bet · GO01KU2 · 2000-09-21 00:00:00 — Jag har mycket svårt att uttala mig om vilka bedömningar somligger bakom den.Göran : Ditt delägarskap gav inte ett sådant inflytande att dukunde ha någon åsikt?Mats Agurén: i ett företag, där resten av ägarstrukturen liggersamlat på ett fåtal händer, innebär inte något särskilt stort inflytande.Göran : Före detta vd hjälper inte heller i det sammanhanget?Mats Agurén: Nej, inte en f.d. vd som vid det laget var ganska så utkördoch knappast hade sovit på rätt många timmar den veckan.Göran : Du håller med om att Rikta intar två olika ståndpunkter,en som du svarar för med stort ansvar på Rikta för de misslyckanden somfinns, och en annan uppfattning från dem som då före-träder Rikta?Mats Agurén: Jag vill egentligen inte uttala mig om det. Jag har inte pålänge läst hur rekonstruktionsansökan ser ut. Jag vill undvika att svara påden frågan förrän jag har satt mig in i de detaljerna.Mats : Jag har en fråga som handlar om relationen mellan Rikta ochMagnus mellan Rikta och har av MagnusEriksson beskrivits som att Rikta har varit överrock, har varit sluss,mellan UD och . Hur skulle du vilja beskriva relationenmellan Rikta och ? Vilken var er roll i det sammanhanget?Mats Agurén: Jag upplever att vi var två leverantörer i projektet tillSydafri- kasekretariatet.Mats : Hur ska jag förstå det svaret?Mats Agurén: (ohörbart) leverantör.Mats : beskrivning av er som överrock, ellerbulvan, menar du är felaktig?Mats Agurén: Jag menar att vi på uppdrag av UD vidarebefordrade pengar tillMagnus . Om det innebär ett bulvanförfarande är det en korrektbenämning. Vår roll i projektet var att vi skulle hantera vissa frågor, ochMagnus skulle hantera andra frågor.Mats : Hur tolkade ni att UD ville att ni skulle ha rollen somför- medlare av pengar?Mats Agurén: Jag har svårt att göra en tolkning av det, eftersom det var enuppgörelse som jag inte var med om att träffa. Varför den kom till kan jaginte heller svara på. Vad jag förstår var det egentligen först i och meddet s.k. tilläggsavtalet som det finns en tydligbeskrivning av Rik- tas ansvar. Vilket ansvar Rikta hade har jagingen inblick i.Mats : Din mening är att det egentligen fanns ett direktförhållande mellan UD och MEP?Mats Agurén: Min uppfattning är att det är först i och med tilläggsavtaletsom tillkommer som det finns ett avtal mellan oss och UDsom handlar om någonting annat än det huvudavtal som slöts i början avjuli.Ingvar : Jag vill ställa en fråga om tilläggsavtalet. Det är jugrunden för den betalningsgaranti som utfärdas. Kände du tilltilläggsavtalet i sam- band med att Finn ville att Rikta skulleutbetala pengar?Mats Agurén: Nej. Vi hade inte sett tilläggsavtalet då.Ingvar : Men ändå ställde ni upp redan tidigare och betalade pengartill MEP. Fick du inte kännedom om det heller?Mats Agurén: Du tänker på de utbetalningar som skedde under sommaren.Ingvar : Det skedde några utbetalningar också . Iblandvar de inte direkt till MEP utan till MEP:s underleverantörer.Mats Agurén: Just det. Men i det sammanhanget refererades det inte tillnågot tilläggsavtal, utan det var en ren transferering av pengar. I detsam- manhanget nämndes inget tilläggsavtal på något sätt.Ingvar : Kan vi då sägas ha fått svar också på ? Ni såg alltså inte MEP som en underleverantör utan som en part bred-vid er.Mats Agurén: Just det.Ingvar : Tack.Helena : Jag vill komma tillbaka till de samtal som med Finn . Det var flera stycken under ett väldigt pressat skede.Bibringades uppfattningen att det var ett direkt uppdrag frånstatsministern att detta skulle gå i lås? Vilken roll bedömer du attstatsminis- tern spelade i det här sammanhanget? Du talade omstatsledningen - ungefär så uttryckte du dig.Mats Agurén: Vid inget av de här samtalen nämnde Finn statsminis-tern eller någon annan. Statsministerns namn förekom inte i de här diskus-sionerna. Det jag refererade till var ett uttalande som inte pekade pånågon speciell person och inte heller på någon speciell representant förden . Det