bet · GN01UbU9 · 2000-03-09 00:00:00 — Möjligheten att utdelautbildningsbidrag till nya mottagare upphörde den 1juli 1993. I budgetpropositionen för budgetåret1995/96 meddelade den nya regeringen att det i detstatsfinansiella läge som rådde inte var möjligt atttillskjuta ytterligare resurser fördoktorandtjänster för att tillgodose behovet av flerstudiestödstillfällen. Regeringen föreslog därföratt utbildningsbidrag skulle återinföras somfinansieringsform för doktorander. följderegeringens förslag (prop. 1994/95:100 bil. 107f., bet. UbU13, rskr. 355).Hur de medel som finns tillgängliga förstudiefinansiering i forskarutbildningen skalldisponeras mellan utbildningsbidrag ochdoktorandtjänster beslutar respektive lärosäte,normalt berörd fakultetsnämnd, inom ramen för vadregeringen har föreskrivit. Utskottet är inte berettatt ta initiativ till att ändra på den ordningen.För och senare har regeringen i sinaregleringsbrev föreskrivit att av de medel somlärosätena totalt avsätter till studiefinansiering iforskarutbildningen skall användas tilldoktorandtjänster. En omvandling av ytterligareutbildningsbidrag, såsom begärs i motionerna, ärberoende av tillgången på medel, som avgörs ibudgetsammanhang.Folkpartiet efterlyser i motion 1999/2000:Ub414 enstrategi från regeringens sida för att komma tillrätta med forskarbristen (yrk. klararinte att tillgodose läkemedelsindustrins behov avforskarutbildade, och situationen är sannoliktlikartad inom andra industriforskningsområden,skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.I budgetpropositionen för konstateraderegeringen att behovet av forskarutbildade såvälinom högskolan som i hela samhället ökar kraftigt denärmaste åren. Mot denna bakgrund föreslogregeringen att examensmål skulle sättas upp förforskarutbildningen för varje lärosäte ochvetenskapsområde och att forskarutbildningen skulleeffektiviseras bl.a. genom den nämndaförändringen av villkoren för antagning. Riksdagengodkände regeringens förslag till riktlinjer förexamensmålen (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16 s. 92 ff.,bet. UbU7, rskr. Utskottet utgår från attregeringen följer hur examensmålen uppfylls ochliksom lämnar resultatinformation tillriksdagen.I motion 1999/2000:Ub414 föreslår ävenett tillkännagivande om att forskarutbildningen börtillmätas meritvärde också för tjänster som inte ärinriktade på forskning (yrk. 4).U t s k o t t e t avstyrker yrkandet omtillkännagivande.Den nämnda ökade efterfrågan från näringslivetpå forskarutbildade avspeglar ett ökat medvetande omforskarutbildningens värde. Att ytterligare ökadetta medvetande är snarare en fråga föropinionsbildning bland arbetsgivare och arbetstagareän för åtgärder av regeringen. En fördjupad insikthos aktörer utanför universitet och högskolor om vaden forskarutbildning ger bör kunna bli ett resultatav en ökad satsning från lärosätenas sida på dens.k. tredje uppgiften.I motion 1999/2000:Ub449 (m) förs fram förslag omdoktorsexamen inom konstnärliga yrken. Motionärenhävdar att avancerad konstnärlig utveckling ochforskning är tämligen likartade inslag iutvecklingen av landets kreativa massa och därförbör ha likartade examina.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionen.Riksdagen har tidigare avslagit liknande yrkanden,senast i betänkandet 1998/99:UbU7 s. 48. Densärskilde utredare som haft regeringens uppdrag attutreda möjligheterna till en samordning avverksamheten vid de konstnärliga högskolorna iStockholm lade i sin rapport utan gränser (Ds1998:67) fram förslaget att resurser skulle ställastill de konstnärliga högskolornas förfogande förutvecklandet av ett konstnärligt forskningsområde.Regeringen har inte fört fram något sådantförslag till riksdagen.ForskarkarriärEtt stort strukturellt problem i svensk forskning ärbristen på postdoktorala tjänster, anserCenterpartiet enligt motion 1999/2000:Ub499 (yrk.5). anser också att det behövs flerpostdoktorala tjänster och att bristen är enbidragande orsak till kvinnors svårigheter att kommain i den akademiska världen (mot. 1999/2000:Ub414yrk. 2 och 1999/2000:Ub814 yrk. 6).