bet · GN01NU13 · 2000-03-21 00:00:00 — Hon uppger att destatliga företagens sidoverksamhet ökar snabbt iomfattning och uppskattas till 67 miljarder kronor.Som exempel nämns att det på postkontoren säljs CD-skivor, kort, böcker och papper, att det på apoteketsäljs icke-medicinska artiklar som tvål, tandkrämoch tandborstar och att det på SJ erbjudspresentchoklad. Då kostnaderna för lokaler ochpersonal uppbärs av den ordinarie, statligaverksamheten innebär det ekonomiskt en snedvridningav konkurrensen, anser motionären och menar attmarknadens spelregler måste vara tydliga och gällalika för alla.Riksdagen bör begära att regeringen lägger fram enplan för utförsäljningar av statlig egendom, anförsdet i partimotion 1999/2000:Fi211 (c). Det kapitalsom finns i en rad statliga bolag skulle kunna göramycket större nytta på annat håll, ansermotionärerna och framhåller att eftersom inkomsterfrån utförsäljningar är av engångskaraktär lämpar desig väl för avbetalning på statsskulden, som vid1999 års utgång beräknades uppgå till nästan . Genom att sälja statliga bolag ochanvända inkomsterna till att amortera påstatsskulden skulle de statliga räntorna (för år2000 beräknas de uppgå till )kunna minska kraftigt, vilket i sin tur skulle fåtill följd att statens resurser skulle kunnaanvändas till andra ändamål, anför motionärerna. Deanser att det dessutom finns en moralisk aspekt iatt minska statsskulden, genom att kommandegenerationer inte skall behöva drabbas av attSverige tidigare levt över sina ekonomiskatillgångar. anser att det finns storarationaliseringsvinster i en avveckling avmonopolställningen för . Intäkterna häravberäknas till ca för , ca450 för och ca 500 miljonerkronor för . Försäljning anses också kunnaske av en del av den mark som finns i det statligtägda bolaget samt av , och . Sammantaget föreslårCenterpartiet en i förhållande till regeringen ökadutförsäljning av statlig egendom med 10 miljarderkronor. Ränteeffekterna härav beräknas till 250miljoner kronor för år 2000.Riksdagen bör göra ett uttalande om att det skallske en systematisk försäljning av statliga företag,anförs det i motion 1999/2000:N319 (fp). Staten börinte äga bolag och driva affärsverksamhet - det ären olämplig sammanblandning av uppgifter, ansermotionärerna. De menar därför att i princip skallallt offentligt ägande av företag avvecklas. Skälenhärför är följande: staten skall inte både varadomare och spelare; marknadsekonomi förutsätterprivata ägare; andra företag diskrimineras;effektivitet kräver tydlig rollfördelning;demokratisk styrning av ochlönsamhetsstyrning av företagen skall åtskiljas;regering och riksdag har viktigare saker att sysslamed. Den globala kapitalmarknaden bör kunna erbjudagoda möjligheter till försäljning av statligaföretag till bra priser, varför processen attavlasta statsskulden genom att sälja statligaföretag inte skall behöva störa den inhemskariskkapitalmarknaden, anser motionärerna. De pekarpå att det , , finnsmycket riskvilligt, svenskt kapital som skallplaceras i aktier. Det rör sig ompremiepensionsdelen av pensionssparandet, ca 5060miljarder kronor , samt ca 350miljarder kronor av de reformerade AP-fonderna somskall placeras, varvid det nya placeringsreglementetkommer att tillåta att medlen placeras i aktier iväsentligt större utsträckning än . Deföretag som står på lista överförsäljning är främst det statliga ägandet i ,Nordbanken , , , ,, och . Inästa steg bör följande privatiseras: hela ellerdelar av , , , , Posten,, och flygplatser,, , samt ,anger motionärerna.Riksdagen bör göra ett uttalande om att antaletstyrelseuppdrag per person i statliga bolag skallbegränsas och att staten genom sitt ägarinflytandeskall arbeta för detta, anförs det i motion1999/2000:N264 (mp). är ett litet land, ivilket en handfull människor har gjort det till vanaatt utse varandra till styrelseledamöter i varandrasstyrelser, säger motionären och anser att det är ettdemokratiskt, men sannolikt också ett ekonomiskt ochnäringspolitiskt, problem. Ungefär 2 000 svenskarhar mer än tio styrelseuppdrag, uppger motionärenoch ifrågasätter om de som har styrelseuppdrag iflera stora företag verkligen förmår göra ett braarbete. Staten bör vara ett föredöme förnäringslivet i detta avseende, genom att riksdagenger regeringen i uppdrag att se över problemet, medinriktning att antalet styrelseuppdrag per personinom de statliga bolagen skall begränsas, anförmotionären.