bet · GO01SoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Regeringen överväger nuatt tillsätta en särskild utredning för att på ett bättresätt tillgodose dessa gruppers behov av hjälpmedel, anförsdet.I överenskommelsen mellan staten och landstingen om ersättningar tillhälso- och sjukvården för , den s.k.Dagmaröverenskommelsen, tas också hjälpmedelsfrågan upp.Här anförs under avsnittet om Ökad delaktighet bl.a.Inriktningen i den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken (prop. 1999/2000:79) är att uppmuntraett effektivt utnyttjande av ny teknik i syfte attförbättra funktionshindrades livskvalitet och möjligheteratt delta i samhällslivet. Det är även viktigt atttillgången till information kan förbättras ochunderlättas.Informationstekniken och den digitala tekniken är exempelpå hur den tekniska utvecklingen medfört att helt nyahjälpmedel kommit fram som äldre hjälpmedelkunnat utvecklas och förbättras. Parterna konstaterar attdet är viktigt att de möjligheter till ökad delaktighetoch tillgänglighet som skapas av ny teknik tas till varainom hjälpmedelsområdet. Ett exempel på intressantteknikutveckling är talböcker i digital form som gerbetydligt högre kvalitet än kassettböckerna. Den digitalatekniken kommer också att underlättatillgången till talböcker eftersom de kommer att kunnaöverföras elektroniskt.Av överenskommelsen framgår också att staten ochlandstingen även för , liksom ,avsatt för att inom ramen församhällets hjälpmedelsförsörjning finansiera en rationelloch ändamålsenlig inköpssamordning samt erforderlig metod-och kunskapsutveckling inom området.Socialministern har i svar på en interpellation 2000/01:2om hörselvård anfört bl.a. följande:I budgetpropositionen för uttalade regeringen somsin avsikt att tillsätta en utredning för att på ettbättre sätt tillgodose behovet av hjälpmedel för vissagrupper av funktionshindrade. Mot bakgrund av de problemsom uppmärksammats inom hörselvården har jag i detnationella rådet för vårdpolitik aviserat att regeringenöverväger att låta utredningen även se över de långaväntetiderna och andra problem som sammanhänger medhörapparater.Tillgänglighetsreform (16:14, förslag till nyttanslag)I motion So538 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen begär förslag till en plan för att under denärmaste fem åren satsa sammanlagt påett statligt stimulansbidrag till landsting, kommuner,fastighetsägare, kollektivtrafikbolag m.fl. för attanpassa samhället så att det blir tillgängligt också förfunktionshindrade (yrkande 1). föreslås 1miljard kronor avsättas till ett nytt anslag 16:14Tillgänglighetsreform (yrkande 20, delvis). Motionärernaanser att ansvaret för att öka tillgängligheten isamhället i första hand ligger lokalt på kommuner ochandra lokala aktörer som t.ex. privata fastighetsägare.Ansvars- och finansieringsprincipen ligger fast, men motbakgrund av bl.a. den ekonomiska situationen i kommunernaanser motionärerna att staten måste medverka åtminstoneinitialt i finansieringen av tillgänglighetsreformen.Detta är nödvändigt för att utvecklingen skall ta fart,anförs det. Statens stöd föreslås bestå i stimulansbidragi kombination med riktlinjer. måstekompletteras med riktlinjer som tvingar fram rimligaanpassningsåtgärder för funktionshindrade. Lokalahandikapporganisationer bör engageras för att tillsammansmed myndigheter, företag och organisationer identifierahinder för tillgänglighet och komma med förslag tillåtgärder. föreslås få i uppdrag attfölja och utvärdera tillgänglighetsutvecklingen.I betänkande 1999/2000:SoU14 behandlade utskottet medanledning av propositionen 1999/2000:79 Från patient tillmedborgare - en nationell handlingsplan förhandikappolitiken regeringens förslag om etttillgängligare . Utskottet tillstyrkte regeringensförslag, vilket också blev beslut (rskr.1999/2000:240). Utskottet anförde bl.a. följande (s. ):Den nationella handlingsplanen för handikappolitikeninnebär en tydlig fokusering på att göra Sverigetillgängligare. Vad gäller förbättrad