bet · GN01JuU17 · 2000-05-04 00:00:00 — De medel somföreslås tillförda i vårpropositionen framstår somotillräckliga.Det bör ankomma på regeringen att beakta detanförda i budgetarbetet.Vi anser att utskottets hemställan under moment 19bort ha följande lydelse:19. beträffande resurser m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ju17 och medanledning av motionerna 1998/99:Ju904 yrkande32, 1998/99:Sk818 yrkandena 2 och 4,1998/99:Sf607 yrkande 5, 1999/2000:Ju16,1999/2000:Ju20 yrkande 3, 1999/2000:Ju215, 1999/2000:Ju225och 1999/2000:Sf616 yrkande 5, som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i reservation 12.13. Avskaffande av Europol (mom. 20)() anför:Jag anser att aldrig skulle ha engagerat sigi Europolsamarbetet, vilket, enligt min mening,öppnar bl.a. för en registerhantering som inte äracceptabel i ett demokratiskt samhälle.Regeringen bör ges i uppdrag att verka för attEuropol avskaffas.Jag anser att utskottets hemställan under moment 20bort ha följande lydelse:20. beträffande avskaffande av Europolatt med anledning av motionerna 1998/99:U508 yrkande12 och 1999/2000:U513 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts ireservation 13.14. Det framtida Europol (mom. 21)(), (), (), (), () och () anför:Vi anser att det behövs ett väl fungerandepolissamarbete för att den internationellabrottsligheten skall kunna hejdas. Det är därförviktigt att Europol byggs ut och utvecklas till eneffektiv enhet för gemensam bekämpning av grovinternationell kriminalitet. Europolpersonal börkunna medverka i vissa operativa insatser, t.ex.utrednings- och spaningsarbete mot grov,gränsöverskridande brottslighet.Befogenheterna för Europol måste vara väldefinierade och beakta medborgarnas krav påintegritetsskydd. En annan utgångspunkt bör här varaatt endast sådana uppgifter som behöver utföras påeuropeisk nivå skall utföras inom EU:s ram.Verksamheten inom Europol bör också underkastasdemokratisk kontroll. Detta är särskilt viktigt omEuropols verksamhetsområde utvidgas.Regeringen bör få i uppdrag att verka för enutvidgning av Europol i den här angivna riktningen.Vi tillstyrker alltså motionerna 1999/2000:Ju904och 1999/2000:U503 i dessa delar. Motionerna1998/99:U508 och 1999/2000:U513 i här aktuella delarbör inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida.Vi anser att utskottets hemställan under moment 21bort ha följande lydelse:21. beträffande det framtida Europolatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju904yrkande 1 och 1999/2000:U503 yrkande 8 samt medavslag på motionerna 1998/99:U508 yrkande 13 och1999/2000:U513 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservation 14.15. Det framtida Europol (mom. 21)(), () och Sven-ErikSjöstrand (v) anför:Vi anser att bör verka för att det inrättasett särskilt kontrollorgan med parlamentariskainslag. Här bör en utgångspunkt vara att alla somförekommer i Europols register skall ha rätt att tadel av uppgifter om sig själva utan att det finnsnågra begränsningar.Det bör ankomma på regeringen att i detinternationella arbetet driva den linje vi nuförordat.Vi tillstyrker motionerna 1998/99:U508 och1999/2000:U513 i här aktuella delar. Motionerna1999/2000:Ju904 och 1999/2000:U503 bör däremot inteföranleda någon åtgärd.Vi anser att utskottets hemställan under moment 21bort ha följande lydelse:21. beträffande det framtida Europolatt med anledning av motionerna1998/99:U508 yrkande 13 och 1999/2000:U513yrkande 11 samt med avslag på motionerna1999/2000:Ju904 yrkande 1 och1999/2000:U503 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservation 15.16. Överstatligt beslutsfattande (mom. 22)() anför:Jag anser att det mellanstatliga samarbetet i tredjepelaren inte är tillräckligt effektivt när detgäller bekämpningen av den internationellabrottsligheten. Ett sätt att åstadkomma enförbättring vore att föra över dessa frågor till detgemensamma beslutsfattandet i första pelaren.Regeringen bör ges i uppdrag att beakta det nuanförda i