bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Utskottet avstyrker därför motion Fö305 (m) som förordaranskaffning av detta system.I kommittémotion Fö32 (kd) framhålls det angelägna i att fullfölja påbörjadutveckling av en ny jaktrobot samt ett precisionsvapen med lång räckvidd.Utskottet har erfarit att möjligheterna övervägs för svensk industri att deltautvecklingen av en ny jaktrobot med lång räckvidd (Meteor), om en sådanutveckling blir av. Avgörande är bl.a. vilka beslut som kom-mer att fatta i frågan. Utskottet har vidare erfarit att överväganden sker ävenbeträffande andra system och att regeringen avser att återkomma i robotfrå-gan till . Yrkande 10 i nämnda motion avstyrks därför av utskottet.Två motioner - kommittémotion Fö32 (kd) och motion Fö501 (m) - be-handlar behovet av framtida ubåtskompetens. Utskottet delar regeringensbedömning att fem ubåtar bör utgöra den långsiktiga grunden för att vid-makthålla och utveckla den svenska ubåtskompetensen. De modernasteubåtarna utgörs av tre ubåtar av Gotlandsklass och fyra ubåtar av Väs-tergötslandsklass. Långsiktigt kommer de tre Gotlandsubåtarna och två s.k.halvtidsmoderniserade Västergötlandsubåtar att behållas. Enligt vad utskotteterfarit kommer en eller två ubåtar kontinuerligt att genomgå översyner ochunderhåll av större omfattning. Tre till fyra ubåtar kommer sålunda samtidigtatt vara operativt tillgängliga. Genom den gjorda beställningen avs.k. produktdefinition av det samnordiska ubåtsprojektet utveck-lingskompetensen inom ubåtsområdet säkerställts . Verksamhetdärefter blir beroende på de olika ländernas beslut om fortsatt deltagande iVikingprojektet. Utskottet anser sålunda att en tillräcklig ubåtskompetens ärsäkerställd . Motion Fö32 (kd) yrkande 6 och Fö501yrkandena 1 och 2 avstyrks därför.Frågor som rör försvarsindustrinVänsterpartiet uttalar sig i sin partimotion Fö7 (v) för att regeringen börstimulera försvarsindustrin att övergå från militär till civil produktion. Mo-tionärerna anser också att gemensam internationell produktion av för-svarsmateriel bör lokaliseras till när det är fråga om svenskbaseradteknik eller svenskt kunnande. Enligt utskottets mening föreligger till följdav den kraftigt minskande beställningsvolymen, nationellt och internationellt,alldeles tillräckliga incitament för försvarsindustrins omställning. Utskottetmenar också att en i internationell jämförelse konkurrenskraftig kompetensoch tillverkningskapacitet är, och bör vara, avgörande för var utveckling ochtillverkning skall ske av skilda delar i internationella samprojekt inom för-svarsmaterielområdet. Härav följer att utskottet avstyrker yrkandena 4 och 6i nämnda motion.Tre motioner innehåller yrkanden som berör de varvsresursernaoch underhållet av fartyg. Motion Fö5 (m) uttalar sig, utan särskilt yrkandehärom, till förmån för Muskövarvet och motion Fö33 (kd) (yrkande 6) föror-dar att underhållet förläggs till . I partimotion Fö7 (v) (yrkande 9)begärs att regeringen skall återkomma till i varvsfrågan. Ett mot-svarande yrkande framförs i kommittémotion Fö32 (kd) yrkande 7. Utskottethar erfarit att regeringen i en proposition kommer att lämnaförslag om de varvsresurserna. Nämnda motionsyrkanden avstyrksdärför.I två motioner - Fö502 (m) och Fö503 (s) - föreslås att Försvarsmaktensamordnar sin provverksamhet av ammunition och krut till Test Cen-ter i . Utskottet erinrar om att regeringen anmält till (prop. 1998/99:74, s. 124) att den uppdragit åt att isamverkan med berörda myndigheter och försvarsindustrin göra en översynav landets samlade provningsresurser för Försvarsmaktens behov. Utskottetanser att den fråga som berörs i motionerna kommer att behandlas i dennautredning. