bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Det ärsjälvklart att friskolor skall uppfylla krav på demokratisk grundsyn och på attfölja läroplanen. Men sådana berättigade krav får inte innebära ett allmäntmotarbetande som alltför många socialdemokrater ägnar sig åt.Utbildningen på högre nivåer brottas också med problem. Inte mindre änfyra av tio fullföljer inte gymnasiet med godkända betyg i de viktigaste äm-nena. Det behövs en gymnasiereform som gör ungdomar förberedda förarbetslivet eller fortsatta studier utan att alla måste göra exakt lika. Ett ordentligt lärlingssystem torde vara ett led i en sådan nödvändig förändring.Utskottet anser att det behövs en kvalitetssatsning på skolan som bl.a. in-nebär att resurser i högre grad koncentreras till skolområdet.Mångfalden inom sjukvården och omsorgen måste ökaI läggs ned på sjukvård och om-sorg, varav sjukvården svarar för ca . Trots så omfattan-de utgifter brottas sjukvården med problem. Köerna växer och försök avborgerligt styrda landsting och regioner att angripa problemen möts medhinder, eller hot om hinder, från regeringen.Särskilt sjukvården präglas av regleringar och offentliga monopol. Detskulle vara möjligt att nå en mera varierad sjukvård med en bättre använd-ning av de resurser som finns om en större mångfald vore tillåten och prak-tiskt möjlig.De resurser som sjukvården behöver framöver måste främstkomma från de skatteinkomster som tillväxten ger. Det handlar här självfalletom tillväxten i den privata sektorn. Det är endast den privata sektorn, privatainkomster, som kan utgöra skattebas. Offentligt finansierade verksamheterkan i sig själva - av naturliga skäl - inte vara skattebaser.Tillväxten och den kommunala ekonominDet är viktigt att kommunernas eget skatteunderlag växer. Statsbidrag är baraen mindre del - - av kommunernas intäkter. Det viktigaste förkommunerna är att det råder god tillväxt i ekonomin, då växer den egnaskattebasen. Detta illustreras av att kommunernas skatteintäkter beräknasväxa med . Intäkterna ökar såledesutan att skattesatserna höjs eller att statsbidragen ökar.Om det kommunala skatteunderlaget till följd av ökad sysselsättning(och/eller ökade löner) bara växer en procentenhet snabbare än annars,kommer kommunsektorns skatteintäkter att vara störreefter . Över längre tidsperioder blir skillnaderna i skatteintäkter myckestora. Statsbidragen måste öka för att nå samma effekt som enprocentenhets ökning av skatteunderlaget . Det är ocksåviktigt att tillväxten är regionalt balanserad. Då minskar också trycket på detkommunala utjämningssystemet.Det är ingen uppgift att driva företag. Det leder till orättviskonkurrens: enskilda privata företag kan aldrig konkurrera på lika villkormed den som har den kommunala beskattningsrätten bakom sig. De kommu-nala företagen bör som regel antingen säljas, avvecklas eller återgå i förvalt-ningsform. De intäkter som försäljningarna ger bör i förekommande fallanvändas till att minska den kommunala skuldbördan och därmed minskakommunens ränteutgifter vilket ger kommunen ett större utrymme att finan-siera sina kärnuppgifter.Privatisering och avveckling av verksamhet kan innebära storaomvandlingsprocesser som måste skötas med stor varsamhet. Det är viktigtatt processen leder till fördelar för alla och att konkurrensen blir mer rättviVerksamheter som avyttras skall betinga ett bra pris och de sålda verksam-heterna skall stärkas genom en privatisering.Utsatta grupper måste värnasEn av de verkligt viktiga offentliga uppgifterna är att se till att det finnsskyddsnät för den som av olika skäl, t.ex. handikapp, har stort stödbehov.Det är därför utskottet med oro sett hur regeringen låtit besparingar särskiltdrabba t.ex. änkor och handikappade.Moderata samlingspartiet, och liberalernahar i sina budgetalternativ också avsatt medel för att t.ex. återställa änkepensionen och förbättra handikappersättningen. Utskottet anser i likhet meddessa