bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Ham-nar vissa grupper utanför samhällsutvecklingen, finns det en fara för att ökadsegregation och för att en permanent informationsunderklass växer fram.Samhällets informationsförsörjningEnligt regeringens bedömning bör en strategi utformas för att effektiviseraoch underlätta tillgängligheten till den offentliga informationen och för attstimulera utveckling av elektroniska informationstjänster.För att underlätta för allmänheten att skaffa sig information om vilka reglersom gäller har regeringen beslutat att det skall byggas upp ett rättsinforma-tionssystem som skall vara tillgängligt via Internet. Det nya systemet reglerasav rättsinformationsförordningen (1999:175), som trädde i kraft den 1 maj1999. I en första etapp blir all information som skall ingå i systemet sökbarvia den gemensamma ingångssidan på Internet. I en andra etapp integrerasden samlade informationsmängden så att det går att söka i olika rättskällormed en samlad sökning.När det gäller övrig grundläggande information behöver enligt propositio-nen flera frågor lösas, t.ex. omfattningen av det offentliga åtagandet för dengrundläggande offentliga informationen, omfattning av samverkan och sam-spel med olika intressenter, krav på kvalitet, standardisering m.m. Arbetetmed dessa frågor kommer att redovisas i en kommande Ds-promemoria omsamhällets grundläggande information. En annan viktig förutsättning för attmaterialet skall bli lätt tillgängligt är att det finns enkla ingångar eller poler till den offentliga informationen. Tjänsten SverigeDirekt är en sådangemensam icke-kommersiell ingångssida till den offentliga sektorn. Sveri-geDirekts sökmöjligheter kommer enligt propositionen att utvecklas. Porta-len bör enligt propositionen användas för kvalitetssäkring av den informationsom är kopplad till SverigeDirekt.Utredningar om demokrati, IT och lagstiftning om medierDatalagskommittén (Ju 1995:08), som hade i uppgift att analysera på vilketsätt EG:s s.k. dataskyddsdirektiv om skydd för personuppgifter skulle inför-livas med svensk lagstiftning, lämnade sitt betänkande IntegritetOffentlighet Informationsteknik (SOU 1997:39). I betänkandet föreslogs iden del som rör reglerna om allmänna handlingars offentlighet en rad änd-ringar i bl.a. tryckfrihetsförordningen (TF) och sekretesslagen (SekrL). Efterremissbehandling och en genomförd kostnadsanalys överlämnade regeringeni till en proposition (prop. 1997/98:44) som bygg-de på betänkande. Regeringen gick inte vidare med deförslag som gällde allmänna handlingars offentlighet eftersom dessa krävdeytterligare överväganden. Det främsta skälet vara att konsekvenserna inte vartillräckligt utredda.Våren 1998 tillkallades en kommitté - Offentlighets- och sekretesskom-mittén - (Ju 1999:06, dir. 1998:32) med uppgift att göra en översyn av be-stämmelserna om allmänna handlingars offentlighet i syfte att vidga möjlig-heterna för offentlighetsprincipens tillämpning i IT-samhället. Det framgårav direktiven i denna del bl.a. att offentlighetsprincipen är en omistlig del idet svenska rättssystemet och att det därför är viktigt att den utvecklas så atden kan tillämpas i en modern . Allmänhetens förutsättningar att dranytta av det enorma uppgiftsmaterial som tack vare IT-samhällets möjlighe-ter finns samlat hos myndigheterna bör vidgas. Enligt direktiven öppnas nyamöjligheter för allmänheten att få insyn i myndigheternas verksamhet, då alltfler har tillgång till Internet. För myndigheterna innebär detta en möjlighetatt på ett effektivt och billigt sätt sprida information till allmänheten på eltronisk väg. Det gäller både sådan informationsspridning som sker inomramen för myndigheternas allmänna service och sådan som innebär utläm-nande av allmänna handlingar. Ett utlämnande av uppgifter på elektroniskväg innebär emellertid risker för t.ex. den personliga integriteten. Det måsteenligt direktiven råda en god balans mellan myndigheternas användning avny informationsteknik för