bet · GO01FöU1 · 2000-11-16 00:00:00 — verkanseld har behövt användas.UnifilFöranlett av det israeliskatillbakadragandet från södra ochefter förfrågan från FN förstärkerSverige juli t.o.m. december2000 FN:s insats i området (Unifil) meden ammunitions- och minröjningsplutonmed stödpersonal.Förbandet har röjt oexploderadammunition samt påbörjat minklarering itidigare Israelkontrollerat område.Materiel, anläggningar samt forskningoch teknikutvecklingMaterielRegeringen sammanfattar i bilaga 1 tillbudgetpropositionen under följanderubriker den verksamhet som under 1999har genomförts inom materielområdet:* Materielsystem som under 1999har tillförts Försvarsmakten. ** Studie- och utvecklingsarbeteunder . ** Materielsystem somFörsvarsmakten efter regeringensprövning har fått beställa . ** Materielsystem somFörsvarsmakten efter regeringensprövning har fått beställa . *För närmare information i dessa delarhänvisas till budgetpropositionensbilaga.För att förbättra styrning ochuppföljning av materielförsörjningeninfördes s.k.objektsramar för störrematerielinvesteringar. En objektsramskall bestå av ett väldefinieratmaterielinnehåll, en ekonomisk ram samten tidsplan.Regeringen informerar riksdagenom utvecklingen inom respektiveobjektsram. Denna redovisning återfinnsi bilaga 2 till budgetpropositionen.I sammanfattning gör regeringenföljande resultatbedömning för de tioredovisade materielsystemen. För enfullständig redovisning hänvisas tillbilagan:JAS 39 GripenObjektsramen skall omfatta tidenfr.o.m. Denekonomiska planeringsramen skall uppgåtill högst 77 260 miljoner kronor.Till och med har25 i löpande priserutbetalats.JAS-Gripensystemet anskaffas för attFörsvarsmakten skall kunna hagrundberedskap och beredskap att på kortsikt kunna möta insatser avfjärrstridsmedel och begränsadeluftrörliga styrkor samt på medellångsikt kunna utveckla förmåga att möta meromfattande militära operationer. Vidareskall systemet bidra tillFörsvarsmaktens förmåga att upptäcka ochingripa mot kränkningar av territoriet.Utvecklingsarbetet för den tvåsitsigaJAS 39 B avslutades i huvudsak i maj1998.Vidareutveckling av flygplan ingående idelserie 1, delserie 2 ochutvecklingsarbete för flygplan idelserie 3 löper väl. Utvecklingsarbetetinförs successivt i serieproduktion avflygplan eller som modifieringar ilevererade flygplan.Den första etappen med flygplan urdelserie 2 är slutlevererad och avslutadunder året till ett lägre pris änriktpriset. har omförhandlingavseende beställningen av delserie 2 och3 genomförts med industrin för att skapautrymme för andra prioriterade delsystemtill JAS 39 . Slutleverans avflygplanen i delserie 3 beräknas varagenomförd 2007.Inom området anpassning av framtidavapen fortlöper samarbetet med ,, , och Kanadaavseende utveckling av IR-jaktrobotenIRIS-T enligt plan.Grundintegrationsarbetet på JAS 39 Gripenhar slutförts med gottresultat.Regeringens samlade bedömning är attJAS 39 Gripen-systemet fortsätter attutvecklas enligt den planeradeinriktningen. Erfarenheterna hittillsvisar att systemet väl uppfyller ställdakrav och förväntningar. Programmet somhelhet bedöms ha uppnått en godekonomisk och teknisk säkerhet.Regeringen bedömer att den fortsattainriktningen av planeringen medgersådana utvecklingsmöjligheter att JAS 39Gripen-systemet kan möta de krav somframtiden ställer. Regeringen anser detdäremot angeläget att industrin vidtaråtgärder för att successivt komma tillrätta med de