det internationella arbetet.Jag anser att utskottets hemställan under moment 22bort ha följande lydelse:22. beträffande överstatligt beslutsfattandeatt med anledning av motion 1998/99:U507 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 16.17. Åtgärder mot narkotikabrottslighet(mom. 23)(), (), (), (), (), () och () anför:Vi anser att kampen inom EU mot narkotikan måsteintensifieras. Ett sätt kan vara att ge Europolvidgade befogenheter på detta område. Det är viktigtatt polisen och tullen kan samarbeta effektivt, ochdetta kräver gemensamma register och insatsstyrkor.Det krävs också samarbete i fråga om förebyggandearbete och när det gäller rehabilitering.Det anförda innebär att vi tillstyrker motionerna1998/99:So461, 1999/2000:Ju904 och 1999/2000:U514.Regeringen bör få i uppdrag att beakta det anfördai det internationella arbetet.Vi anser att utskottets hemställan under moment 23bort ha följande lydelse:23. beträffande åtgärder motnarkotikabrottslighetatt med anledning av motionerna 1998/99:So461yrkande 15, 1999/2000:Ju904 yrkande 5 och1999/2000:U514 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservation 17.18. En gemensam europeisk straffrätt (mom.24)() och ()anför:Vi anser att även samarbetet på det straffrättsligaområdet måste intensifieras. Den organiseradebrottsligheten måste kunna mötas med regler som ärgemensamma i EU:s medlemsländer. Den handlingsplansom redan utarbetats i ämnet är här en bra början.Även om det är viktigt att EU står enat i kampen motden organiserade brottsligheten bör de gemensammareglerna utformas som minimiregler. Varje land måstesjälvt få bestämma om de egna reglerna skall varasträngare.Vi anser att vissa brott förtjänar särskilduppmärksamhet inom ramen för ett sådant arbete somvi nu förordat. Här tänker vi bl.a. på denmotbjudande sexhandeln med kvinnor och barn.Straffen i flera av medlemsländerna är alldeles förlåga vid sådana brott. Vidare måste straffrättenanpassas till den tekniska utvecklingen så attpedofiler kan lagföras när de spriderbarnpornografiskt material. Slutligen måste densärskilda typ av brottslighet som har sin grogrund istorstädernas anonyma tillvaro motverkas. I dennadel handlar det inte så mycket om straffrättsligaåtgärder som om förebyggande åtgärder på det socialaplanet.Det bör ankomma på regeringen att driva de nubeskrivna frågorna i det internationella samarbetet.Vi anser att utskottets hemställan under moment 24bort ha följande lydelse:24. beträffande en gemensam europeiskstraffrättatt med anledning av motion 1999/2000:Ju904 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservation 18.Särskilda yttranden1. Gränsöverskridande övervakning ochförföljande (mom. 3)() och () anför:Vi noterar att det europeiska samarbetet går i enriktning som innebär att det operativa samarbetetbyggs ut. Som vi ser det kunde gränserna för vad somfår äga rum vara klarare. Eftersom dennu föreslagna lagen om internationellt polisiärtsamarbete emellertid innehåller regler som ipraktiken innebär att svensk polis avgör närutländsk polis skall få utöva myndighet här har vivalt att stödja regeringens förslag.2. Lagen om Schengens informationssystem(mom. 8)() och () anför:Som framgår av reservation 5 är vi i flera avseendenkritiska mot förslaget om SIS. Vi har emellertidvalt att inte reservera oss även i fråga om självalagregleringen.3. Avskaffande av Europol (mom. 20)() och () anför:Vi var kritiska när förslaget om deltagandei Europolsamarbetet behandlades i hösten1997. När nu samarbetet väl är en realitet anser viatt det bör vidtas åtgärder för att förbättra dendemokratiska kontrollen. Här handlar det främst omatt se till att organisationen ställs under någonform av parlamentarisk kontroll. Vi har alltså valtatt inte ställa oss bakom önskemålen om att avskaffaEuropol.Regeringens lagförslagUtskottets lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (2000:147) omändring i vapenlagen (1996:67)Härigenom föreskrivs att 11 kap. 1 § vapenlagen(1996:67) i stället för dess lydelse enligt lagen(2000:147) om ändring i nämnda lag skall ha följandelydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse------------------------------------------------------11 kap.