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna.Utskottets ställningstagandeMed hänvisning till det som utskottet här har anfört om materiel- och an-läggningsförsörjning föreslår utskottet att godkänner regeringensförslag (hemställan nr 20) till inriktning av Försvarsmaktens anskaffning avmateriel och anslagsfinansierade anläggningar samt inriktning av forskningoch teknikutveckling. bör avslå tillhörande motionsyr-kanden.Utskottet föreslår vidare att avslår samtliga motionsyrkanden somberör försvarsindustrin.Strategiska kompetenserRegeringenRegeringen erinrar om att försvarsbeslut (etapp 1) angavett antal baskompetenser som skulle säkerställas med inhemsk kompetens.Behovet av baskompetenser sägs sedan ha förändrats. Regeringen lyfte så-lunda i kontrollstationen (prop. 1998/99:74) fram fler men betydligt snävareavgränsade områden för att bevara den inhemska kompetensen. Regeringengav i uppdrag att i samråd med Försvars-makten, , Flygtekniska försöksanstalten föreslå vilka strategiska kompetenser som Sve-rige behöver ha tillgång till, hur dessa skall säkerställas, i vilken omfattninoch var de skall finnas. Uppdraget redovisades till regeringen i oktober 1999.Med strategisk kompetens avses här sådan kompetens som för to-talförsvarets behov måste ha tillgång till och av bl.a. sekretesskäl behöver hakontroll över.Regeringen anger följande styrande kriterier för prioritering inom de stra-tegiska delområden där inhemsk kompetens bedöms vara nödvändig:? Kompetensen är väsentlig för försvarets förmåga att möta nya typerav hot och uppgifter eller för att anpassa befintliga system till ändradekrav och behov.?? Kompetensen omgärdas av hög sekretess, nationellt eller internatio-nellt.?? Kompetensen avser specifika svenska förhållanden (särskilt förhål-landen i ). ?Regeringen bedömer att behöver ha tillgång till strategiska kompe-tenser inom följande teknikområden:? ledningssystemteknik,?? informationskrigsteknik,?? telekrigsteknik (inkl. sensorer och målsökare),?? signaturanpassningsteknik,?? undervattensteknik,?? vapenteknik och ballistiskt skydd,?? skydd mot NBC-stridsmedel,?? människa-system-interaktion samt?? systemteknik för obemannade farkoster. ?I en s.k. strategisk grund ingår förmåga att kunna följa, förstå och värderaden tekniska och taktiska utvecklingen på alla områden som har eller bedömsfå avgörande betydelse för försvarets operativa förmåga, förmåga att fungerasom kompetent kund och kravställare på de områden anskaffning kan bliaktuella samt förmåga att på ett adekvat sätt driva och vidmakthålla befintligmateriel i fred, kris och krig. Flygteknik ingår i den strategiska grunden.För att säkerställa tillgång till strategisk kompetens på lång sikt bör de ickeobjektbundna satsningarna på forskning och teknikutveckling inom respekti-ve områden ligga kvar på dagens nivå. Regeringen bedömer att innehållet iFörsvarsmaktens forsknings- och teknikutvecklingsplan är väl avvägt motFörsvarsmaktens uppgifter och den föreslagna förändrade inriktningen avFörsvarsmakten.UtskottetStrategiska kompetenserUtskottet har ingen erinran mot regeringens bedömning av inom vilka tek-nikområden som behöver ha tillgång till s.k. strategiska kompeten-ser.Beredskap och forskning inom NBC-områdetRegeringenBeredskap inom NBC-områdetRegeringen bedömer att hotet från nukleära, biologiska och kemiska vapen(NBC-vapen) i den förändrade säkerhetspolitiska miljön har ökat och att detdelvis har en annan karaktär . Regeringen anser därför att ambitio-nen inom detta område på olika sätt måste höjas. Frågan berördes bl.a. ikontrollstationen och i Försvarsberedningens rapport (Ds 1999:2). Den för-ordade ambitionsökningen gäller främst kunskap om nya hot av NBC-karaktär och beredskapen inför eventuella NBC-händelser, särskilt när detgäller sådana som berör flera myndigheter och därmed fordrar samverkan.Enligt regeringen är följande åtgärder viktigast:? En arbetsgrupp för NBC-frågor bör inrättas för att initiera samverkanoch för att samverka inom NBC-området mellan berörda myndigheter.?? Kunskapen om den internationella utvecklingen på NBC-området börförbättras.?? Myndigheternas samverkan vid materieluppköp inom NBC-områdetbör utvecklas.?? NBC-aspekter bör i ökad utsträckning beaktas i arbetet med interope-rabilitet och i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. ?Berörda