bet · GO01FiU11 · 2000-11-09 00:00:00 — För att ge debägge myndigheterna möjlighet att lösa sina akutaekonomiska problem behöver anslaget ökas.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet, som har yttrat sig i form avprotokollsutdrag, tillstyrker propositionensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medkulturutskottet, propositionens förslag (yrkande22 delvis).Utgiftsområde 18Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggandeBostadsbidrag (A 10)PropositionenRegeringen föreslår att anslaget A 10Bostadsbidrag minskas med 470 000 000 kr.Utgifterna för bostadsbidrag är starkt beroendeav inkomst-, boendekostnads- ocharbetslöshetsutvecklingen och därmed av densamhällsekonomiska utvecklingen i stort.Minskande arbetslöshet och ökade reallönerinnebär att kostnaderna för bostadsbidragminskar. Mot bakgrund av den senaste ekonomiskabedömningen kan därför anslaget A 10Bostadsbidrag minskas.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande(BoU2y) propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medbostadsutskottet, propositionens förslag (yrkande22 delvis).Vissa investeringsbidrag (nytt anslag)PropositionenRegeringen föreslår att ett nytt ramanslag A 13Vissa investeringsbidrag på anvisas.Regeringen avser att finansiera det nya anslagetgenom att dra in motsvarande belopp från detsenast på statsbudgeten uppfördaramanslaget A 12 Investeringsbidrag föranordnande av bostäder för studenter m.fl.I mitten av 1990-talet lämnade stateninvesteringsbidrag för vissa förbättringsåtgärderi bostäder och lokaler. Bidragen finansieradesfrån det på tionde huvudtiteln uppfördareservationsanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, som senast /96 varuppfört på statsbudgeten. Detta anslag kan inteanvändas efter utgången av . Till följd avöverklaganden återstår fortfarande vissa äldreutfästelser om bidrag som behöver infrias. Ettnytt anslag bör anvisas för ändamålet.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande(BoU2y) propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medbostadsutskottet, propositionens förslag (yrkande22 delvis).Utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvårdMiljöövervakning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag attramanslaget A 2 Miljöövervakning m.m. ävenfår användas för aktieägartillskott tillAB om högst1 500 000 kr.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget A 2Miljöövervakning m.m. även får användas föraktieägartillskott till om högst 1 500 000 kr.AB har bildats avstaten, , Industriförbundet ochFöretagarnas . Bolagetregistrerar på uppdrag av regeringen företagenligt EU:s frivilliga miljöledningssystem EcoManagement and Audit Scheme (EMAS) samt utförinformationsarbete om systemet.Staten är huvudägare av av aktieinnehavet.Riksdagen beslutade (prop. 1994/95:101, bet.1994/95:JoU9, rskr. 1994/95:86) attinom ramen för befintliga medel på det dåvarandeanslaget A 2 Bidrag till miljöarbete underfjortonde huvudtiteln tillföra för att täckainitialkostnader. Därefter beslutade (prop. 1995/96:107, bet. 1995/96:JoU15, rskr.1995/96:38) att regeringen fick tillföra ettaktieägartillskott om . För attmöjliggöra att bolaget fullgör sina uppgifteravseende information om EMAS-systemet kan det blinödvändigt att tillskjuta ytterligareägarkapital. Som villkor skall gälla attöverskott från verksamheten skall användas föratt återbetala tillskjutet kapital. Regeringenavser att närmare se över verksamhetens former.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionensförslag (yrkande 17).Utgiftsområde 22 KommunikationerVäghållning och statsbidrag (A 2) samtBanhållning (A 4)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag omytterligare medel. Vidare bifallerriksdagen att regeringen får besluta omtidigareläggning av investeringar somingår i de nationella och regionalainfrastrukturplanerna, eller på annat sättbeslutats av , underförutsättning att förskottering sker frånkommuner eller enskilda i enlighet med vadregeringen föreslår.