------------------------------------------------------1 §------------------------------------------------------Regeringen får meddela föreskrifter om atta) denna lag eller vissa föreskrifter i lagen skalltillämpas även i fråga om andra föremål än sådana somanges i 1 kap. 2 och 3 §§, om föremålen är särskiltägnade att användas vid brott mot någons liv, hälsaeller personliga säkerhet,b) anslagsenergin eller utgångshastigheten hos enprojektil från ett skjutvapen skall understiga ettvisst värde för att vapnet skall anses varaeffektbegränsat enligt 2 kap. 1 §,c) bestämmelserna om tillstånd i 2 kap. 1 § inteskall gälla innehav av skjutvapen som lämnats överfrån staten till- statliga tjänstemän eller personer som tillhör detmilitära försvaret, räddningstjänsten ellerpolisväsendet,- den som för statens räkning tillverkarkrigsmateriel, eller- frivilliga försvarsorganisationer,-----------------------------------------------------d) tillstånd skall krävas d) tillstånd skallför överföring av krävas för överföring avskjutvapen eller skjutvapen ellerammunition från ammunition från Sverigetill ett annat land; och till ett annat land,-----------------------------------------------------e) den som avser att föra e) den som avser attut ett skjutvapen från föra ut ett skjutvapenSverige eller lånar ut från eller lånarett skjutvapen till någon ut ett skjutvapen tillsom är fast bosatt i ett någon som är fast bosattannat land och inte skall i ett annat land och inteanvända vapnet endast i skall använda vapnetSverige, skall anmäla endast i , skalldetta till anmäla detta tillpolismyndigheten. polismyndigheten, och omatt-----------------------------------------------------f) denna lag inte skallgälla i fråga omskjutvapen och ammunitionsom en företrädare för enannan stats myndighetmedför vid tillfälligtjänstgöring i .-----------------------------------------------------yttrande1999/2000:KU4yPolissamarbete m.m. med anledning avSveriges anslutning till SchengenTill justitieutskottetJustitieutskottet har beslutat attbereda tillfälle att avgeyttrande över proposition 1999/2000:64Polissamarbete m.m. med anledning av Sverigesanslutning till Schengen jämte de med anledning avpropositionen väckta motionerna.I propositionen föreslås bl.a. en lag ominternationellt polisiärt samarbete, en lag omSchengens informationssystem (SIS) samt i anslutningtill det en ny bestämmelse i sekretesslagen(1980:100) och ändringar i polisdatalagen(1998:622).Konstitutionsutskottet begränsar sitt yttrande tillförslagen i de delar de berörs av motionerna1999/2000:Ju18 yrkandena 2 och 6-8, 1999/2000:Ju21yrkandena 7-9 och 1999/2000:Ju22 yrkandena 2 och 3.UtskottetPropositionenSchengensamarbetets bakgrundDen fria rörligheten för personer är en avgrundstenarna i för den inremarknaden, tillsammans med den fria rörligheten förvaror, tjänster och kapital. Den fria rörlighetenför personer har i huvudsak förverkligats vad gällerden gemensamma arbetsmarknaden, fri etableringsrätt,erkännande av utbildningar m.m. Däremot harkontrollen av personer vid gränserna inte avskaffatsoch EU har således ännu inte blivit "ett område utangränser", med fri rörlighet för personer. I syfteatt påskynda förverkligandet av den fria rörlighetenför personer ingick , ochBeneluxstaterna 1985 ett avtal om att successivtavveckla personkontrollerna vid de gemensammagränserna och att utveckla det polisiära ochrättsliga samarbetet mellan staterna, det s.k.Schengenavtalet.