bet · GO01TU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Med tanke på det enskilda vägnätets stora betydelse för detallmänna vägnätet är det viktigt att en ny inventering genomförs medskyndsamhet för att klarlägga graden av standardförsämring.Vi anser vidare att berörda vägföreningar måste hållas skadeslösa på grundav den lagförändring som skedde med krav på omförrättning.Vi anser att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande enskilda vägaratt med bifall till motionerna 2000/01:T211 yrkande 24,2000/01:T323, 2000/01:T337 yrkande 2 och 2000/01:T344 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,3. Ersättning av färjor (mom. 9)() anför:Jag anser att såväl från samhällsekonomisk synpunkt somför statsfinanserna är det angeläget att fler färjeleder ersättsmed fasta vägförbindelser. De stora kostnaderna för driftenav färjetrafiken kan därmed reduceras som enbetydligt bättre trafikstandard kan uppnås. Dessutom kanrestiden och vägavstånden i vissa fall väsentligt förkortas.För att påskynda byggandet av fasta förbindelser bör statenoch näringslivet kunna samverka i s.k. PPP-projekt däralternativ till finansiering över statsbudgeten prövas.Jag anser att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande ersättning av färjoratt med bifall till motion 2000/01:T342 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,4. Riktlinjer för vägskyltning(mom. 10)(), ,n (m), JohnnyGylling (kd), Tom (), (), TuveSkånberg (kd), () och () anför:Under många år har berättigad kritik framförts mot gällanderegelsystem för vägskyltning. Det gäller bl.a. otillräckligtlokalt inflytande och bristande hänsyn till företag samt tillturistiska och kulturella intressen. Det gäller ocksåutveckling av eventuellt nya skyltar som exempelvisnumrering av motorvägar för att uppnå ökad trafiksäkerhet.Trots det stora intresset för att utveckla skyltningen längs våra vägar hardock det långvariga översynsarbetet i frågan ännu inte slutförts. Vi anserdärför att ett nytt regelsystem bör tas fram. Som utgångspunkt förförändringsarbetet bör gälla de synpunkter som framförs i motionerna. T215(fp) yrkande 4, T306 (fp), T317 (m) yrkandena 1, 2 och 4, T379 (s) T390(m), T399 (c), T410 (fp), T453 (fp), T475 (m) och Sk1025 (c) yrkande 10.Vi anser att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande riktlinjer för vägskyltningatt med anledning avmotionerna 2000/01:T215 yrkande4, 2000/01:T306, 2000/01:T317yrkandena 1, 2 och 4,2000/01:T379, 2000/01:T390,2000/01:T399, 2000/01:T410,2000/01:T453, 2000/01: T475 och2000/01:Sk1025 yrkande 10 somsin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,5. Besvärsordning vidöverklaganden (mom. 11)(), ,n (m), JohnnyGylling (kd), Tom (), (), TuveSkånberg (kd), () och () anför:Nuvarande ordning för vägskyltning innebär att omVägverket nekar en enskild tillstånd att sätta upp envägvisningsskylt kan beslutet överklagas till länsstyrelsensom inte sällan bifaller den klagandes önskemål. Vägverkethar dock möjlighet att i sin tur överklaga länsstyrelsensbeslut till sitt eget huvudkontor som har att slutgiltigtavgöra ärendet. Erfarenheterna från denna ordning visar attdet finns mycket små möjligheter för den enskilde att ändraVägverkets ursprungliga ställningstagande.Vi anser därför att nuvarande överklagandeordning för vägskyltning ärotillfredsställande. Enligt vår mening borde länsrätten vara sista instans istället för som . Det bör ankomma på regeringenatt se över överklagandeordningen i enlighet med de riktlinjer som vi nuangett.Vi anser att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande besvärsordning vid överklagandenatt med bifall tillmotion 2000/01:T317 yrkande 3och med anledning av motion2000/01:T440 som sin mening gerregeringen till känna vad ovananförs,6. Vägsalt (mom. 12)() anför:Det sprids ca vägsalt i främst mellerstaoch , vilket innebär klara miljöproblem.Växter skadas utefter vägarna, vattentäkter påverkas,korrosionsproblem uppstår och vid ogynnsammaförhållanden kan saltet nå grundvattnet. måstedärför minska användningen av vägsalt utan att försämratrafiksäkerheten eller framkomligheten. Successivt måstesaltet tas bort helt.Den viktigaste åtgärden torde vara en ökad medvetenhet om vadvinterväglag innebär för trafiksäkerheten och att denna medvetenhet leder tillett förändrat