problem som innebärbegränsningar i utnyttjandet av flygsy-stemet. Regeringen avser särskiltuppmärksamma denna fråga under 2001.Spanings- och eldledningsradar (Arte740)Objektsramen omfattar tiden fr.o.m. år1996 t.o.m. . Den ekonomiskaplaneringsramen skall uppgå till högst600 miljoner kronor.Arte 740 anskaffas för attFörsvarsmakten skall kunna hagrundberedskap och beredskap att på kortsikt kunna möta kränkningar av vårtterritorium samt hot och begränsadeinsatser med fjärrstridsmedel. Systemetskall bidra till att utvecklakustförsvarsförbandens förmåga såväl vadavser ytspaning som spaning ochinvisning mot luftmål.Till och med har28 i löpande priserutbetalats.Regeringens samlade bedömning är attgenomförd studiefas av Arte 740 samtpågående prov och försök medprototypfordonet visar att systemetutvecklas enligt den planeradeinriktningen. Programmet som helhetbedöms ha en god ekonomisk och teknisksäkerhet. Erfarenheterna visar attsystemet kommer att uppfylla ställdakrav.Stridsvagn 121/122 LeopardObjektsramen omfattar tiden fr.o.m. år1994 t.o.m. . Den ekonomiskaplaneringsramen skall uppgå till högst11 261 miljoner kronor.Stridsvagnssystemet anskaffas för attFörsvarsmakten skall ha beredskap att påkort sikt kunna möta insatser avbegränsade luftrörliga insatsstyrkor ochpå medellång sikt möta mer omfattandemilitära landoperationer.Till och med har5 i löpande priserutbetalats.Regeringens bedömning är att systemetutvecklas enligt den planeradeinriktningen. Programmet som helhetbedöms ha uppnått en god ekonomisk ochteknisk säkerhet. Till och med den 1september 2000 har samtliga 160stridsvagnar av modell 121 och 80stridsvagnar av modell 122 levereratstill Försvarsmakten. Erfarenheternahittills visar att stridsvagnssystemetkommer att uppfylla ställda krav.Måldetekterande artillerigranat (Bonus)Objektsramen omfattar tiden fr.o.m. år1994 t.o.m. . Den ekonomiskaplaneringsramen skall uppgå till högst1 215 miljoner kronor.Den måldetekterande artillerigranatenBonus anskaffas för att utvecklaFörsvarsmaktens förmåga att mötainsatser av begränsade luftrörligainsatsstyrkor. Systemet innebär enväsentlig höjning avmarkstridskrafternas förmåga att medindirekt eld från artilleripjäserbekämpa stridsfordon på långa avståndoch kompletterar därmed våradirektriktade pansarvärnssystem.Till och med har443 i löpande priserutbetalats.Regeringens bedömning är attutvecklingsfasen av systemet utvisat attgranatsystemet uppfyller ställda krav.Samarbetet med utvecklas väl.Stridsfordon 90Objektsramen omfattar tiden fr.o.m. år1994 t.o.m. . Den ekonomiskaplaneringsramen skall uppgå till högst11 818 miljoner kronor.Stridsfordon 90 anskaffas för attFörsvarsmakten skall kunna ha beredskapatt på kort sikt möta insatser avbegränsade luftrörliga insatsstyrkor.Systemet medför i grundversion ökadförmåga till transport och strid förinfanteriförband. Därutöver finnsversioner med speciella komponenter ochbeväpning för främst ledning, indirekteld och luftvärn.Till och med har i löpande priserutbetalats.Regeringens bedömning är att systemetutvecklats enligt den planeradeinriktningen. Programmet som helhetbedöms ha uppnått en god ekonomisk ochteknisk säkerhet. Erfarenheternahittills visar att stridsfordonssystemetväl uppfyller ställda krav.Splitterskyddad granatkastare()Objektsramen omfattar tiden fr.o.m. år1998 t.o.m. . Den ekonomiskaplaneringsramen skall uppgå till högst1 618 miljoner kronor.Splitterskyddad granatkastare