partier att sådana åtgärder bör ingå i en ansvarsfull budgetpolitik.Rättsväsendet måste stärkasDet finns ett antal uppgifter som inte skall skötas av någon annan än detoffentliga. Rätts- och polisväsendet hör dit. Utskottet kan konstatera attmånga i allt högre grad upplever brister på dessa områden. Människorskänsla av trygghet och säkerhet är hotad av den utveckling som regeringentillåtit ske.Uppgiften är här större . Människors ökade rörlighet är isig övervägande positiv men innebär större risker, brottslighetenkan verka på ett internationellt plan. Den organiserade brottsligheten övergränserna kommer att utnyttja de möjligheter som ökad rörlighet ger.För att motarbeta en ökad brottslighet måste vittnesskyddet stärkas. Etträttssamhälle bygger på att vittnen vågar berätta.Enligt utskottets mening behövs ökade resurser till rättsväsendet. Samtidigtär det viktigt att de resurser som rättsväsendet får utnyttjas på bästa sätt.Eftersom marknaden här inte kan utgöra en korrigeringsmekanism måste isista hand det politiska systemet svara för att organisationen blir bra och attnödvändig uppföljning sker.Den demografiska utvecklingen ställer ökade kravFör många av de tjänster som i ligger inom den kommunala sektornökar behov och efterfrågan i industrivärlden. Andelen sysselsatta har ökatoch dessa områdens bidrag till BNP har också vuxit. Det finns flera förkla-ringar till detta. En är att efterfrågan efter välfärdstjänster ökar när männi-skors inkomster ökar. En annan är att åldersstrukturen påverkar intresset förmer av välfärdstjänster. Enligt FN:s och beräkningar kommer anta-let personer i pensionsåldrarna att öka med 70 miljoner personer inomOECD-området medan antalet i arbetande åldrarbara kommer att öka med 5 miljoner.Denna förskjutning i ålderssammansättning gäller även . Men un-der en period har vi en tidsfrist när kraven på skattefinansierade tjänster somutbildning och vård inte ännu ökar så starkt. Detta ger oss en möjlighet attorganisera dessa områden väl innan kraven ökar på nytt.Enligt beräkningar från HSU 2000 och kommun- och landstingsförbundenkommer kravet på utbildning samt sjukvård och omsorg att öka fram till 2010.Långtidsutredningen pekar också på att behoven till följd av den demogra-fiska utvecklingen utvecklas på ett sätt som regeringen inte verkar ha kon-troll över, än mindre några förslag till hur utvecklingen skall kunna mötas.Stabiliseringspolitiken med euronUtskottet anser att skall delta fullt ut i EMU-samarbetet, dvs. att införa euron som svensk valuta.Att införa euron som svensk valuta kommer att ställa nya krav på den eko-nomiska politiken. Ansvaret för penningpolitiken kommer att föras över frånRiksbanken till euroområdets gemensamma centralbank, ECB i Frankfurt.Det ger en ökad stabilitet för den svenska ekonomiska utvecklingen meninnebär att den svenska ekonomiska politiken då måste koncentre-ras till finans- och budgetpolitiken. Finanspolitiska stimulanser i ett enskiltland kan inte mötas med penningpolitiska åtstramningar (ECB kommer inteatt anpassa sin penningpolitik efter enskilda EMU-länder). Detta medförnaturligtvis att den svenska finans- och budgetpolitiken måste vara långsiktigoch kraftfull. Detta gäller för övrigt för samtliga EMU-länder, vilket är an-ledningen till stabilitets- och tillväxtpaktens regler om högsta underskott ochstatsskuld. Pakten stipulerar att underskottet inte skall överstiga av BNPoch att den konsoliderade offentliga sektorns bruttoskuld inte skall överstiga60 % av BNP. Som medlem i omfattas av stabili-tets- och tillväxtpakten.Paktens 3-procentsregel innebär att en regering inte kan tillåta att statsfi-nanserna försämras så pass mycket som varit fallet vid tidigare lågkonjunktu-rer. De svenska statsfinanserna är fortfarande bland de absolut mest kon-junkturkänsliga inom hela OECD-området. Enligt beräkningar från OECDmåste ha ett överskott om (av BNP) över en kon-junkturcykel för att underskottet