informationsspridning och skyddet för känsligauppgifter. Kommittén skall redovisa sitt arbete senast den 31 december 2000.I detta sammanhang bör nämnas att enligt vad utskottets erfarit det inomJustitiedepartementet pågår ett arbete med att ta fram direktiv till en utred-ning med uppgift att göra en bred kartläggning avseende skyddet för denpersonliga integriteten i det moderna samhället, inkluderande en undersök-ning av hur integritetsaspekten har hanterats och reglerats i befintlig lagstining både på det offentligrättsliga och privaträttsliga området, och med ut-gångspunkt häri identifiera och analysera utvecklingstendenserna. Kommit-tén avses mot denna bakgrund komma att överväga om det finns behov attändra och komplettera nuvarande lagstiftning på olika normgivningsnivåertill skydd för den personliga integriteten. Beslut om direktiv m.m. kan antasfattas efter sommaren.Mediekommittén redovisade i sitt betänkande Grundlagsskydd för nyamedier (SOU 1997:49) slutsatser och förslag angående mediegrundlagarnastillämplighet på de nya medierna. Under den fortsatta beredningen av betän-kandet pekades från olika håll på brister i främst YGL men även i viss måntryckfrihetsförordningen (TF). Flera önskemål om grundlagsändringar fram-fördes. Regeringen hade emellertid ingen möjlighet att behandla dessa frågori den aktuella propositionen (prop. 1997/98:43).Konstitutionsutskottet avstyrkte i sitt betänkande 1997/98:KU19 ett mo-tionsyrkande som rörde en teknikoberoende, generell yttrandefrihetsgrund-lag, men utskottet utgick från att regeringen skulle se till att denna och sam-manhängande frågor skulle övervägas i lämpligt sammanhang.Våren 1999 tillsattes en parlamentarisk kommitté - Mediegrundlagskom-mittén - (Ju 1999:01, dir. 1999:8) med uppgift att bl.a. analysera behovet avoch förutsättningarna för en mer teknikoberoende grundlagsreglering avyttrandefriheten. Av direktiven framgår att utvecklingen av informationstek-niken har gått snabbt sedan yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) trädde i kraftår . De medier som omfattas av YGL har fortlöpande utvecklats. Nyafysiska bärare av information har tillkommit och tillkommer alltjämt. De blirtillgängliga och användbara för i stort sett alla. skapas nya medelför kommunikation med hjälp av elektromagnetiska vågor. Till bilden hörockså en fortgående internationalisering. Den snabba utvecklingen gör detnödvändigt att kontinuerligt bevaka och anpassa regelverken på området.I direktiven heter det att det är regeringens uppfattning inte minst när detgäller grundlagsskyddet att yttranden i olika medier inte omfattas av olikabestämmelser endast på den grunden att de formella avgränsningarna förbestämmelsernas tillämplighet är förlegade och i otakt med den tekniskautvecklingen. I direktiven heter det vidare att det finns anledning att närmareanalysera behovet av och förutsättningarna för en mer teknikoberoendegrundlagsreglering av yttrandefriheten än den som gäller för närvarande.Utgångspunkten är dock - som en följd av det tryckta ordets särställning - attden nuvarande uppdelningen på två grundlagar bör bestå och att TF även ifortsättningen bör vara den grundlag som ger skydd åt yttranden i form avdet tryckta ordet. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast den 31 de-cember 2000.Demokratiutredningen har i sitt betänkande En uthållig demokrati (SOU2000:1) behandlat frågor om informationsteknikens möjligheter att stärkademokratin. Enligt utredningen kan IT användas för att såväl stärka den"snabba" demokratin, dvs. användas på ett sådant sätt att väljarna ges tillfällatt snabbt säga sin mening i politiska frågor, som ingå i den "starka", repre-sentativa demokratin, där medborgarna får möjlighet att genom IT få tillgångtill information och synpunkter men även ingå i interaktiva dialoger medandra på nätet.En förutsättning för att medborgarna ska ha motiv att engagera sig i pro-cesser som är avsedda att stöda demokratin på elektronisk väg är enligt ut-redningen