beteende i trafiken. Bra snöröjning är självfallet också viktig.Andra åtgärder är ökad användning av sand i olika former, saltlösning, bättreväderprognoser, förbättrade snöröjningsredskap, förbättrad information tilltrafikanter etc. I brist på fullgoda ersättningsalternativ är vägsalt i vissutsträckning trots allt motiverat. Betydligt mer resurser behöver också satsaspå forskning och utvecklingsarbete för att hitta bra och miljövänliga ersätt-ningspreparat till salt.Jag anser att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande vägsaltatt med bifall till motion 2000/01:T361 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,7. Kapitaltäckning till (mom. 14),n (m), Tom (), () och () anför:Vi konstaterar att regeringens förslag till kapitaltäckning för SVEDABkringgår budgetlagen. Eftersom lånet skall användas för att täcka ett löpandedriftsunderskott för brobolaget borde beloppet i stället täckas direkt av stateoch inrymmas under utgiftsområdet Kommunikationer.Vi anser att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande kapitaltäckning till SVEDABatt med bifall till motion 2000/01:T813 och med avslag påproposition 2000/01:1 utgiftsområde 22 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,8. Kapitaltäckning till (mom. 14)() anför:Jag anser att kostnaderna för medlandanslutningar bör täckas fullt ut genom trafikavgifter.Regeringens förslag att täcka kapitalbehovet för SVEDABbör därför avvisas.Jag anser att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande kapitaltäckning till SVEDABatt med avslag påproposition 2000/01:1utgiftsområde 22 yrkande 7 ochmed anledning av motion2000/01:T813 som sin mening gerregeringen till känna vad ovananförs,9. Järnvägstrafikenskostnadsansvar för (mom. 15)(), ,n (m), JohnnyGylling (kd), Tom (), (), TuveSkånberg (kd), () och () anför:Vi konstaterar att finansiering via trafikantavgifter var ett avde bärande argumenten när beslutet togs om att byggaÖresundsbron. Kostnaden för överfarten skulle - på sammasätt som kostnaderna för färjetrafiken - belasta trafiken överbron och inte hela skattekollektivet.Regeringens höjning av banavgifterna innebär dock att kostnaden förÖresundsbron drabbar all persontrafik på järnväg. Det innebär attkostnadsansvaret för järnvägstrafik debiteras resenärer somaldrig har eller ens haft för avsikt att nyttja spåren över . Detta ledetill att järnvägstrafikens konkurrenskraft försämras, något som inte ärönskvärt och som försvårar möjligheterna att öka kollektivresande.Att ta i anspråk anslagsmedel från för att delfinansieraÖresundsbron frångår likaså principerna i det grundläggande avtalet mellanSverige och och minskar utrymmet för angelägna åtgärder inomutgiftsområdet.Vi anser mot denna bakgrund att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag som innebär att kostnaden för järnvägstrafikenbärs av dem som använder bron.Vi anser att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse:15. beträffande järnvägstrafikens kostnadsansvar för Öresundsbronatt med anledning avmotionerna 2000/01:T212 yrkande23, 2000/01:T231 yrkandena 7-9,2000/01:T519 yrkande 6 och2000/01: T802 som sin mening gerregeringen till känna vad ovananförs,10. prissättning(mom. 16)() och () anför:Vi anser att om skall bli en kollektivtrafikbroär en koppling mellan avgiften för en bilresa ochbiljettpriset på tåg mer logisk jämfört med den nuvarandekopplingen mellan broavgiften och färjepriset. Mednuvarande avtalskonstruktion kan resultatet bli storavolymökningar av miljöstörande trafik. Vi anser därför attregeringen bör omförhandla avtalet så att prisskillnadenmellan tåg och bil indexregleras. Utgångspunkten bör varade prisrelationer som gällde när bron öppnades för trafik.Ett införlivande av externa kostnader i priset för trafikenleder till att skillnaden mellan tåg och bil borde öka och inteminska.Vi anser att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse:16. beträffande prissättningatt med bifall till motion 2000/01:T812 och med avslag påmotion 2000/01:T801 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,11. Ekonomisk utredning(mom. 17)(), () och StigEriksson (v) anför:När beslutades var en av utgångspunkternaatt bron skulle vara självfinansierande, dvs. att trafiken överbron skulle betala för brobygget genom avgifter. Principenom