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Den som har avlagt doktorsexamen är behörig attsöka anställning inom högskolan som forskarassistentI första hand skall personer som avlagtdoktorsexamen för högst komma i fråga.Hur de tillgängliga resurserna disponeras mellanolika typer av lärare och annan personal beslutas avvarje lärosäte. Antalet forskarassistenter har inteökat i samma takt som antalet avlagdadoktorsexamina. Regeringen skrev att denanser att anställningen som forskarassistent i storutsträckning fyller behovet av en tidsbegränsadanställning för nydisputerade, men att den avser attlåta utreda frågan om en postdoktoral anställningytterligare (prop. 1998/99:94 s. 32). Högskoleverkethar fått ett uppdrag att utredaförutsättningarna för en ny, tidsbegränsadanställningsform som är meriterande för fortsattkarriär i högskolan och som stimulerar tillnationell och internationell rörlighet. I uppdragetingår bl.a. att analysera omfattningen av behovet avökade resurser för anställning av nyblivna doktoreroch hur detta behov bäst tillgodoses. Utredningenskall vara klar detta år. Utskottet utgårfrån att regeringen återkommer till idenna fråga.Vid sidan av anställning inom högskolan finns förnydisputerade ett antal s.k. postdoc-stipendier,flertalet avsedda för vistelse vid universitetutomlands. Postdoc-stipendierna utlyses av STINT isamverkan med forskningsråden och finansieras avSTINT. Dessutom disponerar forskningsråden särskildamedel från anslaget Särskilda utgifter viduniversitet och högskolor m.m. för postdoc-stipendier till kvinnor.Många nyexaminerade doktorer knyts tilltidsbegränsade forskningsprojekt vid lärosätena.Behovet av fler forskarutbildade i näringslivet,liksom inom andra delar av den offentliga sektorn änuniversitet och högskolor, blir alltmer uppenbart.Dessa avnämare har också ett ansvar för att anställanyexaminerade doktorer.Kristdemokraterna begär i motion 1999/2000:Ub474 attfemårsgränsen tas bort vid anställning somforskarassistent (yrk. Enligt motionärernaminskar denna regel möjligheten för forskare attt.ex. ta föräldraledigt, att söka internationelltprojektarbete eller att ta annan tillfällig tjänst.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Till anställning som forskarassistent skall somnyss nämnts i första hand komma i fråga sökande somhar avlagt doktorsexamen högst föreansökningstidens utgång (4 kap. 10 §högskoleförordningen SFS 1993:100, ändr. 1999:1037).Om det finns särskilda skäl, t.ex. sjukdom,föräldraledighet, tjänstgöring inom totalförsvareteller förtroendeuppdrag inom facklig organisationeller studentorganisation, kan en sökande komma ifråga i första hand även om hans eller hennesdoktorsexamen ligger längre tillbaka i tiden.Anställningen som forskarassistent är avsedd som enrekyteringstjänst. Företrädesregeln bidrar i vissutsträckning till att främja rörlighet mellanlärosätena, som enligt samstämmiga bedömningarbehöver öka snarare än minska. Utskottet är inteberett att förorda att man tar bort bestämmelsen omföreträde för den som avlagt doktorsexamen tämligennyligen.Finansiering av forskningVid många, främst mindre, högskolor finns inteförutsättningarna för att konkurrera omforskningsmedel på något så när lika villkor med destora högskolorna och universiteten, hävdarCenterpartiet i motion 1999/2000: Ub499. Därför bören plan läggas fast för att bygga uppforskningsmiljöerna vid alla landets högskolor (yrk.16).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Liksom när motsvarande yrkande behandlades tidigareunder detta (bet. 1999/2000:UbU3 s. 9)hänvisar utskottet till att den långsiktigautvecklingen av forskningsorganisationen hör hemmavid behandlingen av den kommande forskningspolitiskapropositionen och att resursfrågor bör behandlas ibudgetsammanhang.Centerpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub499 ens.k. kvalificeringstrappa för högskolorna (yrk. 1).Den skulle innebära att mindre och medelstorahögskolor enligt klara kriterier av Högskoleverketkan tilldelas rätt att utdela examina även inomforskarutbildningen och att de får rätt till ökaderesurser allteftersom de kvalificerat sig förexamina på högre nivåer.