för ett enskilt år säkerhet inteskall överstiga . För räcker det med balans över en konjunktur-cykel för att underskottet för ett enskilt år säkerhet inte skall överstiga . För flertalet EU-länder räcker det med ett underskott om överen konjunkturcykel för att uppnå samma säkerhetsmarginal.Orsaken är de svenska statsfinansernas stora konjunkturkänslighet, som isin tur beror på de höga utgifts- och inkomstkvoterna. Enligt regeringensegen prognos beräknas utgifts- och inkomstkvoterna uppgå till 52,2 respekti-ve . Skatteinkomstkvoten beräknas uppgå till drygt 50 %.Det är i ett internationellt perspektiv mycket högt - i samtliga övriga nordis-ka länder ligger exempelvis skattekvoten - och innebär att stats-finansernas konjunkturkänslighet kvarstår. Regeringen har inte tagit dettaproblem på allvar. Utskottet anser därför att det är av yttersta vikt att desvenska utgifts- och inkomstkvoterna bringas ned tillnivåer som är mer jämförbara med omvärldens. Det bör påpekas att detta ärav yttersta vikt oavsett om inför euron eller inte.Vad utskottet här anfört om riktlinjerna för den ekonomiska politiken i övrigtmed anledning av motionerna Fi12 (m) yrkandena 1, 19 och 21, Fi13 (kd)yrkandena 1, 9 och 15, Fi15 (fp) yrkandena 1, 17 och 21 samt U220 (m)yrkande 7 bör som sin mening ge regeringen till känna.De förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som framförs i pro-positionen yrkande 1 i berörda delar och i motion Fi14 (c) yrkandena 1, 6, 8och 15 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande riktlinjer för den allmänna ekonomiska politiken i öv-rigtatt med anledning av motionerna 1999/2000:Fi12 yrkande-na 1, 19 och 21, 1999/2000:Fi13 yrkandena 1, 9 och 15, 1999/2000:Fi15 yrkandena 1, 17 och 21 samt 1999/2000:U220 yrkande 7 ochmed avslag på propositionen 1999/2000:100 yrkande 1 i denna deloch motion 1999/2000:Fi14 yrkandena 1, 6, 8 och 15 godkänner vadutskottet anfört och som sin mening ger regeringen detta till känna,3. Riktlinjer för den allmänna ekonomiska politiken i övrigt(mom. 2) (c)() anserdels att finansutskottets yttrande i avsnitt 1.3.3 ställningstgande till partimotionernas förslag till inriktning av den allmänna ekonomis-ka politiken i övrigt bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att den svenska konjunkturen är stark.Uppgången är en direkt följd av 1990-talets övergång till låginflationspolitik,avregleringar av olika marknader och en sanering av de offentliga finanser-na. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att tagit ettstort politiskt ansvar under hela denna förändringsperiod.Utskottet anser att det är när tillväxten är god som det finns förutsättningarför att göra förändringar inom områden som har strukturella problem. Ut-skottet menar därför att det behövs reformer så att människor skall kunnaarbeta i stället för att vara sjukskrivna eller långtidsarbetslösa, reformer föatt barnen skall få en bra grundläggande utbildning och för att minska densociala och regionala tudelningen. Utskottet delar uppfattningatt regeringens vårbudget saknar reformer som möter dessa behov. Vidareanser utskottet att regeringens familjepolitiska reform med bl.a. införande avmaxtaxa i barnomsorgen inte möter barnens behov. Det väsentliga i en fa-miljepolitisk reform är valfrihet, bättre ekonomi för barnfamiljerna och attföräldrarna kan få mer tid med sina barn.Utskottet delar vidare uppfattning att en marknadsekonomisom tar sociala och miljömässiga hänsyn är den bästa vägen att nå de viktigamålen om tillväxt, omsorg, skaparkraft och en god miljö. Väl fungerandemarknader är en av förutsättningarna för att den gemensamma välfärdenskall kunna finansieras. God konkurrens, goda villkor för nyföretagande,tydliga och stabila regler för företag är ledord för att skapa den dynamiskaekonomi som behöver. Genom ökad konkurrens kan resursanvänd-ning förbättras och människornas skaparkraft tas till vara. Att främja initia-tivförmåga