bet · GN01MJU17 · 2000-05-23 00:00:00 — Lagen bör tilläm-pas också på redan existerande jaktvårdsområden. Däremot bör de nya reg-lerna inte få till följd att de jaktvårdsområden som är bildade enligt lagen omjaktvårdsområden och vars verksamhet enbart omfattar småviltet måsteupplösas eller ändra sin verksamhet sedan den nya lagen trätt i kraft. Det bördärför föreskrivas att de krav som gäller för bildandet av ett viltvårdsområdeenligt den nya lagen inte utgör hinder för att ett jaktvårdsområde som bildatsenligt lagen om jaktvårdsområden och som endast samordnar jakten eftersmåviltet består efter det att den nya lagen trätt i kraft.Utskottets övervägandenUtskottets ställningstagande i fråga om samordning av småviltsjakten inne-bär bl.a. att punkt 3 i övergångsbestämmelserna utgår.Utskottet tillstyrker i övrigt regeringens förslag under detta avsnitt.Ändringar i jaktlagen m.m.PropositionenUpplåtelse av jakträtt, begreppet viltvård m.m.Reglerna om besittningsskydd för nyttjanderättshavare till jakt upphävs.Jakträttsupplåtelser som är eller längre skall alltid sägasupp för att upphöra att gälla vid avtalstidens utgång. Om inte någon av par-terna säger upp avtalet förlängs upplåtelsen automatiskt somden ursprungliga upplåtelsetiden, dock längst fem år.Visstidsavtal eller längre skall sägas upp före av-talstidens slut. Det är dock möjligt att avtala om längre uppsägningstid. Föravtal som löper skall en uppsägningstid på minst sex måna-der gälla. Längre uppsägningstid kan dock avtalas.Tvister som gäller upplåtelseförhållandet skall fortsättningsvis handläggasvid allmän domstol enligt bestämmelserna om fastighetsforum.Övergångsbestämmelser föreslås för de avtal som är upplåtna på ettsådant sätt att nyttjanderättshavaren har besittningsrätt och för de avtal somingåtts . De föreslagna bestämmelserna innebär attdet vid det första förlängningstillfället efter ikraftträdandet finns möjlighetför nyttjanderättshavaren att få avtalet förlängt mot fastighetsägarens vilja.Regeringen föreslår att de föreslagna ändringarna träder i kraft den 1 janu-ari 2001.Begreppet jaktvård i olika sammansättningar utmönstras ur jaktlagen ochrennäringslagen och ersätts med begreppet viltvård.Bestämmelsen i 10 a § jaktlagen (1987:259) ändras så att staten inte längrehar jakträtten på i län.MotionenEnligt motion 1998/99:MJ910 (mp) bör ordet viltvård bytas mot faunavårdför att visa att ett bredare ekologiskt synsätt skall anläggas i jaktfrågor (yrkande 4).Utskottets övervägandenNär det gäller det yrkande som framställs i motion 1998/99:MJ910 (mp)yrkande 4 om att ordet viltvård bör bytas mot faunavård konstaterar utskottetatt med vilt avses enligt 2 § jaktlagen vilda däggdjur och fåglar, medan be-greppet fauna är en beskrivning av ett områdes djurvärld, dvs. även insekter,groddjur och kräldjur. Som regeringen redovisar i den nu aktuella proposi-tionen (s. 27) finns i 4 § jaktlagen en allmän bestämmelse om viltvård. Enligtparagrafens andra stycke ingår i viltvården att genom särskilda åtgärder sörjaför att viltet får skydd och stöd och att anpassa jakten efter tillgången på viUtskottet instämmer i regeringens förslag att jaktvårdsområden fortsättnings-vis bör benämnas viltvårdsområden och att begreppet jaktvård utmönstras urjaktlagen och rennäringslagen och ersätts med uttrycket viltvård. Motionenavstyrks.Utskottet tillstyrker även i övrigt regeringens förslag i detta avsnitt.Utskottet har uppmärksammats på att i 2 kap. 2 § första stycket 4 bokfö-ringslagen (1999:1078) hänvisas till jaktvårdsområdesföreningar och tilllagen om jaktvårdsområden. Utskottet föreslår att lagen ändras så att denhänvisar till viltvårdsområdesföreningar och till lagen (2000:000) om vilt-vårdsområden.Jaktkorts- och jägarexamensregistrenPropositionenSekretesslagen (1980:100) ändras så att sekretess skall gälla vad avser föran-de av eller uttag ur jaktkorts- och jägarexamensregistren för uppgift som hartillförts registren, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan fara fatt vapen eller ammunition kommer till brottslig användning.Jaktkorts- och jägarexamensregistrens förande bör regleras i en förordningoch i myndighetsföreskrifter. bör vara ansvarig register-myndighet. Kostnaderna för registren bör täckas med medel ur jaktvårdsfon-den.MotionenI motion MJ31 (c) anförs i fråga om det administrativa ansvaret för jaktkorts-och jägarexamensregistren att handhavandet av registren har fungeratpå ett bra och kostnadseffektivt sätt (yrkande 2). Det finns en uppenbar riskatt kostnaderna ökar med regeringens förslag.Utskottets övervägandenFör att främja viltvården eller andra liknande ändamål som är förenliga medsyftet med jaktlagen (1987:259) får regeringen enligt 41 § jaktlagen meddelaföreskrifter om skyldighet för den som jagar att betala en årlig avgift, be-nämnd jaktvårdsavgift. Regeringen anför i propositionen att i början av1950-talet fick regeringens uppdrag att upprättaförteckningar över de personer som hade erlagt jaktvårdsavgift. gällerenligt 50 § jaktförordningen (1987:905) att jaktvårdsavgiften betalas in tillett postgirokonto som disponeras av Kammarkollegiet. Kammarkollegietskall bokföra inkomna medel på jaktvårdsfonden och lämna Jägareförbundetuppgift om vilka som har betalat avgiften. är fortfa-rande ansvarigt för registret. fick tillstånd av Data-inspektionen att föra jaktkortsregistret.Sedan år 1985 gäller att den som vill ha tillstånd att in-neha jaktvapen, eller tillstånd att inneha jaktvapen av annan typ än han ellerhon redan innehar, skall avlägga ett teoretiskt och ett praktiskt prov. 4 § vapenförordningen (1996:70, ändrad senast 2000:149) framgår attför tillstånd att inneha jaktvapen krävs att sökanden har avlagt prov somvisar att han har grundläggande kännedom om jakt och viltvård och kanhandha vapnet. Provet kallas jägarexamen. Med stöd av 11 kap. 2 § vapenla-gen (1996:67) och 2 kap. 4 § vapenförordningen (1996:70) har utfärdat kungörelsen (NFS 1999:9) med föreskrifter om jägarexamen.I proposition 1977/78:141 om kompetensprov för jägare föreslog regering-en att registrering av avlagt godkänt prov skulle ske hos polisen i sambandmed ansökan om licens. Av 35 § andra stycket kungörelsen (SNFS 1985:2)med föreskrifter om jägarexamen framgår att avlagda prov skall registreraspå sätt som bestämmer. Några sådana bestämmelser harenligt regeringen inte utfärdats. finansieras via avgif-ter från provverksamheten.Jägarexamensregistret är enligt regeringen inte ett eget register utan upp-gifterna om jägarexamen ingår i jaktkortsregistret. Det finns ca 1,6 miljonerdelposter registrerade som rör jägarexamen. Hur många personer registretomfattar är okänt. Persontabellen är gemensam för de båda registren.Regeringen konstaterar att för att få utöva jakt måste man betala jaktvårds-avgift och det kravet är straffsanktionerat. Från allmän synpunkt är detfrämsta syftet med jaktkortsregistret därför att redovisa vilka som har erlagtjaktvårdsavgift, att underlätta kontrollen av att så skett och att underlättabetalningen av kommande jaktvårdsavgifter genom avisering av nästa årsavgift. Ett krav för att få inneha jaktvapen är att sådan jägarexamen som ärnödvändig har avlagts. främsta allmänna syfte ärdärför att underlätta kontrollen vid ansökan om vapenlicens.Regeringen konstaterar att det inte finns någon författning som reglerarvad registren skall innehålla för att de skall uppfylla det allmännas krav påkontroll, tillsyn och information. Det finns inte heller någon författningsreg-lering som garanterar att myndigheterna får ta del av uppgifter ur registret födessa ändamål.Personuppgiftslagens bestämmelser innebär i och för sig att den personre-gisteransvarige kan behandla uppgifter helt eller delvis automatiserat om detär nödvändigt för att en arbetsuppgift av allmänt intresse skall kunna utföraseller för att arbetsuppgifter i samband med myndighetsutövning skall kunnautföras. Datoriserade jaktkorts- och jägarexamensregister kan alltså enligtregeringen föras enbart med stöd