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner med förslag omutförsäljning av statliga företag, liknande de häraktuella (bet. 1998/99:NU6, rskr. 1999/2000: 170).Bakom det som blev beslut stodföreträdarna för Socialdemokraterna, , medan företrädarna för Moderatasamlingspartiet, , gemensamt hade en annan syn på detstatliga ägandet. behandlade riksdagenregeringens skrivelse 1999/2000:20 med redogörelseför företag med statligt ägande (bet.1999/2000:NU7). I ett särskilt yttrande (m, kd, c,fp) erinrades om tidigare framförda uppfattningarbeträffande statliga företag.Riksdagen beslöt om riktlinjer förstatens företagsägande (prop. 1995/96: 141, bet.1995/96:NU26), enligt vilka följande huvudprinciperskall gälla för förvaltningen av statliga företag:- Statligt ägda företag skall arbeta under krav påeffektivitet, avkastning på det kapital företagetrepresenterar och strukturanpassning.- Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägtföretag skall med utgångspunkt i uppsattverksamhetsmål aktivt följa företagets utvecklingoch vidta erforderliga åtgärder för att företagetskall uppfylla kraven på effektivitet, avkastningoch strukturanpassning.Härutöver beslöt att bemyndiga regeringenatt - med vissa givna restriktioner - kunna minskastatens ägande i åtta angivna företag, nämligen , , , & UpjohnInc., , AB , och . Detta bemyndigandeersatte det bemyndigande som lämnat år1991 (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10).Samtidigt angavs att av tidigare lämnadebemyndiganden avseende Nordbanken, ochSvenska skulle fortsätta att gälla.Våren 1998 behandlade utskottet ett förslag frånRiksdagens revisorer (1997/98:RR9) om statens rollsom ägare av bolag. Förslaget avstyrktes medhänvisning till pågående utvecklingsarbete inomRegeringskansliet. I en reservation (m, fp, kd)tillstyrktes förslaget. Utskottet avstyrkte ocksåmotionsyrkanden om att regeringen skall presenteraen plan för angående försäljning avstatliga bolag, med hänvisning till att inga nyaomständigheter hade framkommit som motiverade enändrad grundinställning. I reservationer (m, fp, kd;c; mp) redovisades respektive partiers uppfattning ifrågan om försäljning av statliga företag. Riksdagenföljde utskottet.Riksdagen beslöt , på regeringensförslag, att godkänna ett samgående mellan svenskaTelia och norska (prop. 1998/99:99, bet.1998/99:NU14). Sammanslagningen sågs som enväsentlig förutsättning för att företagen skullekunna hävda sig i den allt hårdarekonkurrenssituationen i . Företrädarna förModerata samlingspartiet och Kristdemokraternaaccepterade sammanslagningen av förutsättning att det skedde en omförhandlingav aktieägaravtalet; i annat fall avvisadespropositionen. I en annan reservation (c)tillstyrktes sammanslagningen av villkor att uttalade att en utbyggnadav digital infrastruktur skall komma till stånd, medden finansiering som förordades i reservationen.Folkpartiets representant avstyrkte propositionenoch förordade i stället att hela skallprivatiseras. meddelade de svenskaoch norska regeringarna att fusionen mellan Teliaoch skulle avbrytas.Företrädarna för Moderata samlingspartiet,, frågan om initiativ avutskottet i ärendet om , med innebörd attriksdagen skulle ge regeringen fullmakt att säljaTelia. Företrädarna för Socialdemokraterna,avvisade dettaförslag, varefter företrädarna för de övriga fyrapartierna reserverade sig mot beslutet och menadeatt utskottet borde ha tagit ett sådant initiativ.Näringsminister har informeratutskottet om att frågan om Telias framtid skallbehandlas i den IT-proposition som är aviserad tillden och att en separat proposition medförslag