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget A 2 Väghållningoch statsbidrag ökas med ochanslaget A 4 Banhållning ökas med 70 000 000 kr.Sommarens översvämningar kräver extraordinärainsatser för att återställa vägnätet ochjärnvägsnätet. En del av återställningsbehovetbedöms kunna åtgärdas medan resterandebehov beräknas kunna åtgärdas först under år2001. De totala kostnaderna föråterställningsarbetet har av bedömtsuppgå till , fördelat med 350miljoner kronor 2000 och 200 miljoner kronor2001. Kostnaden för bedöms uppgå till70 . Samtliga kostnaderför bedöms falla ut . För attmöjliggöra dessa särskilda insatser anserregeringen att anslaget A 2 Väghållning ochstatsbidrag behöver ökas med ochanslaget A 4 Banhållning behöver ökas med70 . I regeringens budgetförslag för år2001 ingår ytterligare underanslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag.Resterande behov av medel för att återställaskadad infrastruktur får och Banverkettills vidare finansiera genom omprioriteringaroch genom att nyttja sina anslagskrediter.Regeringen föreslår vidare att den bemyndigasatt för anslagen A 2 Väghållning och statsbidragsamt A 4 Banhållning besluta om tidigareläggningav investeringar som ingår i de nationella ochregionala infrastrukturplanerna, eller på annatsätt beslutats av , om kommuner ellerenskilda förskotterar investeringsutgifterna.Sådan förskottering får aldrig överstiga avde medel som under respektive anslag ärtillgängliga för investeringar.Enligt beslut (prop. 1990/91:100bilaga 8, TU26, rskr. 326 och TU25, rskr. 325)får regeringen medge tidigareläggningar avinvesteringar i vägar och järnvägar om utgifternaförskotteras av kommuner eller enskilda. Detsammanlagda värdet av förskotteringarna får uppgåtill högst av de medel som är tillgängligaför infrastrukturinvesteringar. Regeringen anseratt det är en fördel om planerade investeringarkan genomföras tidigare än de anvisadeanslagsmedlen tillåter eller planen förutserunder förutsättning av att kommuner ellerenskilda förskotterar medel och inga krav ställspå indexuppräkning eller ränta på förskotteratbelopp. För att möjliggöra ytterligaretidigareläggningar bör den högsta tillåtnaomfattningen av förskotteringar därför nu höjasfrån till av de medel som underrespektive anslag är tillgängliga förinvesteringar.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet, som har yttrat sig i form avprotokollsutdrag, tillstyrker propositionensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag om ökadmedelstilldelning (yrkande 22 delvis).Vidare tillstyrker finansutskottet, också dettai likhet med trafikutskottet, att regeringen fårdet önskade bemyndigandet (yrkande 18).Bidrag till sjöfarten (B 3)PropositionenRegeringen föreslår att anslaget B 3 Bidrag tillsjöfarten ökas med . Finansieringsker genom att anslaget D1 Ersättning tillStatens järnvägar i samband med utdelning från ABSwedcarrier minskas med motsvarande belopp.Bidrag utgår enligt förordningen (1996:1559) omstatligt bidrag till svensk sjöfart. Ytterligaremedel behöver tillföras anslaget.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet, som har yttrat sig i form avprotokollsutdrag, tillstyrker propositionensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag (yrkande22 delvis).Post- och telestyrelsen:Förvaltningskostnader för vissamyndighetsuppgifterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag attanslaget C 1 Post- och telestyrelsen:Förvaltningskostnader för vissamyndighetsuppgifter också skall kunnaanvändas till att finansieramarknadskontroll av radio- ochteleterminalutrustning.