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Motsvarande yrkande har behandlats av riksdagenflera gånger , senast i betänkande1999/2000:UbU3 s. 9. Utskottet är inte heller nuberett att förorda ett system som innebär attHögskoleverkets kvalitetsprövning av verksamhetenger automatisk rätt till anslag på en viss nivå. Detingår inte i uppdrag att besluta omresurser till lärosätena. ställde sig vidförra bakom regeringens förslag attärenden om att tilldela en högskolavetenskapsområde, och därmed rätt att utdeladoktorsexamen inom detta, skall avgöras avregeringen och inte av (prop.1998/99:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. Skäletär just sambandet mellan resurser och ansvar förforskarutbildning.Myndighetsorganisationen för forskningsfinansieringtas upp i två motioner.Kristdemokraterna vill enligt motion1999/2000:Ub474 att skall begära enöversyn av forskningsrådens och sektorsorganensantal, struktur och form (yrk. Utgångspunkternaskall vara att åstadkomma ett effektivt utnyttjandeav samhällets resurser samt att skapa enorganisationsstruktur som stämmer överens med envärdeorienterad forskning. Även önskarenligt motion 1999/2000:Ub499 en översyn avmyndighetsstrukturen för forskningsfinansiering, sombör bli enklare och mer överskådlig och innebära attfinansieringen för den tvärvetenskapliga forskningentryggas även (yrk. Partiet anserockså att staten bör ha ett särskilt ansvar för attfrämja tvärvetenskaplig forskning och forskning medgränsöverskridande perspektiv (yrk. 18).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena med hänvisning till att en översyn avmyndighetsorganisationen har genomförts aven arbetsgrupp inom och attregeringen avser att lägga fram en proposition ifrågan . I uppdraget tillarbetsgruppen markerade regeringen att det måstefinnas adekvata former för att ge stöd tilltvärvetenskaplig forskning (se Ds 1999:68 s. 89).Folkpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub414 etttillkännagivande om att man bör söka nya vägar tillforskningsfinansiering utöver den som sker viarådsanslag och stiftelser samt näringslivet (yrk.8). Motionärerna hänvisar till exempel från Kanadasom närmare presenterats i en motion som behandladesav (mot. 1998/99:Ub9, bet.1999/2000:UbU3).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Det ena exemplet från rör en nationellsammanslutning av forskningsinstitut som strävarefter att brygga över det gap som finns mellanstatlig grundforskning och industrins tillämpadeforskning. För sådana ändamål finns i ettantal olika teknikpolitiska instrument, t.ex.kompetenscentrum, materialkonsortier och särskildaprogram för forskning inom strategiskaindustriområden. Medel anslås inom utgiftsområde 24Näringsliv. Det andra exempel som åberopas imotionen handlar om en venture capital-fond somsponsras av fackliga organisationer och enligtmotionärerna därmed får tillgång till förmånligaskatteregler. Utskottet anser inte att riksdagensärskilt bör lyfta fram de av motionärerna nämndaformerna.Centerpartiet för i motion 1999/2000:Ub499 på nyttfram sitt förslag om en samlad forskningsbudget föratt skapa en samlad bild av hur offentliga medel förforskning används (yrk. 19).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Motsvarande yrkande avslogs av i oktober1999 (bet. 1999/2000:UbU3 s. 18). Utskottethänvisade till att möjligheterna att göra en sådansamlad redovisning som begärs i motionen hängersamman med frågan om myndighetsorganisationen. Denfrågan är ännu inte avgjord. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att en samlad bild av huroffentliga medel för forskning används är önskvärd.En helt korrekt bild kan emellertid inte ges förräni efterhand, eftersom en del av de statliga medelsom används för forskning fördelas efter beslut avenskilda myndigheter som själva avgör hur mycketpengar de skall avsätta just för forskning.Statistiska centralbyrån (SCB) ger sedan längeårligen ut en analys av budgetpropositionen, däralla statliga medel i statsbudgeten för nästföljandeår vilka är avsedda för forskning tas med. Medlensfördelning på 16 olika ändamål (enligt eninternationellt överenskommen indelning) redovisas.Denna fördelning är baserad på hur respektivemyndighet tidigare budgetår har använt sinaforskningsmedel. Analysen, som är relativtdetaljerad, publiceras i serien Statistiskameddelanden och brukar komma ut efteratt budgetpropositionen lagts fram. Utskottet harerfarit att det inom pågårförberedelser för att inför ordförandeskapi EU ta fram en bok om utbildning och forskning iSverige, där det är meningen att statistik om destatliga forskningsresursernas användning skallingå.I motion 1999/2000:Ub499 för fram sittförslag att forskningsstiftelsernas styrelser skallutses i samma ordning som de nuvarandeforskningsråden och att regeringen skall få utsehögst en tredjedel av ledamöterna (yrk. 20).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen godkände att regeringen skallutse samtliga ledamöter i styrelserna för destiftelser som bildats med medel från de avveckladelöntagarfonderna (prop. 1996/97:5, bet. UbU3, rskr.99). framförde även då samma förslagsom i det yrkande som behandlas, och förslagetavslogs. Utskottet utgår från att regeringenåterkommer till i frågan om hur de organsom skall ha hand om statligforskningsfinansiering skall vara sammansatta.Enligt motion 1999/2000:Ub435 (kd) bör Linköpingsuniversitet få kompensation förbortfall av medel från (yrk. har aldrig byggtsut så som planerna föreskrev, heter det i forskning () har tillstor del finansierat forskarskolorna vid Linköpingsuniversitet. SSF minskar nu sin utdelning med 40 %.Kompensationen skall enligt motionärerna ges genomomfördelning inom berörda anslag.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Någon långsiktig plan för utbyggnad av Linköpingsuniversitet har inte antagits av . /82 hade det dåvarande Universitets-och högskoleämbetet föreslagit regeringen en planför utbyggnad av den temaorienterade forskningen iLinköping . I likhet medföredragande statsrådet i budgetpropositionen ansågutbildningsutskottet att det inte fanns anledningatt göra något uttalande om den framtida utbyggnaden(prop. 1980/81:100 bil. 12, bet. UbU31, rskr. 355).Stora satsningar av externa finansiärer kan leda till problem när satsningentrappas ner eller avbryts. Detta gäller Linköpingsuniversitet men också alla andra universitet ochhögskolor som fått externa anslag. Förslaget omomfördelning inom befintliga ramar till förmån förLinköpings universitet kan utskottet därför inteställa sig bakom. Utskottet utgår från attlärosätena, när de godkänner att verksamhetfinansieras med externa medel, beaktar de problemsom kan uppstå när den externa finansieringenupphör.I motion 1999/2000:Ub419 (fp) begär motionären enöversyn av gällande regler för lärosätenas uttag avadministrativa avgifter från ideella stiftelser.Ideella anslagsgivare till universitet och högskolorbelastas med lika höga administrativa avgiftersom t.ex. läkemedelsindustrin, när de beställerforskning vid universiteten. Detta kan enligtmotionären skada allmänhetens intresse av att bidratill forskningen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.Regeringen har med godkännande sedanlänge verkat för att alla externa finansiärer avverksamhet vid universitet och högskolor skall lämnafull kostnadstäckning. Utskottet anser inte attriksdagen bör frångå denna ståndpunkt.Ekonomistyrningsverket har på regeringens uppdragutvecklat en modell för beräkning av sådankostnadstäckning. Ärendet bereds nu inomUtbildningsdepartementet.Motion 1999/2000:Ub493 (s) tar upp förfarandet kringforskningsansökningar. Enligt motionärerna ärbehandlingstiden av ansökningar hos forskningsrådenmycket lång; det tar mellan att fåsvar på sin ansökan. Motionärerna vill att rutinernaskall förenklas och att en tidsgräns skall fastställas.