anskaffasför att utveckla Försvarsmaktens förmågaatt möta insatser av begränsadeluftrörliga insatsstyrkor. Systemetmedför förmåga till indirekt eld frånett fordon som har både splitterskyddoch högre rörlighet när den ersätterdagens granatkastare. Somgranatkastarfordon kommer bandgåendestridsfordon 90 att användas för deförband som har dessa och hjulgåendesplitterskyddade fordon anskaffas förövriga förband.Till och med har0,i löpande priserutbetalats.Regeringens bedömning är attutvecklingsfasen av systemet hittillsutvisat att systemet uppfyller ställdakrav.Korvett av VisbyklassObjektsramen omfattar tiden fr.o.m. år1995 t.o.m. . Den ekonomiskaplaneringsramen skall uppgå till högst8 374 miljoner kronor.Korvetter av Visbyklass anskaffas föratt utveckla Försvarsmaktens förmåga atti grundberedskap upptäcka och ingripamot kränkningar av territoriet. Systemethar flexibilitet att i svår elektroniskmiljö genomföra uppgifterna ubåtsjakt,minröjning och sjömålsbekämpning samtkan utföra spanings-, bevaknings- ochövervakningsuppgifter i samtligakonfliktnivåer.Till och med har552 i löpande priserutbetalats.Regeringens bedömning är attutvecklingsfasen av systemet hittillsutvisat att systemet uppfyller ställdakrav. Första fartyget bedöms kunnalevereras 2001.TorpederObjektsramen omfattar tiden fr.o.m. år1993 t.o.m. . Den ekonomiskaplaneringsramen skall uppgå till högst1 279 miljoner kronor.Torpeder anskaffas för att utvecklaFörsvarsmaktens förmåga att ingripa motkränkningar av territoriet genom förmågaatt från ubåtar och ytstridsfartygbekämpa sjömål.Till och med har433 i löpande priserutbetalats.Regeringens bedömning är att utvecklingoch påbörjad anskaffning av torped 62hittills utvisat att torpedsystemetkommer att uppfylla ställda krav. Deförsta tunga torpederna levereras år2000.Flygburet radarsystem (FSR 890)Objektsramen omfattar tiden fr.o.m. år1985 t.o.m. . Den ekonomiskaplaneringsramen skall uppgå till högst3 305 miljoner kronor.FSR 890 anskaffas för attFörsvarsmakten i grundberedskap skall haförmåga att snabbt kunna öka förmåganatt upptäcka, analysera och ingripa motkränkningar av territoriet samt för attmöta insatser med fjärrstridsmedel.Systemet medför väsentlig höjning avförmågan att samlastridsledningsresurser vid taktiskt ochoperativt viktiga situationer och medförbättringar därutöver vad avserlåghöjdstäckning och förmåga attupptäcka små mål.Till och med har2 i löpande priserutbetalats.Regeringens bedömning är att detflygburna radarspaningssystemetuppfyller ställda krav. Programmet somhelhet bedöms ha uppnått en godekonomisk och teknisk säkerhet.Försvarsmaktens IT-systemObjektsramen för IT-system omfattartiden t.o.m. år 2004.Den ekonomiska planeringsramen skall förden verksamhet som avses bli genomfördfr.o.m. t.o.m. ochtotalt uppgå till 1 104 miljoner kronor.Anskaffningen skall redovisas avFörsvarsmakten efter samråd medRegeringskansliet(Försvarsdepartementet).Regeringen bedömer att objektsramen förIT-system medför förbättrad möjlighetatt styra, följa upp och vid behovförändra pågående utveckling ochanskaffning av verksamheten inom ramen.Under det första halvåret 2000avslutades det inledande arbetet med attidentifiera den förrådsställda materielsom insatsorganisationen kommer attbehöva. Därutöver slutfördesavvecklingen av den materiel som utgjortöverskott med anledning avförsvarsbeslutet 1996.Vissa överskottsförnödenheter haravvecklats genom gåva till