bet · GO01MJU3 · 2000-11-09 00:00:00 — Som stöd för att nå måletmed en miljöorienterad produktpolitik krävsfortsatta insatser på en rad områden såsomvidareutvecklingen av de nationellamiljökvalitetsmålen, integrationsarbetet i enlighetmed Amsterdamfördraget, arbetet för hållbarakonsumtions- och produktionsmönster inom för hållbar utveckling (CSD) ochsamarbetet i globala handelsfrågor.När det gäller samordning med andra strategier ochhandlingsprogram framhåller regeringen att fastlagdariktlinjer för kemikaliepolitiken i fråga omanvändning av kemikalier i varor, föravfallshantering samt för resurseffektivisering böringå i en miljöorienterad produktpolitik. Sverigebör verka för att detta synsätt skall få genomslagsåväl inom EU som globalt. Regeringen avser att inomramen för EU:s sjätte miljöhandlingsprogram verkaför en gemensam princip om minimering av produktersmiljöbelastning och om producenters ansvar förprodukters miljöpåverkan i ett livscykelperspektiv.Regeringen anser att det är viktigt att i arbetetmed EU:s kommande program för forskning ochutveckling beakta behoven av ökad kunskap för att nåmålet med en miljöorienterad produktpolitik.En miljöorienterad produktpolitik kräver enhelhetssynEn produkts negativa påverkan på människors hälsaoch på miljön skall minimeras under produktens helalivscykel. Det är viktigt att miljö- ochhälsoaspekter, inklusive arbetsmiljöaspekter,integreras i livscykelns alla led.När det gäller miljöinformationen framhållerregeringen att en miljöorienterad produktpolitik börinnehålla en vägledande princip om aktörernas ansvarför miljöinformation. Miljömärkning och certifierademiljövarudeklarationer är viktiga styrmedel som manbör fortsätta att utveckla. Även för de produkterdär certifiering inte lämpar sig är det viktigt attnäringslivet fortsätter att utvecklamiljövarudeklarationer. Regeringen avser, inom ramenför det nordiska och det europeiska samarbetet, attbidra till en samordning mellan gemenskapensmiljömärkningssystem och det nordiskamiljömärkningssystemet Svanen.Enligt regeringen behöver producentansvaret sesöver. Regeringen har därför tillkallat en särskildutredare (dir. 2000:28) för att utföra en bredöversyn av producentansvaret. Utredaren skall seöver såväl de miljörelaterade som samhällsekonomiskaeffekterna av det införda producentansvaret samtundersöka om ytterligare varugrupper skulle kunnaomfattas av producentansvar.Regeringen avser att inom EU verka för attsäkerställa en miljöorienterad produktpolitik somskapar förutsättningar för en effektiv inre marknadmed ett starkt skydd för människors hälsa och förmiljön. En sådan politik bör även bidra till enhållbar utveckling inom det internationellahandelssystemet. En internationell miljöanpassningav produktpolitiken öppnar även möjligheter försvensk export till länder där annars nationellasärregler är alltför kostsamma för att en enskildexportör skall kunna modifiera sin produkt. Påmotsvarande sätt ökar utbudet för svenskaimportörer, vilket ger samhällsekonomiska vinster.Varje aktör har ett ansvar för en miljöorienteradproduktpolitikAnsvaret för att förbättra miljön vilar på var ochen av oss. Alla delar av samhället, den offentligasektorn, näringslivet, ideella organisationer ochenskilda medborgare måste därför medverka. För attuppnå ett ekologiskt hållbart samhälle krävs ettbrett engagemang och deltagande i miljöarbetet.Principen om sektorsansvar och sektorsintegreringutvecklades första gången i propositionen En godlivsmiljö (prop. 1990/91:90). Det är således ettgemensamt ansvar för alla och envar att söka uppnåmålen för en ekologiskt hållbar utveckling, deövergripande miljöpolitiska målen samt de nyanationella miljökvalitetsmålen. Regeringen har givitMiljövårdsberedningen i uppdrag (dir. 1998:65) attmedverka i arbetet med att ta fram strategier förutveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv.Uppdraget skall redovisas till regeringen idecember 2000.Regeringen avser att fortsätta att verka för attavfallsaktörerna