om försäljning av delar av statens aktier iTelia skall föreläggas riksdagen.Utskottet behandlar mot bakgrund härav inte fråganom försäljning av i detta betänkande.Av de företag som tas upp i motion 1999/2000:N322(m) har försäljning skett av (juni1999) och av (juli1999). Utskottet har tillstyrktförsäljningen av statens aktier i (prop.1999/2000:29, bet. 1999/2000:NU9). Beträffande ABTumba Bruk kan noteras att bolaget ligger underRiksbanken och att därmed själv harbeslutandemakten.Beträffande frågan om osund statlig konkurrens, somtas upp i motion 1999/2000:N201 (kd), kan noterasatt ett av de företag som nämns i motionen, nämligenPosten, inte har monopol, utan att postmarknaden äravreglerad. Generellt gäller, enligtNäringsdepartementet, att staten som ägare ställerstarka krav på att kommersiell verksamhet inte fårsuvbventioneras med medel från monopolverksamhet.Frågan om andelen kvinnor i styrelser för statligabolag, som berörs i motion 1999/2000:N341 (s),behandlades senast av utskottet (bet.1998/99:NU6, rskr. 1998/99:170). Det konstateradesatt kvinnorepresentationen i de statliga bolagensstyrelser uppgår till , att jämföra medmotsvarande andel hos de börsnoterade bolagensstyrelser som ligger på . Det förutsattesatt den målsättning om jämställd representation, lönoch inflytande som vid ett flertaltillfällen uttalat, och som en bred opinion klartställt sig bakom, leder till en ökande andel kvinnori både styrelserna och ledningarna för de statligaföretagen.Enligt den sammanställning över styrelseledamöter ide statliga bolagen som finns i regeringensskrivelse /2000:20 med redogörelse förföretag med statligt ägande utgjorde kvinnor avsamtliga personer i sammanställningen. Detta var enprocentenhet lägre än vad som gällde enligt 1998 årsredogörelse. Om hänsyn tas till att vissa personerhar mer än ett uppdrag är andelen kvinnor medstyrelseuppdrag enligt redogörelse -samma andel som gällde enligt redogörelse.Målet är, enligt uppgift från ,att nå , och ett etappmål är år 2003.Enligt en rapport till -Ledare, makt och kön (SOU 1997:135) - uppgickandelen kvinnor i de börsnoterade aktiebolagensstyrelser till år 1996.Beträffande yrkandet i motion 1999/2000:N264 (mp)om begränsning av antalet styrelseuppdrag i statligaföretag kan noteras att, enligtNäringsdepartementet, antalet uppdrag per ledamot ärlågt. På departementet finns ingen sammanställningöver vilka uppdrag de berörda personerna har utöverdem de har i statliga företag. Det kan dock antasatt de har flera uppdrag, eftersom det enligtdepartementet är just den typ av personer som ansesönskvärda i de statliga företagens styrelser,nämligen erfarna personer med nätverk som anseseffektivt kunna bidra till det berörda företagetsutveckling.Utskottets ställningstagandeStatliga företag bidrar av flera skäl till en högservicenivå och likvärdighet för hela landet, anserutskottet. Ett statligt ägande är motiverat av bl.a.sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl ochbehövs därutöver för att bevaka viktigarenaturtillgångar som skogen och malmen. Dessutom kanstatliga företag ha andra funktioner att fylla.Utskottet ser inget behov av att en plan förförsäljning av statliga företag tas fram. I vissafall kan det vara motiverat med försäljning av ettstatligt bolag - ett exempel på ett sådant bolag somnyligen har varit aktuellt är , där riksdageni beslöt om försäljning av statensaktier. Den ordning som gäller ochsom innebär att regeringen - i det fall den interedan har beslutsmöjlighet - lägger fram ett förslagtill om försäljning, anser utskottet varaändamålsenlig. Likaså anser utskottet att de kravsom ställs på förvaltningen av statliga företag,dvs. krav på effektivitet, avkastning på det kapitalföretaget representerar och strukturanpassning, ärutformade med utgångspunkt i att det statligaföretagskapitalet skall bevaras och utvecklas.Beträffande förslaget i motion 1999/2000:N341 (s)om en utredning om könskvotering till styrelseposteri de statliga bolagen konstaterar utskottet attkvinnorepresentationen