bet · GN01FöU4 · 2000-04-25 00:00:00 — Utbildningen skall vara relevant i förhållande till duppgifter - i fred, i kris och i krig - som har beslutat för Försvarsmakten och för det civila försvaret. Efter genomgången utbildning skall depliktiga stå till samhällets förfogande i enlighet med pliktlagstiftningen.Utskottet anser inte att bör göra något tillkännagivande i frågan,varför motionsyrkandet avstyrks i berörd del.I motion Fö208 (c) föreslås en utökad plikttjänstgöring i form av en ny typav samhällstjänst med anknytning till gymnasieskolan. Som utskottet nyssframhållit syftar totalförsvarsplikten till att säkerställa försörjningen medpersonal till totalförsvarets specifika behov. En grundläggande fråga sominte berörs i motionen är vilket behov som en tänkt samhällstjänst avsestillgodose. Utskottet kan inte förorda en samhällstjänst i linje med vad somföreslås i motionen, varför denna bör avslås av riksdagen.Tre motioner från liberalerna - partimotion Fö28 yrkande 12(delvis), motion Fö211 och partimotion A807 yrkande 25 - förordar en köns-neutral värnplikt. har, som framgått av det föregående,föreslagit att de skyldigheter som gäller för män att mönstra och fullgöracivil- och värnplikt också skall gälla för kvinnor. Enligt utredningens meningkommer det nya försvaret att ha behov av den kompetens som kvinnor kantillföra.Att införa mönstringsskyldighet samt civil- och värnplikt för kvinnorskulle enligt utskottets mening innebära en genomgripande förändring förtotalförsvaret med betydande konsekvenser för en rad verksamheter inomtotalförsvarets olika delar. I avvaktan på ett förslag från regeringen uttalarutskottet inte i frågan. Berörda motionsyrkanden avstyrks därför.Folkpartiet liberalerna vänder sig i sin partimotion Fö28 mot den i proposi-tion 1999/2000:30 angivna inriktningen att 18 000 värnpliktiga börfullgöra tjänstgöring. Motionärerna anser att det vore möjligt att kalla in ettlägre antal.Motion Fö308 (s) förordar i stället att man håller fast vid den allmännavärnpliktens princip och utbildar så många som möjligt. Detta skulle bidratill folkförankringen av försvaret.Utskottet anser att det är totalförsvarets behov av personal för att kunnagenomföra de av riksdag och regering beslutade uppgifterna i fred, kris ochkrig som skall avgöra hur många totalförsvarspliktiga som skall skri-vas in och fullgöra tjänstgöring. Utbildningen skall vara målinriktad ocheffektiv och ske under god hushållning med resurser. En bra utbildning bi-drar till folkförankringen.Utskottet har erfarit att Försvarsmakten i sitt budgetunderlag till regeringenföreslagit att 15 000 värnpliktiga skall utbildas , 16 2002 och17 2003 samt att konsekvenserna av en till 18 000 utökad värnplikts-volym bör klarläggas. Utskottet förutsätter att regeringen prövar vilken värn-pliktsvolym som svarar mot behoven och den givna ekonomin samt redovi-sar detta för i de årliga budgetförslagen. Motion Fö28 (fp) yrkande13 (i denna del) och motion Fö308 (s) (i denna del) avstyrks därför av ut-skottet.I partimotion Ju223 (v) yrkande 4 begärs att regeringen ser över värnplikts-utbildningen i syfte att öka antalet värnpliktiga med invandrarbakgrund.Liknande synpunkter förs fram i motion Fö308 (s) (i denna del).Enligt lagen om totalförsvarsplikt skall de totalförsvarspliktiga skrivas insom är bäst lämpade för att tas ut till tjänstgöring med värnplikt och civil-plikt. Utskottet har erfarit att inte föreslår någon ändring pdenna punkt. Utskottet är inte berett att nu förorda särskilda åtgärder för attöka antalet värnpliktiga med invandrarbakgrund. Berörda motionsyrkandenavstyrks därför.I kommittémotion Fö205 (v) yrkande 10 förordas att de värnpliktiga bör fåmöjlighet att tjänstgöra nära sin hemort.Utskottet instämmer i att detta skulle ha fördelar, såväl värnpliktssocialtsom ekonomiskt. Utskottet kan konstatera att regeringen tagit hänsyn härtill iförslaget till ny fredstida organisation för Försvarsmakten (prop.1999/2000:30 s. 110). har också uttalat sig i frågan (SOU2000:21 s. 224) och anför bl.a. att man i samband med inskrivningen måstebeakta frågan om korta resavstånd för dem som skall fullgöra tjänstgöring.Pliktutredningen pekar dock på att antalet utbildningsorter kommeratt bli betydligt färre och menar att ett långt avstånd till utbildningsorten inte får vara motiv för att inte skriva in den som är motiverad ochlämplig för utbildning.Enligt utskottets mening är frågan om korta resvägar för tjänstgörandepliktpersonal övervägd och bör så långt möjligt bli beaktad. Det aktuellamotionsyrkandet avstyrks därför.I partimotion Fö28 (fp) yrkande 13 (i denna del) förordas förbättringar ifråga om värnpliktstjänstgöringens meritvärde. Liknande synpunkter, liksomkrav på ekonomiska