År 1990 undertecknades tillämpningskonventionentill , med bestämmelser om praktiskaåtgärder för att genomföra avvecklingen avgränskontrollerna vid de inre gränserna samt övrigasamarbetsåtgärder. Det är dennatillämpningskonvention som innehåller de viktigastereglerna för samarbetet. ingickSverige, och avtal om att anslutasig till . och , sominte är medlemmar i och därför formellt inte kanansluta sig till fullt ut, harträffat ett särskilt samarbetsavtal för att anknytasig till Schengensamarbetet.Schengensamarbetets grundtankarSchengensamarbetet kan sägas innefatta tvågrundtankar, som är starkt sammanlänkade medvarandra. Det första är den fria rörligheten förpersoner, i den betydelsen att personkontrollernavid nationsgränserna mellan Schengenstater - inregräns - skall upphöra. Den andra grundtanken, somdelvis aktualiseras av den fria rörligheten förpersoner, är att kampen skall stärkas motinternationell kriminalitet och mot sådan invandringsom är illegal.För att den fria rörligheten för personer inte somen oönskad bieffekt skall bli till hjälp för deninternationella brottsligheten innefattarSchengensamarbetet ett antal olika s.k.kompensatoriska åtgärder i form av yttregränskontroll samt polisiärt och rättsligtsamarbete. Ett hjälpmedel i dessa sammanhang ärdataregistret Schengens informationssystem, SIS.Schengenkonventionens bestämmelser ompolissamarbetet är inriktat på att förebygga ochutreda brott och avser såväl informationsutbyte somoperativ samverkan. När det gällerinformationsutbyte sägs i propositionen att detvardagliga bilaterala informationsutbyte somförutses i utgår från att varjestat skall handla inom ramen för sin gällande rätt.Polisiärt samarbete inom SchengenPropositionenRegeringen föreslår att en särskild lag införs somreglerar det gränsöverskridande samarbetet ipolisiära frågor, lagen om internationellt polisiärtsamarbete. Den föreslagna lagen reglerar delssamarbete med stater som deltar i Schengensamarbetetoch medlemsstater i EU som ansluter sig tillSchengen, dels annat internationelltkonventionsbaserat polissamarbete.I den nya lagen anges under vilka förutsättningargränsöverskridande övervakning respektiveförföljande får äga rum, nämligen huvudsakligen:· gränsöverskridande övervakning om det i enSchengenstat pågår en förundersökning e.d.avseende brott som kan föranleda utlämning, somhuvudregel efter samtycke från svensk myndighet.Övervakningen skall genast upphöra om en svenskmyndighet begär det eller om samtycke inte harlämnats från gränsöverskridandet,·· gränsöverskridande förföljande om en person harupptäckts på bar gärning med att begå brott somkan föranleda utlämning eller om någon som ärhäktad eller avtjänar frihetsstraff har rymt,allt under förutsättning att förföljandet skeröver landgräns och som huvudregel att svenskmyndighet har lämnat samtycke. Förföljandet skallgenast upphöra om en svensk myndighet begär det,samt·· förföljande över Öresundsförbindelsen om enperson har upptäckts på bar gärning med att begåett brott som hör under allmänt åtal i Sverigeoch , avvikit från varje slagsfrihetsberövande på grund av brott, eller avvikitfrån annat frihetsberövande i den mån utlämningför verkställighet av beslut om vård ellerbehandling kan komma i fråga.·I den föreslagna lagen införs en bestämmelse somanger att de utländska tjänstemännen är skyldiga attfölja svensk lag och annan författning samtinstruktioner som meddelas av svenskapolismyndigheter, liksom att alltid kunna styrka sinbehörighet och identitet samt att det är förbjudetför de utländska tjänstemännen att beträda bostädereller andra platser som inte är öppna förallmänheten, eller använda tjänstevapen annat än inödvärn.Enligt skall utländskatjänstemän vara likställda med svenska poliser närdet gäller straffrättsligt skydd och ansvar samtskadestånd. regler om tjänstemänsstraffrättsliga skydd och ansvar görs därförtillämpliga på utländska tjänstemän genomhänvisningar i den nya lagen.Sverige har genom sin anslutning tillSchengenkonventionen och i det svensk-danskapolissamarbetsavtalet åtagit sig att ersätta den somhär i landet vållats skada av utländska tjänstemänsom utför gränsöverskridande förföljande ochövervakning. Ersättning skall utgå i denutsträckning skadan skulle ersättas om den vållatsav en svensk polisman. En