med all sannolikhet att dessa också har betydelse för det faktiskabeslutsfattandet. Som exempel nämns att informationstekniken bör kunnaanvändas för att öka medborgarnas förutsättningar att ha insyn i och möjlig-heter att påverka beslutsunderlag, t.ex. i samband med miljökonsekvensana-lyser. Det är också angeläget att söka former för att med hjälp av IT offent-liggöra remissyttranden.IT kan användas för att underlätta ansvarsutkrävandet bland förtroendeval-da och för att stärka medborgarkontrollen över den offentliga makten. Härframstår en utveckling av offentlighetsprincipen så att den ger vidast möjligainsyn i offentlig förvaltning som en primär uppgift. IT kan också användasför att hävda medborgarintresset i partidemokratin, för att stärka civilsam-hället och för att främja deltagardemokratin.I förslagsdelen framhåller utredningen att en statlig och politiksyftande till att stärka civilsamhället och deltagardemokratin i första handbör inrikta sig på att utveckla tekniker och metoder för en sådan deltagarde-mokrati med IT-stöd. Vidare framhåller utredningen att den inte ser någonbortre gräns för myndigheternas ansträngningar att ge medborgarna ökadöppenhet och insyn. Att offentliggöra alla viktiga dokument via Internet ärett om än litet steg i rätt riktning.Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen aviserat attett långsiktigt utvecklingsarbete för folkstyret kommer attinitieras. Temat är Tid för demokrati. Syftet medutvecklingsarbetet är att genomföra aktiviteter som på längresikt utvecklar demokratin och skapar förutsättningar för att ökamedborgarnas aktiva deltagande i de politiskabeslutsprocesserna. Aktiviteterna kommer enligt vadJustitiedepartementet redovisat att försiggå inom trehuvudområden: ett nationellt rådslag om demokrati ochdelaktighet, stöd till demokratiutveckling och 80-årsjubiléet avden allmänna rösträtten. För detta arbete avsätts 30 miljonerkronor . Utvecklingsarbetet kommer attledas av en demokratidelegation.MotionernaI motion 1999/2000:K345 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagi-vande till regeringen om ett försök med digital demokrati. Enligt motionärer-na tillhör det vår tids demokratiska utmaningar att utveckla informationstek-niken som ett demokratiskt redskap, och sådan kunskap kräver praktiskaförsök. Ett sådant försök måste enligt motionärerna göras i begränsade geo-grafiska områden under förhållanden som tillåter att ny kunskap och nyaerfarenheter kan vinnas. För ett sådant försök bör utses ett relativt stort om-råde, där medborgarna har vissa angelägenheter gemensamma. Området börväljas så att det också inrymmer grupper som är underrepresenterade iIT-debatter. Försöket bör omfatta en tidrymd . Det bör avse ettbrett spektrum av möjligheter, såväl information och diskussion som direktdemokratiskt handlande. Det bör vidare ha ett underifrånperspektiv medmedborgarna/invånarna i centrum. I försöket bör slutligen engageras lokalaföreningar inom de politiska och demokratiska områdena, inom folkrörelseroch inom idrott, kultur etc.Av de motioner som väckts med anledning av propositionen innehållerfem motioner yrkanden som har anknytning till be-redningsområde.I Moderata samlingspartiets partimotion 1999/2000:T28 föreslås att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgenerell teknikoberoende och missbruksbaserad integritetsskyddslagstiftning(yrkande 11). I motionen anförs att den ökade tillgängligheten och informa-tionen ställer krav på åtgärder i syfte att värna den personliga integriteten.Det finns enligt motionen behov av att uppdatera den personrättsliga lagstift-ningen. Regeringens lagstiftningsarbete saknar enligt motionen en övergri-pande strategi för hur offentlighet, öppenhet och integritetsintressen skallvägas mot varandra. I motionen efterlyses en samlad integritetsskyddslag. Ensådan lag bör göras generell och oberoende av den tekniska utvecklingenoch syfta till att beivra missbruk av personuppgifter.I en enskild m-motion 1999/2000:T22 