av personuppgiftslagens bestämmelser. Deuppgifter som kommer att finnas i registren är inte känsliga i sig. Däremot ärregistret känsligt på så sätt att det ger information om vem som kan ägajaktvapen och vilket slag av vapen det kan vara fråga om.Utskottet delar regeringens uppfattning att registen inte bör föras enbartmed stöd av personuppgiftslagen. Även om registren omfattar ett stort antalpersoner, är innehållet inte så känsligt att en lagreglering är nödvändig. Debör i stället regleras i en förordning.Registren förs av . När det gäller förhållan-det mellan myndigheter och organisationer liksom mellan organisationer fårdet inte finnas risk att något särintresse får ett orimligt stort inflytande övverksamheten. Förvaltningsuppgifter på jaktens och viltvårdens område sominnebär myndighetsutövning bör inte annat än i undantagsfall fullgöras avintresseorganisationer. Utskottet delar regeringens uppfattning att bör vara ansvarig registermyndighet. Detta innebär att all myn-dighetsutövning vad avser registren kommer att hanteras av Naturvårdsver-ket.Som regeringen anför bör båda registren bekostas av medel ur jaktvårds-fonden. Utskottet förutsätter i likhet med motionärerna i motion1999/2000:MJ31 (c) yrkande 2 att kostnadseffektivitet skall råda vid regis-terhållningen. Motionen påkallar med det anförda ingen ytterligare riksda-gens åtgärd.Utskottet tillstyrker även i övrigt regeringens förslag i detta avsnitt. Rege-ringens förslag till ändringar i 5 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100) har ut-formats med utgångspunkt i förslag i regeringens proposition 1999/2000:27En skärpt vapenlagstiftning, vilka sedermera beslutats av (1999/2000:JuU9, rskr. 1999/2000:150, SFS 2000:146).Administrationen av jakten och viltvårdenPropositionenLänsviltnämndens namn bör ändras till viltvårdsnämden.Statens uppdrag till att leda delar av viltvårdenoch jakten bör behållas och utvecklas. Tydliga krav på mål och syften bördock ställas. Effekterna av bidraget ur jaktvårdsfonden bör fortlöpande ut-värderas.Stödet till jägarorganisationerna bör lämnas i form av ett fast bidrag och ettmedlemsrelaterat bidrag. Bidrag kan efter ansökan lämnas för andra aktivi-teter. Regeringen bör utse en styrelseledamot och en revisor i vardera organi-sationen.Naturvårdsverket bör skicka ut information i jakt- och viltvårdsfrågor tilllandets samtliga jägare tillsammans med jaktkortsblanketterna. Vid särskildabehov av information i jakt- och viltvårdsfrågor bör ochandra kunna påräkna visst bidrag ur fonden.Länsviltnämnderna bör lämna förslag till om vilkaviltvårdsåtgärder som skall prioriteras samt utvärdera det gångna årets arbe-te. bör förstärkas med två politiska företrädare som utsesav efter förslag av . En av dem bör vara nämndensordförande.MotionernaI motion MJ23 (m) om Svenska Jägareförbundets och Jägarnas Riksförbundsroll och ansvarsförhållanden framförs att propositionen är otydlig och kantolkas olika i fråga om jägarorganisationernas roll och ansvarsförhållande(yrkande 1). Detta bör förtydligas genom ett tillägg som innebär att och i samverkan skall ansvara förinformation och utbildning om viltvård och jakt samt lämna råd om viltvårdoch djurskyddsfrågor till jägarna, markägarna och allmänheten. Vidare an-förs att jägarorganisationerna för den allmännyttiga verksamheten årligentilldelas bidrag ur viltvårdsfonden (yrkande 2). För den allmännyttiga verk-samheten bör jägarorganisationerna få skäligt anpassade bidrag urviltvårdsfonden.I motion MJ24 (fp) anförs i fråga om Svenska Jägareförbundets särställ-ning att utanför kretsen av olika myndigheter finns flera frivilligorganisatio-ner som fullgör administrativa uppgifter och då främst inom den praktiskaviltvården (yrkande 2). Dit hör de båda jägareorganisationerna, och , samt . Dessa bör både reellt och formellt ha sam-ma ställning vid beredningen av dessa frågor som Svenska Jägareförbundethar. Vidare anförs i fråga om regeringsutsedda styrelseledamöter i och att motionärerna