bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Att främjajämställdhet mellan könen och att förbättra kvinnors villkor är både måloch medel för att utrota fattigdom, stärka demokratin och öka respektenför de mänskliga rättigheterna.Utskottets övervägandenEtt flertal motioner, U206 (fp) yrkande 29, U211 (v) yrkande 5, U614 (v)yrkandena 1 och 2, U630 (kd) yrkande 10 samt A811 (kd) yrkande 15, rörfrågor om jämställdhet mellan kvinnor och män.Utskottet konstaterar att efter beslut om attjämställdhet skall vara ett särskilt mål för utvecklingssamarbetet ochefter antagandet i av för jämställdhethar ett intensivt arbete bedrivits, både i och internationelltför att utveckla metoder så att allt utvecklingssamarbete skall utformasså att det inriktas både på kvinnors och mäns behov. Detta innebär attregeringen räknar med att uppnå det syfte motionärerna föreslår- en fördelning av utvecklingssamarbetet som på lika villkor gynnarkvinnor och män.Både och Sida har utarbetat handlingsplaner ochhandböcker för att uppmärksamma kvinnors och mäns olika behov ochvillkor i satsningar på fattigdomsbekämpning, demokrati, mänskligarättigheter och hållbar utveckling. Samma ambition återspeglas bl.a. iregeringens skrivelser till om de fattigas rätt, ompartnerskap med och om mänskliga rättigheter och demokrati.Utskottet menar att jämställdhetsmålet i det svenskautvecklingssamarbetet syftar till att se både kvinnor och män somfullvärdiga aktörer och mottagare i biståndet och att utgå från bådekvinnors och mäns lika behov och villkor i samtliga faser; planering,implementering och utvärdering av biståndet. Jämställdhet ses inte barasom ett mål utan också som ett medel för att bekämpa fattigdom blandbåde kvinnor och män, stärka demokratin och öka respekten för demänskliga rättigheterna.Sverige arbetar aktivt med att främja jämställdhet och kvinnorsåtnjutande av MR inom biståndet, både bilateralt, med vårasamarbetsländer, och multilateralt, genom bl.a. EU, FN, /DAC ochutvecklingsbankerna. Detta arbete syftar till att främjaimplementeringen av handlingsplanen från och konventionen föravskaffandet av diskriminering mot kvinnor, CEDAW, vad gäller kvinnoroch beslutsfattande, kvinnors ekonomiska ställning, kvinnors ställningoch rättigheter inom familjen och våld mot kvinnor. UD och Sida hargemensamt tagit fram en handbok om konventionen. innehåller ensammanställning av drygt 50 landprofiler, vilket gör den till ettviktigt verktyg för främjandet av jämställdhet i den bilaterala dialogenmed samarbetsländer. I profilerna återges bl.a. vilkakonventioner ett land ratificerat, vilka reservationer som gjorts,huruvida inrapportering skett och vilka rekommendationer kommittén gett.Med vad som ovan anförts anser utskottet motionerna U206 (fp) yrkande29, U211 (v) yrkande 5, U614 (v) yrkandena 1 och 2, U630 (kd) yrkande 10och A811 (kd) yrkande 15 vara besvarade.I motion U211 (v) yrkande 8 krävs att företag som medverkar i svensktutvecklingssamarbete bör uppmanas att på arbeta för attinföra liknande regler som på den svenska arbetsmarknaden.Utskottet konstaterar att har ratificerat de konventionerangående arbete som tagits fram inom och även implementerat dem ilagstiftningen. Ett företag som inom svensk jurisdiktion bryter motdessa regler gör sig skyldigt till lagbrott. Vad gäller engagemang avsvenska företag i andra länder uppmuntras de att följa samma regler somi Sverige.Sverige har tillsammans med de andra godkänt nyariktlinjer för multinationella företag. Dessa riktlinjer gäller även förhur dessa företag agerar utanför OECD-området. För att övervakaföretagen finns det i varje land en nationell kontaktpunkt bestående avrepresentanter för staten, näringslivet och fackföreningarna.Med vad som ovan anförts anses motion U211 (v) yrkande 8 besvarad.Två yrkanden gäller funktionhindrades, inklusive förståndshandikappadepersoners rättigheter. betonar i motion U206 (fp) yrkande 30vikten av att stödja () i arbetet med att