bet · GN01SkU14 · 2000-02-22 00:00:00 — Allmänna motioner om företags- ochkapitalbeskattning I betänkandet behandlar utskottet ett antal motionerfrån den allmänna motionstiden om företags- ochkapitalbeskattning. Utskottet avstyrker motionerna.Vid betänkandet fogas 13 reservationer (m, kd, c,fp) och ett särskilt yttrande (m). 1999/2000:Sk324 av m.fl. (c) variyrkas13. att beslutar om lindring ibeskattningen för handelsbolag och kommanditbolagenligt vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att på siktavskaffa dubbelbeskattningen.1999/2000:Sk325 av m.fl. (kd) variyrkas4. att beslutar införa ett permanentriskkapitalavdrag i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn av arvs-och gåvoskattereglerna i syfte att underlättagenerationsskiften i familjeföretag,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att vin ochsprit ej skall ingå i avdragsramen förrepresentation.1999/2000:Sk326 av m.fl. (m) variyrkas8. att hos regeringen begär förslag ominförande av riskkapitalavdrag i enlighet med vadsom anförts i motionen,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att kravet påmarknadsnotering bör tas bort i lagen om statliginkomstskatt 3 § 7 (lex ASEA).1999/2000:Sk327 av och () vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attutreda möjligheterna till uppskov med bolagsskatteni vissa fall,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en översyn avreglerna för företagare med hemmet som arbetsplats.1999/2000:Sk609 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ytterligare en schablonregel förberäkning av skatt vid avyttring av aktier ochliknande finansiella instrument.1999/2000:Sk627 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attunderlätta generationsväxlingar i företagen.1999/2000:Sk630 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om ändradbeskattningsform av näringsverksamhet inomskogsbruket.1999/2000:Sk645 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag omyrkesfiskeavdrag i enlighet med vad i motionenanförts,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omresultatutjämningsfond för fiskeföretag.1999/2000:Sk654 av () vari yrkasatt hos regeringen begär lagförslag ienlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Sk662 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär att enutredning tillsätts för att lägga förslag om hurförskjutet skatteår för nystartade mindre företagkan utformas i enlighet med vad som anförts imotionen.1999/2000:Sk670 av och Ulla-BrittHagström (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillsätta enutredning som skall få i uppdrag att arbeta fram ettnytänkande i beskattning av restaurangverksamhet.1999/2000:Sk671 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn av beskattningsreglerna på detta område.1999/2000:Sk675 av m.fl.(c,m,kd,fp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt införa en lönebaserad reserveringsmöjlighet förmindre företag.1999/2000:Sk678 av m.fl. (m,kd,c,fp)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett återinförtriskkapitalavdrag,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en indirektfinansieringsform för privata investeringar ionoterade företag.1999/2000:Sk679 av m.fl.(fp,m,kd,c) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt slopa dubbelbeskattning på aktier.1999/2000:Sk680 av m.fl.(c,m,kd,fp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt en möjlighet att skjuta på reavinstbeskattningenvid återinvesteringar i onoterade företag införs.1999/2000:Sk681 av m.fl. (m,kd,c,fp)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attpresentera förslag till utformning av regler förbeskattning av utdelning och reavinst hos aktivaägare till fåmansaktiebolag.1999/2000:Sk684 av m.fl. (c,m,kd,fp)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omavdragsmöjligheter när fastighet eller lägenhetanvänds för både privat boende och som lokaler förnäringsverksamhet.1999/2000:Sk685 av m.fl. (m,kd,c,fp)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att undanta företagsförmögenhet frånarvs- och gåvobeskattning.1999/2000:Sk691 av m.fl.