tillgänglighet tilloffentlig miljö och kommunikationer presenterar regeringenflera konkreta och klart avgränsade mål inklusive tidsram.Socialutskottet anser att detta är viktiga insatser föratt öka tillgängligheten för alla i samhället.Socialutskottet delar bostadsutskottets bedömning attinsatser behövs för att förbättra tillgängligheten ivardagsmiljön. Bara det faktum att den byggda miljön är såutformad att en stor del av befolkningen utestängs frånvad som för andra betraktas som självklaravardagsaktiviteter bör leda till slutsatsen attutvecklingen mot en bättre tillgänglighet för alla måstepåskyndas. Den förordade tidsfristen förefaller vara välavvägd mot bakgrund av behovet av samordning ochprioritering av åtgärderna för en bättre tillgänglighetoch användbarhet. Motion So32 (m) yrkande 5 avstyrksdärmed.Utskottet delar också bedömningen attpersontransportsystemet måste tillgodose höga krav påtillgänglighet för funktionshindrade och andra grupper medsärskilda behov. För att kunna åstadkomma detta börtillgängligheten till transportsystemet fortlöpandeförbättras och beaktas vid all planering, upphandling ochdrift.I flera motioner tas frågan om sanktioner upp.Bostadsutskottet redovisar i sitt yttrande att plan- ochbygglagen (PBL) innehåller omfattande regler om påföljdervid överträdelse av lagens bestämmelser.Takten i arbetet med att förbättra tillgängligheten påallmänna platser och i offentliga lokaler behöver nu öka.Regeringen har för avsikt att år 2000återkomma till med förslag med inriktningen atttydliggöra krav på tillgänglighet och användbarhet i plan-och bygglagstiftningen. betraktar det somsjälvklart att överväganden i frågan omsanktionsmöjligheter kommer att återfinnas i detsammanhanget.Socialutskottet anser för sin del att det finns skäl atti det sammanhanget överväga om tillräckliga åtgärdervidtas mot dem som inte lever upp till lagstiftningenskrav. Utskottet förutsätter därför att frågan omsanktionsmöjligheter i det avseendet kommer attuppmärksammas och analyseras i den aviseradepropositionen. Utskottet anser det angeläget atttillgängligheten till transportsystemet fortlöpandeförbättras. Gällande föreskrifter om tillgänglighet förfunktionshindrade till färdmedel inom olika trafikslagmåste ses över och skärpas. Också i detta sammanhang börsanktionsmöjligheter övervägas och analyseras. nu anfört med anledning av motionerna So28 (s),So38 (s), So40 (fp) yrkande 2 och So41 (mp) yrkandena 2och 8 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Socialutskottet delar bostadsutskottets och regeringensuppfattning att kostnaderna för att eliminera enkeltåtgärdade hinder mot tillgängligheten bör täckas enligtansvars- och finansieringsprincipen. Motionerna So40 (fp)yrkande 1 och So44 (kd) yrkandena 4 och 5 avstyrks.Bostadsutskottet avstyrker motion So40 (fp) yrkande 5 medhänvisning till att det i planen framhålls atthandikapporganisationerna bör vara en aktiv part när dekommunala tillgänglighetsprogrammen utarbetas.Organisatio- nerna bör också ges möjlighet att lämnasynpunkter på planer samt ny- och ombyggnader. Regeringenavser att ge i uppdrag att utvärdera de nuvarandeformerna för byggsamråd och handikapporganisationernasmöjlighet till insyn och inflytande. Verket skall ocksåstudera möjligheterna att utveckla formerna förbrukarmedverkan i detta sammanhang. anseratt motionen därmed i huvudsak är tillgodosedd.Boverket har till regeringen avlämnatrapporten till och i sådana lokaler ditallmänheten har tillträde och på allmänna platser.Rapporten är en redovisning av uppdraget att utarbetatillämpningsbestämmelser till (1987:10), PBL, m.m. och utgör en delrapport. Slutligredovisning skall göras senast den 20 december 2000.ÄldrepolitikMålet för äldrepolitikenI budgetpropositionen föreslår regeringen att målet föräldrepolitiken skall vara: Äldre skall kunna leva ettaktivt liv och ha inflytande i samhället och över sinvardag, kunna åldras i trygghet och med bibehålletoberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till godvård och omsorg.Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken(17:1)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken.I propositionen Nationell handlingsplan föräldrepolitiken aviserade regeringen att särskilda medelskulle avsättas för att genomföra prioriterade insatserför att förverkliga målen i handlingsplanen under åren1999-2001.Från anslaget har bidrag lämnats till följandeaktiviteter . Dessa satsningarfortsätter också under år 2001.För åren 1999-2001 har sammanlagt 210 miljoner kronoravsatts för fortbildning av arbetsledare ochförtroendevalda.Sammanlagt har avsatts för stöd tillanhöriga. har samtliga kommuner redovisat entreårig handlingsplan för arbetet med att utveckla stödet.Arbetet sker i samverkan med anhörig- och frivillig-organisationer. Drygt hälften av kommunerna har uppgivitatt de även samarbetar med primärvården. Socialstyrelsensuppföljning av stimulansbidragets första år pekar påtydliga tendenser till utökning av olika former avanhörigstöd. Medelstillskottet till vården och omsorgeninnebär en fortsatt satsning på utvecklingen avanhörigstödet . Stödet under dessa årföreslås inordnas i det generella statsbidraget tillkommunerna.Inom ramen för regeringens satsning på försöksverksamheti kommuner och landsting som syftar till utveckling ochnytänkande inom äldreområdet har regeringen under år 1999och beviljat stimulansbidrag tilldrygt 185 projekt. Samtliga 21 försöksverksamheter sombeviljats stöd för uppsökande verksamhet har kommit igång. 15 FoU-center inom äldreområdet har beviljats stöd.Regeringen har beviljat stöd till 4 projekt som skallutveckla s.k. longitudinella områdesdatabaser. 20 projektsom avser IT-utbildning för äldre samt 5 projekt som avsertillämpningen av IT-teknik inom vård och omsorg har ocksåbeviljats stöd.I propositionen anförs vidare att resultatet av dennationella kartläggningen av telefonupplysning riktad tilläldre och deras anhöriga som genomfördes visaratt det inte finns något större intresse för eller behovav den nationella telefonjour som beskrevs i dennationella handlingsplanen för äldrepolitiken. Det finnsdäremot behov av lokala och regionala telefonjourer. Motdenna bakgrund kommer regeringen att fattabeslut om insatser för att stödja sådana telefonjourer.Under anslaget lämnas också statsbidrag tillpensionärsorganisationer. har antaletorganisationer ökat medan anslagsnivån varit oförändrad.Regeringen gjorde därför ekonomiskavårproposition bedömningen att det behövs ytterligaremedel för att kunna lämna bidrag tillpensionärsorganisationerna. Anslaget höjdes därför med 1miljon kronor för . Motsvarande ökning föreslåsfr.o.m. 2001.I motion So509 av () begärstillkännagivande om telefonjour för demenssjuka.Regeringen skriver i sitt budgetförslag att det inte finnsnågot större intresse för en nationell telefonjour sombeskrivits i den nationella handlingsplanen föräldrepolitiken. har enetablerad telefonjour för demenshandikappade och derasanhöriga. Motionären anser det rimligt att inga beslut omförändrad telefonjour fattas av regeringen förränDemensförbundets utvärdering presenteras. Vidare börregeringen föra samtal med om hur de anseratt de demenssjuka och deras anhörigas behov avtelefonjour bäst tillgodoses.Regeringen har beviljat Demensförbundetstimulansbidrag för fortsatt utveckling avtelefonjourverksamheten hos förbundet. Förbundet erhöllgenom beslut bidrag på för år1999 och genom beslut 1 miljonkronor för och för år 2001.Hemservicecheckar (17:2, förslag till nyttanslag)I motion So506 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar att uppta ett nytt anslag förhemservicecheckar (yrkande 1) och anvisar 250 miljonerkronor till anslaget (yrkande 4, delvis). Motionärernaanser att pensionärernas behov av vardaglig service skullekunna tillgodoses genom att staten stimulerar den privatatjänstesektorn genom införandet av hemservicecheckar. Allapensionärshushåll skall omfattas av systemet liksom allanormalt förekommande tjänster i hemmet. Den behovsprövadehemtjänsten skall inte ingå i systemet.