regel om skadeståndsansvarför den svenska staten föreslås därför i lagen.Samtidigt skall skador som har åsamkats av svenskatjänstemän i utlandet ersättas av den stat därövervakningen eller förföljandet sker.Schengenkonventionens bestämmelser omgränsöverskridande övervakning och förföljandeinnebär att Schengenstaterna har åtagit sig att låtatjänstemän från andra Schengenstater utöva myndighetpå sitt territorium. Då tjänstemän från en annanSchengenstat utövar myndighet i är detsåledes enligt regeringen det andra landetsmyndighet som utövas här. De utländskatjänstemännens befogenheter när de befinner sig påsvenskt territorium begränsas dock av bestämmelsernai den nu föreslagna lagen om internationelltpolisiärt samarbete. De utländska tjänstemännen står- på samma sätt som svenska polismän som utövarsvensk myndighet i en annan Schengenstat ärunderkastade JK:s och JO:s tillsyn - under tillsynav myndigheterna i sina respektive hemländer när debefinner sig i . Lagen om internationelltpolisiärt samarbete bör därför enligt regeringeninte föranleda några ändringar i reglerna om JK:soch JO:s tillsyn.MotionernaI motion 1999/2000:Ju21 av m.fl. (mp)hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attutländska tjänstemäns myndighetsutövning skall varaunderställd JO:s och JK:s tillsyn (yrkande 7).Gränsöverskridande övervakning föreslås kunna skevid överskridande av alla typer av gränser, tillskillnad från gränsöverskridande förföljande sombara får ske över landgräns. Detta innebär attpolismän och i vissa fall tulltjänstemän från allaSchengenstater kan utöva övervakning här i landet.De utländska tjänstemännen får även medföra sinatjänstevapen eftersom inte ställt upp någraförbud mot medförande av dessa. Dessutom kommerbrottsbalkens regler om tjänstemäns straffrättsligaskydd och ansvar att göras tillämpliga på utländskatjänstemän. Skadeståndsskyldighet som har uppkommittill följd av utländska tjänstemäns handlande skallockså ersättas av . Om svenska staten skallha skadeståndsskyldighet för dessa utländskatjänstemän borde staten rimligen ha en möjlighet attställa deras myndighetsutövning under JO:s och JK:stillsyn.I motion 1999/2000:Ju22 av och () hemställs att beslutar omsådan ändring i lagarna med instruktion förRiksdagens ombudsmän () och Justitiekanslern attenskilda utländska tjänstemän, som omfattas av desvenska reglerna om straffrättsligt ansvar för feloch försummelser som begåtts i myndighetsutövninghär i , skall stå under JO:s och JK:s tillsynoch åtalsrätt (yrkande 2). EnligtSchengenkonventionen skall de tjänstemän sombefinner sig på en annan stats territorium för attgenomföra gränsöverskridande övervakning ellerförföljande likställas med mottagandestatstjänstemän om de begår brott eller utsätts förbrott. Regeringen synes enligt motionärerna anse dettillräckligt att utländska tjänstemän står undertillsyn av myndigheterna i sina respektivehemländer. Enligt motionärerna bör de utländskatjänstemännen omfattas av JK:s och JO:s tillsyn ochåtalsrätt. Även om den gränsöverskridandeövervakningen och förföljandet innebär att en annanstat utövar myndighet här i innebärkonventionen att de enskilda tjänstemännen skallomfattas av de svenska reglerna om straffrättsligtansvar för fel och försummelser som begåtts imyndighetsutövning här i . Att särbehandlautländska tjänstemän på detta sätt torde inteöverensstämma med allmänt rättsmedvetande. Lagarnamed instruktion för ombudsmän () ochJustitiekanslern bör enligt motionärernakompletteras på denna punkt.Konstitutionsutskottets bedömningSchengenkonventionens bestämmelser omgränsöverskridande övervakning och förföljandeinnebär att Schengenstaterna har åtagit sig att låtatjänstemän från andra Schengenstater utöva myndighetpå sitt territorium. Då tjänstemän från en annanSchengenstat utövar myndighet i är detenligt regeringen det andra landets myndighet somutövas här. Både vid gränsöverskridande övervakningoch vid gränsöverskridande förföljande har denmottagande staten