myndigheter bör enligt regeringen ges i uppdrag att ange svagheter-na i den nuvarande skydds- och beredskapsnivån vid insatser efter eventuellaNBC-händelser.MotionenKristdemokraterna anser i sin kommittémotion Fö32 (kd) att det är anmärk-ningsvärt att den översyn inom NBC-området som regeringen aviserar ipropositionen inte har gjorts innan regeringen beslutade att föreslå drastiskareduceringar i försvaret. En sådan översyn sägs nämligen kunna få högstpåtagliga konsekvenser för skydd och beredskap mot sådanastridsmedel. Den arbetsgrupp som regeringen aviserar och som skall tillsättasför samordning av förberedelser inför freds- och krigstida hot på NBC-området bör vara parlamentariskt sammansatt (yrkande 16).Forskning inom NBC-områdetSom framgått anser regeringen att de risker som är förknip-pade med NBC-vapen och andra hot av NBC-karaktär motiverar ökade am-bitioner för kunskap om nya hot av NBC-karaktär. Även anpassnings-principen och dess tillämpning är beroende av sådana kunskaper och därtillhörande hotanalys. Regeringen överväger därför att vidta åtgärder som ledertill ökade kunskaper om nya typer av NBC-stridsmedel.Regeringen anser att () bör ha ett särskiltansvar dels för att löpande bedöma utvecklingen och därigenom ha en hel-hetssyn inom området skydd mot NBC-stridsmedel, dels för att kunna varaen larmfunktion. FOA bör vidare vara regeringens och totalförsvarsmyndig-heternas expertorgan vad gäller hot-, nedrustnings- och skyddsfrågor inomNBC-området. Det är angeläget att detta ansvar utformas och inriktas i dia-log med avnämarna, dvs. de som har kunskapen om beredskap, operativinriktning samt nedrustnings- och säkerhetspolitik. Regeringen avser därförinrätta den beredningsgrupp för forskning inom NBC-området som prövatsunder . Den kommer även fortsättningsvis att ledas av Regerings-kansliet (Försvarsdepartementet). En strategi för NBC-forskningen bör tasfram. I denna strategi bör närmare framgå omfattning och inriktning avFOA:s särskilda ansvar.Enligt regeringen blir samarbete med andra länders försvarsforskning alltviktigare också inom NBC-skyddsområdet. Huruvida det är möjligt att göraen uppdelning av kompetenser mellan och andra länder och en sådanuppdelnings eventuella konsekvenser för vår beredskap sägs dock varaför tidigt att uttala sig om.Regeringen anser att i samverkan med , och Försvarsmakten börgöra en översyn av inriktning, finansieringsformer och omfattning av verk-samheten inom området joniserande strålning. Regeringen avser att ge Soci-alstyrelsen i uppdrag att definiera och motivera omfattningen av den strål-ningsmedicinska forskningen för att den skall kunna utgöra ett stöd till hälso-och sjukvårdsberedskapen. Regeringen bedömer vidare att det finns behov avökad samverkan mellan , Statens strålskyddsin-stitut, och i beredskapsfrågor och anseratt detta kan uppnås i den arbetsgrupp för NBC-frågor som regeringen avserinrätta.Som nämnts i det föregående har regeringen gett iuppdrag att se över de s.k. strategiska kompetenserna. NBC-kunskap utgören sådan strategisk kompetens där behovet av forskning skall preciseras.Regeringen bedömer att en ökad satsning bör ske på såväl teknisk analyssom underrättelseinhämtning och omvärldsanalys. Det är angeläget att dennasatsning sker i anslutning till den forskning som bedrivs.UtskottetUtskottet delar regeringens bedömning att ambitionerna på olika sätt börhöjas inom NBC-området. Utskottet har ingen annan uppfattning än rege-ringen om vilka åtgärder som därvid är viktigast att vidta, liksom hur forsk-ningen bör inriktas. Sålunda bör exempelvis () ha ett särskilt ansvar dels för att fortlöpande bedöma utvecklingen isyfte att kunna vidmakthålla en helhetssyn inom området skydd mot NBC-stridsmedel, dels för att kunna fylla rollen som en larmfunktion om utveck-lingen tenderar att medföra ökade risker. FOA bör vidare vara regeringensoch totalförsvarsmyndigheternas expertorgan när det gäller hot-, nedrust-nings- och skyddsfrågor inom NBC-området.Utskottet