bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — 22).Barbro m.fl (s) anför i motion A214 att regeringen snarastbör se över möjligheten att höja taket för lönebidragen. Liknande tankegång-ar framförs av () i motion A245. Motionären anser att det ärrimligt att räkna upp den bidragsgrundande lönenivån till samma nivå somlöner i övrigt utvecklats sedan taket senast bestämdes. En sådan uppräkningbör kunna finansieras inom ramen för det utrymme som skapas på grund avatt arbetslösheten sjunker och sysselsättningen ökar. Även m.fl. (s) anser i motion A246 att taket för lönebidragen bör höjas.I motion A236 framför () att lönebidrag bör kunna ges tillredan anställda som av något skäl fått nedsatt arbetsförmåga.Bengt Niska och (båda s) förespråkar i motion A262 ettökat antal lönebidragsanställningar och en indexering av taket för den löne-bidragsgrundande lönen. Detta skulle kunna ske genom att de höga löne-bidragen inom den privata sektorn omförhandlades.Dan () pläderar i motion So487 för att regeringen bör tillsätta enutredning om lönebidraganställningar i syfte att stärka de lönebidragsanställ-das ställning på arbetsmarknaden avseende nivån på lönebidragen, höjt takför ersättning samt decentraliserad administration av utbetalningarna (yrk. 3).I följande motioner behandlas ytterligare aspekter på lönebidragen.Folkpartiet anser i motion So321 (yrk.17) att en modell med handledare förfunktionshindrade på arbetsmarknaden bör lanseras på bred front. Ett systemmed detta stöd på arbetsplatsen bör enligt partiet lämpligen kunna utvecklasgenom ett flexibelt utnyttjande av lönebidragen. I partiets motion1998/99:So465 (yrk. 20) framförs samma yrkande.I två motioner väcks frågor om satsningen på s.k. Kulturarvs-IT bör utvidgaseller på annat sätt ges annat innehåll.Kristdemokraterna anser i kommittémotion Kr313 att satsningen på Kultur-arvs-IT bör omfatta också kommunerna . Det skulle inne-bära, menar motionärerna, att utrustning, lokaler och kunnande som finns hosSVAR, som är en byrå i , skulle kunna utnyttjas i Kulturarvspro-jektet (yrk. 5).Agneta m.fl. (s) anser i motion A233 att tjänster eller medel somavsatts för satsningen på Kulturarvs-IT också skall tilldelas SVAR i Väster-norrland.Lena och (båda s) begär i motion A239 att rege-ringen bör tillsätta en utredning om hur tilldelningen av arbetshjälpmedelskall kunna förändras så att den bättre svarar mot det behov av arbetshjälp-medel som finns i dag.Elisebeht m.fl. (s) anser i motion A258 att den myndighet, försäk-ringskassan eller AMV, som tillhandahåller arbetshjälpmedel till en arbets-handikappad också skall åläggas att hålla arbetshjälpmedlet försäkrat.I det följande refereras motioner som direkt tar upp anslagets storlek.Kristdemokraterna begär i motion A254 att anslaget A 3 Särskilda åtgärderför arbetshandikappade ökas med i förhållande till rege-ringens förslag för (yrk. 35 delvis).Centerpartiet förordar i motion A275 (delvis) att anslaget A 3 Särskildaåtgärder för arbetshandikappade ökas med i förhållandetill regeringens förslag.Folkpartiet anser i motion Fi212 att anslaget A 3 Särskilda åtgärder för ar-betshandikappade bör ökas i förhållande till regeringens förslag med 80miljoner kronor för (yrk. 15 delvis). Motsvarande förslaglämnas också i motion A231 (yrk. 23 delvis).Utskottets ställningstagandeEnligt AMS rapport för (Ura 1999:15)kan en viss nedgång på arbetsförmedlingen noteras av antalet arbetssökandemed arbetshandikapp . Antalet uppgår till cirka 125 000personer. Både antalet och andelen långtidsinskrivna bland de arbetshandi-kappade har minskat något. Däremot har andelen arbetshandikappade avsamtliga långtidsinskrivna ökat något. I dagens gynnsamma arbetsmark-nadsläge anser utskottet att det är viktigt att ta vara på arbetsmarknadensefterfrågan på arbetskraft också för dem som har ett arbetshandikapp. I Sve-riges handlingsplan för sysselsättning, som utarbetats