hemställer Tom att regler-na för offentlighet och sekretess ses över. Flera olika sakfrågor och proble-mområden behandlas i motionen. Lagen om personregister bör enligt motio-nären ändras. Genom oklarheter i lagstiftningen har enligt motionären mångaav de problem som skapades av den tidigare datalagen levt kvar, bl.a. frågorom myndigheters möjligheter att utnyttja Internet i sammanhang där perso-nuppgifter förekommer, t.ex. protokoll. Det är enligt motionären svårt attförstå hur svenska myndigheter skall kunna bli världsledande på inter-netverksamhet om inte dessa problem kan lösas, men propositionen behand-lar inte frågan. I motionen anförs också att integritetsskyddet är svagt inomsåväl data- som telekommunikation. Det är enligt motionen också angelägetatt den praxis som utvecklats för myndigheternas hantering av pappersdoku-ment anpassas till de nya rutiner som måste gälla för elektroniska dokumentutan att den traditionella öppenheten förloras. Inte heller dessa problembehandlas i propositionen.I kommittémotion 1999/2000:T24 hemställs att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omIT och demokrati (yrkande 6). I denna del anförs i motionen bl.a. att offent-lighetsprincipen borde kunna tillämpas så att handlingar som enligt lagstift-ningens principer är att betrakta som allmänt tillgängliga också görs till-gängliga på nätet. För att öka valdeltagandet bör försöksverksamhet bedrivasi någon kommun och/eller skola med internetbaserad röstning. Problem sommåste lösas är dels legitimeringen, dels skyddet från otillbörlig påverkan isamband med själva valhandlingen. I samma motion föreslås att riksdagenbeslutar inrätta ett framtidsråd (yrkande 7). Enligt motionen borde riksdagenhöja sin ambitionsnivå på IT-arbetet och låta eller en ny arbetsgrupputgöra ett framtidsinriktat "utskott" med huvudsaklig uppgift att diskuteraframtiden och IT:s möjligheter för en förbättrad demokrati. parla-ment inrättade ett "framtidsutskott" vilket sedan den 1 mars 2000har permanent status.I partimotion 1999/2000:T26 hemställs bl.a. att ,under föutsättning av avslag på yrkande 1 enligt vilket avslag yrkas på denhär aktuella propositionen, som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det bör vara en prioriterad uppgift för staten att seöver lagar och förordningar för att bidra till ökad yttrandefrihet och offent-lighet (yrkande 4). I motionen kritiseras regeringens prioritering av tillit tiIT, vilket enligt motionärerna är en onödig inskränkning av statens priorite-rade uppgifter. Öppenhet och yttrandefrihet är nog så viktiga för att IT skakunna bli ett verktyg för fördjupad demokrati och bredare debatt. Vidareframhålls att personuppgiftslagen blivit ett hinder för såväl öppenhet somyttrandefrihet. Det finns enligt motionen anledning att ifrågasätta uppriktig-heten i ambitionen att IT ska bli ett verktyg för att stärka demokratin. Detborde vara en prioriterad uppgift för staten att se över lagar och förordningari syfte att bidra till ökad yttrandefrihet och offentlighet i kunskapssamhälletI kommittémotion 1999/2000:T29 hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förverkligande av prov medbeslutsfattande medborgarpaneler baserade på demokratiskasamråd i internetbaserade studiecirklar (yrkande 10). Imedborgarpaneler kan beslutande ställningstaganden prövas ivissa typer av frågor. Elektroniska studiecirklar är en modellför medborgarsamråd som är en förutsättning för attvälgrundade beslut senare skall kunna fattas. Med dennakomplettering kan dagens representativa beslutsfattandeförstärkas enligt motionärerna. Motionärerna vill kompletteraden i propositionen föreslagna försöksverksamheten med IT-stödd medborgarinformation m.m. med medborgarpaneler isamverkan med nätbaserade studiecirklar där beslut tas i välavgränsade typer av frågor. - I motionen redovisas ocksåFolkpartiets allmänna syn på nya metoder och redskap som kanvidareutveckla det representativa demokratiska systemet ochmedborgarnas deltagande i det demokratiska beslutsfattandet.Det framhålls bl.a. att informationssamhället ger möjlighet tillmer direkt politiskt deltagande i vissa politiska sammanhang.