har erfarit att regeringens avsikt med den föreslagnaarbetsgruppen för NBC-frågor är att skapa insikt om behov aveventuella förändringar inom och mellan berörda myndigheteroch departement. NBC-hot av ny karaktär kan nämligenkomma att beröra flera myndigheter med krav på samordningoch gemensamma insatser. Utskottet ser därmed för närvarandeinget behov av en sådan översyn som förespråkas ikommittémotion Fö32 (kd) yrkande 16. Detta yrkande avstyrksföljaktligen.Avveckling av materiel och anläggningarUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 100-101 och 106-107) har anfört om avveckling av förnödenheter, mark, anläggningar ochlokaler. Utskottet behandlar vidare tillhörande motioner, nämligen Fö314 (s),Fö319 (m) yrkandena 1 och 2, Fö20 (m) yrkande 12 och Fö28 (fp) yrkande24.Avveckling av förnödenheterRegeringenRegeringen anför att det är en betydande mängd förnödenheter som skallavvecklas. Den exakta omfattningen kan inte anges, bl.a. på grundav att Försvarsmaktens nya organisation ännu inte är fastställd. Regeringenmenar dock att det kan komma att röra sig om betydligt mer än hälften av deförnödenheter som lagerhålls av Försvarsmakten. En del av dessa förnö-denheter har ett marknadsvärde medan andra genererar avsevärda avveck-lingskostnader. Regeringen bedömer att avvecklingen bör ske skyndsamt föratt minska kostnaderna för lagerhållning av övertaliga förnödenheter ochdärmed öka utrymmet för nödvändig förnyelse.Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten har regeringen rätt att, medvissa undantag, överlåta lös egendom om egendomen inte längre behövs förstatens verksamhet eller blivit obrukbar eller om den inte anskaffats medstatens medel. Regeringen anför att den har överlåtit rätten till myndigheterunder regeringen att under vissa förutsättningar sälja sådan lös egendom.Dessutom har regeringen gett ett tidsbegränsat bemyndigande till Försvars-makten att genom gåva överlåta viss övertalig materiel till svenska myndig-heter eller till biståndsorganisationer som i anslutning till en identifieradinternationell hjälpinsats har godkänts av Sida.Regeringen anser att Försvarsmaktens överskottsförnödenheter i förstahand bör utnyttjas inom de frivilliga försvarsorganisationerna, för humanitä-ra insatser, för militärt säkerhetsfrämjande materielsamarbete och för attstärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. I andra hand börnämnda förnödenheter säljas till civila företag där det bedöms finnas entydlig efterfrågan. För krigsmateriel torde sådan försäljning ske till för-svarsindustrin och marknadsmöjligheterna därvid bedömas med utgångs-punkt från vad riktlinjerna för krigsmaterielexport medger. Förnödenhetersom kan utnyttjas för humanitära insatser och katastrofhjälp eller för attstärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred måste lagerhållastills en identifierad insats blir aktuell. Det är regeringens uppfattning att dinte är Försvarsmaktens uppgift att bekosta sådan lagerhållning.Förnödenheter som inte är efterfrågade för bistånd och humanitära åtgär-der, säkerhetsfrämjande åtgärder eller för försäljning bör enligt regeringenförstöras. Detta gäller även för förnödenheter som av olika skäl inte börexponeras på marknaden. Med hänsyn till Försvarsmaktens kostnader förförrådshållning bör även förnödenheter förstöras om de inte bedöms kunnaöverlåtas tillräckligt skyndsamt.Regeringen avser att se över gällande reglering på området och lägga fasten inriktning för det förestående avvecklingsarbetet.Försvarsmakten skall pröva möjligheterna att tidigarelägga avvecklingenav förnödenheter för att därigenom bidra till att finansiera de förändringarsom regeringen föreslår i förhållande till Försvarsmaktens förslag från maj1999.MotionernaI motion Fö314 (s) av och (båda s) gesexempel på hur kommunpolitiker, länsmyndighet och näringsliv lyckatsskapa förutsättningar för civil verksamhet av olika slag när ett militärt för-band lagts ned. Dessa exempel sägs komma än mer i fokus inför det kom-mande