utveckla och fördjupasamarbetet med systerorganisationer runt om i världen. Motion U650 (s)yrkande 3 understryker vikten av att funktionshindrades rättigheteravspeglas i det svenska utvecklingssamarbetet och att den svenskahandikapprörelsens erfarenheter från sådant arbete tas till vara.Utskottet konstaterar att rätten till delaktighet, inflytande ochjämlika villkor för personer med funktionshinder är enviktig fråga i det svenska utvecklingssamarbetet.Utskottet konstaterar vidare att handikapporganisationerna lämnatviktiga bidrag genom att föra in frågan om funktionshinder iutvecklingssamarbetet och att motverka marginalisering ochdiskriminering av personer med funktionshinder. Utrikesdepartementetsamarbetar aktivt med , , som har ett s.k. ramavtal med Sida.Genom Sida pågår därutöver många viktiga aktiviteter för att förbättralivsvillkoren och delaktigheten för personer med funktionshinder. Sidahar som övergripande mål att handikappaspekter skall beaktas ochintegreras i relevant biståndsplanering och utvecklingssamarbete ochdärmed bidra till att förverkliga de rättigheter som bl.a. fastställts iFN:s standardregler och i konventionen om barnets rättigheter. Sverigehar även bidragit med ett omfattande utredningsarbete av en speciellrapportör i handikappfrågor. Inom ramen för detta arbete utarbetasstrategier som skall bidra till att stärka de mänskliga rättigheternaoch därmed ge människor med funktionshinder större möjlighet att deltapå lika villkor i samhällslivet.Med vad ovan anförts anses motionerna U206 (fp) yrkande 30 och U650 (s)yrkande 3 vara besvarade.Särskilda multilaterala insatser: barnInom pågår en översyn av barnfrågor idet internationella utvecklingssamarbetet med målet att utforma ensammanhållen policy för barnfrågor och att utveckla ett systematisktbarnrättsperspektiv i det internationella utvecklingssamarbetet utifrånFN:s konvention om barnets rättigheter, FN-konferenserna och de svenskabiståndsmålen. Inom ramen för den pågående översynen utarbetasstrategier inom särskilt angelägna områden som barnarbete, kommersiellsexuell exploatering av barn, barn på institutioner, barn och hiv/aids,barn i väpnade konflikter samt barn med funktionshinder.Särskilda medel har anvisats för multilaterala insatser för attstimulera ett barnrättsperspektiv i FN:s fonder och program m.fl.multilaterala aktörer. Beslut om stöd har fattats avseende bl.a.barnarbete, sexuell exploatering av barn och barn på institution.Regeringen har beslutat att uppdra åt Sida att bereda och företrädesvisgenom internationella organisationer genomföra biståndsinsatser försärskilt utsatta barn.År 2001 genomför ett särskilt möte kringuppföljningen av målen från barntoppmötet (UNGASS 2001). med som sekretariat svarar förförberedelsearbetet.MotionenI motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 26 konstateras att barnen är mycketutsatta för lidanden. Miljontals barn dör på grund av brist påbehandling. Barnen måste ges en särskild uppmärksamhet ibiståndspolitiken.Utskottets övervägandenUtskottet har inhämtat att en översyn av barnfrågor i detinternationella utvecklingssamarbetet, , påbörjades inomUtrikesdepartementet , med målet att utforma en sammanhållenpolicy för barnfrågor och att utveckla ett systematiskt barn- ochbarnrättsperspektiv i det internationella utvecklingssamarbetet. Arbetetbedrivs utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter, FN-konferensernaoch de biståndspolitiska målen.Inom Sida pågår också ett arbete för att integrera ettbarnrättsperspektiv i utvecklingssamarbetet. påbörjades ettutbildningsprogram om för alla Sidas anställda, vilketsyftar till att hänsynen till barns rättigheter skall genomsyra alltutvecklingssamarbete. har Sida utarbetat ett positionspapper"Barnets rättigheter i bilateralt utvecklingssamarbete". I detta angesriktlinjerna för barnrättsarbetet och konsekvenserna av ettbarnrättsperspektiv för Sidas policy vad gäller landanalyser,landstrategier, projektbedömningar och konsekvenserna av ettbarnrättighetsper-spektiv i Sidas olika sektorer.Med vad som ovan anförts anses motion U206 (fp) yrkande 26 besvarad.