och skaparglädjen är ett starkt argument för att sträva efter enmarknad med färre regleringar. Det finns en stor drivkraft i privatisering avoffentlig verksamhet. Att överlåta utförandet av verksamheter till andraaktörer och behålla skattefinansieringen av dem ger utrymme förökad mångfald.Ett företagsvänligt klimat som främjar innovationer och företagande är avstor vikt för att nya och miljömässigt sett bättre produkter skall kunna fram-ställas. De spelregler som finns skall vara inriktade på att främja öppenhetoch initiativkraft. Spelreglerna skall skapa möjligheter att fasa ut miljöfarliprodukter som de svenska företagen får förutsättningar för att tatäten på den nationella och globala marknaden. Enligt utskottets meningmåste samhället med alla politiska medel - lagstiftning, miljöskatter ochandra ekonomiska incitament - underlätta och påskynda omställningen till ettsamhälle som står mer i samklang med de förutsättningar som naturen ställerpå allt levande. Konkurrensfrågor och villkoren för företagande och ökadsvensk sysselsättning har behandlats av utskottet tidigare.Enligt utskottets mening bör inte gå in i EMU:s tredje etapp ochinföra euron, eftersom nackdelarna med ett svenskt inträde överväger defördelar som kan finnas. Den ekonomiska och monetära unionen är inte, iförsta hand, ett ekonomiskt utan ett politiskt projekt. EMU är ett av EU:smest tydliga överstatliga projekt, vilket kommer att innebära mindre ekono-miskt inflytande och minskad ekonomisk flexibilitet för medlemsstaterna.Enligt utskottets mening kommer också den gemensamma penningpolitikenmed största sannolikhet att tvinga fram en mellan länderna samordnad ellergemensam finanspolitik.Utgiftstaken i statsbudgeten, som var med om att införa, harhaft stor betydelse för saneringen av statsfinanserna och den ökade kontrol-len av statsutgifterna. Enligt utskottets mening visar erfarenheten att utgiftstaken fyller en minst lika viktig funktion nu under högkonjunkturen för atthålla tillbaka tendenserna till expansion av statsutgifterna. I likhet med Cen-terpartiet kan utskottet dessvärre konstatera att regeringen tricksar med ut-giftstaken. Ett antal exempel visar hur regeringen genom kreativ bokföringkringgått eller kringgår utgiftstaken för att öka utgifterna. Detta är enligtutskottets mening en mycket olycklig utveckling som undergräver utgiftsta-kens, och därmed regeringens, trovärdighet när det gäller kontrollen av sta-tens utgifter. Det finns en uppenbar risken för att utgiftstakens existens börjifrågasättas. Utskottet delar uppfattning att utgiftstaken lång-siktigt bör vara kvar, men att deras konstruktion behöver justeras och sesöver. En parlamentarisk utredning bör få i uppdrag att se över utgiftstaken såatt de långsiktigt kan tillämpas och accepteras i budgetarbete.Den svenska modellen - med världens högsta skatter och offentliga utgif-ter - har enligt utskottets mening hämmat både den ekonomiska tillväxtenoch välfärden i . Därför bör denekonomiska politiken inriktas på att långsiktigt sänka både skattetrycket ochde offentliga utgifternas andel av BNP. Målet bör vara ett skatte- och utgifts-tryck i nivå med andra jämförbara . Enligt utskottets meningfinns det också möjlighet att med hjälp av den goda konjunkturen sänkaskattetrycket och utgiftskvoten som statens utgifter tillåts vara reaoförändrade. De skattesänkningar som görs måste dock noga avvägas motkonjunktur- och efterfrågeläget i ekonomin så att inte inflationen tar fart.Utskottet delar bedömning att den höga tillväxten och enåterhållsamhet med de offentliga utgifterna gör att det finns ett utrymme förskattesänkningar på -25 miljarder , 50 miljarder och 75 miljarder . Utskottet vill idetta läge inte göra någon närmare precisering av enskilda skatteförändring-ar, men prioriteringen bör vara sänkt inkomstskatt för låg- och medelin-komsttagare samt sänkt skatt på företagande.Däremot vill utskottet redan nu slå fast att skatten