensamma reglerna ligger på en för lågnivå. Ett framgångsrikt svenskt exempel ärskattedifferentieringen för fordonsbränslen, som ipraktiken lett till att EU:s kravnivåer saknarbetydelse i fråga om dieselbränsle.Av om EU framgår vidare att har antagit ett antal slutsatser med syfte attstärka principerna om hållbar utveckling och attviktigare policyförslag från kommissionen skallåtföljas av en bedömning av förslagensmiljöeffekter. Regeringen anför vidare: IHelsingfors avrapporterade sex rådskonstellationer -transport, energi, jordbruk, industri, inremarknaden och bistånd - om dels miljömål, dels entidsplan för att rapportera om integrationen avmiljön. Nya sektorer är , allmänna rådetoch fiskerådet. Stats- och regeringscheferna antog iHelsingfors slutsatser om de nio sektorsrådensrapportering som skall ske på det planeradetoppmötet i och uppmanade rådetatt slutföra arbetet med indikatorer ochtidsplanering. I slutsatserna föreslogs också bl.a.att kommissionen skall presentera ett förslag övergripande EG-strategi för hållbar utvecklingtill toppmötet i samt lägga fram ettförslag till ett sjätte miljöhandlingsprogram underår 2000. Det framfördes önskemål av bl.a. Sverigeatt det i syfte att övervaka framstegen börutvecklas indikatorer för miljötillståndet,sektorsintegration och hållbar utveckling. Sverigehar varit pådrivande för att få dessa slutsatserantagna (s. 163 f.).Såsom utrikesutskottet påpekade i betänkandet överårsboken innebär utkastet till program för detsvenska ordförandeskapet, som presenterades förriksdagen , att den svenskaordförandeskapsperioden kommer att präglas av en högambitionsnivå vad gäller hållbar utveckling ocharbetet för en bättre miljö. I utkastet framhållsbl.a. följande: EU-samarbetet innebär ett betydandemervärde när det gäller att värna miljön och främjaen hållbar utveckling. Samarbetet prioriteras högtav det svenska ordförandeskapet, som kommer attdriva utvecklandet av en strategi för en hållbarutveckling där de miljömässiga, ekonomiska ochsociala aspekterna balanseras mot varandra. VidEuropeiska rådets möte i skall riktlinjernaför en sådan strategi diskuteras med utgångspunkt iett av kommissionen presenterat förslag. Sverigekommer också att fortsätta arbetet med att integreramiljöhänsyn i EU:s olika politikområden i enlighetmed kommissionens rapport och slutsatserna från Europeiska rådetsmöte i . Andra angelägna frågor ärarbetet med att förverkliga en ny kemikaliestrategioch en integrerad, miljöanpassad, produktpolitiksamt att föra arbetet framåt med ett nytt, 6:e,miljöhandlingsprogram med utgångspunkt i det förslagsom kommissionen skall förbereda till slutet av år2000. EU är en viktig partner i det internationellamiljösamarbetet. Det svenska ordförandeskapet kommerbl.a. att följa upp besluten vid klimatkonventionenssjätte partskonferens inklusive den samordning somkrävs för att uppfylla EU-gemensamma åtgärder förratifikationsprocessen.Mot bakgrund av det anförda och i avvaktan påresultatet av det pågående arbetet anser utskottetatt motionerna MJ254 (kd) yrkande 11, U512 (c)yrkande 10 delvis, U513 (mp) yrkandena 17 och 18samt U514 (kd) yrkande 3 inte bör föranleda någonåtgärd.Miljömålskommittén anför i sitt slutbetänkandeFramtidens miljö - allas vårt ansvar (SOU 2000:52) ianslutning till miljömålet om en säker strålmiljösom ett etappmål att halterna av radioaktiva ämnensom släpps ut i miljön från alla verksamheter år2010 skall vara så låga att människors hälsa och denbiologiska mångfalden skyddas. För att uppnå dettaetappmål föreslår kommittén att insatser, som förnärvarande uppgår till ca ,måste göras för att minska risken för olyckor ikärnkraften i öst. Enligt kommittén behöver nyteknik vid