alltid rätt att när som helstbeordra att ågärden på dess territorium avbryts. Denhar även rätt att meddela instruktioner som deövervakande eller förföljande tjänstemännen skalllyda. De utländska tjänstemännens befogenheter närde befinner sig på svenskt territorium begränsas avbestämmelserna i den föreslagna lagen ominternationellt polisiärt samarbete. De utländskatjänstemännen står under tillsyn av myndigheterna isina respektive hemländer när de befinner sig iSverige. Enligt regeringen bör därför den föreslagnalagen om internationellt samarbete inte föranledanågra ändringar i reglerna om JK:s och JO:s tillsyn.Utskottet som delar denna bedömning avstyrker därförmotionerna 1999/2000:Ju21 yrkande 7 och1999/2000:Ju22 yrkande 2.Schengens informationssystemPropositionenSchengens informationssystem (SIS) är ett datasystemsom är uppbyggt som ett spanings- ochefterlysningshjälpmedel. SIS skall bestå av dels ennationell enhet (s.k. N.SIS), som är ett nationelltregister, för varje Schengenstat, dels en centralteknisk stödfunktion (s.k. C.SIS). Med hjälp avC.SIS kommer varje Schengenstats nationella registeratt innehålla uppgifter som är identiska meduppgifterna i de andra staternas nationellaregister. Varje Schengenstat använder sedan sittnationella register för de sökningar somSchengenkonventionen reglerar.SIS utgör ett medel för att genomföra många av dekompensatoriska åtgärder som Schengenkonventionenförutsätter och ett medel för att i praktikenunderlätta det internationella samarbetet,exempelvis vad gäller ömsesidig rättslig hjälp ochutlämning. I SIS kan varje Schengenstat föra inuppgifter om personer, fordon eller föremål som ärefterlysta eller på annat sätt eftersökta, med enbegäran om att någon särskild åtgärd som anges iSchengenkonventionen skall vidtas med personen ifråga om han eller hon påträffas, vid engränskontroll eller inom ett Schengenland. En sådanbegäran kallas i för rapport,och den begärande staten rapporterande stat.Schengenkonventionens bestämmelser reglerar vilkaåtgärder man kan begära genom SIS. Däremot åläggerden inte medlemsstaterna att utföra sådana åtgärderåt varandra. Vilka åtgärder som får utföras avgörsenligt varje Schengenstats nationella rätt. Härföljer åtgärder som får begäras i SIS.En efterlysning med begäran om att den efterlystapersonen skall tas i förvar för utlämning fårregistreras i SIS. I finns enspärrlista över personer som den rapporterandestaten begär skall nekas tillträde till elleruppehållstillstånd inom Schengenområdet. Det finnsmöjlighet att begära uppgifter om uppehållsort ellerhemvist beträffande försvunna personer samt vittnen,åtalade som ålagts att infinna sig viddomstolsförhandling eller personer som skall dömastill påföljd för brott eller inställa sig för attavtjäna ett frihetsstraff. Det är möjligt att begäratillfälligt omhändertagande av en person med hänsyntill dennes eller annans säkerhet. En begäran omdold övervakning och särskild kontroll av personeroch fordon får göras under vissa angivnaomständigheter i syfte att bekämpa brottslighet ochförebygga hot mot den allmänna säkerheten, elleravvärja fara för statens inre och yttre säkerhet.Fordon eller föremål som får efterlysas med begäranom att de skall tas i beslag eller kunna användassom bevismaterial i rättegång i brottmål fårregistreras i SIS.SIRENE-kontoren (förkortning för SupplementaryInformation Requested at the National Entry) är denmyndighet i varje Schengenstat som har huvudansvaretför det . Det är som registrerar statens rapporter i SIS.Varje Schengenstats SIRENE-kontor är vidare denstatens enda kontaktpunkt vad gäller SIS. När enpolis, tulltjänsteman eller kustbevakningstjänstemanvid sökning i SIS i samband med en kontroll finneratt det finns en framställning beträffande enperson, ett fordon eller ett föremål skall denrapporterande staten i regel underrättas om detta.Det kan också förekomma att handläggningenförutsätter att kompletterande upplysningaröversänds till den anmodade staten.