försvarsbeslutet. Ur nationalekonomisk synvinkel borde överblivenmilitär utrustning komma till användning i civil verksamhet. Motionärernaföreslår därför att all materiel som inte oundgängligen behövs i försvarsorga-nisationen får bli kvar på respektive avvecklat förband för att kunna bidra tilatt skapa goda förutsättningar för kommande civil verksamhet.Anne-Katrine och (båda m) refererar i motion Fö319(m) till ett pågående projekt på den före detta flygflottiljen i , ettprojekt som visar att skrotvärdet av ett överstiger ,alltså vida mer än de som Försvarsmakten får vid skrotning avnämnda flygplan. Orsaken härtill sägs vara att värdefulla detaljer och materi-al skulle kunna tas till vara på ett betydligt bättre sätt. Motionärerna anserFörsvarsmakten borde genomföra liknande analyser innan anbud tas in påskrotning av större serier av materiel. Försvarsmakten, och därmed skattebe-talarna, skulle då kunna tjäna åtskilliga miljoner. Miljöaspekter skulle ocksåkunna tillgodoses på ett bättre sätt. Eftersom det finns anledning att inommånga områden ta till vara kunskaperna från olika skrotningsprojekt börregeringen undersöka möjligheten att införa ett centralt dataregister för olikavaror och producenter. Motionärerna hemställer att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts dels om analys ochoptimal återvinning av utrangerad materiel inom Försvarsmakten (yrkande1), dels om att införa ett centralt dataregister (yrkande 2).UtskottetDen förändrade inriktningen av Försvarsmaktens uppgifter och verksamhetmed tillhörande organisatoriska förändringar av olika slag innebär att enbetydande mängd förnödenheter behöver avvecklas. Regeringen har rätt att,på vissa villkor, överlåta lös egendom om denna inte längre behövs för sta-tens verksamhet. Utskottet har erfarit att regeringen harbemyndigat Försvarsmakten att, förutom till internationellt humanitärt bi-stånd, överlåta och överföra vissa överskottsförnödenheter till frivilliga för-svarsorganisationer, till de baltiska länderna samt till svenska myndigheter. Iförsta hand skall de övertaliga förnödenheterna omfördelas för att täckabrister på andra platser i Försvarsmakten. Därefter kan överväganden ske omförnödenheterna skall överlåtas. I det sammanhanget måste beaktas om mate-rielen är klassad som krigsmateriel, är belagd med sekretess eller om den pågrund av sin militärt specifika konstruktion kan utgöra en fara för person,egendom eller miljö.Utskottet anser liksom regeringen att Försvarsmaktens överskottsförnö-denheter i första hand bör utnyttjas inom de frivilliga försvarsorganisationer-na, för humanitära insatser, för militärt säkerhetsfrämjande materielsamar-marbete och för att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar ifred. De föreslagna militärdistriktenheterna kan härigenom få materiellaresurser som ger möjligheter att stärka det fredstida samhällets beredskap. Iandra hand bör dessa förnödenheter säljas till civila företag där det bedömsfinnas en efterfrågan. Utskottet håller alltså med motionärerna i motionFö314 (s) om att överbliven militär utrustning bör komma till användning icivil verksamhet. Utrustning och andra förnödenheter som kan användas ikatastrofhjälp och andra humanitära insatser eller för att stärka samhället vidsvåra påfrestningar i fred behöver emellertid lagerhållas. Liksom regeringenanser utskottet därvid att det inte är Försvarsmaktens uppgift att bekosta ensådan lagerhållning. Härav följer att utskottet avstyrker nämnda motion,eftersom motionärerna förordar att den övertaliga materielen behålls vidförbanden.I motion Fö319 (m) hävdas att materiel som skrotas skulle kunna tas till varapå ett bättre sätt. Motionärerna förordar dels analyser för återvinning avutrangerad materiel (yrkande 1), dels att ett centralt dataregister införs somstöd härför (yrkande 2). Utskottet delar motionärernas syn att skrotning ochåtervinning självfallet bör ske så ekonomiskt som möjligt och på ett miljö-mässigt acceptabelt sätt. Inför ett beslut om skrotning eller