vänder sig emotökat politiskt inflytande över jakt- och viltvårdsfrågorna annat än genom deramar lagstiftningen ger (yrkande 3). Motionärerna anför i fråga om politiskaföreträdare i länsviltnämnden att inga starka argument har anförts för attändra på nuvarande ordning (yrkande 4).Enligt motion MJ26 (kd) bör likställighet gälla mellan jägarorganisatio-nerna avseende ansvaret för information och utbildning inom jakt och vilt-vård (yrkande 5). Formuleringen om att skall ha ettallmänt uppdrag och ett "huvudansvar" för delar av viltvården och jaktenkommer att medföra tolkningsproblem i olika avseenden. I denna del voredet bättre om man betonade samverkan mellan ochJägarnas . Vidare anförs i fråga om bidrag till jägarorganisatio-nerna att ett årligt bidrag bör utgå, lämpligen i form av ett stort grundbidragoch härutöver ett som är medlemsbaserat (yrkande 6).I motion MJ27 (m) anförs i fråga om jägarorganisationernas ansvar för in-formation till jägare, markägare och allmänhet att i stället för propositionensformulering om "huvudansvar" bör uttala att Svenska Jägareför-bundet och i samverkan skall ansvara för utbildningom viltvård och jakt samt lämna information om viltvård och djurskyddsfrå-gor till jägarna, markägarna och allmänheten (yrkande 1). Vidare anförs ifråga om skälig ersättning att för den allmännyttiga verksamheten bör jägar-organisationerna få skäligt anpassad ersättning ur viltvårdsfonden (yrkande2).I motion MJ30 (c) anförs att och i samverkan skall ansvara för information och utbildning om vilt-vård och jakt samt lämna råd om viltvård och djurskyddsfrågor till jägarna,markägarna och allmänheten (yrkande 1). Vidare bör jägarorganisationernaårligen få skäligt anpassade bidrag ur viltvårdsfonden för sin verksamhet(yrkande 2).I motion MJ31 (c) anförs att ordningen för viltforskning och viltövervak-ning inte bör förändras (yrkande 3). Det är viktigt att viltforskningen ochviltövervakningen av de jaktbara arterna tillförs erforderliga resurser. Regel-verken bör utformas så att viltövervakningen kan fortsätta med stöd av medelur jaktvårdsfonden. Dagens ordning för viltforskning och viltövervakninginfördes , och den bör enligt motionärerna inte ändras. Den värdefullakompetens som byggts upp riskerar att gå förlorad om regering-ens förslag realiseras. Vidare bör avslå förslaget om statlig repre-sentation i de centrala jägarorganisationerna (yrkande 4). I flera organisatio-ner har den statliga styrelserepresentationen upphört. Även förslaget ompolitiska företrädare i länsviltnämnderna bör avslås (yrkande 5).Enligt motion MJ32 (m) bör förslaget om administration och viltvård avvi-sas (yrkande 3). Motionärerna instämmer i det förslag som utredningen somföregått propositionen lämnat, nämligen att inteskall ha statsmakternas uppdrag att ensam ansvara för ledningen av denpraktiska viltvården och jakten. Det bör i stället vara en gemensam uppgiftför berörda myndigheter, markägare, jägare och andra intressenter att i sinverksamhet verka för att målen för jakten och viltvården uppnås.I motion MJ34 (m) anförs i fråga om statliga representanter i jägarorgani-sationernas styrelser att systemet med att utse styrelserepresentanter i folkrörelseorganisationer har staten av flera skäl lämnat i andra sammanhang (yr-kande 1). Viltvårdsnämnderna är rådgivande organ till , och debör enligt motionärernas uppfattning endast bestå av representanter från deolika intressegrupperna (yrkande 2). Vidare anförs i fråga om användningenav jaktvårdsfondens medel att till jaktvårdsfonden inflyter med nuvarandenivå på det statliga jaktkortet ca . Dessa av jägarna inbe-talade medel bör användas i jägarnas intresse (yrkande 4). Regeringens för-slag att ta medel ur jaktvårdsfonden för att finansiera statens arbete meddirektiv och uppföljning är oacceptabelt. Kostnader som avser åtgärder avmer allmänt intresse bör enligt motionärernas mening betalas av allmännamedel. Hit hör t.ex. rovdjursforskning och kostnader för uppspårning ochomhändertagande