var mer ett generellt uttalande kring att ominte de här eve- nemangen kunde genomföras enligt plan skulle det varautomordentligt besvärande politiskt för de representanter som fanns nere iSydafrika. Men några namn nämndes inte, och Finn sade heller inte ide samtalen att han hade diskuterat den här frågan med någon.Helena : Nehej. Men du bibringades ändå uppfattningen att det härvar väldigt viktigt så där i största allmänhet.Mats Agurén: Ja, det tror jag att jag kan säga. Det var nog inte så svårtatt uppfatta det här som en väldigt viktig fråga.Jag uppfattade egentligen en del av de här samtalen lite grann som en be-gäran om hjälp. Här hade man råkat in i omständigheter som var väldigtsvåra och väldigt besvärande, och man ville att Rikta skulle hjälpa till.Man försökte då sätta upp förutsättningarna för att vi skulle åta oss detansvaret. Det var ungefär i det tonläget jag uppfattade de härdiskussionerna.Detta kan man möjligen kommentera lite ytterligare. Jag har precis somMikael Albinson, som var projektledare här, en bakgrund i storföretag. Jaghar inte jobbat i småföretag speciellt länge, utan min bakgrund och minuppfostran har varit i stora svenska exportföretag, i och runtkoncernledning- en i de företagen. Där har man haft anledning att i mångasammanhang med- verka i exportsatsningar och olika aktiviteter tillsammansmed , UD och andra. Jag har lärt mig, och jag tror att många somhar jobbat i stor- företag har gjort en liknande erfarenhet, att närSveriges statsledning ber om hjälp försöker man ställa upp. Det var litegrann det som präglade min in- ställning . Vi skickade ju ned ettantal konsulter för att hjälpa till att reda ut situationen, trots att viinte kunde skicka ned några pengar. Min inställning var väldigt tydlig:Sveriges statsledning befinner sig i svårigheter, man ber Rikta hjälpatill, och det är klart att vi ska ställa upp. Det var ungefär i dettonläget jag förde de här diskussionerna.Helena : Vi hörde av att Rikta har utförtolika uppdrag åt departementen och haft mycket goda erfarenheter av detta,och att det var ett skäl till att man nu vågade åta sig det härokonventionella uppdraget. Har själv några erfarenheter avtidigare uppdrag åt departementen?Mats Agurén: Nej, jag har inte arbetat åt departementen.Helena : Men du uppfattade ändå att det var goda relationer mellanRikta och Regeringskansliet.Mats Agurén: Ja, det kan jag intyga. I de projekt som jag som vd haftinblick i har det varit goda relationer.Helena : Tack.Ordföranden: för detta. Då påbörjar vi den andra frågerundan. Det ärmöjligt att min första fråga i denna återigen faller på fel sida om MatsAgu- réns omedelbara ansvar. Det gäller en handling som advokaternaHybinette och i ett tidigare brev till utskottet har översänttill oss, nämligen ett förslag till principöverenskommelse som arbetadesfram någonstans mel- lan den 25 och , dvs. precis i den vevadär uppenbarligen var på väg att lämna sitt uppdrag. Har MatsAgurén någon kommentar till den principöverenskommelsen?Mats Agurén: Det är alltså den principöverenskommelse som skulle varariktad till Dag Klackenberg.Ordföranden: Det är den som konverserades mellan Hybinette och åen a sidan och Dag Klackenberg å den andra och som syftade till att reda utprinciperna för att parterna skulle bli överens.Mats Agurén: Nej, jag har egentligen inga kommentarer. Jag var inte med omatt ta fram den skrivelsen. Det var till följd dels av den arbetsfördelningvi hade, dels av det faktum att jag då som sagt var på väg att lämna mittuppdrag. När det här dokumentet togs fram hade vi en mycket tydlig arbets-fördelning inom Rikta: Det här var det som ordföranden med, medan jag försökte hantera mediernas uppmärksamhet, som varminst sagt stor vid det tillfället.Ordföranden: . Då avstår vi från ytterligare frågor på den punkten. Låtmig i så fall ställa en något vidare fråga, som syftar till att få MatsAguréns egen bild av varför det här gick snett. Utskottet granskar nu enaffär med oändliga utflöden i olika