(c,m,kd,fp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt en möjlighet till schablonmässigt avdrag förkostnader i samband med resa införs.1999/2000:Sk692 av m.fl. (m) vari yrkas6. att beslutar att royaltyinkomster frånpatent skall beskattas som inkomst av kapital ienlighet med vad som anförts i motionen,11. att hos regeringen begär förslag ominförande av riskkapitalavdrag i enlighet med vadsom anförts i motionen.1999/2000:Sk696 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skatter,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förmögenhetsskatteroch dubbelbeskattning.1999/2000:Sk705 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ominrättandet av utjämningskonto för fiskare.1999/2000:Sk723 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ett nytt, förenklat system förbeskattning av realisations-vinster på aktier ochliknande finansiella instrument.1999/2000:Sk724 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ominförandet av jordbruks- och pälsdjurskonton.1999/2000:Sk727 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt slopa skatt på aktiebyten.1999/2000:Sk731 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring av arvs- ochgåvoskattereglerna för familjejordbruket/-skogsbruket vid generationsskifte.1999/2000:Sk737 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om motiven för attuppmuntra privat sparande i ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enförändrad skattepolitik för att sluta missgynnasvenskt enskilt ägande av företag i /2000:Sk739 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om längre upplösningstid samtgenerösare fonderingsmöjligheter för näringsidkareinom konstnärlig och idrottslig verksamhet.1999/2000:Sk755 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler förreavinstbeskattning vid försäljning av aktier ochlikvärdiga värdepapper.1999/2000:Sk769 av m.fl. (fp) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bättre skattevillkorför sparande.1999/2000:L713 av m.fl. (fp) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fondsparande.1999/2000:Kr313 av m.fl. (kd) variyrkas2. att hos regeringen begär förslag tilltydliga skatteregler för kultursponsring.1999/2000:T210 av m.fl. (kd) variyrkas29. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om fartygsfonder,32. att hos regeringen begär en utredningom en tonnageskatt.1999/2000:T616 av m.fl. (m) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att fartygsfonderbör återinföras.1999/2000:T717 av m.fl. (m) vari yrkas11. att beslutar avskaffa skatten påaktieutdelningar fr.o.m. enligt vadsom anförts i motionen,12. att hos regeringen begär förslag ominförande av riskkapital enligt vad som anförts imotionen.1999/2000:MJ257 av m.fl. (kd) variyrkas16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skattevillkorenför svenska fiskare,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att inrätta ettfiskekonto.1999/2000:MJ406 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om yrkesfiskeavdrag.1999/2000:N212 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skattelättnader förnystartade kooperativ.1999/2000:N239 av Per () vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag tillökad rörlighet för riskkapital mellan företag ochbranscher i enlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:N273 av Per m.fl. (m,kd,fp)vari yrkas35. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om möjligheternaatt klassa riskkapitalbolag som investmentbolag,36. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om statligaförlustgarantier.1999/2000:N384 av m.fl. (kd) vari yrkas17. att hos regeringen begär förslag omsänkta skatter och avgifter i enlighet med vad somanförts i motionen.1999/2000:N386 av och () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utredamöjligheterna att ge uppskov med bolagsskatt förföretag som inte ger utdelningar ellerstyrelsearvoden,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att se överskatteavdrag för kostnader som uppkommer avnäringsverksamhet i hushåll.1999/2000:N387 av m.fl. (c) variyrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om underlättandeav generationsskiften. yttrade sig tillfinansutskottet över ett stort antal yrkanden frånden allmänna motionstiden som behandladessamtidigt med regeringens förslag om utgiftsramaroch beräkning av statsinkomsterna för . Blanddessa yrkanden fanns förslag om sådana ändringar iföretags- och kapitalbeskattningen som ingick ipartiernas alternativ till regeringens budgetförslagför . tog ställning till yrkandenaden (bet. 1999/2000:FiU1).I det här betänkandet behandlarskatteutskottet flertalet återståendeyrkan-den från den allmänna motionstiden omföretags- och kapitalbeskattningen.Skattenivå i företaget, resultatutjämningMotionernaI motion Sk675 av m.fl. (c, m,kd, fp) yrkas att en lönebaseradreserveringsmöjlighet införs för mindre företag.Enligt förslaget skall få reserveras ettbelopp motsvarande av lönesumman upp till 50basbelopp. I motion Sk724 av ochIngvar () yrkas att jordbruks- ochpälsdjurskonton skall införas med förebild iskogskontosystemet. () efterlyser imotion Sk739 för reserveringar iersättningsfond och generösare fonderingsmöjligheterför näringsidkare inom konstnärlig och idrottsligverksamhet. I motion T210 vill m.fl.