uppgår till , attjämföra med motsvarande andel hos de börsnoteradebolagens styrelser där den ligger på 3-4 %.Utskottet förutsätter att den målsättning omjämställd representation, lön och inflytande somriksdagen vid ett flertal tillfällen uttalat, ochsom en bred opinion klart ställt sig bakom, ledertill en ökande andel kvinnor i både styrelserna ochledningarna för de statliga företagen.I motion 1999/2000:N264 (mp) tas upp en annan frågaom sammansättningen av styrelserna i de statligaföretagen, nämligen antalet uppdrag per person.Enligt utskottets mening står här två goda principermot varandra. Den ena är att det kan anses positivtatt antalet uppdrag som en person har begränsas, ochden andra är att det är önskvärt att ha erfarnapersoner med nätverk i de statliga företagensstyrelser som denna kategori av personerofta tenderar att ha flera styrelseuppdrag.Utskottet utgår från att regeringen har dennaintressekonflikt i åtanke vid tillsättandet avstyrelserepresentanter.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1999/2000:N341 (s), 1999/2000:N322 (m),1999/2000:Sk692 (m), 1999/2000:N384 (kd),1999/2000:N201 (kd), 1999/2000:Fi211 (c),1999/2000:N319 (fp) och 1999/2000:N264 (mp) iberörda delar.RegelförenklingMotionernaFrågan om regelförenkling tas upp i 14 motioner.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag tillregelförenklingar för företagen i enlighet med deförslag som Småföretagsdelegationen lade fram,anförs det i partimotion 1999/2000:Sk692 (m).Specifikt omnämns införandet av en s.k.solnedgångsparagraf, vilken innebär att alla reglerfortlöpande ses över och utmönstras automatiskt omde inte har tillämpats på fem år.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att utredavilka möjligheter som finns för att förenklamöjligheterna att starta eget företag, anförs det imotion 1999/2000:N218 (m). Den som vill bli egenföretagare möter en svårhanterlig byråkrati ochkrångliga regler, säger motionärerna och nämner deproblem som är förknippade med inregistrering av enfirma eller ett bolag hos Patent- ochregistreringsverket (PRV). Motionärerna redovisarexempel på personer som fått vänta i månader påbesked om huruvida ett föreslaget namn blir godkänt.Enligt deras uppfattning borde - med nuvarandemöjligheter till databehandling - en registrering avnamn hos PRV kunna behandlas med vändande post.I motion 1999/2000:N223 (m) begärs att enheltäckande översyn skall göras avfamiljeföretagandets villkor, medSmåföretagsdelegationens förslag som grund och inära samarbete med företrädare förfamiljeföretagarna. Därefter bör regeringenskyndsamt återkomma med förslag till åtgärder.Motionärerna anser att statsmakterna måste slå vaktom familjeföretagandet och underlätta för denna formav ägande och likaså främja nyföretagandet.Riksdagen bör göra ett uttalande om att mängdenregler för företagsamhet skall minska med en faktortio , anförs det i motion1999/2000:N294 (m). Begreppet faktor tio, som oftaanvänds i samband med hållbar utveckling, innebäratt om en hållbar utveckling och god standard överhela jorden skall uppnås, måste den rika världenminska sin förbrukning av naturresurser med enfaktor tio, dvs. till av vad som används förnärvarande. Motionärerna menar att faktor tio måsteinföras även när det gäller regler och föreskrifter,särskilt för företagen. Svenska företagare är blandde hårdast reglerade i världen, hävdar motionärernaoch uppger att en företagare i måste rättasig efter över 4 000 regler, motsvarande 20 000trycksidor, och att reglerna för företagen ökar medca 5 000 nya/omarbetade sidor . Skallnyföretagandet öka måste regelmängden minskaskraftigt, menar motionärerna.Avregleringarnas betydelse för den framtidaekonomiska utvecklingen måste betonas tydligare, ochfrämjande av konkurrens och förnyelse måste bli encentral del av näringspolitiken, anförs det i motion1999/2000:N273 (m, kd, fp). Under densocialdemokratiska regeringen haravregleringsarbetet tappat tempo och liggerlångt efter övriga vad gällerregelförenklingar, hävdar