humanitäraändamål, till statliga myndigheter ochgenom bilateralt bistånd. Den störstamottagaren av överskottsförnödenheterför det humanitära biståndet under 1999var genom svenskabiståndsorganisationer. Under det har de baltiska staternavarit de största enskilda mottagarna avövertalig materiel.AnläggningarVerksamheten inom området har bedrivitspå en låg nivå i avvaktan på riksdagensbeslut om Försvarsmaktensframtida organisation och struktur.Forskning och teknikutvecklingUnder 1999 har forskning ochteknikutveckling bl.a. inriktats motområdena spaningsförmåga mot luft- ochmarkmål, ledningsförmåga på operativ ochtaktisk nivå, duellförmåga på detframtida slagfältet och förmåga tillväpnad strid, användning och skydd motfjärrstridsmedel samt ammunitions- ochminröjningsförmåga. Kunskapsuppbyggnadhar påbörjats i syfte att kunna utvecklanya IT-säkerhetsförband. harsamordnats med övriga studier på områdetinom totalförsvaret.Teknikstudier av generell karaktär isyfte att öka Försvarsmaktensanpassningsförmåga har genomförts.Riktade satsningar inom telekrigsteknikoch signaturanpassningsteknik harpåbörjats.Internationellt materielsamarbeteFör att underlätta en omstrukturering avden europeiska försvarsindustrin ochgöra den mer konkurrenskraftig harförsvarsministrarna i ,, , ,och den 6 juli 1998undertecknat en avsiktsförklaring omökat försvarsmaterielsamarbete. Med stödav avsiktsförklaringen har företrädareför de sex länderna förhandlat om ettramavtal innehållande konkreta åtgärder.Ramavtalet undertecknades av alla parterden i Storbritannien.Vid försvarsministermötet i året enades länderna i den s.k.Västeuropeiska försvarsmaterielgruppen(WEAG) om ett förfarande som gör detmöjligt för observatörsländerna,däribland , att bli fullvärdigamedlemmar i . Beslutet möjliggörockså fullt medlemskap för de nyaNatoländerna , och Ungern.WEAG-ländernas beslut har öppnat enmöjlighet för att fullt ut deltai samarbetet. Denna utveckling ligger ilinje med inriktningen i 1996 årsförsvarsbeslut att böreftersträva att gå med i WEAG.Regeringen har därför ansökt om svensktmedlemskap i . Ett positivtställningstagande för skullemöjliggöra medlemskap från årsskiftet.Under året har nya bilateralasamarbetsavtal påförsvarsmaterielområdet ingåtts medBrasilien och . Vidare har ettgenerellt säkerhetsskyddsavtal ingåttsmed Tjeckien.Inom det nordiskaförsvarsmaterielsamarbetet harverksamheten ökatbetydligt. Det gäller såväl det nordiskasamarbetet som bilateralasamarbete med de enskilda nordiskaländerna. har bl.a. beslutatfortsätta samarbetet inom det nordiskaubåtsprojektet . Den gemensammaupphandlingen av standardhelikoptrarfortsätter med en utvärdering av inkomnaofferter. Beslut i frågan kan väntas motinnevarande års slut.Den exportstödjande verksamheten harunder året koncentrerats till stöd förJAS 39 , flygburetradarvarningssystem,stridsledningssystem, olika styrdavapensystem, fartyg och pansrade fordon.Stödet har bedrivits samordnat ochaktivt från såväl sommyndigheterna. En översyn av detnuvarande exportstödet har resulterat iett mer effektivt stöd som tar hänsyntill industrins omstrukturering och detTkade internationellaförsvarsmaterielsamarbetet.Regeringen bedömer att verksamheten ihuvudsak har genomförts i enlighet medplan och att den väsentligt har bidragittill att uppfylla Försvars-maktensförmåga att lösa uppgifter i enlighetmed vad beslutat om. Enligtregeringens bedömning genomförsavvecklingen av materiel