Övriga multilaterala insatserÅrsbidrag till organisationer inom och utom FN-systemet finansieras fråndenna post. Därtill kommer fördjupningsstudier med extern expertis,analyser, seminarier och andra aktiviteter som främjar internationellsamverkan och utveckling t.ex. insatser till stöd för uppföljning av FN-konferenser.Sverige bidrar med till församordning av humanitärt bistånd, OCHA, och med särskild fond för fältsamordning. Fonden har tillkommit på svensktinitiativ för att ge OCHA möjlighet att snabbt och flexibelt sätta upperforderlig samordningskapacitet.International (för demokrati och friaval) är en mellanstatlig organisation som bildades på svensktinitiativ. är en internationell mötesplats för medlemmarna, förnärvarande 19 länder och fem internationella enskilda organisationer.Gemensamt arbetar dessa för att stödja en demokratisk utveckling i bredbemärkelse, inklusive fria val. IDEA:s verksamhet är inriktad på såvälnormativt arbete som kapacitetsutveckling och tillämpad forskning.Institutet har etablerat sig och är en välrenommeradorganisation, vars tjänster efterfrågas på många håll i världen.ICRC () har genomfört en reformering avsåväl verksamhetsbudget och program som ledning av organisationensyftande till större öppenhet och effektivitet. Organisationen byggersin verksamhet på de fyra , jämte tilläggsprotokoll,om den humanitära rätten i väpnade konflikter. En särskilt viktig del avICRC:s verksamhet är att värna om genomförandet av och sprida kunskap omden internationella humanitära rätten.I november 1999 antogs en handlingsplan som utgör grunden förmedlemsstaternas och rödakorsrörelsens åtaganden under de kommande åren.Mot bakgrund av den vikt lägger vid ökade kunskaper och bättregenomförande av den internationella humanitära rätten beräknas en mindreökning av det svenska bidraget till ICRC:s centrala verksamhet avseendeden humanitära rättens efterlevnad. Stöd till ICRC:s fältverksamhetbereds av Sida i samråd med regeringen.Bidraget till IOM () utgår enligt eni förväg fastställd skala. Det svenska bidraget minskar något under 2001på grund av att IOM får tre nya medlemmar.Generalförsamlingen genomför en rad särskilda extramöten för att följaupp 1990-talets stora världskonferenser. har på olika sätt gettstöd till FN:s arbete för att få en bättre överblick av effekterna avkonferenserna liksom för att garantera en aktiv medverkan från de minstutvecklade länderna inför extramötena om befolkning, jämställdhet ochsociala frågor. Liknande stöd kommer att ges inför uppföljningsmötet avbarntoppmötet och extramötet om boende- och stadsutvecklingsfrågornasamt inför världskonferenserna om de minst utvecklade länderna ochutvecklingsfinansiering.EU:s gemensamma utvecklingssamarbetePropositionen (avsnitt 3.5 s. 33-36)EU är en av världens största finansiärer av utvecklingssamarbete.Tillsammans svarar gemenskapen och medlemsstaterna för avvärldssamfundets offentliga bistånd. Ungefär två tredjedelar av EG-biståndet finansieras över den reguljära budgeten, vilken fastställs avEuropaparlamentet. Ungefär en tredjedel finansierar medlemsstaterna delsvia europeiska utvecklingsfonden, , i huvudsak till de s.k. AVS-länderna i , och , dels med genomlån från Europeiska investeringsbanken.