omhändertar uttjänta produkter påett miljömässigt godtagbart sätt. Regeringen har motdenna bakgrund vidtagit flera åtgärder för att styramot ett bättre omhändertagande av avfallet, t.ex.genom skatt på det avfall som deponeras och förbudmot deponering av vissa avfallsslag. Regeringenanser att avfallsaktörerna genom att omhändertauttjänta produkter på ett miljömässigt godtagbartsätt har en viktig roll inom ramen för enmiljöorienterad produktpolitik.MotionernaEn gemensam miljöorienterad produktpolitikEnligt motion MJ36 (c) yrkande 2 bör de lokalainvesteringsprogrammen avslutas och de återståendepengarna användas på ett för miljön ochsysselsättningen effektivare sätt. Vidare anförs attregeringen bör ta initiativ till att göra miljö- ochkretsloppsanpassning av varu- och produktflöden samtfunktionstänkande till huvudfrågor vid nästaregeringskonferens (yrkande 9).En miljöorienterad produktpolitik kräver enhelhetssynEnligt motion MJ36 (c) yrkande 1 måstemiljöpolitiken utformas med funktionstänkandet somgrund. Det är inte produkten i sig som efterfrågasutan det är funktionen som produkten tillhandahållersom skall efterfrågas. En viktig del av denmiljödrivna utvecklingen är således att på etteffektivt sätt tillhandahålla funktioner. Vidareyrkas att ger regeringen i uppdrag attåterkomma med förslag om en samlad strategi förmiljöexport i linje med vad som presenterats avMiljöexportutredningen (yrkande 3). Regeringen bördessutom återkomma till med förslag om ettgenerellt producentansvar i linje med vad sompresenterats av Kretsloppsdelegationen (yrkande 4).Enligt motion MJ718 (c) yrkande 8 bör regeringensatsa och därefter 30miljoner kronor vartdera och 2002 för attunderlätta svenska företags export av varor ochtjänster med höga miljöprestanda. Motionärerna anseratt med en sådan satsning kan hela den strategi sompresenterades av genomföras.När det gäller kemikalier och komponenter i avfallframhålls i motion MJ743 (m) att det finnskrav på dokumentation inom många varugrupper.Däremot finns dessa data inte tillgängliga på ettsamlat och enkelt sätt. Branschorganisationerna bördärför ta initiativ till att införa system meddatabaser där komponenter i olika varor registrerasmed enkel åtkomlighet (yrkande 4). För att kunnabedriva ett effektivt och marknadsanpassatmiljöarbete är innehållsdeklarationer medinformation om farliga egenskaper hos en vara avstörsta betydelse. Förutom denna information behövsäven miljö- och hälsoinformation på varor. Enomfattande världshandel och komplexaproduktionskedjor gör det svårt att få kunskap omvad varor tillverkade i utlandet innehåller dåmerparten av varorna kommer till genomimport. Arbetet med att få till stånd ett omfattandesystem med miljövarudeklarationer för varor måstedärför vila på internationellt samarbete, framförallt inom EU (yrkande 5). Även i motion2000/01:MJ711 (c) yrkas att regeringen återkommermed ett förslag om ett generellt producentansvar ilinje med vad som presenterats avKretsloppsdelegationen (yrkande 35). Enligt motion2000/01:MJ795 (c) yrkande 2 bör producentansvaretbli föremål för en översyn omfattandeinsamlingsmålen, huvudmannaskapet för sopor/åter-vinningsmaterial och uppdelningen av ansvaret förpapper på flera materialbolag. I motion2000/01:MJ841 (fp) framhålls att ensamhällsekonomisk analys av systemet medproducentansvar måste mynna ut i eventuellajusteringar av avgifter och regelverk så attkostnaderna tydligt motsvaras av miljövinster(yrkande 18). Vidare bör producentansvaret utökastill att omfatta fler produkter (yrkande 19). Enligtmotion 2000/01:N390 (s) innebär dagens regler förproducentansvaret att man använder procentuellakvoter av förpackningar som skall samlas in ochåtervinnas. För detta ansvarar producenterna.Eftersom det inte finns några regler om lokalakvoter väljer vissa insamlingsorganisationer attuppfylla kvoten i tätorterna, där insamlingen blirbilligast. För skärgården innebär det på vissaställen att det över huvud taget inte sker någoninsamling