finansiering av bron enbart genom trafikavgifter harredan övergivits. hotas dessutom statskassan avytterligare utgifter genom att trafikvolymerna inte allsmotsvarar de prognoser som ligger till grund för denekonomiska kalkylen.Enligt vår mening står vi nu inför en situation där man blir tvungen attantingen finansiera en stor del av brokostnaden genom ytterligare statligatillskott, genom uttaxering av avgifter i hela landet eller att man blir tvungeatt försöka öka trafikvolymen genom att sänka priserna. Sänkta priserinnebär i sin tur negativa effekter på miljön och en otillbörlig konkurrensmed färjetrafiken i strid med det avtal som ingåtts. Hur man nu än förfar medÖresundsbrons finansiering är det troligt att skattebetalarna i slutändan fårstå för huvuddelen av finansieringen. Det är därför nödvändigt att riksdagennu tar initiativ till att det genomförs en utredning av ekonomi,så att allmänheten snabbt får en klar bild av hur bron skall bekostas.Vi anser att utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse:17. beträffande ekonomisk utredningatt med bifall till motion 2000/01:T827 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,12. Banverketsproduktionsverksamhet (mom. 24),n (m), (), Tom (), (), Skånberg (kd), Jan-EvertRådhström (m) och () anför:Vi anser att olika roller bör förtydligas genomatt verkets konkurrensutsatta verksamheter bolagiseras. Allaanläggnings- och underhållsarbeten kan därefter upphandlasi konkurrens mellan marknadens aktörer. Därmed kan statensom ägare uppträda som en kompetent beställare och på ettbättre sätt främja en ökad effektivitet och fortsatt utvecklinginom järnvägsområdet.Vi anser att utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse:24. beträffande produktionsverksamhetatt med bifall till motion 1999/2000:T519 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,13. Banavgifternas storlek(mom. 26),n (m), Tom (), (), () och () anför:Vi anser att det finns en uppenbar risk att investeringar iolika trafikanläggningar feldimensioneras och missutnyttjasnär kostnaden för att utnyttja infrastrukturen är nära noll.För att främja konkurrensneutraliteten mellan trafikslagenoch för att uppnå målet att drifts- och underhållskostnadernapå järnvägsområdet huvudsakligen skall täckas genomavgifter bör banavgifterna återställas till den nivå somgällde års transportpolitiska beslut.Vi anser att utskottets hemställan under 26 bort ha följandelydelse:26. beträffande banavgifternas storlekatt med bifall till motion 2000/01:T223 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,14. Privatisering av SJ (mom. 30),n (m), Tom (), (), () och () anför:Den förestående bolagiseringen av SJ bör ses som ett förstasteg mot en privatisering av SJ.Vi anser att utskottets hemställan under 30 bort ha följandelydelse:30. beträffande privatisering av SJatt med bifall tillmotionen 2000/01:T519 yrkande15 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförs,15. Vidgade statliga insatser försjöfartsnäringen (mom. 31),n (m), Tom (), () och () anför:Vi delar regeringens uppfattning att frågan om införandet avett nettostöd, som också omfattar färjesjöfarten, kräverytterligare tid för beredning. Vi vill för vår del avvakta denkartläggning av den svenska rederinäringen som regeringenförutskickar. Innan viktiga beslut tas i frågan bör ettgrundligt beslutsunderlag tas fram. Det är enligt vår meningfullt tillräckligt att regeringen siktar mot att föreläggariksdagen förslag till nytt stödsystem i sådan tid att detskulle kunna träda i kraft den 1 januari 2002.Som framhålls i motion T642 (m) bör ändras så att att det blirett nettoavtal.Vi delar också den i motion T642 (m) uttalade uppfattningen att detstatliga ekonomiska stöd som utgår till ett Londonbaseratrederi för färjetrafik över Kvarken bör upphöra så snart gällande avtal omstödet löper ut.Vi anser att utskottets hemställan under 31 bort ha följandelydelse:31. beträffande vidgade statliga insatser för sjöfartsnäringenatt med bifall tillmotion 2000/01:T642 yrkande 7 idenna del och yrkandena 9 och 14samt med avslag på motionerna2000/01:T211 yrkande 17 i dennadel, 2000/01:T212 yrkandena 27och 28, 2000/01:T601,2000/01:T603 yrkande 2,2000/01:T604 i denna del,2000/01:T616, 2000/01:T623yrkande 2, 2000/01:T655,2000/01:T661 och 