År 1999 presenterade kommissionen resultaten av den övergripandeutvärdering av EG:s utvecklingssamarbete som initierades avmedlemsstaterna 1995. Utvärderingen pekade på allvarliga brister i såvälplanering, beslutsprocess, genomförande, uppföljning somutvärderingsverksamhet. konstaterades att kommissionen liderav underbemanning på biståndsområdet. gav kommissioneni uppdrag att utarbeta ett program över de åtgärder som krävdes för attkomma till rätta med de problem utvärderingen pekade på.Gemenskapens utvecklingssamarbete kännetecknas av lågeffektivitet. Detta tar sig bl.a. uttryck i långa beredningstider,förseningar i verkställighet, låg uthållighet efter avslutat stöd samtsvag samverkan med partnerlandets myndigheter och med andrabiståndsgivare. Användningen av fattigdoms-, jämställdhets- ochproblemanalyser är sporadisk. Utvärderingar görs, men resultatenåterförs inte i tillräcklig utsträckning till verksamhetsplaneringen.Ordförandeskapet 2001Ett EU som är öppet mot omvärlden och präglas av internationellsolidaritet kommer att vara en ledstjärna under det svenskaordförandeskapet. Ordföranden i , biståndsministern, harett brett uppdrag som bl.a. innebär att ansvara för att formulera EU-gemensamma ståndpunkter och att företräda EU i internationellaorganisationer och i tredje land.En övergripande svensk målsättning är att bidra till ökad effektivitetoch kvalitet i gemenskapens bistånd och stödja EU att kunna axla en rollsom en pålitlig och solidarisk del av det internationellautvecklingssamfundet.AVS-samarbetetI juni undertecknades det nya partnerskapsavtalet - det s.k. - mellan Europeiska gemenskapen, medlemsstaterna och de 71 AVS-länderna (länder i , och inomLomésamarbetet). Avtalet kommer att ersätta , somreglerat samarbetet under de senaste 25 åren.Målet har för båda parter varit att åstadkomma ett genuint partnerskapbaserat på lokalt ägarskap och ömsesidiga åtaganden.Fattigdomsbekämpning skall utgöra det övergripande målet för samarbetet.Ett brett deltagande skall eftersträvas, som också skall omfatta detcivila samhället och den privata sektorn.Biståndet skall fördelas på basis av både behov och uppnådda resultat.Landsstrategier skall utgöra basen i planeringen avutvecklingssamarbetet. Biståndet är uppdelat på ett samlat anslag förgåvobistånd och en särskild investeringsfacilitet för stöd tillnäringslivsutveckling. Den nionde europeiska utvecklingsfonden, 9,kommer att beräknas till , vilket tillsammans medoutnyttjade medel skall täcka perioden 2000-2007.Sveriges bidrag beräknas till . löper med möjlighet till revidering vart femte år.MEDAInom den s.k. Barcelonaprocessen förs en politisk, ekonomisk ochkulturell dialog som syftar till att öka stabiliteten och främjasamarbetet i . Genom (The Euro-MediterraneanPartnership Programme) skall gemenskapen stödja 12 länder runtMedelhavet i deras ekonomiska utveckling och bidra till att de stårbättre rustade att möta konkurrensen från den europeiska industrin närett planerat frihandelsområde införs år 2010.Samarbetets omfattning har ökat markant . För perioden1995-1999 har ca avsatts för stöd till dels ekonomiskanpassning och integration, dels mer traditionellt utvecklingssamarbete.ALASamarbetet med och (ALA) har breddatstill att omfatta både bistånd och ekonomiskt samarbete. Tyngdpunktenligger på de fattigaste länderna och de fattigaste delarna avbefolkningen samt på regioner och länder med betydande kommersiellpotential. Den finansiella ramen för beräknas tillfem miljarder euro. Av detta går till och tillLatinamerika.OBNOVA/CARDSEfter 1990-talets krig och konflikter är västra ett viktigtområde för EG:s utvecklingssamarbete. Insatserna, som knyter an tillStabilitetspakten för sydöstra och stabiliserings- ochassociationsprocessen, skall bl.a. bidra till förutsättningar för fredoch stabilitet i regionen samt hjälpa länderna att integreras i deeuropeiska strukturerna.Gemenskapens utvecklingssamarbete på västra har skettinom ramen för två olika program: Obnova och Phare. Under år 2000förväntas beslut om en ny förordning som skall ersätta båda dessaprogram och i fortsättningen styra EG:s insatser i regionen. uppgick insatserna ur gemenskapsbudgeten till totalt4,. Det största stödet ges till Kosovooch . Utöver stödet till Kosovo kan betydande beloppockså frigöras för den nya demokratin i (FRJ).Livsmedelsbistånd och livsmedelssäkerhetEG:s program för livsmedelsbistånd och livsmedelssäkerhet syftar tillatt främja livsmedelssäkerheten i de fattigaste länderna. Programmet äri