på människors boendebör sänkas. Om nuvarande frysning av taxeringsvärdena upphör och tillåtsslå igenom på människors boendekostnader får det oacceptabla konsekven-ser. Därför är det enligt utskottets mening rimligt att inte realisera något ökskatteuttag på fastigheter 2001. Eftersom fastighetsskatteuttaget hålls oför-ändrat kommer inflationen , mätt som KPI, att ligga 0,6 procenten-heter lägre än vad regeringen räknar med i vårpropositionen. bör dessutom fastighetsskattesatsen sänkas.För att ge kommunerna möjlighet att genomföra ett kvalitets- och utveck-lingsarbete i skolorna med bl.a. fler medarbetare i skolan bör kommunernafram till 2003 tillföras utöver regeringens förslag i vår-propositionen. Dessa extra resurser motsvarar ungefär 4 500 nya medarbetarei skolorna runt om i . Vid sidan om resurstillskotten handlar utveck-lingsarbetet i skolan bl.a. om att fokuseringen på kunskap måste öka, attbeslutsfattandet decentraliseras till lärarna, skolledarna och eleverna samt atlärarnas roll i skolan måste uppvärderas. Dessutom bör ett nationellt kvali-tetsinstitut inrättas för att ge kommunerna stöd i förändringsarbetet.Enligt utskottets mening bör det vidare genomföras en reform för bättrehälsa och livskvalitet. Statens utgifter för sjukskrivningarna ökar kraftigt, odet är framför allt de långvariga sjukskrivningarna som ökar. Undersökning-ar visar också att det främst är inom den offentliga sektorn som sjukskriv-ningarna ökar. Generellt sett verkar det som om de offentliga arbetsgivarnahar svårt att skapa en arbetsmiljö som förebygger stress och minskar ohälsan.Utskottet delar uppfattning att det , i avvaktan påpågående utredningar, bör vidtas en rad åtgärder för att snabbt minska sjuk-talen. Arbetsgivarnas ansvar för arbetsmiljön måste öka. Därför bör det s.k.arbetsgivarinträdet för de offentliga arbetsgivarna förlängas. Det skall intelöna sig att skjuta över kostnaderna på någon annan part. Enligt utskottetsmening bör vidare en växling av sjukpenningen till en rehabiliteringsersätt-ning genomföras, senast efter fyra månaders sjukskrivning. En sådan åtgärdinnebär att ett passivt stöd ersätts av ett aktivt stöd som den enskilde perso-nen i hög grad kan påverka. Den som inte vill ta emot de rehabiliteringsmöj-ligheter som erbjuds bör få lägre sjukersättning. Utskottet delar också Cen-terpartiets uppfattning att bör satsas för att öka sam-ordningen mellan de olika institutionerna som har ansvar för rehabilitering-en. En ökad samordning av resurserna mellan hälso- och sjukvården ochsocialförsäkringen gör att systemen kan fungera mer effektivt. Patienten kanfå tillgång till rehabilitering som samhällets totala kostnader hållsnere.De långa kötiderna inom sjukvården är en av de faktorer som förhindraroch fördröjer aktiva rehabiliteringsinsatser. Därför bör enligt utskottets me-ning även en vårdgaranti införas. Vårdgarantin skall ge rätt till behandlinginom tre månader.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att har medver-kat till att förs över från försvaret tillvården och omsorgen - , år2003 och . Enligt överenskommelsen mellanCenterpartiet och Socialdemokraterna skall resurserna användas för åtgärderinom primärvården, vården och omsorgen om äldre, inom psykiatrin och förtillgängligheten och mångfalden inom vården och omsorgen.För att öka tryggheten hemma bör enligt utskottets mening också ett sy-stem med hemservicecheckar för pensionärshushåll införas. Därigenom kanpensionärshushållens behov av daglig service tillgodoses som denprivata tjänstesektorn stimuleras.Enligt utskottets mening bör familjepolitiken reformeras. Till exempel börett barnkonto införas i stället för regeringens förslag till maxtaxa i barnom-sorgen. Pengarna på barnkontot skall föräldrarna kunna använda för attminska sin arbetstid, delta i förskolans aktiviteter, köpa omsorgstjänster elleför annan konsumtion. För att föräldrarna inte skall pressas ekonomiskt av attavstå