2000/01:T663som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,16. Handelssjöfartenskostnadsansvar ochSjöfartsverkets ekonomiska mål ifråga om farledsavgifterna(mom. 33),n (m), Tom (), () och () anför:Vi anser att regeringen bör låta utreda Sjöfartsverketstaxesättning.Som framhålls i motion T642 (m) utgör avgifter till en stordel av rederiernas anlöpskostnader. Verket har efter hand fåttkostnadsansvar för utgifter som inte har någon motsvarighet för Vägverketeller . Isbrytning, sjömätning, sjöräddning, lotsning ochvälfärdsråd innebär dryga kostnader som sjöfarten måste betala men somsaknar motsvarighet för de landburna transportslagen. Till detta skall läggasstatens avkastningskrav på kapital som gör tillett av landets mest lönsamma "transportföretag". Denna kostnadsfördelningförekommer inte i andra närliggande länder, och avgifterna för anlöp avsvensk hamn är därför ungefär dubbelt så höga som motsvarande kostnad ikonkurrerande hamnar. Genom taxekonstruktion riskerarstora delar av sjöfarten att slås ut. En anpassning av taxa samhällsekonomiska marginalkostnaden skulle innebära väsentligt lägrekostnader för sjötransporter och därmed också minskad belastning på väg-och järnvägsnäten.Mot bakgrund av det anförda kan vi inte godta vad regeringen förordar omekonomiska mål för i den del som gäller farledsavgifterna ochsom innebär att dessa får öka . Vår uppfattning ärju den motsatta, att farledsavgifterna bör minska.Vi anser också att regeringen bör låta utreda kostnadsansvaret för ochbehovet av isbrytarflottan.Som också framhålls i motion T642 (m) skall reglerna för isbrytarassistansses mot bakgrund av att de tillkom , då merparten avtonnaget hade större behov av assistans än . Isförstärkt tonnage får i dagenom höga sjöfartsavgifter betala isbrytning för maskinsvaga konkurrenter.Reglerna premierar inte i tillräcklig omfattning investering i tonnage medbättre isegenskaper. På samma sätt som miljörabatt har införts ifarledsavgifterna för bättre miljöegenskaper bör modernt isbrytande tonnagepremieras. I samband med förnyelsen av isbrytarflottan bör behovet avisbrytare närmare analyseras. Kostnadsansvaret för isbrytningen bör ingå istatens regionalpolitiska åtagande.Vi anser att utskottets hemställan under 33 bort ha följandelydelse:33. beträffande handelssjöfartens kostnadsansvar ochSjöfartsverkets ekonomiska mål i fråga om farledsavgifternaatt med bifall till motion 2000/01:T642 yrkandena 5 och 8samt med anledning dels av vad regeringen förordar om ekonomiskamål för för i fråga omfarledsavgifterna, dels av motionerna 2000/01:T204 yrkande 3,2000/01:T602 samt 2000/01:T657 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,17. Investeringar i farleder tillGöteborgs hamn (mom. 35),n (m), Tom (), () och () anför:Det är, som framhålls i motion T642 (m), glädjande att ettavtal om farledsutbyggnad nu kunnat träffas med Göteborgshamn. Överenskommelsen innebär dock att Sjöfartsverketsandel av kostnaden skall lånefinansieras, vilket innebärframtida högre farledsavgifter. har tidigarehaft en fond för att täcka framtida investeringsbehov. Dennafond har till stor del betalats just av den tunga trafiken påGöteborg som behöver farledsutbyggnaden. Deinvesteringsmedel som sjöfartsnäringen därigenom tidigareinbetalat till - och som verket genom ettregeringsbeslut ålagts att inleverera till statskassan - bördärför återföras till för att man skall kunnaundvika kommande kraftiga ökningar av farledsavgifterna.Vi anser att utskottets hemställan under 35 bort ha följandelydelse:35. beträffande investeringar i farleder till hamnatt med bifall till motion 2000/01:T642 yrkande 16 och medanledning av vad regeringen förordar därom som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,18. Vänersjöfart m.m. (mom. 37)(), ,n (m), JohnnyGylling (kd), Tom (), (), TuveSkånberg (kd), () och () anför:Som framhålls i motion T642 (m) betraktas den inresjöfarten på kontinenten som en viktig transportgren.Möjligheten att utnyttja floder och kanaler ses där som enmöjlighet att undvika en allt besvärligare trafiksituation.Stora investeringar görs därför i kanalnätet. ven omSverige inte har samma besvärliga trafiksituation så innebärändå de kvantiteter som kan fraktas direkt via hamnar iMälaren och en väsentlig avlastning av väg- ochjärnvägsnäten.Nu gällande taxesättning