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget C 1 Post- ochtelestyrelsen: Förvaltningskostnader för vissamyndighetsuppgifter också skall kunna användastill att finansiera den marknadskontroll avradio- och teleterminalutrustning som Post- ochtelestyrelsen skall bedriva enligt lagen(2000:121) om radio- och teleterminalutrustning.Post- och () ansvarartillsammans med förmarknadskontroll av radio- ochteleterminalutrustning. Denna uppgift regleras ilagen (2000:121) om radio- ochteleterminalutrustning som trädde i kraft den 8april 2000. Huvuddelen av PTSverksamhetskostnader finansieras genom avgifter.Det finns däremot inget lagstöd för PTS att under2000 ta ut avgifter för finansiering avmarknadskontroll av radio- ochteleterminalutrustning. kommerverksamheten att finansieras genom avgiftsuttag.Regeringen anser att det nu aktuella anslagetskall kunna användas till att finansierakostnader under år 2000.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet, som har yttrat sig i form avprotokollsutdrag, tillstyrker propositionensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag (yrkande19).Utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommunerBidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landstingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag atthögst av anslaget A 2Bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landsting får användas föratt bistå kommuner, som har haft betydandekostnader till följd av översvämningarna ijuli 2000.Vidare bifaller regeringensförslag att anslaget får användas föranalys- och utvecklingsarbete avseendekommunkontosy-stemet.PropositionenRegeringen bedömer att högst 100 miljoner kronorav anslaget A 2 Bidrag till särskilda insatser ivissa kommuner och landsting behöver användas föratt bistå kommuner, som har haft betydandekostnader till följd av översvämningarna i juli2000. Utan ett sådant stöd finns det risk för attverksamheten i berörda kommuner påverkasnegativt. För att få ekonomiskt stöd skallkommunerna ansöka om ersättning hos regeringen,varefter en prövning görs.Vidare föreslår regeringen att anslaget fåranvändas för analys- och utvecklingsarbeteavseende kommunkontosystemet. Regeringen harnyligen behandlat frågan om kommunkontosystemet,dels ekonomiska vårproposition (prop.1999/2000:100), dels i propositionen Vissakommunalekonomiska frågor (prop. 1999/2000:115).Ytterligare analysarbete behöver göras, bl.a. föratt förklara de stora variationerna iutbetalningar som föreligger mellan olikakommuner. Vidare är det regeringens avsikt attinleda ett utvecklingsarbete i syfte att stärkamöjligheterna till uppföljning och kontroll avkommunkontosystemet. För detta ändamål bedömerregeringen att högst av anslagetbehöver användas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionensförslag (yrkande 20).Statligt utjämningsbidrag till kommuner ochlandsting (A 3)PropositionenRegeringen föreslår att anslaget A 3 Statligtutjämningsbidrag till kommuner och landsting ökasmed . Finansiering sker genom attden utjämningsavgift som kommuner och landstingbetalar in till staten ökar i motsvarandeomfattning.Det kommunala utjämningssystemet syftar tillatt ge kommuner och landsting likvärdigaekonomiska förutsättningar. Detta sker genom enutjämning för skillnader i skatteunderlag(inkomstutjämning) och för strukturellt betingadekostnadsskillnader (kostnadsutjämning).Utgifterna för utjäm-ningsbidraget belastar detnu aktuella anslaget. Inkomsterna från denutjämningsavgift som kommuner och landstingbetalar till staten redovisas på statsbudgetensinkomstsida. Systemet är i principsjälvfinansierat.Storleken på utjämningsbidraget respektiveutjämningsavgiften fastställs under budgetåret,varför avvikelser kan förekomma i förhållandetill det av beslutade anslaget. Dedefinitiva beräkningarna av Statistiska cen-tralbyrån avseende visar attomslutningen i utjämningssystemet blir drygt 619miljoner kronor högre än vad som beräknades ibudget-propositionen . Orsaken är främstatt omslutningen i inkomstutjämningen ökat. Denökade omslutningen innebär att såvälutjämningsbidraget som utjämningsavgiften harökat. Statsbudgetens saldo påverkas därmed inte.