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker dels propositionens IT-politiska mål, enligt vilket som första land skall bli ett informationssamhälle för alla, dels den inriktning av IT-politiken, i den del som svarar mot bered-ningsområde, som innebär att demokrati och rättvisa skall främjas genom attallas möjlighet till information om offentlig verksamhet och delaktighet ipolitiska beslutsprocesser ökas både i och i övrigt inom EU genomanvändningen av IT samt att ett aktivare medborgarskap skapas genom att ITskapar nya möjligheter att använda yttrandefriheten.I flera motioner behandlas frågor om ändringar i integritetslagstiftningen(motion T28, m, yrkande 11) och översyn av reglerna för offentlighet ochsekretess (T22, m, T24, kd, yrkande 6 delvis, T26, c, yrkande 4). I samtligafall berörs frågor som i olika sammanhang är föremål för utredning ochöversyn i olika kommittéer, vilkas arbetsinriktning i här aktuella delar redo-visats i det föregående. Det gäller Offentlighets- och sekretesskommmitténoch , vilkas arbete avses avslutas senast vid års-skiftet 2000/2001. Det gäller också den avslutade Demokratiutred-ningen, vars betänkande (SOU 2000:1) är föremål för en bred remiss. Dess-utom pågår ett arbete med att ta fram direktiv för en kommitté som avsesbehandla integritetsfrågor på bred front. Utskottet finner mot denna bakgrundingen anledning för att ta något initiativ i de här aktuella frågornavarför de nämnda motionerna bör avstyrkas.I flera motioner behandlas frågor om IT och demokrati.I s-motionen K345 begärs ett tillkännagivande om ett försök med digitaldemokrati. Motionärens intentioner täcks enligt utskottets mening väl in avde försök som aviseras i propositionen och som i huvudsak går ut på att ökamedborgarnas insyn och delaktighet i politiska processen med hjälp av IT.Med detta får motionärens önskemål anses tillgodosedda, varför motionenbör avstyrkas.I kd-motionen T24 yrkande 6 delvis föreslås försök med internetbaseradröstning. har föreslagit försök med ungefärligensamma inriktning som föreslås i motionen. Därmed får motionens önskemålanses tillgodosedda, varför den bör avstyrkas.I fp-motionen T29 yrkande 10 förordas prov med beslutande medborgar-paneler baserade på samråd i internetbaserade studiecirklar. Utskottet kon-staterar att även denna fråga berörs i propositionen i samband med dennämnda försöksverksamheten. Därmed är det rimligt att anta att frågan inklu-sive ansvarsförhållandena kommer att uppmärksammas under försöketsgång. Någon anledning för att ta något initiativ finns således inte.Motionen bör enligt utskottets mening avstyrkas i denna del.I motion T24 yrkande 7 (kd) föreslås att inrättar ett framtidsråd,som avses ersätta det nuvarande i . Enligt utskottets me-ning är detta en inomorganisatorisk fråga för som bör väckas i ettannat sammanhang. Denna bedömning gäller också alternativet som framförsi motionen att inrätta någon form av "framtidsutskott" i . Motionenbör i denna del avstyrkas.Stockholm den 4 maj 2000På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (), (), IngerRené (m), (), (), vonder Esch (kd), (), Per (), (), (), (), () ochBritt-Marie ().Skatteutskottets yttrande 1999/2000:SkU9yEtt informationssamhälle för allaTill trafikutskottetTrafikutskottet har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposi1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla jämte motioner.SammanfattningUtskottet har ingen invändning mot att de som avsättsför utbyggnaden av accessnätet i glest bebyggda områden delvis kommer attutgå i form av en skattereduktion eller mot att regeringen nu utreder dennärmare utformningen av denna skattereduktion med sikte på att skatte-reduktionen skall kunna medges första gången vid inkomsttaxeringen år2002. I anslutning härtill avstyrker utskottet ett antal motionsyrkanden somhelt eller delvis