ochförnödenheter skyndsamt. Den planerasvara slutförd i december 2004.Bedömning av Försvarsmaktens operativaförmåga i olika avseendenRegeringen gör följande bedömning avFörsvarsmaktens operativa förmåga iolika avseenden.Förmågan att försvara mot väpnatangrepp bedöms vara godtagbar. Bristerfinns dock vad avser skydd mot NBC-stridsmedel, informationskrigföring ochförmågan mot kryssningsmissiler.Förmågan att hävda svensk territoriellintegritet är godtagbar. Begränsningarföreligger dock alltjämt avseendeförmågan att ingripa mot främmandeundervattensverksamhet.Förmågan att bidra till fred ochsäkerhet i omvärlden är godtagbar.Materiella brister påverkar dockförmågan att genomförafredsframtvingande insatser.Förmågan att stärka det svenskasamhället vid svåra påfrestningar i fredär god. Förmågan har under åretförbättrats främst genom ökad samverkanmed andra myndigheter. Som exempel kannämnas en överenskommelse om stöd vidkärnenergiolyckor mellan Försvarsmaktenoch Statens strålskyddsinstitut.Förmågan till anpassning bedöms varagodtagbar. Förmågan att genomföra stridi högre förband har dock successivtminskat . Det är avavgörande betydelse att denna förmågaförbättras eftersom helaanpassningsprincipen kan riskeras, omkompetensen för väpnad strid försämras.Det omfattande omstruktureringsarbetethar enligt Försvarsmakten inneburit attarbetet med anpassningsplaneringen harnedprioriterats, varför dennafortfarande är behäftad med osäkerheter.Försvarsmakten bedömer att enrealiserbarhetsprövad kris- ochanpassningsplanering tidigast kanföreligga 2001 eller 2002.Regeringen anser att det är angelägetatt anpassningsplaneringen förbättras.Regeringen har därför i juni 2000uppdragit åt Försvarsmakten att ibudgetunderlaget redovisa sinplanering för anpassning på både kortoch lång sikt.Försvarsmakten har hemställt att kravenpå operativ förmåga utökas så att sjö-och flygstridskrafter skall kunna deltai fredsfrämjande insatser i ochdess närhet. Regeringen avser inte attnu lämna förslag till ändring av kravetpå Försvarsmaktens operativa förmåga iolika avseenden. Frågan kommer attbehandlas inför nästa försvarsbeslut.Regeringen återkommer vid behov tillriksdagen i denna fråga.Bedömning av Försvarsmaktens samladeoperativa förmågaRegeringen gör samma bedömning somFörsvarsmakten och anser att den samladeoperativa förmågan i nuvarandesäkerhetspolitiska läge är godtagbar.De större samövningar som genomförtsmellan förband från olika militär-områden har enligt Försvarsmaktenresulterat i att yrkesofficerarnastruppföringsförmåga ökat något ijämförelse . Totalt settär dock förmågan fortfarande på en förlåg nivå i förhållande till de krav somställs på Försvarsmakten.Regeringen bedömer att det ärsynnerligen angeläget att i första handövnings- och utbildningsverksamheten kanöka såväl i intensitet som i högreförbandsnivåer. Att utveckla personalenskompetens är därför den enskilt mestangelägna åtgärden för att förbättraFörsvarsmaktens förmåga i respektiveuppgifter.UtskottetRiksdagen har efterlyst en förbättradresultatredovisning från regeringen. Somen följd av beslut (prop.1997/98:83, bet. 1997/98:FöU10, rskr.1997/98:269) om förändrad styrning avFörsvarsmakten skerresultatredovisningen i en nystruktur. Efter att tidigare haredovisat verksamheten i anslutning tillolika krigs- och fredsorganisatoriskaprogram beskrivs resultatet nu iverksamhets- och förmågetermer.Utskottet kan konstatera att den nuföreliggande