riktningar och med många inblandade.Vad är bild, så här i efterhand, av var orsaken till problemetfaktiskt låg?Mats Agurén: Herr ordförande, det är naturligtvis en oerhört vid fråga. Hurjag än svarar riskerar jag att vara ofullständig i mitt svar. Jag kan barata utgångspunkt i mina egna känslor och upplevelser, och sedan får välutskot- tet väga det mot de fakta och sakförhållanden som framkommer.Det här var ett stort och väldigt komplicerat projekt. Det begicks mångafel - av Rikta, av dem som handlade upp tjänsten och av dem som var med iprojektet. Det är ingen som kan gå ifrån det här och säga: Vi gjorde allträtt. Det jag tror möjligen bidrog till att eskalera det här - åtminstonevar det min egen upplevelse - var att denintressegemenskap som vi trodde förelåg mellan ochoss som deras konsulter att försöka rätta till den här situationen när dennu uppstod inte var så stark som vi hade förväntat oss. Jag är fortfarandeövertygad om att vi kunde ha hanterat det här genom att sätta oss ned, dendär eftermiddagen den 22, och tillsammans nyktert se på situationen: Vadkan vi göra? Vad krävs av oss? Hur kan vi samverka för att rätta till dehär problemen? Jo, t.ex. genom att hjälpas åt att lyfta fram allt det somvar bra och positivt med , alla de evenemang som faktisktgenomfördes exakt som de var planerade och alla de framgångsrika kontaktersom faktiskt etablerades. Genom att tillsammans försöka vända den härbilden hade vi haft en god chans att lyckas.Jag var faktiskt personligen övertygad om det ända fram tilltisdagskvällen, från mitt perspektiv. Vi hade ett duktigt gäng, vi hadekompetenta konsulter på plats i , vi hade möjligheter att förfogaöver ett kapital som skulle kunna lösa problemen och som också, det hade vifått försäkringar om, skulle räcka till att täcka artistkostnaderna. Därnågonstans tror jag att vi hamnade fel. Den förutsättningen - att vigemensamt skulle sätta oss ned och reda ut den här situationen mellanSydafrikasekretariatet eller dess företräda- re och Rikta - fanns inte. Viupplevde tvärtom att från det att vi sade att vi tog på oss ansvaret var viensamma därute om att försöka hantera den här situationen. Och gälldedet inte längre bara artister - det gällde bi- ståndspengar, det gälldestatsministerns resor och annat. Frågorna kom till oss, och det fanns ingenatt falla tillbaka på. Det var till vissa delar, och pratar jag återigenom mina personliga erfarenheter, en skakande upplevelse för mig.Ordföranden: situation inträffar efter det att ni har samarbetat meder kund . Plötsligt upplever ni att intressegemenskapen brytseller inte existerar. Varför inträffar det?Mats Agurén: Det vet jag inte. Det är därför jag är förvånadöver att detta hände. Jag säger det återigen: Jag är fortfarande övertygadom att hade vi satt oss ned och sett på det här på ett nyktert sätt - vihar ett problem, vi måste lösa det här tillsammans, låt oss se vad vi kangöra för att få det här att fungera - så hade vi rättat till väldigtmycket.Sedan är det naturligtvis så att de pengar som inte kom bidrog till dethär. Våra pengar var slut . Det fanns inga mer likvida medel ivår kassa. Det fanns artister som stod och inte hade betalda hotellrum. Detfanns artister som var på väg ned och inte hade fått betalt för sinakonsertarrange- mang. Det fanns alltså fortfarande mycket som skulle skedär nere men inga medel att genomföra dessa aktiviteter. Det är klart attdet bidrog till att eska- lera de negativa skriverierna ,ingen tvekan om det. Om vi hade haft möjlighet finansiellt att hantera detpå ett bättre sätt hade vi kanske undvikit en del av den negativa press somkom i slutet av veckan.Ordföranden: företrädare för Rikta har sagt attden antagonism - mitt ord - som uppenbarligen uppstod mellan Rikta ochstats- ministern kom att skada inte bara Rikta utan också arbetet där nere.Mats Agurén: Det är återigen en svår fråga. Jag vill inte peka finger ochsäga att det fanns en antagonism mellan Rikta och statsministern. Omstatsminis- tern upplever