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionensförslag (yrkande 22 delvis).KommunkontosystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslag attden i statens redovisning upptagna fordransom motsvarar underskottet ikommunkontosystemet, dock högst4 , skrivs ned vid utgångenav . avslår därmed motionFi211 (fp) yrkande 25.Jämför reservation (fp).PropositionenRegeringen föreslår att den i statens redovisningupptagna fordran som motsvarar underskottet ikommunkontosystemet, dock högst 4 ,skrivs ned vid utgången av år 2000.Genom det s.k. kommunkontosystemet, sominfördes , får kommuner och landstingtillbaka ingående moms. Kommunkontosystemetbestår av två räntebärande konton hosRiksgäldskontoret, ett för kommuner och ett förlandsting. Utgifterna från kontona finansierasgenom ett enhetligt tillskottsbelopp per invånaresom kommuner respektive landsting betalar.Riksskatteverket fastställer tillskottsbeloppetsstorlek . Systemet omslöt totalt 27,2miljarder kronor . Omslutningen har ökatmed eller sedansystemet infördes.Under de senaste åren har de av statenfastställda tillskottsbeloppen till kommunkontotinte räckt för att täcka utbetalningarna tillkommuner och landsting. Vid utgången av år 2000bedöms underskottet i kommunkontosystemet uppgåtill högst vilket är någothögre än den prognos som angavs i den ekonomiskavårpropositionen.Kommunkontosystemet bibehålls . Enutredning tillsattes med uppgift attanalysera och förklara orsakerna till de ökadeutbetalningarna samt den omfördelningseffekt somuppstår på grund av den kollektivafinansieringen. Utredningen lämnade hösten 1999betänkandet Kommunkontosystemet och rättvisan(SOU 1999:133). Ett fortsatt analysarbete avkommunkontosystemet kommer att genomföras.Avsikten är att kommuner och landsting skalllämna betydligt fler uppgifter än vidansökan om utbetalning ur kommunkontosystemet.Uppgifterna skall möjliggöra en förbättraduppföljning av kommunkontosystemet. Vidarebehöver en analys genomföras av de storavariationerna av utbetalningarna mellan olikakommuner respektive landsting. Dessutom påbörjasen analys av hur ansökningarna till systemetskall kunna kontrolleras samt hur en eventuellomprövning av beslut om utbetalning skall kunnagöras. Regeringen avser också att tillsätta enarbetsgrupp för att se över systemet som helhet.Efter dessa analyser avser regeringen attåterkomma till riksdagen.Grunden för kommunkontosystemet är att det ärkommunerna och landstingen som skall finansierasystemet. Det vore inte rimligt att höja avgiftenså mycket att den även täcker det ackumuleradeunderskottet, bl.a. mot bakgrund av de storavariationerna i utbetalningar mellan olikakommuner och landsting. En sådan höjning skullemärkbart påverka kommunernas och landstingensekonomi. Regeringen föreslår därför att den istatens redovisning upptagna fordran sommotsvarar underskottet i kommunkontosystemet,dock högst 4 , skrivs ned vidutgången av . Underskottet harfinansierats av de år då detuppstått. Nedskrivningen påverkar därför inteytterligare statens lånebehov.MotionenI motion Fi211 av m.fl. (fp)föreslås att avvisar regeringensförslag (yrkande 25).Finansutskottets ställningstagandeSom regeringen påpekar vore det inte rimligt atthöja avgiften så mycket att den även täcker detackumulerade underskottet, bl.a. mot bakgrund avde stora variationerna i utbetalningar mellanolika kommuner och landsting. En sådan höjningskulle märkbart påverka kommunernas ochlandstingens ekonomi.Finansutskottet tillstyrker såledespropositionens förslag (yrkande 21). Motion Fi211(fp) yrkande 25 avstyrks därmed.Utskottet behandlar andra frågor omkommunkontosystemet i betänkande 2000/01:FiU3Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.Finansutskottets sammanställningav anslag och utgiftsområden påtilläggsbudgetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller regeringens förslagtill ändrad