(kd) att regeringen skall se över tidigare förslagom fartygsfonder (yrkande 29) och utredakonsekvenserna av en tonnageskatt (yrkande 32).Enligt motion T616 yrkande 9 av . (m) bör uttala sig för attfartygsfonder återinförs.Utskottets ställningstagandeVid reform av företagsbeskattningen råddeen bred enighet om att det då gällande regelsystemetborde ersättas av ett mer neutralt system med lägreskattesats och mer begränsadereserveringsmöjligheter. Ett sådant system har flerafördelar. Bland annat minskar inlåsningen av kapitalsamtidigt som mer likvärdiga skattemässiga villkorkan ges för olika typer av investeringar och finan-sieringsformer.Med minskade reserveringsmöjligheter blev detmöjligt att genomföra en kraftig sänkning avbolagsskattesatsen från (om dendåvarande vinstdelningsskatten räknas med) till . Generösa avskrivningsmöjlig-heter behölls dock idet nya systemet liksom ett par speciellaresultatutjäm-ningsmöjligheter för vissaverksamheter, insättning av medel på skogskonto ochupphovsmannakonto. En fonderingsmöjlighet för attunderlätta ersättningsanskaffningar av förstördegendom behölls också. Sådan s.k. ersättningsfondkan stå kvar i högst (i vissa fall).En ny avvägning av bolagsskattesatsen, tillnuvarande , gjordes i samband med ändringar iföretagsbeskattningen som innebarbl.a. att skatteutjämningsreserven ersattes medperiodiseringsfond. Därmed slopades även denmöjlighet som fanns att i viss utsträckning baserareserveringarna på de anställdas löner. Riksdagenbeslutade att höja taket och förlängareserveringstiden för avsättningar tillperiodiseringsfond (prop. 1999/2000:1, volym 1, bet.1999/2000:FiU1).Utskottet har vid tidigare behandling av liknandemotionsyrkanden framhållit vikten av attupprätthålla de principer som företagsbeskattningenvilar på. Reserveringsmöjligheterna får inte utfor-mas så att det blir svårt att behålla en lågskattesats. Det är inte heller förenligt med dessaprinciper att utöka reserverings- elleravdragsmöjligheterna endast för att tillgodose vissabranscher, yrkeskategorier eller andra intressen.Utskottet får med hänvisning till det anfördaavstyrka motionerna Sk675, Sk724, Sk739, T210yrkandena 29 och 32 och T616 yrkande 9. När detgäller yrkanden om skattelättnader förrederinäringen vill utskottet i sammanhanget erinraom att det höjda rederistöd som har fattatbeslut om bl.a. innebär att statligt stöd lämnastill arbetsgivarens kostnader för skatt och socialaavgifter, se närmare bet. 1999/2000:TU1.Ägarbeskattning, m.m.MotionernaI motion Sk324 av m.fl. (c) föreslåsatt beskattningen av handelsbolag och kommanditbolagskall lindras (yrkande 13) och att den s.k.dubbelbeskattningen av bolagsinkomster skall slopaspå sikt (yrkande 14). I motion Sk325 yrkande 4föreslår m.fl. (kd) att ett permanentriskkapitalavdrag skall införas. Också i motionSk326 yrkande 8 av m.fl. (m)föreslås att ett riskkapitalavdrag skall införas. Enutredning om ett riskkapitalavdrag och om enindirekt finansieringsform för privata investeringari onoterade företag efterlyses i motion Sk678yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m, kd, c,fp). Enligt motion Sk679 av m.fl.(fp, m, kd, c) bör dubbelbeskattningen slopas, i ettförsta steg helt och hållet för ägare av onoteradeaktier med samtidig utvidgning av detkapitalinkomstbeskattade utrymmet enligt de s.k.3:12-reglerna. I motion Sk681 yrkar . (m, kd, c, fp) att ett förslag skall tas framsom innebär att det kapitalinkomstbeskattadeutrymmet enligt 3:12-reglerna i princip bestämsutifrån om ägaren tagit ut marknadsmässig lön. BoLundgren m.fl. (m) föreslår i motion T717 yrkande 11att skatten på aktieutdelningar avskaffas och iyrkande 12 i samma motion och i motion Sk692yrkande 11 att ett riskkapitalavdrag skall införas.Anne-Katrine och (båda m)förordar i motion Sk696 yrkandena 1 och skall uttala sig för bl.a. sänkta skatteroch slopad dubbelbeskattning. I motion Sk737yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m)förordas åtgärder för att uppmuntra privat sparandeoch en ändrad skattepolitik som inte missgynnarenskilt ägande av