av förpackningar. Enligt motionärernamåste regeringen se över gällande regelverk så attdenna orättvisa skevhet tas bort (yrkande 3). Imotion 2000/01:Bo539 (mp) yrkas att regeringentillsätter en utredning för att klarlägga attbyggsektorn klarar sitt frivilliga producentansvar(yrkande 1). I utredningen bör också frågan omlagstiftat producentansvar för byggsektorn tas upp(yrkande 2).Varje aktör har ett ansvar för en miljöorienteradproduktpolitikEnligt motion MJ36 (c) står inför en storutbyggnad av kapaciteten för att bränna avfall. Istora stycken är det oklart hur denna ökadeförbränning påverkar miljön. En avgrundförutsättningarna för att avfalls- ochsopförbränning inte skall påverka miljön på ettnegativt sätt är att ha klara definitioner på vadsom är att räkna som sorterat och osorterat avfall.För att skapa långsiktiga regler till gagn för bådemiljön och avfallsaktörer måste riktlinjer om vadsom är sorterat och osorterat avfall tas fram(yrkande 5). finns det enskatt på deponering av avfall. Detta är positivt föratt stimulera en minskning av det avfall somdeponeras. har detta lett till att alltstörre mängder avfall går till förbränning som inteär belagd med skatt. Enligt motionärerna är detangeläget att utreda vilka konsekvenser en skatt påförbränning av sopor skulle få för miljön ochmänniskors hälsa (yrkande 6). Vidare ansermotionärerna att regeringen bör erkänna den viktigaroll de ideella miljöorganisationerna har genom attge dem ett berättigat stöd. Anslagen till de ideellamiljöorganisationerna bör räknas upp (yrkande 8).Utskottets övervägandenEn gemensam miljöorienterad produktpolitikSom framhålls i skrivelsen är den globalakonkurrensen och den ekonomiska och politiskautvecklingen i andra delar av världen avgörande förvad som är möjligt att uppnå också i inomramen för hållbar utveckling. Få varor bådetillverkas, används och omhändertas inom landet, ochvår produktion och konsumtion är starkt integreradmed och beroende av produktion och konsumtion iandra länder. Globaliseringen av ekonomin medför atthandeln med varor över nationsgränsernaintensifieras och med denna även den diffusaspridningen av föroreningar via varorna. Eninternationell samverkan är också nödvändig för attinte skapa nya handelshinder och minskad konkurrens.EU:s inre marknadsregler och internationellaprodukt- och materialstandarder är här viktigautgångspunkter. Genom att integrera miljöhänsyn iden politik som rör den inre marknadens funktion kanden inre marknaden verka för en ökadmiljöanpassning. Huvudinriktningen är därför attsträva efter en internationell, miljöorienteradproduktpolitik i syfte att nå enhetliga regler ochde gemensamma åtgärder som behöver vidtas för attminska produkters totala miljöpåverkan. Utskotteterinrar avslutningsvis om att frågan om en gemensammiljövarupolicy inom EU behandlades av utskottetredan i samband med propositionen Svenska miljömål -Miljöpolitik för ett hållbart . Utskottetgjorde därvid samma bedömning som regeringen att enmiljövarupolicy bör arbetas fram inom EU för attbl.a. klargöra vilka miljökrav som skall gälla förprodukter som släpps ut på marknaden. Skrivelsen omen miljöorienterad produktpolitik innebär i dennadel ingen förändring i förhållande till tidigaregjord bedömning. Det anförda tillgodoser i alltväsentligt syftet med motion MJ36 (c) yrkande 9.Yrkandet påkallar således ingen ytterligareriksdagens åtgärd.Våren 2001 skall de kommuner som beviljats bidragför lämna slutrapporter ochredovisa utfallet av de lokala investeringspro-grammen. Slutrapporterna ger underlag för en slutligbedömning av vilket statsbidrag som kommunerna harrätt till. Slutrapporterna ger också underlag förredovisningar och analyser av vilka resultat ocheffekter som uppnåtts beträffande miljö,sysselsättning, teknikutveckling samt försammanställning av nya kunskaper och erfarenheter.Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ36 (c)yrkande 2.En miljöorienterad produktpolitik kräver enhelhetssynSom framhålls i skrivelsen påverkar en produktmiljön i olika hög grad under de olika faserna iproduktens livscykeln. En produkts negativa påverkanpå människors hälsa och på miljön måste minimerasunder produktens hela livscykel. Därför är detviktigt att miljö- och hälsoaspekter, inklusivearbetsmiljöaspekter, integreras i livscykelns allaled. För att kunna sätta relevanta mål och för atteffektivt kunna prioritera mellan olika åtgärderinom ramen för en miljöorienterad produktpolitikkrävs en ökad kunskap om olika produktersmiljöbelastning under hela livscykeln.Livscykelperspektivet kan dessutom vara svårt atttillämpa för vissa produkter då delkomponenter köpsoch säljs av en rad aktörer i andra delar avvärlden. Livscykeln kan i sådana fall bli lång ochsvår att överblicka. Med det anförda föreslårutskottet att motion MJ36 (c) yrkande 1 lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Framtagningen av produktrelaterad miljöinformationsker antingen i enlighet med bindande reglereller på frivillig väg. Bland de lagregleradesystemen finns bl.a. klassificering och märkning avkemiska produkter och varuinformationsblad samtmiljörapporter. innehåller krav påinformation om varors och tjänsters miljöpåverkan.Detta framgår bl.a. av kraven på allmännaförsiktighetsmått och kunskapskravet enligt deallmänna hänsynsreglerna. Även reglerna omverksamhetsutövarens egenkontroll anger enskyldighet för olika aktörer att hålla sigunderrättade om verksamhetens eller åtgärdensmiljöpåverkan. Bland de frivilliga systemen finnsbl.a. miljövarudeklarationer, miljömärkning ochmiljöredovisning. Som framhålls i skrivelsen harleverantörer och tillverkare den största kunskapenom de material och ämnen som ingår i deras produkteroch därmed den bästa möjligheten att ta fram denproduktrelaterade miljöinformationen. De bör ta ettgemensamt ansvar för detta och för att informationengörs målgruppsanpassad och lätt att förstå. Samtligaaktörer måste engageras och få kunskap omprodukternas egenskaper och deras påverkan på hälsaoch miljö. De behöver denna kunskap för att de skallkunna fatta välgrundade beslut om sitt egetagerande. Genom att ställa skärpta krav påförbättrad miljöinformation från sina leverantörerhar företagen möjlighet att styra miljöbelastningenfrån sina produkter och processer. En konsument harrätt att få kunskap om innehållet i en produkt, hurden producerats samt produktens kvalitet etc. föratt därmed kunna bedöma konsekvenserna av sitt val.Som regeringen anför bör en miljöorienteradproduktpolitik därför innehålla en vägledandeprincip om aktörernas ansvar för miljöinformation.Viktiga styrmedel som miljömärkning och certifierademiljövarudeklarationer bör även fortsättningsvisutvecklas. Även för de produkter där certifieringinte lämpar sig är det viktigt att näringslivetfortsätter att utveckla miljövarudeklarationer. Detanförda tillgodoser i allt väsentligt syftet medmotion MJ743 (m) yrkandena 4 och 5. Utskottetföreslår därför att berörda yrkanden lämnas utannågon ytterligare åtgärd från sida.Regeringen har tillkallat en särskild utredare(dir. 2000:28) för att utföra en bred översyn avproducentansvaret. Utredaren skall se över såväl demiljörelaterade som samhällsekonomiska effekterna avdet införda producentansvaret samt undersöka omytterligare varugrupper skulle kunna omfattas avproducentansvar. Uppdraget skall redovisas tillregeringen . Mot bakgrund avdet anförda föreslår utskottet att motionerna2000/01:MJ36 (c) yrkande 4, 2000/01:MJ711 (c)yrkande 35, 2000/01:MJ795 (c) yrkande 2, 2000/01:MJ841 (fp) yrkandena 18och 19, 2000/01:N390 (s) yrkande 3 och 2000/01:Bo539 (mp) yrkandena1 och 2 lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet har från inhämtat attregeringen under en treårsperiodavsätter och under år 2000ytterligare till föratt genomföra ett exportprogram för miljöteknik.Programmet syftar till att bistå mindreexportföretag med bl.a. kompetens och information.Till programmet är en referensgrupp knuten medledamot bl.a. från . Utskottet ärinte