bet · GN01SoU12 · 2000-03-30 00:00:00 — Uppdraget skall redovisas till rege-ringen senast den 31 mars 2001.Av 71 § andra stycket socialtjänstlagen (1980:620) framgår bl.a. att myndig-heter vars verksamhet berör barn och ungdom samt andra myndigheter inomhälso- och sjukvården samt är skyldiga att genast till social-nämnden anmäla om de i sin verksamhet får kännedom om något som kaninnebära att behöver ingripa till en underårigs skydd. Somovan redovisats föreslår , för att tydliggöra ansvaretatt genast anmäla misstankar om att ett barn far illa, att hälso- och sjuk-vårdslagen, åliggandelagen och skollagen kompletteras med en hänvisningtill den aktuella 71 § socialtjänstlagen. Genom dessa kompletteringar bedö-mer kommittén även att barn som lever i familjer där våld och övergreppförekommer mellan de vuxna kan ges ett bättre skydd. Enligt kommitténsuppfattning gäller bestämmelserna i 71 § socialtjänstlagen alltid för personalinom hälso- och sjukvården och inom kvinnojourer m.fl. som tar hand om enmisshandlad kvinna som har barn hemma.Frågan om övergivna barn har berörts av socialministern i svar på fråga förskriftligt svar (1999/2000:198). I svaret har socialministern anfört att det äroroande och bör uppmärksammas när barn överges av sina föräldrar. Enligtsocialministerns mening är det självklart att de barn det är frågan om skallanmälas till med stöd av 71 § socialtjänstlagen. Han anförvidare att bland uppgifterna i den parlamentariska kommitté som regeringentillsatt för att utreda barnmisshandel och därmed samman-hängande frågor ingår att behandla svårigheter som finns när det gäller till-lämpningen av 71 § socialtjänstlagen.Betänkandet I God Tro har remissbehandlats och är under beredning i Rege-ringskansliet.Utskottet behandlade i betänkande 1998/99:SoU6 även ett motionsyrkandeom kvinnlig könsstympning och anförde i denna del bl.a. följande:Regeringen har genom beslut givit i upp-drag att vidareutveckla och sprida metoder för att förebygga könsstympningav flickor och kvinnor och att därvid initiera projekt i detta syfte. Arbetetskall utföras i samråd med berörda kommuner och landsting, Folkhälsoin-stitutet, , och . En-ligt beslutet bör fortlöpande utvärdera och följa upp de pro-jekt som initieras i syfte att förbättra kunskapen om förekomsten och omfatt-ningen av könsstympade flickor och kvinnor i . Uppdraget skallredovisas senast den 1 september 2001.Motionsyrkandet avstyrktes. (Ej res.) följde utskottet.Enligt regleringsbrevet för avseende anslås4,(av totalt anslagna för att förverkligaFN:s barnkonvention) till utbildnings- och fortbildningsprogram om FN:sbarnkonvention samt till utveckling av metoder för ge-nomförande. Vidare anslås, av ovan angivna , 1 miljonkronor till arbete mot kvinnlig könsstympning.Från har inhämtats att Brottsföreebyggande rådet(BRÅ) har givits i uppdrag att ta fram statistik över de personer som utvisasmed avseende på vilka brott de begått, varifrån de kommer, för hur lång tidde utvisats m.m. För det fall redovisningen av uppdraget ger anledning attanta att barnperspektivet inte beaktas vid tillämpningen av utlänningslagenkan en särskild granskning av barnens situation bli aktuell.Utskottets bedömningBarnpsykiatrikommittén har haft regeringens uppdrag att utreda vården ochstödet till barn och ungdomar med psykiska problem. I sitt slutbetänkandeanför kommittén att insatser för att förebygga psykisk ohälsa bör prioriteras.Kommittén redogör vidare för olika instansers arbete med barn och ungdo-mar som har psykiska problem. I betänkandet analyseras samarbetet mellanolika verksamheter samt presenteras förslag till hur samarbetet kan förbätt-ras. Regeringen har vidare tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir.1998:105) som har att utreda frågan om barnmisshandel och därmed sam-manhängande frågor. Utredningen skall bl.a. uppmärksamma olika samver-kansformer samt föreslå åtgärder för att avlägsna eventuella hinder för sam-verkan. Uppdraget skall redovisas . Regeringen harvidare kallat en särskild utredare (dir. 1999:43) att bl.a. genomföra en över-syn av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga i syfte att stärkabarnperspektivet och barnens rättigheter i denna lag samt föreslå de ändring-ar som behövs. Uppdraget skall redovisas . Rege-ringen har även kallat en särskild utredare (dir. 1999:42) med uppgift attbeskriva och analysera de problem som finns vid samverkan mellanlandstingens hälso- och sjukvård och kommunernas vård och omsorg påområden där det finns behov och intresse av att samverka. Av direktivenframgår bl.a. att behovet av samverkan har uppmärksammats när det gällerinsatser för barn och ungdomar med psykiska problem, där insatser frånsåväl som den psykiatriska vården behövs. Uppdraget skallredovisas senast den 30 september 2000.Mot bakgrund av det utredningsarbete som genomförts eller ännupågår på området anser utskottet det inte befogat att föreslå riks-dagen att tillsätta en utredning med uppgift att analysera situationen försärskilt utsatta barn. De utsatta barnens situation kommer vidare enligt upp-gift att behandlas i den kommande barnskrivelsen. Motionerna So369 (s),So392 (fp) och So403 (kd) yrkande 2 avstyrks därför.Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning att det är angeläget atde barn som utsatts för misshandel och sexuella eller andra övergrepp upp-märksammas mer. Det är även alltjämt utskottets uppfattning att det är vik-tigt att en väl fungerande samverkan mellan olika myndigheter etableras.Utskottet vidhåller också, eftersom ett omfattande arbete, för att förhindraolika slags övergrepp mot barn, förbättra samverkan mellan myndigheterm.m. pågår, att något initiativ inte bör tas i saken. Motionerna So341 (mp),So425 (v), So449 (s), So485 (s) yrkande 1, Ju719 (m) yrkande 4 och Ju725(v) yrkande 2 avstyrks.Enligt lag (1993:389) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS)har den enskilde rätt till en individuell handlingsplan där samtliga behand-lingsinsatser från såväl kommun och landsting som andra organ skall redovi-sas. Vidare skall kommunen verka för att insatser från olika organ samord-nas. Motion So412 (s) får därför anses i huvudsak tillgodosedd och avstyrks.Utskottet anser det angeläget att insatser görs för att förebygga psykisk ohäl-sa hos barn och ungdomar. Ett sådant arbete bedrivs också inom olika sam-hällssektorer. Vidare har i uppdrag att se över vilka insatser som genomförts i syfte att förbättra den psykiska hälsan i befolkningenoch då särskilt bland barn och ungdomar. Frågan kommer dessutom enligtuppgift att behandlas av regeringen i den kommande barnskrivelsen. Någottillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna So244 (fp),So263 (fp) yrkande 10, So351 (s) och So403 (kd) yrkande 1 är därför inteerforderligt. Motionerna avstyrks.Utskottet vidhåller också att det är viktigt att barn till psykiskt sjuka respetive missbrukande föräldrar ges ett bättre stöd. Som utskottet tidigare anförtförutsätter det att samarbetet mellan exempelvis , mödra- ochbarnhälsovården, barnomsorgen, skolan, barnpsykiatrin och polisen fungerarväl. har i sitt slutbetänkande presenterat förslag föratt förbättra situationen för bl.a. dessa barn. har även nyligegivit rekommendationer för hur barn med psykiskt sjuka föräldrar skall gesett bättre stöd. Utskottet vill i detta sammanhang även ånyo framhålla viktenav det arbete som frivilligorganisationer gör på det sociala området somkomplement till samhällets insatser. Något initiativ från med an-ledning av motionerna So218 (c), So303 (v), So306 (v), So330 (c) yrkande10 och 11, So421 (s) och So478 (kd, m) behövs dock inte. Motionerna av-styrks.Utskottet anser det angeläget att åtgärder vidtas till förebyggande av att barnöverges av sina föräldrar. Utskottet anser dock att sådana situationer börkunna förebyggas eller i vart fall uppmärksammas genom den i 71 § social-tjänstlagen föreskrivna anmälningsskyldigheten gällande såväl