storleksordningen . Nära hälften av resursernaanvänds för att stödja livsmedelssäkerheten i AVS-länderna. FN:slivsmedelsprogram (WFP) och enskilda organisationer är viktigasamarbetspartner. En omfattande utvärdering av programmet har gjorts,och en förändring av nuvarande förordning kan bli aktuell under detsvenska ordförandeskapet.ECHOGemenskapens humanitära bistånd uppgick till ungefär 800 miljonereuro vilket gör EU:s humanitära bistånd, kanaliserat via ECHO (EuropeanCommunity Humanitarian ), till en av världens största enskildafinansiärer av humanitärt bistånd.Parallellt med den övergripande översynen av EG:s utvecklingssamarbetehar en särskild utvärdering genomförts av verksamheten inom ECHO underåren 1996-1999. Utvärderingen uppmärksammar särskilt brister ikoordinering inom kommissionen och med andra humanitära aktörer. antogs rekommendationer om hur kommissionenbör åtgärda identifierade brister. I rekommendationerna uppmanas ECHObl.a. att tydliggöra sitt mandat att stärka samarbetet med FN ochinternationella rödakorsrörelsen.KonfliktförebyggandeUnder senare år har EU anlagt ett bredare synsätt på konflikt- ochsäkerhetsfrågor med ökat fokus på såväl förebyggande av väpnadekonflikter som civil och militär krishantering. Vid ministermötet iHelsingfors antog EU nya riktlinjer för utvecklingen avden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP). var dåtillsammans med en av de drivande krafterna bakombeslutet att upprätta en icke-militär mekanism för krishantering, föratt kunna samordna och effektivisera de olika civila medel och resursersom står till unionens förfogande.I den nya , som upprättats på svenskt initiativ, skapas enmöjlighet att ta ett brett grepp om EU:s bidrag till konflikt- ochkrisförebyggande insatser. Arbetet inkluderar såväl förstapelarfrågor(utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet) somandrapelarfrågor (utrikespolitiken). En prioriterad uppgift kommer attvara att stärka unionens samlade kapacitet för civil krishantering därutvecklingssamarbetet ingår som ett viktigt bidrag.MotionernaUtskottet konstaterar att genom inträde i EU har fått en godmöjlighet att påverka en av de allra största biståndsgivarna i världen.EU-samarbetet erbjuder stora möjligheter att åstadkomma konkretaresultat vad gäller globalt utvecklingssamarbete. Stödet till länderna iCentral- och är mycket viktigt. De nya demokratierna i Europasnärhet behöver betydande stöd som behovet är storti andra världsdelar. anser i motion 2000/01:U206 (fp)yrkande 33 att stödet till mänskliga rättigheter måste bli en viktig delav EU:s biståndspolitik. har ett ansvar för att minska klyftornamellan rika och fattiga. EU bör fördjupa sitt samarbete med länder iAsien, och för att främja en demokratisk utveckling.EU:s utvecklingspolitik måste också präglas av högre kompetens och av enstörre närvaro i samarbetsländerna (yrkande 34). Huvuddelen avbiståndssamarbetet bör dock även omfattas avnärhetsprincipen och beslutas och administreras av de enskildamedlemsländerna själva (yrkande 35). undertecknades det nyapartnerskapsavtalet, det s.k. , mellan EU, medlemsstaternaoch de 71 AVS-länderna. Trots EU:s handelsavtal med AVS-länderna, somger dem tullfrihet på många varor, tillämpar EU handelshinder för teko-och jordbruksprodukter. Enligt motionärerna bör (yrkande 36)verka för att EU driver på så att världens tekokvoter försvinner samtgår ett steg längre och möjligt avskaffar kvoterna inom teko-området. anser i yrkande 41 att inom EU, såsom ialla andra internationella sammanhang, bör verka för att medlemsländernai sina nationella budgetar fullföljer FN:s rekommendation om att minst0,av BNI skall avsättas till bistånd.I motion 2000/01:U213 (c) yrkande 12 konstaterar att EU ären av världens största biståndsgivare och EU:s medlemsländer svarartillsammans för av samlade utvecklingssamarbete.Drygt 5 % av det svenska biståndet kanaliseras via EU och deövergripande målen för EU:s utvecklingssamarbete