berett att utöver detta föreslå något uttalandefrån sida med anledning av det imotionerna MJ36 (c) yrkande 3 och MJ718 (c) yrkande8 framförda förslaget om att utarbeta en samladstrategi för export av svensk miljöteknik.Motionerna avstyrks i berörda delar.Varje aktör har ett ansvar för en miljöorienteradproduktpolitikI likhet med regeringen anser utskottet att ansvaretför att förbättra miljön vilar på alla delar avsamhället. Den offentliga sektorn, näringslivet,ideella organisationer och enskilda medborgare måstemedverka. För att uppnå ett ekologiskt hållbartsamhälle krävs ett brett engagemang och deltagande imiljöarbetet. När det gäller stöd till ideellamiljöorganisationer anvisades för innevarandebudgetår sammanlagt till derasverksamhet. I budgetförslaget för anvisasnya medel under anslaget 34:2 Miljöövervakning m.m.(prop. 2000/01:1, volym 11, utgiftsområde 20, s.30). Med det anförda föreslås att motion MJ36 (c)yrkande 8 lämnas utan vidare åtgärd.Som framhålls i skrivelsen är ett avavfallspolitikens övergripande mål att minskaavfallets farlighet. Detta förutsätter att defarliga materialen kan sorteras ut och omhändertaspå ett miljöriktigt sätt. återanvänds elleråtervinns endast en liten del avkonsumtionsavfallet. En stor del av det avfall som deponeras kan med fördel återvinnas ellerbehandlas på ett miljömässigt bättre sätt. Varjeavfallsslag bör behandlas utifrån dess inneboendeegenskaper och användningsmöjligheter. För attavfallet skall kunna nyttiggöras krävs att detsorteras och separeras. Genom att ävenfortsättningsvis skapa tydliga spelregler ochförutsättningar för avfallsaktörerna underlättasderas möjligheter att bedriva ett aktivtmiljöarbete. Det anförda tillgodoser i alltväsentligt syftet med motion MJ36 (c) yrkande 5.Utskottet föreslår därför att berört motionsyrkandelämnas utan vidare åtgärd.Naturvårdsverket har på regeringens uppdrag utrettfrågan om kapaciteten är tillräcklig för att ta handom allt utsorterat brännbart avfall närförbud införs att deponera detta och att ta hand omdet organiska avfallet . Industrinsbrännbara avfall ingår inte i utredningen.Naturvårdsverket konstaterar därvid bl.a. attdeponeringen av brännbart avfall kan upphöra utanatt det leder till en ensidig satsning påförbränning. Mycket av det brännbara, t.ex.matrester, kan komposteras. bedömerNaturvårdsverket att varken kapaciteten attkompostera, återvinna eller förbränna kommer atträcka till för att klara förbudet mot att deponerabrännbart avfall . Enligt verket börekonomiska styrmedel övervägas, t.ex. att höjadeponiskatten eller införa en avgift på brännbartmaterial. Utskottet konstaterar för egen del att enskatt på avfall införts och att det äralltför tidigt att bedöma vilka effekter den fått påavfallshanteringen Som regeringen framhåller i åretsbudgetproposition finns det anledning attuppmärksamma riskerna med en ökad förbränning avosorterat avfall, och det är därför angeläget attfölja upp och utvärdera hur systemet medavfallsbeskattningen fungerar (prop. 2000/01:1,volym 11, utgiftsområde 20, s. 23). Med det anfördaföreslår utskottet att motion MJ36 (c) yrkande 6lämnas utan vidare åtgärd.MiljölagstiftningenBakgrundDen trädde i kraft ochersatte därmed ett femtontal lagar på miljö-,hälsoskydds- och naturresursområdet. Regeringen hardärutöver utfärdat en rad förordningar med olikatillämpningsföreskrifter. Propositionen ommiljöbalken (1997/98:45) behandlades av utskottet imaj 1998 (bet. 1997/98:JoU20).Den 22 december 1999 tillsatte regeringen kommitténMiljöbalken - uppföljning och reformbehov(, dir. 1999:109), med uppgiftatt utvärdera tillämpningen av och lämnaförslag till nödvändiga reformer. I uppdraget liggerbl.a. att ägna intresse åt miljökvalitetsnormernasbetydelse för miljöarbetet, prövningsordningen ochandra regler för mål om tillstånd enligtmiljöbalken, kostnadsmässiga konsekvenser avmiljöbalkens tillämpning, avgiftssystemet,miljösanktionssystemet, utformningen avbestämmelserna om miljöbrott m.m. samt behovet avandra