av trafikskadat vilt.Enligt motionerna 1998/99:MJ762 (mp) och 1999/2000:MJ702 (mp) börett faunaråd inrättas. bereds jaktfrågor i den s.k. jakttidsberedningensom avger yttrande till inför regeringsbeslut. Jakttidsbe-redningen är knuten till . har sistaordet i de synpunkter som lämnas till . Jakttidsberedningenbör vara fristående utan koppling till någon organisation.Utskottets övervägandenMål m.m.Statsmakternas mål för den svenska jakt- och viltvårdspolitiken anges i 4 §jaktlagen (1987:259). Viltet skall vårdas i syfte att bevara de viltarter somtillhör landets viltbestånd och främja en med hänsyn till allmänna och en-skilda intressen lämplig utveckling av viltstammarna. Jakten skall anpassasefter tillgången på vilt. Det är markägaren och jakträttshavaren som svararför att åtgärderna utförs och anpassning sker. Ansvaret för den praktiskajakten och viltvården tillkommer i första hand dessa personer.Naturvårdsverket är den centrala förvaltningsmyndigheten för ärenden omjakt och viltvård medan är den regionalt ansvariga myndighe-ten. Till uppgifter hör bl.a. att ta initiativ till och följaforskning som rör viltet samt initiera och genomföra undersökningar ochutredningar i frågor om jakt och vilt. Verket meddelar generella föreskrifterom viltvård och jakt till ledning för bl.a. länsstyrelsernas beslut och handlägger en rad olika ärenden enligt jakt- och naturvårdslagstiftningen.Länsstyrelsen är prövningsmyndighet i första instans i en mängd olikajakt- och viltvårdsärenden. Det gäller exempelvis ärenden om bildande avjaktvårdsområden och om tillstånd till licensjakt efter olika djurslag. Tilllänsstyrelsen är knuten en länsviltnämnd som är rådgivandeorgan i frågor om viltvården. Ledamöterna representerar de areella näringar-na, frilufts- och naturvårdsintresset samt trafiksäkerheten. Länsstyrelsenbeslutar också om ersättning för skador orsakade av vilda djur. Den utanjämförelse största ärendegruppen är den som rör administrationen av älgjak-ten.På det regionala planet är också andra myndigheter engagerade i administ-rationen av jakten och viltvården. Det gäller främst polisen och de skogligamyndigheterna.Utanför kretsen av olika myndigheter finns flera frivilligorganisationersom fullgör administrativa uppgifter och då främst inom den praktiska vilt-vården. Dit hör de båda jägarorganisationerna, ochJägarnas , samt och Ornitolo-giska Förening.Svenska Jägareförbundets uppdrag m.m.Svenska Jägareförbundet biträder såväl centralt som genom sina länsjakt-vårdsföreningar regionalt myndigheterna med sakkunnigutlåtanden ochsammanställningar av uppgifter som underlag för myndigheternas beslut.Regeringen anför att bakgrunden till särställning i det hän-seendet är att förbundet genom riksdagsbeslut anförtrottsledningen av jakt- och viltvårdsarbetet i landet.Såsom regeringen anfört ansåg utredningen att inte längreskall ha statsmakternas uppdrag att ensamt ansvara för ledningen av denpraktiska viltvården och jakten. Utredningen ansåg att det över huvud tagetinte är lämpligt att ett sådant ansvar helt åläggs en enda intresseorganisationÄven om det kan finnas ett visst fog för utredningens slutsatser att de upp-gifter som ingår i det allmänna uppdraget inte bör läggas på en intresseorga-nisation, anser utskottet i likhet med regeringen att övervägande skäl talar föatt även i fortsättningen ges huvudansvaret för att leda delarav viltvården och jakten. Det kan dock inte komma i fråga att förbundet utansärskilt beslut skall fullgöra några myndighetsuppgifter.Jägareförbundet, som har drygt 190 000 medlemmar, är en landsomfattan-de folkrörelse med mycket lång erfarenhet av jakt och viltvård. Utskottetinstämmer i att det är viktigt att ansvar och roller är tydliga för att verksamheten skall kunna drivas rationellt. Det är därför praktiskt att lägga ansvaretpå en enda organisation. För att arbetet med jakten och viltvården skall blieffektivt krävs det ett omfattande samarbete med myndigheter och organisa-tioner. bedriver ett sådant