förbättringar, framförs i partimotion Fö7 (v) yrkande 16(i denna del).Utskottet konstaterar dels att regeringen i proposition 1999/2000:30 med-delat sin avsikt att höja dagersättningen till dem som genomför grundutbild-ning, dels att har haft i uppdrag att granska förmånssystem-et vid plikttjänstgöring. Utskottet har erfarit att utredningen föreslagit för-bättrad ekonomisk ersättning och härutöver flera åtgärder för att förbättraplikttjänstgöringens meritvärde. Utskottet utgår från att regeringen, eftererforderlig beredning, begär ställningstagande där så erfordrasoch i övrigt för redovisar vidtagna åtgärder. Ifrågavarande mo-tionsyrkanden avstyrks därför i berörda delar.Som ett led i arbetet mot kvinnovåld föreslås i motion Ju720 (kd) yrkande 5att synen på jämställdhet och attityder mot kvinnor undersöks i samband medmönstringen och att dessa attityder påverkas positivt. Utskottet delar motio-närens uppfattning om attitydernas betydelse för lämpligheten till tjänstgö-ring med värnplikt eller civilplikt. Så långt det är möjligt bör således de somär olämpliga inte skrivas in. Utskottet konstaterar att haft iuppgift att granska rekryteringen och inskrivningen av pliktpersonal. Ut-skottet utgår från att det reformerade uttagningsförfarandet i samband medmönstring utformas i enlighet härmed. Möjligheten att påverka attityder ipositiv riktning bör givetvis tas till vara i samband med mönstringen menutskottet ser stora svårigheter i att under en enda mönstringsdag nåsärskilt långt i detta avseende. Den attitydpåverkan som motionären efterly-ser måste ske i många olika sammanhang och under olika tidsskeden, bl.a.under skoltiden och när pliktuttagna fullgör sin tjänstgöring. Motions-yrkandet avstyrks därför.Rättsliga frågorI motion Fö210 (s) ifrågasätter motionären om alla politiker i ledande posi-tioner i händelse av en extraordinär situation för kommer att ta sittansvar i enlighet med pliktlagarna. Hon menar att vi bör ha beredskap infören situation med totalvägrande politiker.Utskottet anser att utgångspunkten måste vara att den som tackar ja till ettpolitiskt förtroendeuppdrag också är beredd att ta det ansvar som i olikaavseenden följer med uppdraget. Exempelvis är det svårt att tänka sig att enriksdagspolitiker skulle tacka ja till att ingå i krigsdelegation omvederbörande inte var beredd att fullgöra de uppgifter som i enlig-het med regeringsformens 13:e kapitel åvilar krigsdelegationen. Utskottetavstyrker därför motionen.I motion Fö201 (mp) krävs att totalförsvarsplikten avkriminaliseras. Fråganom att avkriminalisera totalförsvarsplikten har varit uppe till behandling iutskottet vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 1997/98:FöU7.Utskottet anser att den som bryter mot pliktlagarna skall drabbas av någonform av påföljd. har haft i uppdrag att granska och föreslåeventuella förändringar av påföljden vid brott mot totalförsvarsplikten. Denhar också haft i uppgift att överväga och föreslå eventuella förändringar ipåföljden för disciplinförseelser. Utredningen har lämnat sina förslag tillregeringen. Utskottet avvaktar regeringens förslag om eventuella lagändring-ar. Motionen avstyrks därför.I motion Fö209 (s) föreslås en ändring i 10 kap. 8 § lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt i mening att upphäva den särbestämmelse som finns förJehovas vittnen.Utskottet har erfarit att föreslår att det särskilda undanta-get för medlemmar i sekten vittnen att inte kallas till mönstring ellertjänstgöring skall upphöra. Utskottet avvaktar ett förslag från regeringen omerforderlig lagändring. Motionärens synpunkter torde därmed komma att blibeaktade, varför motionen avstyrks.Motionären i motion Fö207 (kd) anser att de värnpliktigas rättsliga situationär otillfredsställande och begär därför en utredning (yrkande 2) samt att dettillsätts en civil- och värnpliktsombudsman (yrkande 1).Utskottet konstaterar att haft i uppgift att granska reglernaför det disciplinära systemet inom försvaret, inklusive rättstillämpningen.Utredningen anför i sitt slutbetänkande bl.a. att kraven på rättssäkerhet vidhandläggning och beslut i disciplinärenden måste ställas högt. Handlägg-ningen bör ske skyndsamt och reglerna bör vara lätta att tillämpa. Det skallfinnas möjlighet att klaga på beslut om disciplinpåföljd.Utskottet anser att den utredning som motionären efterlyser har genomförtsi och med granskning. Utskottet avvaktar eventuella för-slag från regeringen till lagändringar eller andra åtgärder medutgångspunkt i bedömningar och förslag. Härav följer attmotionsyrkandena avstyrks. beträffande totalförsvarspliktenatt avslår motionerna1999/2000:Fö7 yrkande 16, 1999/2000:Fö28 yrkandena 12 och 13,1999/2000:Fö205 yrkandena 9 och 10, 