Även i motion So539 av m.fl. (c) yrkasatt begär att regeringen lägger fram förslag omett system med hemservicecheckar (yrkande 4).Utskottet har behandlat likalydande yrkanden vid ettflertal tillfällen. Vid behandlingen av budgeten för år1999 i betänkande 1998/99:SoU1 anförde utskottet följande:Utskottet konstaterade i samband med behandlingenav den ekonomiska vårpropositionen att kommunernasmöjligheter att leva upp till sina åtaganden bl.a.avseende förbättras när kommunernas ekonomiskasituation stärks genom ökade statsbidrag. De resurserregeringen föreslagit under anslaget B 1 för bl.a.uppsökande verksamhet inom bör kunna leda tillbättre hemtjänstinsatser. Utskottet avvisar därmedmotionsyrkandena.Vid utskottets behandling av budgeten för ,betänkande 1999/2000: SoU1 vidhöll utskottet dennauppfattning.SocialtjänstpolitikMålet för socialtjänstpolitikenI budgetpropositionen förslår regeringen att målet försocialtjänstpolitiken skall vara: Stärka förmågan ochmöjligheten till social delaktighet för ekonomiskt ochsocialt utsatta personer samt stärka skyddet för utsattabarn.Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m.(18:1)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialtarbete.Anslaget omfattar delar av de tidigare anslagen B 9Bidrag till ungdomsvård, missbrukarvård m.m., samt B 10Bidrag till organisationer på det sociala området.Anslaget omfattar bl.a. bidrag till organisationer somarbetar för utsatta barn och deras familjer ochorganisationer som arbetar för att motverka våld motkvinnor och barn m.m.Regeringen föreslår bl.a. att anslaget tillförs ca 1,5miljoner kronor för insatser i syfte att motverka våld motkvinnor, bl.a. den kunskapsutveckling som bedrivs inomRikskvinnocentrum.Socialstyrelsen har i uppgift att följa upp stödet tillorganisationerna och lämna en samlad redovisningom statsbidragets användning. Redovisningen är ett viktigtunderlag för hur det ekonomiska stödet tillorganisationerna skall utformas.I motion So246 av och (båda m) begärs tillkännagivande om ökat ekonomiskt stödtill organisationen i samhället () så attBarnens hjälptelefon kan bli mer tillgänglig. Motionärernakonstaterar att antalet samtal till har ökar kraftigtoch . Enligt en rapport försökte ca200 000 barn och ungdomar landet runt att få stöd genomBRIS hjälptelefon. Tyvärr gjorde bristen på pengar inomBRIS att endast lite drygt hälften av de som ringde komfram till . mål är att ha en hundraprocentigtillgänglighet vilket skulle kosta ien årlig budget i stället för de somfinns i dagens budget. Motionärerna anser att ökade anslagbör ges och möjligheterna att få fram medel exempelvis urAllmänna arvsfonden undersökas.I motion Ju932 av och (båda c)begärs tillkännagivande om att säkrakvinnoorganisationerna genom långsiktig finansiering(yrkande 1). Motionärerna anför att när kvinnor utsättsför misshandel har de svårt att värja och skydda sigsjälva och barnen. För många är flykten tillkvinnojourerna räddningen. Det ideella arbete som utförsinom kvinnojourerna är av stort värde för misshandladekvinnor. Motionärerna vill framhålla betydelsen av starkafristående kvinnojourer med långsiktig finansiering.I motion Fi211 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen för till anslaget 14:7Folkhälsopolitiska åtgärder anvisar utövervad regeringen föreslagit (yrkande 15, delvis).Motionärerna anför att bör ges i ökadebidrag till bl.a. kvinnojourerna under anslagetFolkhälsopolitiska åtgärder. Även i motion So549 avKerstin m.fl. (fp) begärs tillkännagivande omatt anvisa mer än vad regeringen avsatttill 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder för (yrkande 5). Motionärerna anser att Rikskvinnocentrumsfortsatta verksamhet måste säkras. Likaså börkvinnojourerna få ökad statlig hjälp i sin kamp för atthjälpa utsatta kvinnor. (Motionerna behandlas i dettasammanhang då en resursförstärkning rätteligen bordeföreslagits av anslag 18:1).Utskottet behandlade motioner om ytterligare stöd till kvinnojourernavid