från förvärvsarbete bör dessutom barnomsorgskostnaderna vara av-dragsgilla gentemot förvärvsinkomsten. Vidare bör garantinivån i föräldra-försäkringen höjas till per dag. Till skillnad från regeringens förslagom maxtaxa innebär förslag att det offentliga stödet omfattaralla barn, som föräldrarnas frihet att välja den barnomsorgsform detycker passar dem bäst ökar. Enligt utskottets mening bör också mångfaldenav olika förskoleformer öka så att förskolorna kan stimulera varandra ochbidra till utveckling av förskoleverksamheten i hela landet. Etableringsfrihe-ten bör återinföras. Det centrala är den pedagogiska verksamheten i försko-lan, inte vem som står för driften.Trots den kraftiga tillväxten är det enligt utskottets mening tydligt att allamänniskor inte får del av den högre tillväxten. Tillväxten är ojämt fördelad. Ivissa regioner ökar produktionen mycket kraftigt och sysselsättningen stigersnabbt, medan tillväxten i andra regioner är svag och arbetslös-heten hög. Enligt utskottets mening måste åtgärder vidtas för att skapa livs-kraft i hela landet, bl.a. måste makten decentraliseras och det regionala ochlokala ansvaret över den egna närmiljöns utveckling öka. Till exempel måstevillkoren och förutsättningarna för företagande förbättras. Stora insatsermåste göras redan nu för att ta igen det eftersatta underhållet på våra vägar.Utskottet delar uppfattning att bör avsät-tas för bärighetshöjande åtgärder samt drift ochunderhåll av det svenska vägnätet. Satsningen bör ses som ett första steg påen 10-årsplan för att förbättra kvaliteten på de svenska vägarna.Utskottet delar också uppfattning att staten bör ta ansvar föratt ett finmaskigt nät bestående av optisk fiber till "nära hemmet" (med vilketenligt avses ) skall komma till stånd. Utbyggna-den av nätet bör ske i ett statligt bolag som uppbär avgifter från de operatöresom tillhandahåller själva transporttjänsten (transmissionen). En sådan ut-byggnad beräknas kosta ca . Utbyggnaden av nätet börbekostas genom att hela säljs ut och att medel från försäljningssummananvisas till ett helägt statligt bolag med uppdrag att upphandla det finmaskigafibernätet. Anvisningen av medel skulle med ett sådant förfarande ske utan-för statsbudgeten, men resultera i en inbetalning av räntemedel tills dess atthela beloppet är förbrukat.Miljöproblemen har ändrat karaktär, från att tidigare havarit lokala till att nu vara globala. Denna förändring har dessvärre inte fåttnågot nämnvärt genomslag i regeringspolitiken. Enligt utskottets meningtycks regeringen sakna både vilja och handlingskraft i miljöpolitiken. Deinsatser som gjorts under föregående och innevarande mandatperiod har istort sett begränsats till de s.k. lokala investeringsprogrammen. Utskottetdelar uppfattning att miljöpolitikens perspektiv måste vidgasoch ges en mer global utgångspunkt. Regeringens och det snäva svenskamiljöperspektivet framgår tydligt långtidsutredning, där de storamiljöhoten utelämnas när bedömningar görs om långsiktigt hållbarautveckling. Enligt utskottets mening måste i en betydligt större om-fattning formulera miljöpolitiken utifrån de stora globala miljöproblemen.Sverige måste också mer aktivt engagera sig i det internationella samarbetesom finns kring t.ex. klimatförändringarna, uttunningen av ozonskiktet ochvattenbristen i framför allt världens fattiga länder.Enligt utskottets mening bör också ytterligare resurser satsas för få tillstånd ett effektivt och trovärdigt rättssystem. Medborgarnas rättssäkerhet är hotad till följd av de senaste årens kraftiga besparingar och omorganisa-tioner inom rättsväsendet. Enligt utskottets uppfattning bör 600 miljonerkronor utöver regeringens förslag tillföras rättsväsendet för att bl.a. säkerställa närpolisreformen och förbättra kriminalvår-den.Nu när statsfinanserna visar stora överskott och tillväxten i den svenskaekonomin är hög bör enligt utskottets mening ambitionerna i biståndspoliti-ken höjas.