mot bakgrund av EU:ssysselsättningsriktlinjer, anges att regeringen på olika sätt främjar funktionshindrades inträde på arbetsmarknaden, stödjer deras utveckling i arbetslivetsamt förhindrar utslagning. Vidare anges att data om funktionshindradesarbetskraftsdeltagande och sysselsättningsförhållanden analyseras regelbun-det för att få till stånd effektiva åtgärder. Vid dessa analyser bör regeringenäven beakta hur den fortsatt gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknadenkan tas till vara för de arbetshandikappade under år 2000.Utskottet övergår till att behandla de yrkanden som avser nivån på ochandra regler kring lönebidragen.Den 1 juli 1991 gjordes lönebidraget flexibelt från att tidigare ha haft fastabidragsnivåer och dessutom olika nivåer för skilda kategorier av arbetsgiva-re. Enligt nu gällande regler skall bidraget fastställas efter den arbetssökan-des behov och förutsättningar med hänsyn till graden av funktionsnedsätt-ning. Som mål för bidraget gäller bl.a. att det skall utgöra ett stöd för rehablitering. Lönebidraget skall därmed enligt intentionerna planeras så att bidra-get successivt kan reduceras. Den förutvarande regel som åsyftas i motionA254 innebar att vid omprövning av beslut om lönebidrag som fattats föreden skulle beaktas om en minskning av lönebidraget skulle kunnamedföra påtaglig risk för att den anställde inte fick behålla anställningen.Regeln gällde således endast omprövning av beslut som fattats när löne-bidragsnivåerna var fasta. En återgång till denna ordning kan anses stridamot de mål som sattes upp då bidraget gjordes flexibelt. Med hänsyn tilldetta avstyrker utskottet motion A254 (yrk. 21).Den 1 juli 1995 infördes en ny regel som innebar att lönebidrag kan läm-nas med ett belopp som motsvarar högst av lönekostnaden för denanställde, oavsett vem som är arbetsgivare. infördes ett undantag fråndenna huvudregel för den som efter anställs i allmännyttigaorganisationer. För dessa personer kan lönebidrag lämnas av löne-kostnaden. För dem som anställts till den 1 juli1997 hade bidraget redan från början bestämts till högst . Det är bak-grunden till att lönebidragsförordningen inte heller nu medger en 90-procentig bidragsnivå för denna grupp. Motion A254 (yrk. 22) avstyrks.Flera av motionärerna anser att taket för den inkomst som får läggas tillgrund för lönebidrag bör höjas. Detta tak är enligt lönebidragsförordningen13 . Nivån har legat fast . Utskottet har inte, vidtidigare tillfällen då denna fråga väckts, varit berett att förorda en höjningtaket på den bidragsgrundande inkomsten eller en anpassning av det tilllöneutvecklingen. Mot bakgrund av den positiva utvecklingen för svenskekonomi utgår dock utskottet ifrån att regeringen, när utrymme ges, prövarmöjligheterna att justera nivån på den maximala inkomst som får läggas tillgrund för bidraget. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionernaA214, A245, A246, A262 samt So487 (yrk. 3).När det gäller frågan om lönebidrag bör kunna ges till redan anställda kanutskottet konstatera att lönebidrag är en lönesubvention som tillskapats föratt stödja nyanställning av arbetshandikappade. Utskottet anser att man böröverväga om det finns situationer när det kan vara befogat med lönebidragäven i ett bestående anställningsförhållande. Utskottet vill understryka att ensådan möjlighet inte får innebära att arbetsgivarens allmänna ansvar förarbetstagarens rehabilitering minskar. Utskottet föreslår att vad som ovananförts, med anledning av motion A236, ges regeringen till känna.Folkpartiet framför i två motioner att en modell med handledare för funk-tionshindrade bör lanseras på bred front. Utskottet kan konstatera att detsärskilda introduktions- och uppföljningsstödet () är ett individuellt stödtill en arbetssökande med funktionshinder. Det särskilda stödet ges till såvälden arbetssökande som till arbetsplatsen. har bedrivits som