föregående års budgetbehandling i betänkande1999/2000:SoU1. Utskottet betonade då att kvinnojourernautför ett mycket viktigt arbete för att stödja kvinnor somhotas och misshandlas. Vidare hänvisades till attriksdagen i enlighet med proposition 1997/98:55 Kvinnofridoch budgetpropositionen för beslutat att utökastödet till kvinnojourerna med per år.Utskottet tillstyrkte därmed den föreslagnamedelsanvisningen och avstyrkte motionsyrkanden.Enligt regleringsbrevet för för år 2000skall styrelsen inom ramen för sitt utvecklingsarbete ifråga om våld mot kvinnor utvärdera och analysera deerfarenheter som Rikskvinnocentrum erhållit i sitt arbetemed våldsutsatta kvinnor och i vilken mån deraserfarenheter fungerar som modell för hälso- ochsjukvården. Uppdraget skulle redovisas senast den 15augusti 2000 (försenat till november).Justitieutskottet föreslog i betänkande 1999/2000:JuU23att Rikskvinnocentrum i borde garanteras ettlångsiktigt ekonomiskt stöd. Utskottet anförde följande(s. 36):Enligt vad utskottet inhämtat erhöll RKC för budgetåret1999 ett statligt bidrag om . Beloppetutbetalades från utgiftsområde 9, ansla- get A3 Bidragtill hälso- och sjukvård. För har någotstatligt bidrag till RKC inte beviljats. Det harförutsatts att verksamheten i första hand är landstingetsansvar och att RKC kan söka statliga forskningsanslag tillsin verksamhet.Utskottet vill på nytt uttrycka sin uppskattning av RKCoch det värdefulla arbete som där utförs till stöd föroffer för kvinnovåld. Enligt utskottets mening är detangeläget att staten nu garanterar ett långsiktigtekonomiskt stöd åt RKC, och utskottet är berett, trots attdetta i första hand är en fråga för socialutskottet, attuttala sitt stöd för en sådan ordning. Regeringen böralltså beakta RKC:s fortsatta finansieringsbehov i detkommande budgetar- betet. Vad utskottet nu med anledningav motionerna 1999/2000:Ju721 (yr- kande 12),1999/2000:Ju737 och 1999/2000:Ju739 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1999/2000:260).Socialstyrelsen har för beviljat - Barnensrätt i samhället iorganisationsbidrag. ROKS - Rikskvinnojourer har beviljats7,och Svenska Kvinnojourers Riksförbund1,i organisationsstöd för år 2000.Statens institutionsstyrelse (18:2)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslaget 18:2 . Vidareyrkas att bemyndigar regeringen att under år2001, i fråga om ramanslaget 18:2 Statensinstitutionsstyrelse, ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter påhögst efter år 2001.Statens institutionsstyrelse (SiS) ärförvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen(1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga(särskilda ungdomshem) och lagen (1998:603) omverkställighet av sluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). Verksamheten är indelad i verksamhetsgrenarnamissbrukarvård vid LVM-hem, ungdomsvård och slutenungdomsvård vid särskilda ungdomshem. Ungdomsvården ochmissbrukarvården finansieras till omkring två tredjedelarvia avgifter medan sluten ungdomsvård finansieras helt viamyndighetens anslag.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anvisar till anslaget 18:2Statens institutionsstyrelse för (yrkande 21).Motionärerna anför att verksamheten vid Statensinstitutionsstyrelse (SiS) inte fungerartillfredsställande. Särskilt kösituationen är allvarlig.Den nya påföljden sluten ungdomsvård tränger ut andranödvändiga placeringar. Motionärerna anser att den slutnaungdomsvården bör överföras till kriminalvården. Förutomatt detta ger möjlighet till bättre fungerande verksamhetvid SiS ligger det också i linje med ett samlat ansvar förverkställande av samtliga påföljder vid brott. Kostnadernaför den slutna ungdomsvården har av Riksdagensutredningstjänst beräknats till ca 60 miljoner kronor.Motionärerna föreslår att anslaget till SiS minskas med 50miljoner kronor, vilket således innebär en förstärkning avSiS övriga verksamhet.I motion So506 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen till anslaget 18:2 Statens institutionsstyrelseanvisar