stämmer väl överens medsvenska målsättningar. En stor del av resurserna används dock inte ochde som används går ofta till ineffektiva projekt som kan ha negativeffekt för mottagarländerna. Många givarländer har dragit ner sinabiståndsanslag; exempelvis anslår världens sju rikaste industriländer(G7) i genomsnitt av BNP till bistånd. bör undersitt ordförandeskap i EU verka för införandet av ett gemensamtbiståndsmål inom EU.I motion 2000/01:K398 (fp) yrkande 17 konstateras att den viktigasteutvecklingshjälpen är frihandel och att bör gå i spetsen i kampenför global frihandel. Huvuddelen av biståndssamarbetet bör dock även iframtiden omfattas av närhetsprincipen och beslutas och administreras avde enskilda medlemsländerna själva. bör inom EU verka för attmedlemsländerna i sina nationella budgetar fullföljer FN:srekommendation om att av BNI skall avsättas till bistånd.Folkpartiet anser även att kontoret som hanterar EU:s katastrofbistånd,ECHO, bör läggas i Sverige.Utskottets övervägandenI motion U206 (fp) yrkande 33 krävs att mänskliga rättighetsfrågornaskall bli en viktig del av EU:s biståndspolitik och vidare krävs enstörre närvaro i samarbetsländerna (yrkande 34). I yrkande 35 krävs attbiståndet i högre grad bör administreras av länderna själva. Även imotion K398 (fp) yrkande 17 (delvis) krävs att biståndssamarbetet böromfattas av närhetsprincipen.Utskottet har inhämtat att EU:s närvaro i samarbetsländerna ökatväsentligt . Kommissionen representeras av uppemot 130diplomatiska beskickningar i tredje land och vid internationellaorganisationer. Merparten av dessa finns i samarbetsländerna i ,och Latinamerika.I reformerna av EG:s utvecklingsarbete, som pågår, ingårsom en viktig del delegering av ansvaret för administrationen av EG-biståndet. Delegeringen av ansvar skall följas av en motsvarandeförstärkning av delegationerna, både när det gäller personalantal ochkompetens. De administrativa reformerna är strikt sett en internangelägenhet för kommissionen men anser att reformerna ärgrundläggande för en höjning av effektiviteten i biståndet.Relativt sett har andelen av EU-ländernas bistånd som distribueras viade gemensamma kanalerna ökat . Detta beror framför alltpå att nationella budgetåtstramningar har lett till stagnation ellert.o.m. nedskärningar även på biståndsområdet som EG-biståndethar vuxit kraftigt. Utskottet konstaterar också att de mänskligarättighetsfrågorna blivit en allt viktigare del av EU:s biståndspolitik.Successivt kommer samarbetsländerna att alltmer ta över ansvaret församarbetet. Närhetsprincipen kommer att dominera biståndet även iframtiden.Med vad som ovan anförts anser utskottet motionerna U206 (fp) yrkandena33, 34 och 35 samt K398 (fp) yrkande 17 (delvis) besvarade med vadutskottet anfört.I motion U206 (fp) yrkande 41 krävs att EU-länderna uppfyller FN:srekommendation om biståndets storlek. Liknande yrkande framförs i motionU213 (c) yrkande 12 och i motion K398 (fp) yrkande 17 (delvis).Utskottet konstaterar att den huvudsakliga diskussionen om biståndsmål iform av procent av BNI förs i /DAC, där samtliga EU-medlemsstater ärmedlemmar. driver kontinuerligt frågan om vikten av att allamedlemmar fullföljer FN:s rekommendation om att av BNI skallavsättas till bistånd.Med vad som ovan anförts anser utskottet motionerna U206 (fp) yrkande41, U213 (c) yrkande 12 och K398 (fp) yrkande 17 (delvis) besvarade medvad utskottet anfört.Enligt motion U206 (fp) yrkande 36 bör verka för att avskaffakvoterna inom teko-området och i motion K398 (fp) yrkande 17 (delvis)framförs att skall verka för en global frihandel.Generellt strävar efter lika behandling av alla länder sombefinner sig på samma utvecklingsnivå. Det betyder exempelvis att vivälkomnar att EU i princip ger samma preferenser på handelsområdet förde minst utvecklade länderna (MUL) inom som till MUL-ländersom inte tillhör AVS.Utskottet menar att ökad handel är ett viktigt instrument för snabbareekonomisk utveckling.