försöks-verksamhet men är en reguljär arbetsmarknadspolitiskåtgärd som samtliga län har möjlighet att erbjuda som stöd till funktionshind-rade. Enligt AMS årsredovisning för har 780 funktionshindradeomfattats av verksamheten , varav 500 nytillkomna . Enkraftig ökning har alltså skett. Mot den bakgrunden avstyrks motionernaSo321 (yrk. 17) och 1998/99:So465 (yrk. 20).Riksdagen beslutade efter förslag i budgetpropositionen för om ensärskild satsning för att öka tillgängligheten till kulturarvet och bereda arbetill personer med arbetshandikapp, Kulturarvs-IT. Satsningen är en försöks-verksamhet som skall pågå med en första utvärdering efter tvåår. Målgruppen utgörs av personer med mycket nedsatt arbetsförmåga, dvs.personer som arbetsgivaren kan få lönebidrag för. Försöks-verksamheten innebär också en särskild regionalpolitisk satsning förlagd till iförsta hand , men även Ulriksfors och . Satsningen avser iförsta hand de centrala museernas behov av registrering och digital bearbet-ning av sina samlingar. I samband med behandlingen föreslog utskottet etttillkännagivande att i den mån platserna i , och Ulriks-fors inte kan besättas med personer som har sådant gravt funktionshindersom avses med satsningen bör resurserna överföras till den del av satsningensom avser länsmuseerna.Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att ställa sig bakom förslagenom en ytterligare utvidgning av försöksverksamheten Kulturarvs-IT. Motio-nerna Kr313 (yrk. 5) och A233 avstyrks därför.I två motioner tas frågor om arbetshjälpmedel upp. När det gäller försäk-ring av arbetshjälpmedel inser utskottet att kostnaderna, med tanke på deavancerade och dyrbara arbetshjälpmedel det kan vara fråga om, i vissa fallkan utgöra ett hinder i synnerhet för allmännyttiga organisationer och småföretag. Utskottet anser därför att det bör övervägas vilka möjliga åtgärdersom kan vidtas för att undanröja detta problem. Utskottet föreslår att vad somovan anförts med anledning av motion A258 ges regeringen till känna. Mo-tion A239 avstyrks.När det gäller anslagsnivån anser , att denna bör höjas. Utskottet, som ovan påtalat vikten av att i nuva-rande gynnsamma arbetsmarknadsläge ta vara på arbetsmarknadens efterfrå-gan på arbetskraft också för dem som har ett arbetshandikapp, anser inte attdet finns skäl att avsätta medel för anslaget med högre belopp änregeringen föreslagit. Utskottet avstyrker därför motionerna A254 (yrk. 35delvis), A275 (delvis), Fi212 (yrk. 15 delvis) och A231 (yrk. 23 delvis). Iavsnittet 3.6 nedan finns en sammanställning av utskottets ställningstagande ifråga om anslagen på utgiftsområde 14.Utskottet biträder regeringens förslag till bemyndigande under anslaget(prop. 3).Anslaget A 4 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1995-19991PropositionenTusental kronor1998Utfall1 713 082Anslagssparande1 199 2791999Anslag1 840 484Utgiftsprognos2 300 0002000Förslag1 242 5632001Beräknat128 3442002Beräknat01Anslaget har tidigare benämnts Europeiska socialfonden m.m.Under detta anslag redovisas utbetalningarna från Europeiska socialfondenför . Utbetalningarna avser delfinansiering avinsatser inom ramen för strukturfondsmålen 2, 3, 4, 5b och 6 samt gemen-skapsinitiativen. Från anslaget bekostas vidare den statliga medfinansiering-en av mål 4 och insatser av mål 4-karaktär inom mål 6.Verksamheten för den innevarande programperioden avslutas under år2001 varför inga utbetalningar beräknas ske från anslaget därefter.Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Iavsnittet 3.6 nedan finns en sammanställning av utskottets ställningstagande ifråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget A 5 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-2006PropositionenTusental kronor2000Förslag641 00012001Beräknat1 663 0002002Beräknat1 663 0001Nytt anslag.Under detta anslag skall utbetalningarna från Europeiska socialfonden redovisas. Utbetalningarna skall avse delfinan-siering av insatser inom de nya strukturfondsmålen 1, 2 och 3 samt gemen-skapsinitiativet Equal. Från anslaget skall även statlig medfinansiering av ensatsning på kompetensutveckling inom mål 1 och mål 3 bekostas.De nuvarande strukturfondsmålen 3 och 4 skall under programperioden2000-2006 ersättas av ett nytt mål 3 inom Europeiska socialfonden. Mål 3,som skall omfatta insatser för såväl arbetslösa som anställda, skall stödjagenomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin och de årligariktlinjerna för sysselsättningen. En särskild utredare har fått i uppdrag attbl.a. ta fram förslag till ett samlat programdokument för mål 3. Regeringenavser att lämna ett programförslag för mål 3 till senast islutet av oktober 1999.Regeringen anser att en satsning bör göras på kompetensutveckling för re-dan anställda. Satsningen som bör finansieras av socialfondsmedel och stat-lig medfinansiering, till hälften vardera, bör uppgå till totalt 400 miljonerkronor och under 2001 och 2002.Regeringen förutsätter att medfinansiering sker från arbetsgivare inom ramenför trepartssamverkan. De angivna beloppen inkluderar kompetensutvecklingav anställda inom ramen för mål 1.Verksamheten inom strukturfondsprogrammen är av långsiktig karaktäroch omfattar bl.a. fleråriga projekt. Det innebär att åtaganden under anslagetkan medföra kostnader för kommande budgetår. Regeringen begär därför attriksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska för-pliktelser under anslaget som innebär utgifter om högst 2 400 miljoner kro-nor (yrk. 4).MotionerI motion N278 anför att det är av stor betydelse att åtgärdernainom det nya mål 3 fokuseras på de allra minsta företagen. Det är enligtpartiet felaktigt att som föreslagits i utredningen mål 3 (SOU 1999:107)bruttolönesumman används som utgångspunkt för tilldelning av medel förstimulans till kompetensutveckling. Det är särskilt negativt för enmansföre-tag där lönesumman ofta är mycket blygsam. Den lägsta stödnivån bör sättastillräckligt högt för att utgöra en stimulans också för det lilla företaget. Reringen bör återkomma med förslag om det (yrk. Även ()anser i motion A203 att framtida mål 3 inom bör stimulerade mindre företagen att utveckla sin kompetens (yrk. 1), att medel bör öron-märkas för enmansföretag (yrk. 2) samt att utbetalningen bör ske enligt ettsystem som anpassas till dessa företags förutsättningar (yrk. () framför även han i motion N374 att åtgärderna inom nya mål 3 börfokusera på de allra minsta företagen.Utskottets ställningstagandeRegeringen har till EU kommissionen avlämnat förslag tillsamlat programdokument för mål 3 . I programdokumentetanges att den övergripande inriktningen för Europeiska socialfondens insat-ser skall vara att utifrån målet om en utveckling av de mänskliga resurserna iarbetslivet prioritera insatser som ligger mellan utbildning och arbete ochsom riktar sig till både sysselsatta och arbetslösa. Det gäller insatser för sovill gå vidare inom eller utanför den egna arbetsplatsen, som riskerar attförlora sina arbeten på grund av att de har otillräcklig kompetens eller indi-vider som på grund av låg kompetens eller andra orsaker står långt från ar-betsmarknaden.Fem insatsområden föreslås för att förverkliga de politikområden där soci-alfonden kan agera. Insatsområde 1 är kompetensutveckling för sysselsattaoch den första åtgärden inom detta område avser generell stimulans till kom-petensutveckling för sysselsatta. I programdokumentet anförs att små ochmedelstora företag skall prioriteras inom denna åtgärd. Ett lägsta stimulans-bidrag föreslås. Detta kan för mindre företag innebära ett högre belopp än detgenerella tak på av bruttolönesumman som föreslås.Utskottet ser positivt på att små och medelstora företag skall prioriteras tilldessa åtgärder för kompetensutveckling. I den mån motionerna inte tillgodo-setts genom det ovan