myndighetervars verksamhet berör barn och ungdom som även andra myndigheter inomhälso- och sjukvården samt . Utskottet anser inte att någottillkännagivande om att saken behöver utredas i särskild ordning är nödvän-digt. Motion So291 (kd) yrkande 2 avstyrks därför.Vad beträffar frågan om barn i sekter vidhåller utskottet att beredningen iRegeringskansliet bör avvaktas. Motion So447 (s) avstyrks.Socialstyrelsen har genom ett beslut regeringens uppdragatt vidareutveckla och sprida metoder för att förebygga könsstympning avflickor och kvinnor och att därvid initiera projekt i detta syfte. Arbetet skalutföras i samråd med berörda kommuner och landsting, ,, och . Enligt be-slutet bör fortlöpande utvärdera och följa upp de projekt sominitieras i syfte att förbättra kunskapen om förekomsten och omfattningen avkönsstympade flickor och kvinnor i . Uppdraget skall redovisas se-nast . Motion A807 (fp) yrkande 27 får därmed ansestillgodosedd.Utskottet delar bedömningen att det är viktigt att barn till föräldrar som skalutvisas efter avtjänat fängelsestraff uppmärksammas. Utskottet anser detangeläget att dessa barn får allt stöd och all hjälp som de kan behöva. Någottillkännagivande från behövs dock inte. Motion Ju508 (v) yrkande4 avstyrks.Omhändertagande av barn m.m.MotionernaI motion So264 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om en tydlig lagstiftning som reglerar omhänderta-gandet och utredningsförfarandet vid omhändertagandet av barn (yrkande 1).En lagstiftning liknande bestämmelserna i om utredningar ibrottmål behövs enligt motionärerna när det gäller utredningar inom social-tjänsten. Motionärerna begär också ett tillkännagivande av vad i motionenanförts om en plan för vård och återförening vid familjehemsplaceringar(yrkande 4). Motionärerna anser att det skall vara obligatoriskt att upprättaen åtgärdsplan för familjen och för barnet vid alla utredningar där en place-ring planeras. Alla inblandade parter skall, om möjligt, vara överens omplanen, vilken skall ta sikte på en återförening. Motionärerna yrkar vidare etttillkännagivande om syskonplacering (yrkande 5). Enligt motionärerna måsteman eftersträva att syskon om möjligt placeras i samma familjehem eller ivart fall inte längre ifrån varandra än att de kan ha en normal kontakt. I mo-tionen hemställs vidare om ett tillkännagivande om vad i motionen anförtsom barnens rätt till släktkontakt (yrkande 6). Motionärerna anser att ett barnsom är familjehemsplacerat, om det inte finns mycket speciella skäl somtalar däremot, måste ha samma rätt som alla andra barn att få träffa sinaanhöriga när hon eller han själv vill det. Motionärerna begär även ett tillkän-nagivande av vad i motionen anförts om obligatorisk utbildning av familje-hemsföräldrar (yrkande 7). Motionärerna pekar på att ett bra familjehem ärförutsättningen för en lyckad placering. Därför är det viktigt att familjehem-men håller en genomgående hög standard. Motionärerna hemställer ocksåom ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om oanmälda kontrollbe-sök (yrkande 8). Motionärerna menar att kvaliteten hos familjehemmen skallsäkras genom att gör oanmälda kontrollbesök. Motionärernayrkar slutligen att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mjuk utslussning från familjehem (yrkande 9). Motio-närerna pekar på att många familjehemsplacerade barn känner sig utkastadenär de blir . De kan då stå utan både familjehemsföräldrar och biologiskfamilj. Därför måste möjlighet finnas till en mjuk utslussning med möjlighetatt komma tillbaka till familjehemmet.I motion So450 av m.fl. (c) yrkas att hos rege-ringen begär en undersökning av huruvida barnperspektivet fått genomslag isocialtjänstens arbete samt om anmälningsplikten fungerar och vid behovföreslår åtgärder (yrkande 2).I motion So388 av () yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om bristande rättssäkerhet ihandläggningen av LVU-ärenden. Motionären pekar på att de utredningarsom , SiS, genomför av