försäljning avöverskottsmateriel behöver emellertid en avvägning ske mellan möjligaintäkter och kostnader för försäljning, skrotning, återvinning, och lagerhåll-ning inför försäljning. Utskottet har erfarit att det i pågårarbete med att ta fram riktlinjer för det kommande avvecklingsarbetet. Ut-skottet utgår ifrån att det därvid sker överväganden i linje med vad motionä-rerna förespråkar varför motionen avstyrks.Avveckling av mark, anläggningar och lokalerRegeringenRegeringens förslag om att reducera Försvarsmaktens krigs- och grundorga-nisation kommer att medföra en omfattande avveckling av mark, anlägg-ningar och lokaler. Enligt 25 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får rege-ringen besluta om försäljning av statens fasta egendom när värdet av egen-domen inte överstiger . I den nu förestående avvecklingenoch försäljningen av mark, anläggningar och lokaler bedömer regeringen attvärdet av den egendom som överlåts mellan samma köpare och säljare vid ettoch samma tillfälle kan komma att överstiga 50 miljoner kronor.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta attsälja mark, anläggningar och lokaler som förvaltas av ,och som skall avvecklas till följd av beslut om reduceringar avFörsvarsmaktens krigs- och grundorganisation, även när värdet av egendo-men överstiger (hemställan nr 21).Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att vidutgången av respektive upplåtelsetid sätta ned statskapitalet med högst detbokförda värdet på sådan egendom som skall avvecklas (hemställan nr 22).Regeringen anser att bör få nyttja intäkterna från för-säljningen av egendomen för att täcka sådana kostnader som är en följd avavvecklingen. Härmed avses kostnader för avyttringsarbetet, vissa driftskost-nader som kan uppstå medan avyttringen pågår och andra återställningskost-nader än de som är en följd av miljöskyddslagens (1969:387) krav på För-svarsmakten att i egenskap av verksamhetsansvarig genomföra miljösane-ring. Efter det att avräkning skett av dessa kostnader skall Fortifikationsver-ket redovisa det som eventuellt återstår av inkomsterna mot en inkomsttitelpå statsbudgeten.Regeringen avser att uppdra åt att planera och genom-föra avyttringsprocessen. Regeringen avser även att uppdra åt att tillsammans med bl.a. utarbeta ett under-lag med en kulturhistorisk prioritering av den egendom som berörs av av-vecklingen.Försvarsmakten har, som nämnts, skyldighet att i samband med av-vecklingen enligt miljöskyddslagen (1969:387) genomföra miljösanering avberörda fastigheter. Miljösaneringen bör ske i den takt som de ekonomiskaresurserna medger. Till dess sådan är genomförd och fastigheterna kan säljasbör driftskostnaderna för aktuella fastigheter belasta Försvarsmakten. Rege-ringen avser att uppdra åt Försvarsmakten att senast i samband med delårs-rapporten redovisa en bedömning av omfattningen av miljösanering-en samt en bedömning av kostnaderna för detta.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta attFortifikationsverket skall få avräkna de kostnader som uppstår som en följdav avvecklingen från de samlade intäkterna från försäljningen av den egen-dom som skall avvecklas, med undantag av kostnader för den miljösaneringsom Försvarsmakten enligt miljöskyddslagen (1969:387) skall genomföra(hemställan nr 23).MotionernaModerata samlingspartiet anför i sin partimotion Fö220 (m) att det är ange-läget att se över statens avkastningskrav på fastighetsförvaltningen. Den s.k.MAL-reformen har verkat . En utvärdering av dess effekter börgenomföras, vilket som sin mening bör ge regeringen till känna(yrkande 12).Folkpartiet liberalerna tar i sin partimotion Fö28 (fp) också upp frågan omhyressättningen på försvarets anläggningar. Med exemplifiering från ensituation där det är fråga om ett val att lägga ned ett modernt kustartilleribateri eller ej, menar motionärerna att den nu tillämpade principen för kapital-kostnader och hyror kan leda till felaktiga beslut. Särskilt som möjlighetertill framtida anpassning bör beaktas.