anförda avstyrks motionerna N278 (yrk. 3), A203 (yrk.1-3) samt N374. I avsnittet 3.6 nedan finns en sammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Utskottet tillstyrker regeringens begäran om bemyndigande rörande ansla-get A 5 (prop. 4).Anslaget A 6 kronor1998Utfall7 154Anslagssparande8 0911999Anslag13 525Utgiftsprognos15 0002000Förslag13 7682001Beräknat13 97912002Beräknat14 20011Motsvarar 13 768 tkr () inrättades den 1 juli1997.IFAU:s uppgift är att främja, stödja och genomföra utvärderingsstudier avarbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder och studier av arbetsmarkna-dens funktionssätt.Från anslaget betalas kostnader för personal, projekt, lokaler och andraförvaltningskostnader vid institutet.Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Iavsnittet 3.6 nedan finns en sammanställning av utskottets ställningstagande ifråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget A 7 Bidrag till administration av grundbelopp till ickeanslutnaPropositionenTusental kronor1998Utfall56 650Anslagssparande-5 1501999Anslag61 183Utgiftsprognos56 3002000Förslag62 4452001Beräknat63 39812002Beräknat64 40011Motsvarar 62 445 tkr prisnivå.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagmkdcfp62 445-62 445Från anslaget betalas vissa förvaltningskostnader i den kompletterande ar-betslöshetskassan ALFA. Utgifterna avser dels administrationen av grund-beloppet för de icke anslutna och dels - under uppbyggnadsskedet budget-åren 1998-1999 om dessa kostnader inte täcks av anslutningsavgifterna -administrationen av ersättningen för dem som är anslutna till arbetslöshets-kassan.Enligt regeringens bedömning kommer anslaget fr.o.m. budgetåret 2000inte längre att belastas av kostnaderna för administrationen av ersättningenför de som är anslutna till arbetslöshetskassan.MotionModeraterna förordar i motion A277 införandet av en allmän arbetslöshets-försäkring fr.o.m. . Partiet räknar med att en sådan försäkringkommer att belasta statsbudgeten med ca för år 2000utöver regeringens förslag. I detta belopp ingår också de medel som rege-ringen anslagit för den s.k. ALFA-kassan under anslaget A 7 Bidrag tilladministration av grundbelopp för icke anslutna. Anslaget bör enligt motio-närerna utgå (yrk. 8).Utskottets ställningstagandeI avsnitt 2.1 ovan behandlas förslag om en allmän arbetslös-hetsförsäkring. Utskottet delar som framgått där inte uppfatt-ning om en ny försäkring och avstyrker därför motion A277 (yrk. Ut-skottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Iavsnittet 3.6 nedan finns en sammanställning av utskottets ställningstagande ifråga om anslagen på utgiftsområde 14.3.3 B ArbetslivInledningPropositionenArbetslivspolitiken skall verka för en god och utvecklande arbetsmiljö därindivider inte förslits, skadas eller slås ut från arbetslivet.En viktig förutsättning för ökad sysselsättning och tillväxt är en fortsattprioritering av insatser för en god arbetsmiljö, integrering av arbetsmiljöar-betet med verksamheten i övrigt, liksom av insatser mot faktorer i arbets-miljön som ger upphov till skador och funktionsnedsättningar.Arbetslivspolitiken har enligt regeringen som en central uppgift att bidratill ökad kunskap och kompetens i arbetslivet. Därigenom kan sysselsättning,tillväxt, förnyelse och ett utvecklande arbete stimuleras. Det är vidare avstörsta vikt att forsknings- och utvecklingsarbetet inom arbetslivsområdetbidrar till ökad kunskap om och utveckling av en god arbetsmiljö, en effektivarbetsorganisation och en arbetsmarknad tillgänglig för alla.Det är angeläget att arbetslivsforskningen i större utsträckning sker i sam-arbete med näringslivet, betonar regeringen i budgetpropositionen. Forskningoch utveckling samt tillsyn bör även fortsättningsvis bedrivas i aktiv samver-kan med regionala och lokala aktörer.När det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män anger regeringen attforskningen