omhändertagna ungamänniskor sker med en utredningsteknik som tar i anspråk. Den-na tidrymd är densamma som maximalt får gå från det att socialnämndensbeslut om omhändertagande fattas och till den dag länsrätten skall ta uppmålet till avgörande. Det innebär enligt motionären att det i praktiken viddenna tidpunkt inte föreligger en färdig utredning som kan ligga till grundför socialnämndens ansökan om vård m.m.I motion So275 av och () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om att uppdra åt att dels se över och utarbeta detaljeradregler för hur en § 50-utredning skall gå till (yrkande 1), dels ange riktlinjeför att en § 50-utredning inte får ta mer än om det inte föreliggersynnerliga skäl eller att åklagare väckt åtal rörande misshandel eller annanallvarlig brottslig handling mot barn (yrkande 2). Motionärerna pekar på attsocialtjänsten relativt godtyckligt kan inleda en § 50-utredning och utsättaföräldrar och barn för genomgripande åtgärder utan att det påvisas att egent-liga skäl att ingripa föreligger, eller att det finns några indicier som påvisaatt barnet verkligen farit illa. Reglerna för hur en utredning skall gå till bever därför stramas upp.I motion So489 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande av atten särskild utredare bör tillsättas för att göra en översyn av reglerna för um-gängesresor för att säkerställa barns rätt att träffa sina föräldrar (yrkande 7Motionärerna pekar på att det i socialtjänstlagens portalparagraf finns skriv-ningar som beaktar barnens bästa. Barn och unga skall få stöd och hjälp isamband med adoptions-, vårdnads- och umgängesärenden. Enligt motionä-rernas uppfattning bör barnen också ha rätt att träffa sina föräldrar, även omde lever långt ifrån varandra. Dessvärre lägger ekonomin hinder i vägen förmånga föräldrars möjligheter att använda sig av sin umgängesrätt.I en motion berörs familjerådslag.I motion So264 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivanden omfamiljerådslag (yrkandena 2 och 3). Motionärerna anser att familjerådslagetskall vara en rättighet.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1998/99:SoU6 behandlade utskottet bl.a. ett antal motioner frånden allmänna motionstiden , flera liknande de nu aktuella - t.ex. enmotion från med i huvudsak samma innehåll som motion So264yrkandena 1-7. Samtliga motionsyrkanden avstyrktes. I betänkandet gavs vidare en bakgrundsbeskrivning över ett antalfrågeställningar gällande omhändertagande av barn m.m., vartill hänvisas (s.41-43). I sin bedömning (s. 43 f.) anförde utskottet bl.a. följande:När det gäller syskonplacering, släktkontakt och stöd till vårdnadshavarnaefter ett omhändertagande, vidhåller utskottet sin inställning såsom den re-dovisats i betänkande 1997/98:13. Vid placeringar av barn utanför familjenskall strävan vara att barnet om möjligt skall återförenas med sina biologiskaföräldrar. Utskottet kan dock inte ställa sig bakom kravet att det skall varaobligatoriskt för att vid familjehemsplaceringar upprätta ensådan vårdplan som avses i motion So308 yrkande 9. - - - Utskottet vidhål-ler också att familjehemsföräldrarna måste få utbildning och handledning,såväl före som under pågående uppdrag, samt att det är angeläget att arbetetmed att utveckla och stärka familjehemsvården fortsätter. - - - Projektetmed familjerådslag har utvärderats. Enligt rapporten från utvärderingenav projektet bör familjerådslag betraktas som en metod bland andra inomsocialt barnavårdsarbete. De kommuner som är intresserade av att användafamiljerådslag kan få hjälp med att komma i gång med att tillämpa modellen.Utskottet ser positivt på att det berörda barnets nätverk genom användningenav familjerådslag får ökad betydelse i det sociala arbetet - - -.Socialtjänstlagens regler om vård i familjehem avser inte bara barn; ocksåvuxna personer kan komma i fråga för sådan vård (22-24 §§ social-tjänstlagen, SoL). I lagen finns emellertid vissa bestämmelser till skydd förunderåriga