berör den planerade skattereduktionen och dess utformning.Utskottet avstyrker vidare ett antal motionsyrkanden om behovet av ändra-de skatteregler när det gäller personaloptioner, riskkapitalbolag, etc.Slutligen avstyrker utskottet ett motionsyrkande från den allmänna mo-tionstiden om en översyn av e-handelns skattefrågor.Vid yttrandet fogas nio avvikande meningar.UtskottetSkattelättnad för bredbandsanslutningPropositionenI propositionen förslår regeringen att det IT-politiska målet skall vara attSverige som första land blir ett informationssamhälle för alla (yrkande 3) ochatt IT-politiken inriktas på en rad åtgärder som främjar tillväxt, sysselsätt-ning, regional utveckling, jämställdhet, ett hållbart samhälle, m.m. (yrkande4). Staten skall enligt regeringens förslag prioritera tre uppgifter, nämligenatt öka tilliten till IT, att öka kompetensen att använda IT och att öka till-gängligheten till informationssamhällets tjänster (yrkande 5).När det gäller den ökade tillgängligheten överväger regeringen att införaett stöd på sammanlagt för utbyggnaden av accessnätet iglest bebyggda områden. Stödet planeras utgå dels som ett direkt stöd tillkommunerna för att ordna abonnentanslutning med hög överföringskapacitettill fastigheter där en anslutning skulle bli avsevärt dyrare för abonnenternaän i normala fall, dels i form av en skattelättnad för fysiska och juridiskapersoner som haft utgifter för en anslutning för datakommunikation sominnebär en väsentlig kapacitetshöjning i förhållande till överföringskapacite-ten i det normala telefonnätet. Utredningen om infrastrukturprogram förbredbandskommunikation (dir. 2000:04) kommer att få i uppdrag bl.a. attföreslå hur den angivna ramen på bör fördelas mellan debåda stödformerna.När det gäller skattelättnaden bör denna enligt vad regeringen anför lämp-ligen ges formen av en skattereduktion som riktar sig mot de anslutningarsom är avsevärt mer kostnadskrävande än i normala fall. Ett sätt att göradetta är att ge en skattereduktion för anslutningsutgifter som överstiger ettvisst belopp och att ge den endast för en relativt låg andel av den totala kostnaden. Genom att skattelättnaden får formen av en skattereduktion undviksäven negativa effekter på det kommunala skatteuttaget.Vidare är det enligt vad som anförs i propositionen viktigt att skattereduk-tionen utformas så att den är enkel att tillämpa för skatteförvaltningen ochlätt att administrera. Regeringen avser att utreda den närmare utformningenav skattereduktionen och förelägga ett lagförslag. Lagen bör enligtvad som anförs träda i kraft och skattereduktionen med-ges första gången vid inkomsttaxeringen år 2002.MotionernaI partimotion T28 yrkande 6 delvis av m.fl. (m)anförs att det är statens ansvar att ge goda förutsättningar och avlägsna hin-der. De anser emellertid att det är tveksamt med speciella skatteavdrag förinköp av bredbandsuppkoppling. som arbetsredskap finns det redan i dagavdragsmöjligheter för bredbandsanslutning. Dessutom finns det en risk förbristande konkurrensneutralitet mellan olika typer av utveckling. Prisnivånhos leverantörerna riskerar att hållas uppe och beslut om uppkoppling attdröja i avvaktan på ett framtida stöd.I kommittémotion T24 yrkande 14 delvis av JohnnyGylling m.fl. (kd) anförs att utbyggnaden av IT-infrastruktur i första handbör ske i marknadens regi men att staten har ett alldeles särskilt ansvar förglesbygden eftersom det knappast är troligt att landet kommer att täckas omenbart marknadsmässiga villkor skall gälla. Enligt motionärerna har statenhär en tydlig uppgift och de anför att det finns många olika möjligheter;ROT-avdrag för boende i glesbygd, investeringsbidrag, stöd via regionalastrukturmedel, EU-medel, etc. Beträffande en skattelättnad för accessnätetanför motionärerna att en sådan kan vara ett sätt att nå målet om bredband tillalla, men de framhåller att förslaget är otydligt och att remissinstanserna hafolika åsikter om hur en stimulans bäst kan ges till hushåll i glesbygd.