inom jämställdhetsområdet bör vidareutvecklas och även i fort-sättningen ha hög prioritet. I fråga om integration och mångfald skall inomarbetslivsområdet insatser för att motverka utslagningen från arbetslivet medsystematiskt förebyggande insatser ha fortsatt hög prioritet. Möjligheternaför personer med funktionshinder att få och behålla ett arbete skall underlät-tas.MotionerNedan redovisas motioner under vart och ett av anslagen B 1-B 14. Här gesen överblick över vissa förslag som avser flera olika anslag i B-avsnittet.Moderaterna anser enligt vad som framgår närmare nedan i kommittémotionA277 (yrk. 9-13) att anslagen B 1-B 5 successivt bör trappas ned. Medhänsyn till gjorda åtaganden begränsas neddragningen av dessa anslag till ca5 % för budgetåret 2000.Kristdemokraterna förordar i kommittémotion A254 (yrk. 33 delvis) engenomgripande analys av anslagen B 2-B 5 . Genom en tydli-gare prioritering, samordning och fokusering av forskning och utvecklinginom arbetslivsområdet bör anslagen kunna reduceras med sammantaget 200miljoner kronor fr.o.m. budgetåret 2001.Centerpartiet förespråkar i motion A275 (delvis) ett moratorium för realaanslagsökningar till statliga myndigheter m.m., vilket medför minskningar avanslagen B 1, B 3, B 5 och B 8. Partiets budgetalternativ innefattar ocksåfinansieringen av förvaltningskostnaden för (nuvarande anslag B 4) inom det av regeringen föreslagna anslaget B 2 som avser förvaltningskostnaden för Arbetslivsinstitutet.I avsnittet B Arbetsliv behandlas också motioner från samt en-skilda motioner.Anslaget B 1 ArbetarskyddsverketPropositionenTusental kronor1998Utfall369 942Anslagssparande42 5351999Anslag376 133Utgiftsprognos412 5332000Förslag392 6852001Beräknat398 22612002Beräknat401 66721Motsvarar 392 285 tkr prisnivå.2Motsvarar 389 585 tkr prisnivå.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagmkdcfp392 685-19 000-9 997Arbetarskyddsverket (AV) består av Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) ochYrkesinspektionen (YI).AV har till uppgift att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningenefterlevs. Verket skall utarbeta och sprida information i syfte att förbättraarbetsmiljön. AV skall även övervaka att tobakslagstiftningen efterlevs inomarbetsmiljöområdet. Verket har också ansvar för viss tillsyn enligt miljöbal-ken i fråga om bekämpningsmedel och genetiskt modifierade mikroorganis-mer.Regeringen föreslår att AV:s anslag förstärks med med hänsyntill de nya uppgifter som kommer att åläggas AV genom lagen (1999:678)om utstationering av arbetstagare. Förstärkningen bör finansieras genom envaraktig överföring från anslaget B 3 Forskning, utveckling och utbildningm.m.I budgetpropositionen redovisas att () har anmältinvändningar rörande de leasingavtal som AV tecknat under budgetåret 1998och menar att de borde ha redovisats som finansiell leasing. Regeringenavser att efter överläggningar med de båda myndigheterna klarlägga fråganoch därefter föreslå AV lämpliga åtgärder.Vid beräkningen av anslaget har en teknisk justering gjorts. Den har ge-nomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagd kompensation för premi-erna för avtalsförsäkringar.MotionerModeraterna föreslår enligt vad som framgått ovan i kommittémotion A277(yrk. 9) en successiv nedtrappning av anslaget B 1. Anslaget föreslås fast-ställt till , dvs. med ett lägre beloppän vad regeringen föreslagit.Centerpartiet föreslår i kommittémotion A275 (delvis) att anslaget bestämstill ett ca lägre belopp än vad regeringen föreslagit.Utskottets ställningstagandeUtskottet som biträder regeringens förslag till medelsanvisning avvisar där-med besparingsförslagen från i motion A277 (yrk. 9) och Cen-terpartiet i motion A275 (delvis). I avsnittet 3.6 nedan finns en sammanställ-ning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Utskottet noterar att () i Årlig rapport gjortkommentarer som berör AV.