resultatredovisningen ipropositionens huvudtext och bilagor ärbetydligt bättre genomarbetad ochsammanhållen i jämförelse med tidigare.Redovisningen bör ändå kunna utvecklasytterligare. Det som utskottet därvidfrämst saknar är en koppling mellan deolika genomförda verksamheterna ochtillhörande kostnader.En annan förbättring som bör komma tillstånd är ökade möjligheter att jämföraresultatutvecklingen mellan olika år.Det bör bl.a. framgå hur olika förmågorhar utvecklats, vilken effekt åtgärderhar haft för att komma till rätta medtidigare anmälda brister, vilka bristersom kvarstår och skälen till detta. Ensådan jämförbarhet förutsätter enstabilitet och stringens iredovisningsmetod och struktur under enföljd av år.Utskottet skulle vidare önska enytterligare precisering av de nu ganskaallmänna kriterierna för bedömning avförmågor som framgår på s. 23 ipropositionen.Utskottet konstaterar att regeringensresultatredovisning för år 1999innehåller såväl positiva som negativaomdömen. Till de positiva hör:* I nuvarande omvärldsläge ärFörsvarsmaktens förmåga att försvara motväpnat angrepp, hävda svensk integritet,bidra till fred och säkerhet i omvärldensamt till anpassning godtagbar. Förmåganatt stärka det svenska samhället vidsvåra påfrestningar i fred är god. ** Beredskapen uppfyller ställdakrav i nuvarande omvärldsläge. ** Ny materiel har tillförts ibetydande omfattning. ** Omstruktureringsarbetet somföljd av försvarsbeslut är iallt väsentligt genomfört. ** De allvarliga brister iutvecklingen av IT-system som anmäldes iföregående årsredovisning har föranlettFtgärder för att förbättra styrning ochuppföljning.Regeringskansliet/Försvarsdepartementetskall bl.a. lämna samråd i utvecklings-och anskaffningsfrågor. *Till de negativa hör:* Avgångarna bland främst yngreofficerare har medfört en obalans iyrkesofficerarnas åldersprofil.Tillsammans med bristandeövningsverksamhet i bataljon(motsvarande) och högre förband hardetta medfört kompetensbrister som kankomma att påverka kärnverksamhetennegativt liksom möjligheterna attmedverka i internationell verksamhet.Dessutom kan hela anpassningsprincipenkomma att riskeras om inte kompetensenför väpnad strid förbättras. Dessakompetensbrister synes vara det förnärvarande dominerande problemet. ** Bristen på tekniker ochflygförare är fortfarande besvärande.Särskilt har bristen på teknikerinverkat menligt på övnings- ochinsatsmöjligheterna förhelikopterförbanden. Problemen togs uppi förra årsredovisningen. Regeringenanmäler emellertid attteknikeravgångarna nu har bromsats uppoch att pilotavgångarna synes varahanterbara. ** Värnpliktsavgångarna ärfortfarande i genomsnitt , vilket äroacceptabelt högt. De har inte minskatsedan år 1998. ** Avgångarna inom hemvärnet ärstora. Trots en förbättrad rekryteringhar det inte gått att ökapersonalstyrkan, vilken ligger på ennivå långt från målet. *Utskottet återkommer med synpunkter påhär redovisade problem och brister isamband med behandlingen av regeringensförslag till inriktning avförbandsverksamheten och med anledningav därav avgivna motioner.InriktningUtskottet behandlar i det följande vadregeringen i budgetpropositionen (s.37-53) har anfört om inriktningen avFörsvarsmaktens olika verksamhetsgrenar,nämligen förbandsverksamhet,incidentinsatser, stöd till samhället,beredskap, internationella insatser,materiel, anläggningar samt forskningoch teknikutveckling. Utskottetbehandlar också därtill hörande