organiserat samarbete. Statensuppdrag till har prövats men det har intefunnits anledning att vidta några större förändringar eftersom uppdragetansetts fullgjort på ett tillfredsställande sätt.Såsom regeringen anfört har Statskontoret haft i uppdrag att följa och be-skriva hur använt de som förbundeterhöll som bidrag ur jaktvårdsfonden för att leda den praktiska jaktenoch viltvården i landet. Statskontoret anförde att det inte varit möjligt attfölja användningen av bidraget mer än i mycket grova termer. är enligt Statskontoret ett allmänt verksamhetsbidrag avsamma typ som till andra frivilliga organisationer. Det allmänna uppdragettill att ansvara för den praktiska viltvården och jakten ilandet är enligt Statskontoret vagt formulerat. Uppdraget har av förbundetbeskrivits som en myndighetsuppgift. Denna uppgift har, såsom regeringenkonstaterat, inte stöd i lag eller förordning och har inte preciserats av statsmakterna på något annat sätt. I propositionen anförs att om Jägareförbundetpå statsmakternas uppdrag skall svara för den praktiska jakten och viltvårdenbör uppgiften enligt Statskontorets mening preciseras i jaktförordningen ochbidraget redovisas över statsbudgeten.Regeringens årliga beslut om bidrag till jägarorganisationerna innehålleringa villkor om användningen av medlen. Utskottet instämmer i att i fortsätt-ningen bör syften och mål preciseras för att effektivisera bidragsgivningen.Utskottet anser att det även bör ställas krav på prestationer och effekter ochatt det härigenom bör bli möjligt att genomföra en uppföljning och utvärde-ring.Utskottet instämmer i regeringens förslag att statens uppdrag till att leda delar av viltvården och jakten bör behållas och ut-vecklas. Motionerna 1999/2000:MJ23 (m) yrkande 1, motion1999/2000:MJ24 (fp) yrkande 2, 1999/2000:MJ26 (kd) yrkande 5,1999/2000:MJ27 (m) yrkande 1, 1999/2000:MJ30 (c) yrkande 1 och1999/2000:MJ32 (m) yrkande 3 avstyrks.Regeringen uttalade i proposition 1986/87:58 om jaktlag, m.m. att kravetpå insyn från statens sida i verksamhet borde tillgodoses påannat sätt än att regeringen utsåg ordförande i förbundet (prop. s. 72). Sam-hällets insyn borde i stället garanteras genom att staten representerades iförbundets ledning samt att staten utsåg revisor för verksamheten. Regering-en utser numera en revisor för att granska räkenskaper.Däremot har inte någon representant i förbundets ledning utsetts. Regeringenanför att samhällets insyn i verksamhet bör säkerställasgenom att regeringen i fortsättningen utser en ledamot i förbundets styrelse.På samma sätt som när det gäller finns det skäl för att rege-ringen utser en styrelseledamot och en revisor även i Jägarnas Riksförbund.Utskottet instämmer i att samhällets insyn i Svenska Jägareförbundets ochJägarnas verksamhet bör säkerställas genom att regeringenutser en ledamot i vardera organisationens styrelse. Utskottets och regering-ens bedömning om villkoren för bidrag till jägarorganisationerna gör att detkommer att ställas större krav på båda organisationerna när det gäller beslutoch ekonomisk redovisning. Motionerna 1999/2000:MJ24 (fp) yrkande 3,1999/2000:MJ31 (c) yrkande 4 och 1999/2000:MJ34 (m) yrkande 1 avstyrks.I motionerna 1998/99:MJ762 (mp) och 1999/2000:MJ702 (mp) anförs attett faunaråd bör inrättas samt att den s.k. jakttidsberedningen bör vara fristående utan koppling till någon organisation. I betänkandet Jaktens villkor(SOU 1997:91 s. 420) beskrivs det arbete som bedrivs inom den av utsedda jakttidsberedningen. Jakttidsberedning-en består av 18 röstberättigade ledamöter från olika organisationer samt enobservatör. Jakttidsberedningen redovisar sina förslag till förbundsstyrelsensom beslutar om förslag till jakttider. Jägareförbundetsförslag till ändringar av jakttiderna ges in till . Jägareför-bundets förslag remissbehandlas därefter av innan verketbeslutar i frågan. förslag ges in till Jordbruksdepartemen-tet, som skickar ut verkets förslag på remiss innan regeringen slutligen be-slutar i frågan.