fördelning på utgiftsområdenaoch om ändrade och nya anslag påtilläggsbudget.Regeringens förslag till ökningar av anslagenuppgår till brutto . I vissafall finns förslag till finansiering av denföreslagna utgiftsökningen genom minskning av2000 års anslag. Minskningarna av anslaguppgår totalt till . Såledesinnebär detta att anvisade medel sammanlagt ökarmed 5 914 miljoner kronor.Regeringens ambition är att ökade utgifterskall finansieras genom motsvarande minskning avutgifterna . Efter de föreslagnaåtgärderna uppgår budgeteringsmarginalen till 0,6miljarder kronor för år 2000.Finansutskottet har i det föregående tagitställning till de föreslagnaanslagsförändringarna. Utskottet har i samtligafall tillstyrkt regeringens förslag. Ingamotioner har väckts rörande anslagsfrågorna. Detinnebär att utskottet också tillstyrkerregeringens förslag om ändrad fördelning påutgiftsområdena. Således tillstyrkspropositionens yrkande 22. Utskottets förslagtill riksdagsbeslut framgår av punkt 8 iutskottets förslag jämte den efterföljandespecifikationen över ändrade ramar påutgiftsområden och ändrade och nya anslag.I bilaga 2 till betänkandet återfinns ensammanställning av förändringar på tilläggsbudget1 och 2 på utgiftsområdesnivå.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Bemyndigande om nedskrivning av fordran ikommunkontosystemet (punkt 7) (fp)av ()Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7borde ha följande lydelse:7. avslår regeringens förslag yrkande21. Därmed bifaller motion2000/01:Fi211 yrkande 25.StällningstagandeJag anser att regeringens förslag om avskrivningav fordran motsvarande underskottet ikommunkontosystemet bör avvisas. Det nuvarandesystemet är svåröverskådligt och behöver ändras.I avvaktan på att detta sker bör underskotttäckas inom systemets ram. Kommunmomsen bördärför inte efterskänkas utan erläggas i beräknadomfattning.Jag föreslår således attriksdagen avslår regeringensförslag yrkande 21. Därmedbifaller motion2000/01:Fi211 (fp) yrkande25.Särskilda yttranden1. Sjukpenning och rehabilitering(utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikapp) (m, kd, c och fp)(), (), LennartHedquist (m), Per (), (), (), () och () anför:Vi kan konstatera att utgifterna försjukpenningen fortfarande ökar kraftigt. Irådande situation är i praktikentvungen att skjuta till mer medel. Vi vill dockmarkera att regeringens hantering av frågan inteär tillfredsställande. Regeringen har reageratför sent. Genom att användabudgeteringsmarginalen för ofinansierade utgifterhar regeringen försatt sig i en kompliceradsituation. Den tidigare tillämpningen avbegränsningsbeloppen visar att regeringen kanhamna i en situation där den tvingas att agerautan närmare eftertanke.Vi tvingas konstatera attbudgeteringsmarginalen återigen har missbrukatsför syften som den inte ursprungligen var avseddför. Regeringen har visat sig vara alltför ivrigatt se budgeteringsmarginalen som ettreformutrymme, inte som en buffert förförändringar i de ekonomiska förutsättningarna.När utgifterna fått skena i väg för bl.a.sjukförsäkringen har regeringen använt limiter påandra områden i form av begränsningsbelopp. Ibudgetpropositionen (s. 141) anmäler regeringenatt den avser att , i syfte att undvika ettöverskridande av utgiftstaket, ytterligare sänkabegränsningsbeloppen för två utgiftsområden.Därutöver tillämpas begränsningsbelopp påytterligare två anslag. Regeringens budgetpolitiksaknar långsiktighet, vilket innebär attnödvändiga strukturella förändringar inte kommertill stånd.2. Bemyndigande om nedskrivning av fordrani kommunkontosystemet (punkt 7) (m), , (alla m) anför:Det är en angelägen statlig uppgift att medverkatill att det skapas utrymme för sänktakommunalskatter, även om de faktiska besluten idenna del fattas i kommunerna. Vi vill erinra omatt Moderata samlingspartiet i sin motion1999/2000:Fi12 med anledning av 2000 årsekonomiska vårproposition