1999/2000:Fö208, 1999/2000:Fö211, 1999/2000:Fö212 yrkande 3, 1999/2000:Fö308, 1999/2000:A807 yrkande 25, 1999/2000:Ju223 yrkande 4 och 1999/2000:720 yr-kande 5,2. beträffande rättsliga frågoratt avslår motionerna 1999/2000:Fö201,1999/2000:Fö207 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Fö209 och1999/2000:Fö210.Stockholm den 25 april 2000På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmI beslutet har deltagit: (), (), KarinWegestål (s), (), (), (), HåkanJuholt (s), (), (), (), (), (), (), BjörnLeivik (m), () och ().Särskilda yttranden1. Totalförsvarsplikten (mom. 1)() anför:Arbetet i har för liberalerna varit inriktat på atuttagning med plikt alltid skall ske av den som är lämpligast, oavsett kön ochendast när behov av den uttagne verkligen föreligger. Inte en enda person förmycket får tas ut till plikttjänst. Den principen är viktig av såväl ekonomiskasom personliga skäl. Samhällstjänst skall alltid kännas motiverad och me-ningsfull. Om vi har en könsneutral mönstringsplikt ökar underlaget med iprincip det dubbla. Detta ger ökad kvalitet, en större grad av frivillighet ochdärmed också bättre motivation.Ett mönstringsförfarande med en självdeklaration inlämnad med god in-formation om den mönstrande samt uppgifter om den mönstrandes vilja attgöra plikttjänst skulle förkorta mönstringstiden. Frivilligheten är viktig ochbör, enligt liberalerna, i första hand styra uttagningen.I nuvarande säkerhetspolitiska läge måste svensk förmåga att medverka iinternationella krishanteringsinsatser och i fredsbevarande styrkor stärkaskraftigt. Det kan röra sig om insatser beslutade inom ramen för EU:s gemen-samma utrikespolitik eller av . menar att denkapaciteten bör vara upp till så stor som . Insatserna skallkunna bestå av såväl arméförband som enheter ur flygvapnet och marinen.Insatsberedskap i denna storleksordning och med de tidskrav som kommeratt gälla kräver enligt mening ett system med kontraktssoldaterliknande det som gäller i (konstapelsystemet). God insats i interna-tionell verksamhet tror vi ökar försvarets positiva folkförankring. Den krafti-ga tidsutdräkten vid medverkan i Kfor-styrkan iKosovo får aldrig upprepas.Frivilligorganisationernas utbildningar bör skötas av organisationernasjälva och medel bör därför beviljas till dessa utbildningar. Ingen skall kunnatas ut med plikt till en frivilligorganisation, anser liberalerna.Ett rätt avvägt könsneutralt intag av värnpliktiga ger ett försvar som blirvassare och smalare. De värnpliktiga som utbildas enligt libera-lernas försvarspolitik har också att hantera god och modern materiel ochskall utbildas för att kunna verka i hela landet. liberalernas upp-fattning är alltså att en pliktlagstiftning behövs som en yttersta garanti förförsvaret alltid skall kunna få tillgång till personal med bästa kompetens påalla erforderliga områden. Vår bedömning är emellertid att med de principersom vi förordar kommer i praktiken knappast någon att behöva tas ut mot sinvilja.2. Totalförsvarsplikten och rättsliga frågor (mom. 1 och 2)() anför:Miljöpartiet anser att det är viktigt att avkriminalisera värnpliktsvägran. Denväpnade värnplikten omfattar endast den manliga befolkningen och mindreän en tredjedel av en årskull kallas in. Det är orimligt att döma dem som intevill till fängelsestraff som starkt motiverade och lämpliga personerkan förvägras utbildning. En fortsatt kriminalisering av militärvägran bidrarinte till en positiv folkförankring av totalförsvaret, utan befäster i ställetdjupt orättvist och otidsenligt system.Miljöpartiet förespråkar i stället en värntjänst byggd på frivillighet. Genomatt ge bättre ekonomisk ersättning, erbjuda utbildning som också är använd-bar i det civila samhället samt möjligheter att tillgodoräkna sig totalför-svarsutbildningen vid fortsatta studier görs värntjänsten attraktiv och merite-rande.Det är viktigt att den frivilliga värntjänsten är könsneutral och öppen förbåde män och kvinnor. 2000-talets totalförsvar, i då det militära inva-sionshotet inte existerar, ställer krav på helt andra kompetenser än de somtidigare tillmättes stor betydelse som till exempel fysisk styrka. En frivilligvärntjänst för kvinnor och män bidrar till ökad jämställdhet inom totalförsva-ret.Pliktutredningen har lagt förslag som innebär att man vill skapa jämställd-het genom tvångslagstiftning och straff för kvinnor; man föreslår inrättandetav totalförsvarsutbildning för skolbarn i skolorna, man vill bryta traditionenav att utlandstjänst endast sker med frivillig personal och i stället införatvång för vissa uppgifter. hoppas att regeringen kommer attavvisa dylika stolligheter men får anledning att återkomma till frågorna isamband med att regeringen lämnar en proposition till .