östeuropeiska kärnkraftverk införas föratt höja säkerhetsnivån och insatser göras för attpåskynda nedläggning av reaktorer som inte kan nåerforderlig säkerhetsnivå. Internationell samverkanvia EU och ()är väsentlig för att ge en tyngd och hög utväxlingpå insatta medel enligt kommittén (s. 357). om EU anger regeringen dessutom att WENRA(,ett fristående samarbetsorgan för kärnsäker-hetsmyndigheterna i bl.a. , vars syfte är atttillföra EU oberoende analyser avkärnsäkerhetsrelaterade frågor i kandidatländerna)har lämnat en rapport om statusen när det gällerkärnsäkerheten i sju ansökarländer. Rapporten haröverlämnats till parlamentet, rådet och kommissionen(s. 174). I avvaktan på resultatet av det pågåendearbetet avstyrker utskottet motion U512 (c) yrkande10 delvis om att skall verka för att EUpåtar sig rollen som pådrivande för kärnkraftensavveckling.Enligt regeringens redovisning (om EU, s.171 f.) har, mot bakgrund av den i många falllångsamma takten i arbetet på kemikalieområdet inomEU, kraven på ett nytt angreppssätt växt sig alltstarkare. Vid miljörådets sammanträde i juni 1999antog rådet slutsatser som är avsedda att tjäna somvägledning för kommissionen i dess arbete med enkemikaliestrategi. Enligt vad som framkom vidmiljörådets möte i avserkommissionen att före utgången av presenteraen vitbok med förslag till kemikaliestrategi inomEU. Enligt redovisningen från mötet ärutgångspunkten för arbetet med vitboken en högskyddsnivå för nuvarande och kommande generationershälsa och miljö. Försiktighetsprincipen,substitutionsprincipen och principen om attförorenaren skall betala är viktiga förutsättningar.Harmonisering är ett annat ledord i kommissionensarbete. Industrin måste ta sitt ansvar genom attbl.a. tillhandahålla nödvändig information och görariskbedömningar. Behovet av att begränsaanvändningsområdet för nya ämnen bör analyseras. Förkemikalier som redan finns på marknaden är detangeläget att få fram mer kunskap. En tidtabellskall upprättas för industrin när det gäller atttillhandahålla information om existerande ämnen.Kommissionen uppmanade de länder som tagit framnationella strategier för kemikalier att dela medsig av dessa.I betänkandet Varor utan faror (SOU 2000:53) sompresenterades av utredningen av nyariktlinjer inom kemikaliepolitiken (dir. 1998:91) ijuni 2000 framläggs bl.a. en omfattande utredningmed förslag till förändringar av och tillägg tillEU:s regelverk. Utredningen understryker vikten avatt det tas fram en gemensam miljövarupolicy inomEU, där bl.a. kemikaliefrågor integreras i övrigapolitikområden. framhålleri sitt betänkande Framtidens miljö - allas vårtansvar (SOU 2000:52) vikten av en offensiv satsningpå området med ett gemensamt regelverk inom EU somen betydelsefull del. Utskottet förutsätter attregeringen i arbetet med dessa frågor bl.a. underSveriges ordförandeskap beaktar vad som anförts idessa utredningar. Mot bakgrund av det anförda börmotion U513 (mp) yrkande 19 inte föranleda någotinitiativ från sida.Utskottet har under innevarande mandatperiod vidflera tillfällen behandlat frågan om genteknik inomEU och internationellt (bet. 1999/2000:MJU12 och1999/2000:MJU14). Inom EU pågår arbete med nyabestämmelser vad avser avsiktlig utsättning avgenetiskt modifierade organismer i miljön. Idirektivförslaget slås fast attförsiktighetsprincipen skall vara grundläggande förtillämpningen. har haft en framskjutenposition i arbetet med genteknik både inom EU ochinternationellt. har också varit pådrivandevid översynen av bestämmelserna om genmodifiering.Utskottet konstaterar att det ändrade förslaget tilldirektiv innefattar en mängd förbättringar såsombl.a. krav på märkning av produkter innehållandegenmodifierade