företag, bl.a. slopaddubbelbeskattning och kraftigt sänktainkomstskatter. m.fl. (fp) efterlyseri motion Sk769 yrkande 5 i denna del bättreskattevillkor för sparande, bl.a. i fråga omriskvilligt kapital och fåmansbolagsägaresutdelningsskatt. Per () föreslår imotion N239 yrkande 2 olika åtgärder för ökadrörlighet för riskkapital mellan företag ochbranscher, bl.a. slopad dubbelbeskattning ochriskkapitalavdrag. I en annan motion, N273 yrkandena35 och 36 vill Per m.fl. (m, kd, fp)utreda möjligheterna att klassa riskkapitalbolag sominvestmentbolag och att medge statligaförlustgarantier för riskkapitalbolagens placeringari onoterade bolag. m.fl. (kd) förordari motion N384 yrkande 17 i denna del sänkta skatterpå arbete och kapital, bl.a. slopaddubbelbeskattning.Utskottets ställningstagandeVid behandling av utgiftsramaroch beräkning av statsinkomsterna, m.m. (prop.1999/2000:1, bet. 1999/2000:FiU1) avslogs förslagfrån , om slopad skatt på aktieutdelningar medbörjan redan under . I ett yttrande(1999/2000:SkU1y) till finansutskottet anfördeskatteutskottet då bl.a. att de utredningar somgjorts på området har visat att en slopad skatt påaktieutdelningar inte är ett verksamt medel för attförbättra de större företagens villkor. Tillgångentill en internationell kapitalmarknad gör attbeskattningen av sparande endast i begränsadomfattning inverkar på företagens investerings-benägenhet. Utskottet ansåg mot denna bakgrund atten generell sänkning av skatten på ägarnas sparandei aktier inte är en effektiv metod för att förbättravillkoren för företagandet.För små och medelstora företag som inte i allaavseenden har tillgång till den internationellakapitalmarknaden kan emellertid inte bortses frånatt den personliga kapitalbeskattningen inverkar påavkastningskravet och därmed i viss mån fungerar somen skatt på företagens investeringar. I skatte-lagstiftningen har detta förhållande beaktats genomde särskilda lättnader som gäller vidbeskattningen av utdelningar och reavinster påonoterade aktier. Eftersom en generellt utformadlättnad skulle ge begränsade effekter påföretagsinvesteringar och sysselsättning till prisetav en högst betydande offentlig-finansiell kostnadtalar emellertid starka skäl mot att lättnaderna iägarbeskattningen utvidgas till andra än onoteradeföretag. Utskottet avstyrker de i flera motionerlämnade förslagen om en generell lättnad iägarbeskattningen.I några motioner har tagits upp utformningen av des.k. Dessa regler anger hurutdelningar och reavinster vid avyttring av aktier iföretaget skall fördelas mellan inkomst av tjänstoch inkomst av kapital hos den som är aktiv delägarei företaget. Regeringen har tillkallat en särskildutredare för att se över dessa regler. Iutredningsuppdraget (dir. 1999:72) ingår attanalysera metoden att utgå från en på något sättfastställd normallön vid beräkning av detkapitalbeskattade utrymmet. Det finns enligtutskottets mening anledning att avvakta resultatetav den pågående utredningen.Beträffande yrkandena om riskkapitalavdrag vidinvesteringar i mindre företag vill utskottet nämnaatt ett tidsbegränsat riskkapitalavdrag infördeshösten . Avdraget var avsett att gälla till dessproblemen kring de små och medelstora företagenskapitalförsörjning kunde få en permanent lösning.Sådana permanenta regler har numera införts genomden nämnda lättnaden i ägarbeskattningen föronoterade företag. De förslag som motionärerna harlagt fram innebär att samma typ av riskkapitalavdragåterinförs och byggs ut. Förslagen i en motionknyter också an till ett par frågor somSmåföretagsdelegationen tog upp i betänkandetKapitalförsörjning till småföretag (SOU 1998:93).Det gäller förslag om statliga förlustgarantier tillriskkapitalbolag och att dessa skall klassas sominvestmentbolag i skattehänseende.I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1,volym 11, bil.1, s. 8) har regeringen anfört att denär beredd att pröva olika alternativa åtgärder föratt förbättra kapitalförsörjningen för småföretagen.Ytterligare analyser behövs dock enligtpropositionen, främst vad gäller förslaget rörandekedjebeskattningen av riskkapitalbolag. Denna frågapåverkas även av att två utredningar parallelltarbetar med utformningen av ett system med slopadreavinstskatt på näringsbetingade andelar inomföretagssektorn, utredningen (Fi 1998:11) om vissainternationella företagsskattefrågor och utredningen(Fi 1998:10) om vissa företagsskattefrågor. Detframgår också av budgetpropositionen att regeringenär tveksam till nya