åtgärder för ett effektivt och rättvistsanktionssystem. Ett delbetänkande skall avges den31 , vilket skall innehålla enredovisning av förslag av mera begränsad, lagteknisknatur. Ytterligare ett delbetänkande skall avgessenast med förslag till meromfattande ändringar av lagstiftningen. Ettslutbetänkande skall lämnas senast den 31 december2003, vari en fullständigare bild av hur miljöbalkenfått genomslag i den praktiska tillämpningen skallredovisas. Flertalet av de frågor i motionerna somrör är således föremål förMiljöbalkskommitténs pågående arbete.MotionernaAllmänna frågorI motion MJ255 (fp) yrkande 15 anförs att demiljökvalitetsnormer som kan föreskrivas enligtmiljöbalken är tänkta att utgöra den absolutaminiminivån på livsmiljön. Om dessa normer skulleöverskridas måste enligt motionen detta medföravissa rättsverkningar. Enligt skall ettåtgärdsprogram upprättas, bl.a. om det behövs föratt en miljökvalitetsnorm skall uppfyllas.Motionärerna föreslår därför att sådanaåtgärdsprogram skall få bindande verkan. I motionMJ718 (c) yrkande 5 framställs krav på attmiljökvalitetsnormer också skall kunna omfattabiologisk mångfald. Det bör enligt motionen varafullt möjligt att ett visst antal individer, avt.ex. en särskild djurart, eller ett visst antalbiotoper av något slag inom ett område föreskrivssom miljökvalitetsnorm.I motion MJ705 (m) yrkande 2 påpekas attmiljöbalken är en ramlag som regeringen och andramyndigheter skall precisera innehållet i. Dettaleder enligt motionen till en djungel av regler ochföreskrifter från olika myndigheter med utrymme förolika tolkningar mellan myndigheterna. Enligtmotionen är det därför viktigt att handläggandemyndigheter på ett tidigt stadium tar kontakt medberörda markägare. I motionen hävdas vidare attavgifterna måste stå i proportion till hur stornytta de gör för miljön samt att tillstånd ochdispenser inte får bli alltför krångliga. I motionenframhålls dessutom som viktigt att anslagen förreservatsbildning och biotopskydd är tillräckligaoch att inventeringar inte görs utan att markägarenunderrättas.I motion MJ710 (c) efterfrågas en utvärdering avmiljöbalkens effekter. Enligt motionen leder lagenpå flera punkter till invecklade procedurer somminskar miljöengagemanget. Som exempel angesomständliga regler för anmälan och tillstånd vidolika typer av avfallshantering och högaanmälningsavgifter, höga miljösanktions- ochtillsynsavgifter. Motionären tar också uppavfallsskatten och hävdar att den är så konstrueradatt skatt utgår även för täckmassor av jord och sandsom körs in på avfallstippar för att öka hållfasthetoch minska genomvattning. Detta leder enligtmotionären till att man kan spara pengar på attmissköta tipparna. I motionen framförs vidareinvändningar mot att reglerna förmiljökonsekvensbeskrivningar är alltförkomplicerade.Den möjlighet som kommuner och länsstyrelser haratt interimistiskt skydda naturvärden i 7 kap. 24 §miljöbalken är enligt motion MJ783 (s) viktig.Emellertid anser motionärerna det angeläget att detkommer till stånd en utvärdering av hur regelntillämpats hittills.Enligt motion MJ749 (m) måste miljöavgifternasstorlek kunna anpassas till företagens storlek föratt inte slå alltför hårt mot små företag. Imotionen framförs därför krav på en översyn avmiljöbalken i detta avseende. Motion MJ743 (m) angeratt kemikalieavgifterna, som är en stor del avKEMI:s intäkter, beräknas på kvantitet. Avgiften tasut från ett ton till hundratusen ton. Över dennanivå tas ingen avgift ut. Många mindre företag ochimportörer upplever det nuvarande systemet somorättvist då vikt inte står i relation till värdetav produkterna. Regeringen bör få i uppdrag att seöver nuvarande avgiftssystem så att större hänsynkan tas till de mindre företagen och importörerna(yrkande 8). Samma uppfattning framförs i motionMJ728 (m).Miljöbalkens förhållande till skogsvårdslagen tasupp i motion MJ309 (kd) yrkande 1. Enligt motionenär regler bristfälligt anpassade tillskogs- och lantbrukets förutsättningar.