som placeras för vård i familjehem. Således föreskrivs i 25 § SoLatt socialnämndens medgivande fordras innan en underårig får tas emot förstadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör hans föräld-rar eller någon annan som har vårdnaden om honom. Innan ett medgivandelämnas måste förhållandena i det enskilda hemmet vara utredda. Av 26 §SoL följer vidare att socialnämnden har ett ansvar att följa och stödja pågå-ende placeringar utanför hemmet. Beträffande omfattningen av socialnämn-dens ansvar i detta avseende anförs i proposition 1996/97:124 bl.a. följande:Bestämmelserna om socialnämndens skyldighet att följa vården i familjehemfinns i 39 § Socialtjänstförordningen (SoF). Enligt denna bestämmelse skallnämnden fortlöpande, genom personliga besök och på annat lämpligt sätt,hålla sig väl förtrogen med förhållandena i hemmen och ge dessa behövligtstöd. Regeringen vill understryka betydelsen av denna bestämmelse somsyftar till att både uttrycka principen om ett sammanhållet vårdansvar och attinskärpa betydelsen av att kontinuerligt följer upp de place-ringar som görs i familjehem.I budgetpropositionen för (volym 6 utg.omr. 9) anför regeringen attdet av länsstyrelsernas årsrapporter för framgår att isitt barnavårdsarbete har utvecklat sin förmåga att se till barnets bästa.Regeringen har i ett beslut kallat en särskild utredare (dir.1999:43) att göra en översyn av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelserom vård av unga (LVU) i syfte att stärka barnperspektivet och barnets rättig-heter enligt lagen. Utredarens uppdrag avser även att pröva hur barns behovav uppföljningskontakt med skall kunna tillgodoses i de fall dåföräldrarna inte vill samarbeta med . Uppdraget, som skallredovisas , avser dessutom att dels undersökamöjligheterna att minska osäkerheten i tillvaron för barn i långvarig familje-hemsvård, dels analysera hur bestämmelser om vårdnadsha-varens rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnet förhåller sigtill bestämmelserna om barns rätt att komma till tals i frågor som rör barnet.Från har inhämtats att planering har påbörjats för utfärdandeav allmänna råd samt en handbok vad gäller handläggning och dokumenta-tion vid barnavårdsutredningar (s.k. § 50-utredningar). Ut-formningen av handboken kommer i första hand att inrikta sig på att belysahur en utredning skall genomföras på ett rättssäkert sätt. I andra hand kom-mer handboken också att erbjuda exempel på vilka praktiska metoder somkan användas vid en barnavårdsutredning.I betänkande 1998/99:SoU9 Socialtjänstfrågor behandlade utskottet ettmotionsyrkande om att barn har rätt att träffa sina föräldrar och att kostnadenför umgängesresor därför skall omfattas av rätten till bistånd. Utskottet hän-visade i sin bakgrundsbeskrivning till att utskottet i betänkande1996/97:SoU18 uttalat att det inte hade något att invända mot att umgänges-resor för barn liksom barns rätt till vård och behandling lades utanför rättentill bistånd enligt 6 f § socialtjänstlagen. Utskottet anförde i sin bedömningatt det inte hade ändrat inställning i frågan om vad som bör ingå i rätten tillbistånd. v.) följde utskottet.Utskottets bedömningEn översyn av lagen med särskilda bestämmelser om vård unga (LVU) pågårför närvarande och skall redovisas sensommaren 2000. Utskottet anser attresultatet av denna översyn bör avvaktas. Motionerna So264 (mp) yrkande 1,So388 (m) och So450 (c) yrkande 2 avstyrks.När det gäller återförening vid familjehemsplaceringar, syskonplacering,släktkontakt och obligatorisk utbildning och handledning av familjehemsför-äldrar vidhåller utskottet sin inställning som den redovisats i betänkandena1997/98:SoU13 och 1998/99:SoU6 och avstyrker därmed motion So264(mp) yrkandena 4-7.Utskottet anser att de bestämmelser i socialtjänstlagen och socialtjänstför-ordningen som reglerar ansvar för de barn som skall placeras,respektive redan vistas, i familjehem ger barnen ett tillfredsställande skydd.Utskottet kan därför