garantisystem, särskilt motbakgrund av att det pågår en översynav de statliga aktörernas insatser inomnäringspolitiken. Det är vidare grundläggandeutgångspunkt för den utredning som ser överreglerna för beskattning av ägare i fåmansföretagm.m. (dir. 1999:72) att pröva olika möjligheter tillförändring för att stimulera tillväxt, investeringaroch aktivt risktagande i fåmansföretagen i får med hänvisning till det anfördaavstyrka motionerna Sk324 yrkandena 13 och 14, Sk325 yrkande 4, Sk326 yrkande 8, Sk678 yrkandena 1och 2, Sk679, Sk681, Sk692 yrkande 11, Sk696yrkandena 1 och 4, T717 yrkandena 11 och 12, Sk737yrkandena 1 och 2, Sk769 yrkande 5 i denna del, N239yrkande 2, N273 yrkandena 35 och 36 och N384 yrkande17 i denna del.I ett par motioner förs ett resonemangkring sänkta skatter på arbete och slopadförmögenhetsskatt. Beträffande dessa frågorhänvisar utskottet till betänkandet1999/2000:SkU13 Inkomstskatter m.m. ochtill ett senare betänkande 1999/2000:SkU17Fastighets- och förmögenhetsbeskattning.Skatteuppskov för nystartade företagMotionernaJohan och (båda fp) föreslåri motionerna Sk327 yrkande 9 och N386 yrkande 8 enutredning av möjligheterna att ge nystartade företaguppskov med bolagsskatten så länge företaget intelämnar utdelningar. I motion Sk662 föreslår RoyHansson och (båda m) en utredning omsenarelagd skatteinbetalning under förstaverksamhetsåret för nystartade mindre företag.Utskottets ställningstagandeI princip innebär motionärernas förslag attnystartade företag skall få använda obeskattadevinstmedel för sin expansion under enuppbyggnadsfas. Ett problem med motionärernasförslag är att nystartade företag kan drabbas avsvårigheter när skatteuppskovet upphör. Kanskeskulle många nystartade verksamheter få avvecklas avskatteskäl. Nya möjligheter till skatteundan-draganden skulle också uppkomma. Utskottet är alltsåtveksamt till om ett skatteuppskov av den omfattningsom motionärerna föreslår är rätt väg för attytterligare förbättra situationen för nystartadeföretag.Riksdagen har beslutat om fleraändringar i syfte att förbättra villkoren förnyföretagande och entreprenörskap. För attunderlätta nystart av företag infördes enmöjlighet att kvitta underskott i näringsverk-samheten mot inkomst av tjänst. Bland andra åtgärderpå skatteområdet märks de lättnader i beskattningenav utdelningar och reavinster på aktier i onoteradebolag som infördes och slopandet 1999 avflertalet s.k. stoppregler för fåmansägda företag.Som utskottet nämnde tidigare är det engrundläggande utgångspunkt också för det fortsattaarbetet med skattereglerna att pröva olikamöjligheter till förändring för att stimuleratillväxt, investeringar och aktivt risktagande ifåmansföretagen. Utskottet anser att resultatet avdet pågående arbetet bör avvaktas. Utskottetavstyrker motionerna Sk327 yrkande 9, Sk662 och N386yrkande 8.Enklare beskattningsmodell för småföretagMotionenI motion Sk670 yrkande 2 föreslår ochUlla-Britt (båda kd) en utredning omschablonbeskattning av restauranger, t.ex. baseradpå antal bord eller lokalens yta.Utskottets ställningstagandeEnklare regelsystem är ett viktigt inslag i detarbete som pågår för att skapa förbättringar försmåföretag. På skatteområdet harFörenklingsutredningen (dir. 1996:78) lagt framförslag som syftar till enkla och lätthanterligaregler för inkomstredovisningen. Dessa förslagbereds i Regeringskansliet.Även förslag som skulle innebära en starktschabloniserad beskattning av vissa typer avnäringsverksamheter har lagts fram tidigare. (SOU 1996:172 och1997:111) har t.ex. föreslagit att vissa företagskulle betala en licensavgift för att garantera enminimibeskattning av verksamheten och därmed skyddaseriösa näringsidkare mot illojal konkurrens.Inom pågår ett arbete som syftartill att ge verket ett underlag för en bedömning avvilka konsekvenser ett schabloniserat skattesystemskulle föra med sig och om ett sådant kan vara ettalternativ till att förenkla regelsystemet inomgällande skattesystem. Arbetet skall även ge visskunskap om de schabloniserade system som finns inågra andra länder. Målsättningen är att ettbeslutsunderlag skall kunna presenteras förverksledningen år 2000.Utskottet utgår ifrån att det arbete som pågårkommer att ge de kunskaper om både för- ochnackdelar med ett system som bygger påschabloniserade inkomstberäkningar för vissasmåföretag. Utskottet anser emellertid att det intebehövs ett uttalande om utredning av precis det slagav schablonisering som tagits upp i motion Sk670yrkande 2.