organismer, obligatorisk övervakningav marknadsgodkända produkter, tidsbegränsadetillstånd och ökad öppenhet i beslutsprocessen.Därutöver vill utskottet betona att ocksåvar ett av de tongivande länderna i förhandlingarnaom biosäkerhet, vilka ledde fram till Cartagenapro-tokollet om biosäkerhet. Avtalet reglerar handelnmed genmodifierade organismer i livsmedel, utsädeoch djurfoder och innebär att en säker hantering avgenmodifierade organismer stärks på global nivå.Syftet med motion U514 (kd) yrkande 10 får därmedanses i huvudsak tillgodosett.I om EU (s. 178) redovisas också detpågående samarbetet för bekämpning av utsläpp tillsjöss. Således antog rådet i slutet av december 1999gemensam ståndpunkt om ett sjuårigt ramprogram församarbete om oavsiktlig eller avsiktlig föroreningav havet. Därigenom har man i en rättsakt integreratde informationssystem och åtgärdsprogram som redanär i drift. Dessutom tilläts gemenskapsfinansiering.Syftet med ramprogrammet är att förbättramedlemsstaternas förmåga att skapa förutsättningarför ett förbättrat samarbete länderna emellan. IEuropa finns fyra samarbetsorgan förutsläppsbekämpning och miljöräddning, varav ettomfattar och . Dessa hel- ellerdelfinansieras från EG:s budget. Enligt regeringenskulle normalt inte ha haft ekonomiskamöjligheter att genomföra insatserna på egen hand.Utskottet finner med det anförda att motion T201(kd) yrkande 3 därmed i huvudsak är tillgodosedd.Motioner från allmänna motionstiden 2000Utskottet har funnit att ett 70-tal motionsyrkandenfrån allmänna motionstiden i huvudsak utgörupprepningar av de motioner sombehandlas i detta betänkande. I några motioneråterkommer yrkanden som ursprungligen framfördes medanledning av skrivelse 1999/2000:114 om enmiljöorienterad produktpolitik. De nya motionernaföranleder ingen ändring av utskottets bedömningaroch ställningstaganden under de olika ämnesru-brikerna i det föregående. Motionerna redovisas pås. 15 f. i detta betänkande och inarbetas i demoment i utskottets hemställan där motsvarandemotioner och följdmotionen tillskrivelsen behandlas. Utskottet hemställerEn miljöorienterad produktpolitik (skr.1999/2000:114)1. beträffande en gemensam miljövarupolicyinom EUatt avslår motion 1999/2000:MJ36 yrkande 9,2. beträffande lokalainvesteringsprogramatt avslår motion 1999/2000:MJ36 yrkande 2,res. 1 (kd, m, c)3. beträffande produkters miljöpåverkan iett livscykelperspektivatt avslår motionerna 1999/2000:MJ36 yrkande 1och 2000/01:MJ711 yrkande 4,res. 2 (c)4. beträffande produktrelateradmiljöinformationatt avslår motion 1999/2000:MJ743 yrkandena 4 och5,5. beträffande en översyn avproducentansvaret m.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ36 yrkande 4,2000/01:MJ711 yrkande 35, 2000/01:MJ795 yrkande 2,2000/01:MJ841 yrkandena 18 och 19, 2000/01:N390yrkande 3 och 2000/01:Bo539 yrkandena 1 och 2,res. 3 (mp)res. 4 (c)6. beträffande en strategi för export avsvensk miljöteknikatt avslår motionerna 1999/2000:MJ36 yrkande 3,1999/2000:MJ718 yrkande 8 och 2000/01:MJ711yrkande 6,res. 5 (c)7. beträffande ekonomiskt stöd tillideella miljöorganisationeratt avslår motionerna 1999/2000:MJ36 yrkande 8och 2000/01:MJ711 yrkande 23,8. beträffande riktlinjer för hanteringenav avfallatt avslår motionerna 1999/2000:MJ36 yrkande 5och 2000/01:MJ711 yrkande 36,9. beträffande förbränning av soporatt avslår motion 1999/2000:MJ36 yrkande 6,10. beträffande skrivelsenatt lägger skrivelse 1999/2000:114 tillhandlingarna,Miljölagstiftningen11. beträffande bindande åtgärdsprogramatt avslår motionerna 1999/2000:MJ255 yrkande 15och 2000/01:MJ841 yrkande 16,12. beträffande miljökvalitetsnormer förbiologisk mångfaldatt avslår motionerna 1999/2000:MJ718 