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.Sedan budgetåret lades om till kalenderår har destatliga forskningsråden och RiksbankensJubileumsfond ändrat sina rutiner. Ansökningarlämnas numera in och råden fattarbeslut , alltså enbehandlingstid . ingavsansökan och fattades beslut i april.Utskottet anser inte att bör uttala sig omhur forskningsråden skall lägga upp sitt arbete. Detär självfallet viktigt att råden fattar sina beslutom anslag på grundval av en seriös och opartiskgranskning av ansökningarna. Detsamma gäller övrigastatliga myndigheter som fördelar anslag tillforskning.Forskning inom vissa områdenKristdemokraterna pläderar i motion 1999/2000:Ub474för en uppvärdering av den humanistiska ochsamhällsvetenskapliga forskningen (yrk. De villockså att hos regeringen skall begära enutredning av konsekvenserna av den obalans som demenar råder i medelstilldelningen mellannaturvetenskap och teknik å ena sidan ochsamhällsvetenskap och humaniora å den andra (yrk.3).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Mot bakgrund av förslag från kommittén Forskning2000 klargjorde regeringen i propositionen Vissaforskningsfrågor (prop. 1998/99:94) att det är dessuppfattning att de statliga resurserna förgrundforskning och forskarutbildning bör öka, isynnerhet vad gäller teknik och naturvetenskap, menatt detta inte skall ske genom någon neddragning avresurserna till samhällsvetenskaplig forskning.Riksdagen ställde sig bakom denna uppfattning (bet.1999/2000:UbU3, rskr. Utskottet anser attriksdagen bör stå kvar vid den.Folkpartiet tar i motion 1999/2000:Ub414 upp denmedicinska forskningens villkor (yrk. 5).Motionärerna anser att forskning ochforskarutbildning måste vara en naturlig del avläkararbetet vid universitetssjukhusen och attanställning där som läkare under vidareutbildning(AT-läkare och ST-läkare) skall kunna kombineras medforskning. Vidare ifrågasätter motionärerna i vadmån de s.k. ALF-medel som staten tillskjuter för attmöjliggöra klinisk forskning vid sjukhusen verkligenkommer forskningen till del. De anser attredovisningen av hur dessa medel används måste blitydligare.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.De s.k. ALF-medlen anvisas på statsbudgeten underett särskilt anslag inom utgiftsområde 16, kallatErsättningar för klinisk utbildning och omfattar anslaget 1,6 miljarderkronor. Dessa ersättningar grundar sig på avtal somstaten slutit med de berörda sjukvårds- ochtandvårdshuvudmännen innan mål- ochresultatstyrningen och det nuvarande systemet förresurstilldelning till grundläggandehögskoleutbildning kom till. Väsentliga delar avavtalen är enligt regeringens bedömning numeraobsoleta. Regeringen tillsatte en särskildutredare med uppdrag att biträdaUtbildningsdepartementet med att genomföra enöversyn och omförhandling av avtalen. Sedanutredaren, efter diskussioner med enförhandlingsdelegation utsedd av berörda landsting,funnit att landstingen inte var beredda att slutanya avtal, har regeringen sagt uppavtalen. InomUtbildningsdepartementet övervägs nu hur man skallgå vidare för att finna en ny lösning.De uppsagda avtalen, som alltså gäller i några årtill, förutsätter att det berörda lärosätet ochlandstinget/kommunen träffar särskilda avtal medlokalt anpassade bestämmelser för samarbetet.Utskottet har erfarit att ,i de diskussioner med landstingensförhandlingsdelegation som nämnts, har förtfram önskemål om en tydligare redovisning av hurALF-medlen används. I det ännu gällande ramavtaletför läkarutbildningen sägs bl.a. attlandstingskommunen och högskoleenheten skall samrådavid tillämpningen av ramavtalet och anslutandeavtal, bl.a. om hur ekonomiska och andra resurser avgemensamt intresse skall utnyttjas, och attöverenskommelse skall träffas mellan dessa parter omformerna för sådant samråd. Avtalet finns återgivetsom bilaga 2 forskningsproposition (prop.1989/90:90 s. 471 ff.).Ett stort antal motioner tar upp behov avytterligare