att han har ett horn i sidan till Rikta beklagarjag det. Det får i så fall stå för statsministern. Jag kan bara konstateraatt hade vi haft en lite större flexibilitet - och då menar jag kanske inteprimärt hos statsministern - hade en del av debesvärliga situationer som vi, och i så fall också statsministern, sattes ivid kunnat undvikas.Ordföranden: var det som brast i flexibilitet?Mats Agurén: Jag upplever att det och derepresentanter för UD som fanns på plats nere i egentligen intelängre - av olika skäl; varför får man nästan fråga dem om - ville hjälpatill att lösa våra pro- blem där nere. Bl.a. skulle vi ha engemensam presskonferens där vi skulle försöka reda ut, när våra konsulterhade kommit ned, vad som skulle hända. UD ville inte medverka vid denpresskonferensen. Den fick Rikta ta ensam.På tisdagskvällen den 23 ombads jag att ställa upp i TV-programmet för att där med debattera satsningen i . Ingen från regeringen, ingen från UD, ingen pressekreterare ochingen informationssekreterare ville närvara i den debatten. Det kom ettinspelat inslag med vice statsministern, som alltså ställde upp och gjordeen bandad intervju. Detta var alltså ett debattprogram där man bl.a. skulleprata om biståndspolitik och där jag fick stå som representant ochföra en diskussion med . Någonstans tycker jag att dettainte var exempel på att man på ett konstruktivt sätt försökte vridadebatten mot att lyfta upp frågan och titta på Sydafrikaengagemanget i desshelhet. Detta bidrog självfallet till de negativa skriverierna ochkonsekvenserna senare.Per : Jag skulle vilja ställa en fråga som är lite fristående men somändå är oerhört viktig i det här sammanhanget, åtminstone för mig och mittparti. Den ingick som en av de frågeställningar vi hade i vår anmälan vadgäller Sydafrikasatsningen och handlar om huruvida bistånd har samman-kopplats med försäljning och marknadsföring av svensk krigsmateriel. Jagskulle vilja fråga om han uppfattade att det fannsnågon som helst koppling mellan JAS Gripen-affären och arrangemangs- veckani Sydafrika.Mats Agurén: Nej. Jag har aldrig hört det påståendet fällas av någon.Per : Jag ställer frågan bl.a. med anledning av att just , MEP, blev rekommenderad av chefen för i och att iSverige sedan också utfärdade den här varningen vad gäller ,drygt senare.Mats Agurén: hör också till de personer i den här härvansom jag inte har träffat . Jag har inte diskuterat detta medMagnus , och jag har egentligen ingen uppfattning om det.Per : skulle jag vilja lägga till att just ivår utskottsutfrågning nämnde att det var flera företag i somansåg att JAS Gripen var alltför inblandad i den här arrangemangsveckan ochdärför var tveksamma, och att han själv faktiskt hade ett uppdrag, som jaguppfatta- de det, att undersöka hur man skulle kunna ställa ut ettGripenplan under . Är det ingenting som du kännertill alls?Mats Agurén: Det har jag inte hört. Det är helt nya uppgifter för mig attett Gripenplan skulle ställas ut. Jag repeterar vad jag sade: Jag har intei något sammanhang hört att skulle ha någonting med det häratt göra.Per : Då tackar jag för det.Göran : Först till det branschetiska. Du uppehöll dig tidigare vidvikten av att hålla sig till de branschetiska reglerna. Rimmar den härbulvan- eller betalningsförmedlingsverksamheten med de branschetiskareglerna?Mats Agurén: Det är egentligen inte jag som ska bedöma om det rimmar ellerinte. Det är den organisation som Rikta tillhörde, SverigesInformationsföre- ning, som bl.a. granskar de frågorna. Sedan är det klartatt det inte var ett önskvärt förfarande. Det ingår inte i våra normalauppgifter som PR- konsulter att agera bulvan för betalningsförmedling.Göran : Nej, men man kan ju heller inte vänta på att branschen skabedöma detta. , som är delägare i Rikta och som ikläddeRikta de här skyldigheterna, måste ju också göra en bedömning i förhållandetill de branschetiska reglerna.Mats Agurén: Det är riktigt.Göran : Det betyder alltså att han har brustit på den punkten.Mats Agurén: Det var nog inte riktigt det jag sade. Jag sade attbedömningen av huruvida det här var i enlighet med de branschetiskareglerna överlåter jag till . Jag sade också att detinte ligger inom ramen för normal PR-verksamhet att agera bulvan ochbetalningsförmedlare.Göran : Jag har ytterligare en fråga kring branschverksamheten.Det var möjligen på en stor branschträff som bad om ursäktför Riktas del i vad som hänt och ni också fick det här priset för 1999.Jag vet inte riktigt om det var på det sättet. Men då sade ocksåföreträdare för branschen att man skulle granska Riktas agerande. Vet dunågonting om vad som har hänt med denna granskning?Mats Agurén: Den granskningen har genomförts av Informationsfö-rening, som har publicerat ett pressmeddelande där man inte har någontingatt anföra mot Riktas sätt att hantera Sydafrikaprojektet.Göran : Inte heller bulvanverksamheten?Mats Agurén: Den omnämndes inte speciellt i det pressmeddelandet, men jagförutsätter att man har granskat hela affären. Jag rekommenderar attutskottet tar kontakt med för att klarlägga detta.Det är den som har avfattat utredningen och också skrivit pressmeddelandet.Göran : Du sade tidigare att du var enig med , dvs.den utredare som presenterade rapporten för Statsrådsberedningens räkning.Du är alltså enig med om att tilläggsavtalet var bindande förRikta. Det är ju vad säger. Du bekräftar alltså det.Mats Agurén: är underskrivet av en representant för Rikta.Sedan kan man diskutera ställningsfullmakter och annat. Men texten, som denär formulerad, innebär att Rikta ingår ett avtal med Sydafrikasekretaria-tet om att genomföra vissa tjänster. Syftet bakom avtalets ingång osv. kanman fundera på, men avtalet är i sin formulering, som vi uppfattade det idet läget, bindande. Vi har också agerat utifrån det.Göran : Och avtalet innebar, om jag får ta i anspråk,produktion, arrangemang och samordning av musikkonserter med medver- kan avsvenska pop-, rock- och jazzartister; produktion, arrangemang ochsamordning med svenska artister inom andra områden - tennis, innebandy,folkmusik, gospel - samt planering och genomförande av en svensk mat- veckai . Det är alltså ett långtgående åtagande. När du var vd och denhär frågan kom upp, sade då , som inte har velat med- verkai den här utfrågningen, till dig att han övertalades av UD att skriva påtilläggsavtalet och att han inte fick tillfälle att läsa igenom handlingen?Det uppges nämligen i den rekonstruktionsansökan som Rikta har skickat in.Mats Agurén: När kom hem från då den här veckanvar avslutad hade jag och ett sammanträffande med honom därvi just ställde frågor kring avtalets tillkomst. Då beskrev det var på det sättet avtalet hade kommit till.Göran : Så en Riktadelägare, en seniorkonsult i Rikta, låter sigövertalas och skriver på ett papper som han inte får läsa.Mats Agurén: Det var den beskrivning han gav oss, ja.Göran : Det var samme som skrev på hu- vudavtalet.Han hade alltså inte fullmakt att skriva på avtal, men han skrev också påhuvudavtalet.Mats Agurén: Det är korrekt.Göran : Får jag också fråga, eftersom det är en intressant fråge-ställning: Vad hade egentligen och församband?Mats Agurén: Den frågan borde man väl egentligen ställa till och : Men är inte här.Mats Agurén: Nej. Och har varit här. Jag känner ingen avdem personligen. Jag har bara haft en professionell relation med dem. Jaghar aldrig i mitt liv träffat förutom i ettkonferens- rum, där han passerade förbi en sommarvecka när han befann sigpå konto- ret. Huruvida de har några relationer skulle det varautomordentligt felaktigt av mig att sitta och spekulera i. Det ligger heltutanför vad jag känner till.Ingvar : Kanske har vi redan fått svar på detta, men jag kanupprepa det för säkerhets skull. Jag förstår att du hade väldigt mycket attgöra fr.o.m. och , och då fick du ocksåvetskap om det här tilläggsavtalet. Om jag förstår det hela rätt gjordearbetsfördelningen från att du över huvud taget intebefattade dig med tilläggsavtalet. Hur uppfattade du hela den