yrkande 5och 2000/01:MJ711 yrkande 21,13. beträffande tillämpningen avmiljöbalkenatt avslår motion 1999/2000:MJ705 (m) yrkande 2,14. beträffande utvärdering och översyn avmiljöbalkenatt avslår motionerna 1999/2000:MJ710 och1999/2000:MJ783,15. beträffande miljöbalkensavgiftssystematt avslår motionerna 1999/2000:MJ728, 1999/2000:MJ743 yrkande 8 och 1999/2000:MJ749,16. beträffande förhållandetill skogsvårdslagenatt avslår motion 1999/2000:MJ309 yrkande 1,res. 6 (kd, m, c)17. beträffande utvärdering avmiljöskadeförsäkringenatt avslår motion 1999/2000:MJ765,18. beträffande allemansrättenatt avslår motionerna 1999/2000:MJ311 yrkande 3,1999/2000:MJ701, 1999/2000:MJ705 yrkande 1,1999/2000:MJ736 yrkande 7, 1999/2000:N238yrkande 7, 2000/01:MJ710, 2000/01:MJ721, 2000/01:MJ745, 2000/01:MJ753,2000/01:MJ764 yrkande 7, 2000/01:MJ829 och2000/01:N243 yrkande 11,res. 7 (kd, m, c)19. beträffande bestämmelserna omstrandskyddatt avslår motionerna 1999/2000:MJ708,1999/2000:MJ732 yrkandena 1 och 2,1999/2000:MJ758, 1999/2000:MJ761, 1999/2000:MJ777, 1999/2000:MJ779, 1999/2000:MJ794,1999/2000:Bo401 yrkande 1, 1999/2000:Bo419yrkande 3, 1999/2000:N277 yrkande 5,1999/2000:N279 yrkande 8, 2000/01:MJ704,2000/01:MJ709, 2000/01:MJ711 yrkande 44,2000/01:MJ716, 2000/01:MJ758, 2000/01:MJ774,2000/01:MJ778, 2000/01:MJ782, 2000/01:MJ786,2000/01:MJ794, 2000/01:MJ834, 2000/01:Bo233yrkande 19, 2000/01:Bo514 yrkande 4,2000/01:N385 yrkande 15 och 2000/01:Sk1025yrkande 8,res. 8 (m)res. 9 (kd, c)20. beträffande översyn av 29 kap.miljöbalkenatt avslår motion 1999/2000:Ju905 yrkande 33,21. beträffande skärpning av straffskalanvid miljöbrottatt avslår motion 1999/2000:MJ734 yrkande 2,22. beträffande rekvisitet ringa brott imiljöbalkenatt avslår motionerna 1999/2000:MJ718 yrkande 18och 1999/2000:Ju905 yrkande 34,23. beträffande höjning avmiljösanktionsavgiftenatt avslår motionerna 1999/2000:MJ718 yrkande 19och 1999/2000:Ju905 yrkande 35,24. beträffande omprövning av koncessionerför omhändertagande av riskavfallatt avslår motionerna 1999/2000:MJ239 och1999/2000:MJ517,25. beträffande förvaltningen av miljö-och hälsoskyddsfrågorna i kommunernaatt avslår motion 1999/2000:MJ752 yrkande 5,26. beträffande lagstiftning förterrängfordonatt avslår motion 1999/2000:T210 yrkande 5,27. beträffande registreringsnummer påsnöskotraratt avslår motionerna 1999/2000:MJ713,1999/2000:T210 yrkande 6 och 2000/01:MJ730yrkande 2,Den allmänna miljöpolitiken28. beträffande hänsyn till barn imiljöarbetetatt avslår motionerna 1999/2000:MJ718 yrkande 1och 2000/01:MJ711 yrkande 1,res. 10 (c)29. beträffande komplettering avmiljömålen med systemvillkoratt avslår motionerna 1999/2000:N390 yrkande 2 och2000/01:N389 yrkande 2,30. beträffande Miljömålskommitténsarbeteatt avslår motion 1999/2000:MJ736 yrkande 1,31. beträffande samordning avmyndighetskultureratt avslår motion 1999/2000:MJ703,32. beträffande utgångspunkter för detfortsatta miljöarbetetatt avslår motion 1999/2000:MJ736 yrkande 2,res. 11 (m)33. beträffande Naturvårdsverketsinstruktionatt avslår motion 1999/2000:MJ752 yrkande 2,res. 12 (v)34. beträffande miljöjusteradnettonationalproduktatt avslår motion 1999/2000:U504 yrkande 3,35. beträffande strategi för effektivareutnyttjande av resurser, m.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ36 yrkande 7,1999/2000:MJ807 yrkandena 9 och 10 samt2000/01:MJ711 yrkande 3,res. 13 (c)res. 14 (mp)36. beträffande arbetet med en hållbarutvecklingatt avslår motion 1999/2000:MJ801,37. beträffande informationskampanj förbättre utomhusmiljö, m.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ243 och1999/2000:MJ734 yrkande 1,38. beträffande , m.m.att avslår motion 1999/2000:MJ752 yrkande 3,res.