föreslog att dekommuner som sänker kommunalskatten 2001 inteskulle behöva betala sin skuld till staten ikommunkontosystemet för moms. Därmed skullekommunerna få en tydlig signal att komma i gångmed skattesänkningar. avslog i juni2000 vårt förslag. Eftersom kommunerna nu ipraktiken slutfört sitt budgetarbete harvi inte bedömt det meningsfullt eller möjligt attupprepa vårt yrkande . Vi vill dockframhålla att om då biträtt vårtyrkande skulle ett stort antal kommuner valt attsänka sin skatt med de positiva verkningar detskulle ha haft.3. Utgifterna för arbetslösheten och vissainvesteringar i kommunikationer (c)() anför:Utöver de ökade utgifterna för sjukförsäkringentvingas regeringen också att begära mer medeltill arbetslöshetsersättningen. Jag vill erinraom att inte accepterar att Sverigei en brinnande högkonjunktur har avbefolkningen, motsvarande 300 000 personer, iåldern i arbetslöshet. Människor måstefå arbete i stället för att låsas in i åtgärder.Alltför många människor har fastnat i en rundgångav arbetsmarknadspolitiska åtgärder och öppenarbetslöshet i stället för att komma ut i arbete.Jag anser att en samordning avförsörjningsstöden bör genomföras och samtligaförsörjningsstöd vid arbetslöshet bör föras övertill utgiftsområde 13. Då uppnås en bättresamordning och större flexibilitet med ett bättreutfall som följd. Sammantaget innebär Centernspolitik mindre utgifter för arbetslösheten.När det gäller regeringens förslag om anslagrörande väghållning och banhållning inomutgiftsområde 22 vill jag påpeka att regeringengenerellt sett tyvärr inte visar något intresseför att åtgärda de brister som finns i dagensinfrastruktur. På många håll i landet ärvägtrafik det enda realistiska fysiskatransportmedlet. avsätter betydligtmycket mer pengar än regeringen tillbärighetshöjande åtgärder, drift och underhåll avdet befintliga vägnätet. Genom att omfördelastödet för till investeringar kommerCenterpartiet att avsätta mer medel än regeringentill investeringar på järnvägsområdet.Jag vill också påpeka att anser attdet verkligen är dags att pröva PPP-modellen(Public Private Partnership, Offentligt PrivatPartnerskap) för att se om det är något som vi iSverige skall använda oss av. PPP-lösningar ärett sätt att möjliggöra att tillräckliga medelfås fram till angelägna infrastrukturprojekt.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslårfinansutskottet att fattar följandebeslut.1. Bemyndigande angående vissapensionsåtaganden vid SpriRiksdagen bemyndigar regeringen att iklädastaten en ekonomisk förpliktelse angående vissapensioner vid Spri i enlighet med vad regeringenföreslår. Därmed bifaller proposition2000/01:1 yrkande 15.2. Medel för individuelltkompetenssparandeRiksdagen godkänner att 1 fråninkomsttiteln 1428 Energiskatt förs tillRiksgäldskontoret för tillfällig förvaltning.Därmed bifaller proposition 2000/01:1yrkande 16.3. Användningen av anslagetMiljöövervakning m.m.Riksdagen godkänner den föreslagna användningenav det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård uppförda anslaget A2 Miljöövervakningm.m. Därmed bifaller proposition2000/01:1 yrkande 17.4. Bemyndigande för anslagen Väghållningoch statsbidrag samt Banhållning omtidigareläggning av investeringarRiksdagen bemyndigar regeringen att besluta omtidigareläggning av investeringar som ingår i denationella och regionala infrastrukturplanerna,eller på annat sätt beslutats av , underförutsättning att förskottering sker frånkommuner eller enskilda i enlighet med vadregeringen föreslår. Därmed bifaller riksdagenproposition 2000/01:1 yrkande 18.5. Användningen av medel förmarknadskontroll av radio- ochteleterminalutrustningRiksdagen godkänner den föreslagna användningenav det under utgiftsområde 22 Kommunikationeruppförda ramanslaget C1 Post- och telestyrelsen:Förvaltningskostnader för vissamyndighetsuppgifter. Därmed bifaller riksdagenproposition 2000/01:1 yrkande 19.6.