situationen?Mats Agurén: blev ju, och är väl fortfarande, föremål fören hel del diskussioner beträffande giltigheten. Den kan man förmodligendis- kutera mycket, och det har väl lite grann att göra medomständigheterna kring avtalets tillkomst och Riktas möjligheter attegentligen leverera det som vi åtar oss i avtalet. Men vad jag förstårinnebär avtalet att vi ska anlita en underkonsult som man påSydafrikasekretariatet själv inte lyckats hålla ordning på och är missnöjdmed. Ändå ska vi överta den konsulten och på ett bättre sätt, antar jag,kunna styra honom. Det innehåller också en del utfästel- ser om saker därRikta varken har kompetens, dokumenterad erfarenhet eller kunnande, och detborde sekretariatet också ha känt till eftersom man ju varit med iupphandlingen av den här typen av tjänster. Det finns alltså mycket attdiskutera kring tilläggsavtalet och våra möjligheter att egentligenuppfylla det som står i det. Vad texten säger är ostridigt. Den är väldigttydlig.Men det är korrekt, om jag får återkomma till frågan, att jag efter den 22november var fullt upptagen med att hantera medierna, intern informationoch information till kunder och därför hade ganska lite att göra med deöver- väganden som skedde i samband med att kontakter sedan togs med UD,där tilläggsavtalet naturligtvis var en viktig del.Helena : Jag vill komma tillbaka till det sade om attdet visade sig finnas så dålig intressegemenskap mellan UD och Rikta, fram-för allt då mellan och Rikta, och att det tydligenvar något som överraskade honom. Vilka personer avses när det talas om dedåliga relationerna mellan Rikta och ?Mats Agurén: Jag hade ju kontakter framför allt med ambassadör . Vidnågot samtal var också närvarande. Om det sedan föll påSydafrikasekretariatet eller på dem från UD:s pressavdelning som var mednere i att agera på presskonferenser och där nere har jag ingenegentlig inblick i. Det var väl en ansvarsfördelning mellan de närvarandedär nere, de som var med på den här resan. När jag talar om den dåligaintresse- gemenskapen refererar jag egentligen till ett större begrepp änbara Sydafri- kasekretariatet. Jag upplevde nog att det fanns ett ointresseinte bara där utan på många håll för att sätta sig ned och försöka lösa dethär problemet.Helena Bargholz: Vilka andra håll handlar det om?Mats Agurén: Jag refererade ju min upplevelse av att behöva stå i i TV och diskutera svensk biståndspolitik.Helena : Men var det några andra personer?Mats Agurén: Jag vet inte vem som skulle ha varit där och diskuterat bi-ståndspolitiken.Helena : Träffade , t.ex.?Mats Agurén: Nej.Ordföranden: Då lämnar jag ordet helt fritt för dem som har kompletterandefrågor.Per : Det här tilläggsavtalets tillkomst är ju märklig, framför alltMika- el Albinsons roll. Jag undrar hur det fungerade inom Rikta. Han hadeju, som själv sade, ingen ställningsfullmakt, och det ärtveksamt om han hade någon teckningsrätt. Hur fungerade återkopplingen tillverkställan- de direktören när ett så här stort och oerhört viktigt avtalträffades och verk- ställande direktören inte kände till detta?Mats Agurén: Det finns ju två avtal här. Det ena är det s.k. huvudavtalet,som reglerar våra insatser när det gäller informationsstrategi och allmänPR. Det är också underskrivet av , som inte heller här,enligt den interna författning som rådde inom Rikta, hade behörighet attteckna avtal för belopp överstigande . Detta avtal är juväsentligt större. När vi såg det avtalet bedömde vi ändå - för detregistrerades i sedvanlig ordning bland våra akter - att det varundertecknat, även om det i och för sig inte skett enligt vårainstruktioner, och att det också låg helt inom ramen för vår kompetens. Detavvek inte till sin utformning och innehåll från de avtal som Rikta normaltgjorde upp med sina kunder. Därför accepterade vi att detta var ett avtalunderskrivet av . Vi krävde inte att på något sätt kon- trasigneradet i något sammanhang.Det andra avtalet, tilläggsavtalet, kom ju inte till vår kännedom förränden 22.