inte ställa sig bakom kravet på att skallgöra oanmälda kontrollbesök i familjehemmen. Motion So264 (mp) yrkande8 avstyrks därför.Gällande regler i socialtjänstlagen innefattar inte något hinder mot en mjukutslussning från familjehem. Utskottet anser därför inte att ett tillkännagi-vande härom till regeringen är nödvändigt. Motion So264 (mp) yrkande 9avstyrks.Socialstyrelsen har enligt uppgift börjat planera för utfärdande av allmännaråd samt en handbok avseende hur en utredning enligt 50 § socialtjänstlagenskall bedrivas. Motion So275 (kd) får därför anses i huvudsak tillgodosedd.I betänkande 1996/97:SoU18 anförde utskottet i sin bedömning vad gällerfrågan om huruvida kostnaden för umgängesresor skall omfattas av biståndetatt utskottet inte hade något att invända mot att dessa poster lades utanförrätten till bistånd enligt 6 f § socialtjänstlagen. Utskottet erinrade i sammanhanget vidare om att socialnämnden enligt förslaget till ändring i 1 § social-tjänstlagen, i alla ärenden som rör barn, särskilt skall beakta vad hänsynentill barnets bästa kräver. Utskottet har inte ändrat inställning i frågan. Ut-skottet avstyrker därför motion So489 (v) yrkande 7.När det gäller familjerådslag vidhåller utskottet sin inställningsom den redovisats i betänkande 1998/99:SoU6. Motion So264(mp) yrkandena 2 och 3 avstyrks därför.Hälso- och sjukvårdsfrågorMotionernaFyra motioner handlar om amning.I motion So279 av och () begärs ett tillkänna-givande om att Innocentideklarationens intentioner skall genomföras i Sve-rige (yrkande 1). Motionärerna påtalar att skrev på Innocen-tideklaration . Där anges att regeringen skall ha utsett ennationell amningssamordnare och en nationell amningskommitté. Fortfa-rande har ingenting av detta skett. Vidare yrkar motionärerna att regeringenges till känna vad i motionen anförts om en amningssamordnares uppgifteroch forskningsinsatser för att förbättra och uppmuntra kvinnor att amma sinabarn (yrkande 2). En amningssamordnares arbetsuppgifter skulle kunna varaatt t.ex. utarbeta ett nationellt amningsprogram samt integrera detta i deövergripande hälso- och utvecklingsprogrammen. Som exempel på viktigaområden som fordrar forskningsinsatser nämner motionärerna effekten påamningen av tidig hemgång från BB. Slutligen yrkar motionärerna ett till-kännagivande av vad i motionen anförts om att i regleringsbrev till ange att stöd till amning skall utgå till frivilliga krafter ocett komplement till sjukvården (yrkande 3).I motion So356 av m.fl. (mp, s, v, kd, fp) har ett, med yrkande 1i föregående motion nära överensstämmande yrkande framförts där motionä-rerna hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i och regle-ringsbrev skriva in att amning är en prioriterad fråga. Motionärerna anför attregeringen, i stället för en nationell amningssamordnare, valt att lägga upp-giften på två myndigheter, och . Från dessahar man gemensamt utsett en "expertgrupp" som träffas och samarbetar.Detta har motionärerna inte något att erinra mot, men betonar attdet tydligt och klart bör framgå att detta är en prioriterad fråga i och verksamheter.I motion So422 av m.fl. (s) yrkas regeringen ges till känna vadi motionen anförts om ökade insatser för amningshjälp. Motionärerna påpe-kar att det numera inte råder några delade meningar om att amning är detabsolut bästa för de nyfödda barnen. Samhället bör därför visa stort intresseför att så många mammor som möjligt får chansen att amma sina barn.I motion So417 av m.fl. (c) begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändighetenav att med olika samhällsinsatser stödja arbetet med att främja amning.En motion handlar om smärtbehandling av barn.I motion So263 (fp) av m.fl. begärs ett tillkännagivandeom smärtbehandling av barn (yrkande 12). Enligt motionärerna behöverbehandlingsprinciperna förbättras, bl.a. genom ökad utbildning, regelbundetanvändande av smärtanalys och smärtintensitetsmätning samt regelbundnakontakter med smärtbehandlingsteam.