mer än regeringen föreslagit(yrkande 4, delvis). Motionärerna föreslår en förstärkningav SIS budget med för särskildautvecklingsprojekt.I motion So448 av () begärstillkännagivande om att Vemyra ungdomshem bör få ökaderesurser till fler elevplatser och fler anställda (yrkande1). Motionären anför att det i finns ettdokumenterat behov av ytterligare behandlingsplatser förde ungdomar som Vemyra är anpassat för. Under år 2000gjordes en omfattande utbyggnad på institutionen, vilketskapar goda förutsättningar för en ändamålsenlig vård med18 platser. Ombyggnaden gjordes som detbeslutades om att minska antalet vårdplatser från 15 till13. Motionären ser detta som slöseri med resurser ochpåminner om att utlovats nyaarbetstillfällen till följd av försvarsnedläggningen.Av förordningen (1993:877) med instruktion för Statensinstitutionsstyrelse framgår det av 1 § att Statensinstitutionsstyrelse särskilt skall svara för planering,ledning och drift av samt tillsyn över de särskildaungdomshemmen och LVM-hemmen, anvisning av platser tillhemmen, ekonomisk styrning, resultatuppföljning ochkontroll samt metodutveckling, forskning- ochutvecklingsarbete. Av 7 § framgår att inom myndighetenfinns också särskilda ungdomshem och LVM-hem till detantal och med den inriktning som myndigheten bestämmer.Av Statsliggaren för framgår att Statensinstitutionsstyrelse bl.a. har i uppdrag att pålämpligt sätt studera hur kommunerna prognostiserar sinefterfrågan på platser inom ungdomsvården ochmissbrukarvården för att lättare kunna anpassaverksamheten och bedöma den framtida efterfrågan påplatser. I årsredovisningen skall SiS redovisa uppgifterom genomförda förändringar av antalet anställda underåret.Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa(18:3)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslaget 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder förhemlösa.Regeringen tillkallade en parlamentariskkommitté med uppgift att föreslå och initiera åtgärder somsyftar till att skapa en bättre situation för hemlösa ochförhindra att hemlöshet uppstår (dir. 1998:108). Kommitténskall bereda och lämna förslag till projekt somfinansieras av utvecklingsmedel till hemlösa. Kommitténskall vara verksam till och med utgången av . Medstöd av utvecklingsmedlen prövas olika modeller som kanleda till långsiktiga förbättringar för de hemlösa. Mednågot undantag är beviljade projekt fleråriga. Samtligaprojekt utvärderas.Anslaget disponeras av regeringen.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar om att 18:3 Utvecklingsmedel tillåtgärder för hemlösa skall disponeras av (yrkande 22). Motionärerna vidhåller sin tidigareinställning att anslaget bör disponeras avSocialstyrelsen.I motion Bo233 m.fl. (kd) begärstillkännagivande till regeringen om att åtgärder vidtasför att skapa boende åt hemlösa (yrkande 10). Det ärviktigt att kommunerna bygger upp en långsiktig kunskap omhur de lokala förhållandena ser ut när det gällerhemlöshet och formulerar strategier för att förebygga ochundanröja hemlöshet, anför motionärerna. Kommunernasansvar omfattar hela boendekedjan vilket betyder mer äns.k. Kommunerna har ett särskilt ansvar förutsatta grupper på bostadsmarknaden, t.ex. missbrukare,kriminellt belastade personer och personer som blivitvräkta på grund av störande beteende eller som harbetalningsanmärkningar.I motion So368 av och Ann-KristineJohansson (s) begärs tillkännagivande om vad i motionenanförts om samverkan mellan myndigheter och organisationersom arbetar med hemlösa. Motionärerna anför att trots ettantal olika socialpolitiska insatser har hemlöshetenenvist bitit sig fast på en hög nivå och tenderar nu attöka. En av de vanligaste slutsatserna i olika utredningarom hemlöshet är att det måste till bättre samverkan mellande myndigheter och organisationer som arbetar med hemlösa.I motion So385 av () begärs tillkännagivande omvad i motionen anförts om att en nationell målsättningmåste vara att antalet hemlösa skall minska under enfyraårsperiod.