motioneravgivna under den allmänna motionstiden,nämligen Fö207 (m) yrkande 6, Fö208 (kd)yrkandena 5 delvis, 6-8, 13, 22 (delvis)och 24 (delvis), Fö210 (m) yrkandena 2-4(samtliga delvis), Fö212 (fp) yrkandena3-5 och 6 (delvis), Fö309 (m), Fö312 (v)yrkandena 2-4, Fö322 (m), Fö324 (m),Fö325 (m) yrkande 3, Fö328 (m), Fö801(kd) samt U401 (v) yrkandena 3 och 4.Inriktning för förbandsverksamhetenRegeringenRegeringen föreslår följande inriktningför förbandsverksamheten. Verksamhet somleder till ökad kompetens föryrkesofficerarna att leda militäraenheter skall prioriteras. Övningarskall genomföras i en sådan omfattningoch med sådana förbandstyper attövningarna bidrar till att öka dennanämnda kompetens och förbandens förmågaatt strida i höga förbandsnivåer.Regeringen hemställer att riksdagengodkänner förslaget till inriktning avförbandsverksamhet.I sina skäl för förslagen betonarregeringen att förmågan till väpnadstrid i sammansatta och integreradeförband utgör grunden förFörsvarsmaktens verksamhet ochutformning i fred. Regeringen bedömeratt den pågående reformeringen avutbildningssystemet bidrar till attFörsvarsmakten kan uppnå de kvalitativamålen. bör, enligtregeringen, fördelningen avtotalförsvarspliktiga medge att övningarsuccessivt utvecklas till brigads ochflottiljs ram. Därefter bör övningarårligen bedrivas via brigad-, flottilj-och divisionsnivån till nivånsammansatta operativa insatsstyrkor.Arm,stridskrafterFörändringar under 2000Under påbörjas avveckling av ettstort antal krigsförband, däribland trefördelningsstaber, tiodivisionsluftvärnsbataljoner (robot70/90), tretton försvarsområdesstaber,två gränsjägarstaber, fyrainfanteribrigader, tre norrlandsbrigaderoch sex mekaniserade brigader.Inriktning för 2001Enligt beslut (prop.1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168) skallinsatsorganisationens arm,stridskrafterunder ges följandeutformning:* En divisionsstab medtillhörande förband, bland dem en NBC-insatsstyrka och två jägarbataljoner. ** Sex brigadledningar, sextonmekaniserade bataljoner, fyraluftvärnsbataljoner, fyrahaubitsbataljoner, fyrapionjärbataljoner, fyraunderhållsbataljoner, sexstadsskyttebataljoner och en luftburenbataljon. ** Nationella skyddsstyrkor,inkluderande bl.a. tolvmarkstridsbataljoner och hemvärn. *Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med en närmareredovisning av de nya förbandstypernasorganisation, tidpunkt för organiseringsamt vilka operativa behov de är avseddaatt tillgodose.Regeringen erinrar om att materielkommer att bibehållas så länge som detär kostnadseffektivt för att säkerställaförmågan till anpassning. Enligtregeringen finns tillväxtpotential förbl.a. nedanstående förband:* två fördelningskanonbataljoner,** tvåfördelningsluftvärnsbataljoner robot 70,** en divisionsstab medstabsbataljon,** ettfördelningspansarvärnskompani robot 55,** femtonförsvarsområdesluftvärnskompanier,** åtta insatsbataljoner,** två brigadluftvärnsbataljonerrb 70,** två brigadartilleribataljoner77 A,** två pansarvärnsrobotkompanier,** två spaningskompanier,** två pionjärbataljoner och** två underhållsbataljoner. *Enligt regeringen är det angeläget attarm,stridskrafterna ökarövningsverksamheten. Sålunda bör enambitionsökning planeras successivt från2001. bör förbandensövningsverksamheten inriktas mot attkunna lösa huvuduppgifter för bataljon.Enligt regeringens mening bör övning ihögre förband (brigad) genomföras minsten gång .