forskning inom vissa ämnen eller omvissa frågor.Enligt motion 1999/2000:Ub239 (c) bedrivshistorieundervisningen i skolorna i alltför högutsträckning i ett rikssvenskt perspektiv.Akademiska möjligheter till något annat har saknats,vilket har fått svåra följder i kulturregionenSkåne. Motionären vill få till stånd möjlighetertill forskning kring den egna regionens historia(yrk. 5).Motion 1999/2000:Ub445 (v) tar upp forskning kringmänniskors fritid och livskvalitet. I nästaforskningsproposition bör regeringen inte begränsasig till olika delar av fritiden, som idrott, turismm.m., utan ta ett vidare och mer gränsöverskridandegrepp, anser motionären.Forskning om homo- och/eller bisexualitet tas upp itvå motioner, nämligen 1999/2000:So225 (fp, s, v, c,mp) yrkande 20 och 1999/2000:Ub431 (mp) yrkande 1.Motionärerna vill att omfattningen av forskning ochundervisning om homo-, bi- och transsexuellassituation skall ökas. I den förstnämnda motionenhänvisas till kartläggning 1997av forskningen om homosexualitet, som visat attforskning om homosexuellas situation förekommer, mensporadiskt. Det finns yngre forskare som ärintresserade, men i avsaknad av handledare kommerforskningen inte till stånd, skriver motionärernaoch vill att regeringen i den kommandeforskningspolitiska propositionen skall lägga framförslag om hur forskning om detta skall kunnastimuleras. Om transvestism och transsexualism finnsännu mindre forskning, varför svenska forskare ochmyndigheter måste bevaka den internationellaforskningen på området. - I den sistnämnda motionensägs också att det finns skäl att av etiska ochmänniskorättsliga skäl fördöma forskning omhomosexualitetens uppkomst. Regeringen bör stoppaforskningsstöd till sådan forskning, ansermotionärerna (yrk. 4).I motion 1999/2000:Ub804 (m) begärs etttillkännagivande om vikten av hushållsvetenskapligforskning (yrk. 5).Idrottsforskningen bör enligt motion1999/2000:Kr509 (m) vara ett ansvar förforskarsamhället, men det är naturligt attidrottsrörelsen får inflytande över de organ somsamordnar idrottsforskningen och attIdrottshögskolan i blir ett nationelltcentrum för idrottslig kunskapsutveckling på aktuellvetenskaplig grund (yrk. 5).Två motioner tar upp forskning av direkt betydelseför lärarutbildningen och verksamheten iskolväsendet. Forskning om IT som arbetsredskapbehövs enligt motion 1999/2000:Ub808 (kd). Det ärmycket viktigt med forskningsinsatser om hur datorerpåverkar undervisning och arbetssätt i skolan (yrk.4). En kraftfull och omedelbar satsning på forskninginom området vuxenutbildning och livslångt lärandebegärs i motion 1999/2000:Ub805 (kd) yrkande 4.I motion 1999/2000:Sf640 (mp) sägs att staten böranvisa pengar för att stimulera forskning om detmångkulturella samhället (yrk. I all socialforskning bör ingå ett perspektiv utifråninvandrares situation likaväl som ett könsperspektiveller ett handikapperspektiv, heter det i motionen.Behovet av ett forskningsuppdrag för att belysatraditionella afrikanska religioner i det modernasvenska samhället påtalas i motion 1999/2000:Ub440(s).Mer forskning om alternativmedicinska metoderbehövs enligt motion 1999/2000:Ub406 (fp). Sådanametoder används både inom och vid sidan av denetablerade hälso- och sjukvården, men det saknastill stor del forskning om sådana terapiformerseffektivitet och säkerhet respektive risker, skrivermotionären (yrk. Hon anser också att det börinrättas ett forsknings- och föralternativ medicin (yrk. 2).Fibromyalgi bör bli föremål för intensifieradforskning, sägs det i motion 1999/2000:Ub405 (m).Ökad hjärnforskning föreslås i motion1999/2000:Ub497 (mp), där motionärerna vill ha etttvärvetenskapligt hjärnforskningscentrum, och imotion 1999/2000:Ub809 (c) yrkande 2.Ett centrum för tvärvetenskaplig forskning ominomhusklimat och hälsa föreslås i motion1999/2000:Ub437 (s). Enligt motionärerna bör ettsådant inrättas vid Mitthögskolan.En rejäl satsning på forskningen kringmikrovågsrelaterade medicinska risker förordas imotion 1999/2000:Ub403 (m).