motionärerna. De säger attdet visserligen har talats en hel del om attgenomföra Småföretagsdelegationens förslag, men attsituationen i stället har förvärrats för företagarnagenom att fler nya regler införts och genom attbeslutade avregleringar återställts. Arbetet med attslopa, förenkla eller förbättra reglerna förföretagen bör nu bedrivas med full kraft, ochgenomförandet av förslagen iSmåföretagsdelegationens betänkanden brådskar, anförmotionärerna. I motionen läggs en lång rad förslagfram enligt följande.Ett tydligt och kvantifierbart mål förregelförenklingsarbetet böranges, anser motionärerna. Detta kan utformasantingen som krav på att regelvolymen ellerföretagens administrativa belastning av regelverketskall minskas i viss angiven omfattning. Vidare börmål anges för arbetet med de befintliga reglerna,med innebörd att alla regler skall gås igenom undermandatperioden. En försöksverksamhet medtidsbegränsade regler bör genomföras, sägs detvidare. Regeringen bör också införa ensolnedgångsparagraf, vilket som nämnts innebär attalla regler skall genomgå en rullande översyn ochatt de som inte tillämpats skall tas bort.Regeringen bör uppdra åt myndigheterna att dessa ikontakter med småföretagare skall ägna särskilduppmärksamhet åt information till företagen, anförmotionärerna vidare. Företagen bör även i god tidinformeras om regelförändringar så att de hinneranpassa verksamheten, och informationsansvarigakontaktpersoner bör inrättas vid statligamyndigheter och kommuner. Beslut av regeringen somberör företagandet bör fattas föreikraftträdande, så att företagen ges erforderlig tidför anpassning till de nya förutsättningarna. Föratt underlätta och effektivisera samspelet mellanmyndigheter och företag bör handläggare så långtmöjligt ges ökade befogenheter och ansvar.Regeringen bör uppdra åt myndigheterna att lämnabindande löften om hur det tar att avgöraett ärende. Om myndigheten inte hör av sig inomangiven tid bör detta medföra ett automatisktavgörande av ärendet till företagarens fördel.En rad åtgärder för att åstadkomma förenklingar förföretagen föreslås i partimotion 1999/2000:N384(kd). Det gäller inrättande av en referensgruppbestående av företagare och forskare, inrättande aven grupp för avreglerings- och småföretagsfrågor iStatsrådsberedningen, åtgärder för enklareregistrering och uppgiftslämnande för småföretag,införande av en solnedgångsparagraf och införande avett Internetbaserat informationssystem förföretagare. Erfarenheterna från andra länder däravregleringsarbetet tas på allvar, såsomStorbritannien, och , visar attdet krävs ett starkt politiskt stöd från allrahögsta nivå, säger motionärerna. De menar attstatsministern och finansministern bör leda ochpolitiskt ansvara för arbetet och att detta bör skegenom att en gemensam grupp bildas iStatsrådsberedningen och , meduppgift att initiera och följa avregleringsarbetet idepartement och myndigheter. bör enredogörelse för avregleringsarbetet lämnas tillriksdagen, och varje departement och varje myndighetbör vara ansvarig för rapportering till den nämndaavregleringsgruppen.Småföretagsdelegationens rapport innehåller en långrad förslag som är av sådan art att de dramatiskt -utan statsfinansiella kostnader - skulle underlättaför småföretagen, säger motionärerna. De anser sigkunna konstatera att endast knappt hälften avSmåföretagsdelegationens förslag åtgärdats trotsåterkommande löften från regeringen.Kristdemokraterna menar dock att de flesta avdelegationens återstående förslag skyndsamt kan ochbör genomföras. Också i denna motion påpekas att ensvensk företagare har ungefär 4 000 regler och ca 20000 trycksidor att hålla reda på och att varje årtillkommer ca 5 000 sidor med omarbetade eller nyaregler. Också anser att ensolnedgångsparagraf bör införas så attföretagsregler som inte använts eller merslopas. Många företagare upplever att myndigheterhar dålig service och inte är tillgängliga, sägermotionärerna vidare. De anser att myndigheterna börändra attityden till företagare och i högreutsträckning betrakta dessa som sina kunder och attde också bör kunna lämna bindande löften om hur långtid det får ta att avgöra ett ärende. Myndigheternabör också anpassa servicenivå och "öppettider" tillefterfrågan och utse informationsansvarigakontaktpersoner för företagen, anser motionärerna.De föreslår att myndigheterna i sinaårsredovisningar skall redovisa hur service- ochinformationskraven klarats gentemot företagen närdet gäller handläggningstider, väntetider i telefonosv. I motionen tas slutligen också IT-området upp.Den offentliga sektorn bör göra all upphandlingelektroniskt, och den bör ske på ett sådant sätt attäven små företag har möjligheter att ta del avförfrågningar och att lägga anbud, anförmotionärerna. De anser att alla offentligahandlingar bör kunna nås elektroniskt ochkostnadsfritt.Småföretagsdelegationens samtliga förslag börgenomföras, anförs det i motion 1999/2000:N277 (kd).De förslag om regelförenklingar som lämnas ibudgetpropositionen är inte tillräckliga för attgöra företagsklimatet tillräckligt bra, ansermotionärerna och menar att i regelverk ochförordningar måste företagets, men ocksåföretagarens, förhållanden beaktas.Det behövs förenklade regler för småföretag, anförsdet i motion 1999/2000:N323 (kd).Småföretagsdelegationen har presenterat ett stortantal konkreta förslag på hur regelverket skullekunna förenklas, bl.a. det som gäller vidregistrering av nya företag, erinrar motionären om.Han framhåller som ett föregångsland på dettaområde. Där kan nyföretagare via egen dator,kommunens näringslivskontor eller statligt bibliotekregistrera sitt företag med namn, anmäla sig förolika skatter och försäkringskassa samt ordnaytterligare nödvändiga tillstånd, vilket beräknas taca . Procedurerna vid registrering avföretag bör, enligt motionären, förenklas påföljande sätt: kommunikation med myndigheter skallkunna ske via Internet, och en person som villstarta företag skall endast behöva kontakta enmyndighet; det skall vara lätt att skaffa F-skattsedel; förenklad självdeklaration försmåföretagare bör införas.Riksdagen bör göra ett uttalande om regelförenklingför företagare och entreprenörer, anförs det imotion 1999/2000:N324 (kd). Organisationer ochmyndigheter måste vara lyhörda för önskemål och kravfrån entreprenörer, och riksdag och regering måsteockså vara beredda att bidra till rimliga,långsiktiga förutsättningar för företagande, sägermotionären.I motion 1999/2000:N268 (kd, m, c, fp) begärsriksdagsuttalanden i följande avseenden: om att ettstabilare regelverk bör införas där alla företagbehandlas lika; om att antalet regler bör minskasoch göras tydligare; om att samhällets kostnader förregelverket bör minskas; om att förslagen frånSmåföretagsdelegationen och från den s.k. BEST-gruppen (Business Environment Simplification TaskForce) bör genomföras; om att SimpLex-kommissionenbör förstärkas. Ett stort problem är att reglernaför företagen är så många och att de ändras så ofta,anför motionärerna och påpekar att de administrativakostnaderna för småföretagen blir högre ju mindreföretaget är. Därför är det nödvändigt att antaletregler minskas samt att de befintliga reglernaförenklas och förtydligas. Motionärerna refererartill en undersökning av enligt vilken många småföretagarekänner sig främmande inför lagstiftningen ochutlämnade till tjänstemännens bedömning. De småföretagen vill, enligt undersökningen, ha ettstabilt regelverk där alla behandlas lika. AvSmåföretagsdelegationens alla förslag har hittillsbara åtta genomförts på ett sätt som märks förföretagen, hävdar motionärerna och menar att ettförslag kan anses genomfört först den dagföretagaren märker det i sitt dagliga arbete. tillsatte en grupp, BEST-gruppen, med syfte att ta fram regelförenklingar försmå och medelstora företag, och som ett resultathärav antog ministerrådet enhandlingsplan riktad till medlemsländerna,konstaterar motionärerna. De påstår att den svenskaregeringen inte har agerat med anledning härav ochfinner detta vara anmärkningsvärt.