för sjöfarten, i kombination med subventioneradelandtransporter, gör att direkta anlöp i insjöhamnar blir alltmer oekonomiska.En stor del av den trafik som tidigare skeppats via har överförtstill järnväg och lastbil.Statens kostnader för denna utveckling har varit betydande. Omutvecklingen fortsätter på samma sätt kommer sjöfartens framtid på Mälarenoch att vara ytterst osäker. Därmed förändras också förutsättningarnaför industriell verksamhet i stora delar av . Sjöfarten på Vänernoch bör i avgiftshänseende ges samma gynnsamma behandling sominre sjöfart på kontinenten. Nödvändiga underhållsarbeten på Trollhätte ochSödertälje kanaler måste genomföras för att trygga den framtida trafiken.Vi förväntar oss att Godstransportdelegationen i sin slutrapport kommer attägna Vänersjöfarten - liksom sjötransporterna på och utmed vårakuster - ingående överväganden. Vi vill vidare betona vikten av att frågan fåren skyndsam lösning som långsiktigt ger förutsättningar för en kommersielltbärkraftig utveckling av Vänersjöfarten. I avvaktan påGodstransportdelegationens rapport bör regeringen vidta åtgärder för attmotverka den akuta situationen för Vänersjöfarten. En sådan åtgärd kan varasänkta lotsavgifter enligt vad tidigare pekat på.Det är mycket angeläget att Godstransportdelegationens slutrapport blirfärdig utan dröjsmål och att regeringens ställningstagande till dennaredovisas för så fort som möjligt.Vi anser att utskottets hemställan under 37 bort ha följandelydelse:37. beträffande Vänersjöfart m.m.att med bifall till motionerna 2000/01:T211 yrkande 19,2000/01:T212 yrkandena 30 och 31, 2000/01:T620 yrkandena 1 och 2och 2000/01:T642 yrkande 6 samt med anledning av motionerna2000/01:T216 yrkande 2, 2000/01:T609, 2000/01:T620 yrkandena 3-5 och 7, 2000/01:T621, 2000/01:T640 yrkande 5, 2000/01:T643yrkandena 1-3, 2000/01:T650, 2000/01:T658, 2000/01:T659 och2000/01:N386 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,19. terinförande avfritidsbåtsregistret (mom. 42),n (m), (), Tom (), (), Skånberg (kd), Jan-EvertRådhström (m) och () anför:Som framhålls i motionerna T627 (m) och T642 (m) finnsdet inte något behov av ett statligt, allmäntfritidsbåtsregister. Regeringen har inte kunnat redovisanågra problem som skulle lösas med hjälp av ett sådantregister. Det nuvarande privata båtregistret fyller väl sinfunktion och har inte de nackdelar - bl.a. i form av olagaförvärvsmöjligheter och ytterligare statliga avgifter - somdet tidigare statliga registret hade.Vi anser att utskottets hemställan under 42 bort ha följandelydelse:42. beträffande återinförande av fritidsbåtsregistretatt med bifall till motionerna 2000/01:T627 yrkande 1 och2000/01:T642 yrkande 17 samt med avslag på motionerna 2000/01:T613 yrkande 1 och 2000/01:T638 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,20. terinförande avfritidsbåtsregistret (mom. 42 -motiv. )() och () anför:Som framhålls i motion T638 (s) har antalet båtolyckor, båtstölder och andralagbrott till sjöss ökat . I och med de nya snabba båtar somfinns behövs effektiva hastighetskontroller till sjöss. Ett av problemendag är att man inte kan identifiera ägare till båten. Därför har de myndighetersom skall övervaka båttrafiken svårt att komma åt lagbrytare.Det statliga fritidsbåtsregister som fanns var berördamyndigheter positiva till. Ett register och ett väl synligt registreringsnummerär nödvändiga förutsättningar för att man skall kunna komma till rätta meddet nämnda problemet. Att det inte finns någon skyldighet att låta registrerafritidsbåtar framstår som oförklarligt mot bakgrund inte bara av detregistreringstvång som gäller för , snöskotrar och andraterränggående fordon utan också av de kostnader som regelöverträdelsernatill sjöss medför både för individen och för samhället. Alla vet också vilkamiljökonsekvenser det blir genom att båtar framförs på ett oansvarigt sätt.Eftersom såväl handelssjöfarten som färjesjöfarten betalar avgifter somminst motsvarar de kostnader de ger upphov till för , är detrimligt att motsvarande gäller även för fritidsbåtarna. Attfritidsbåtsverksamheten skall betala för de kostnader den ger upphov till ären uppfattning som har stöd i minst två partiers kongresser. Därför antar viatt överväger att återkomma med ett förslag. En utredningom ett eventuellt fritidsbåtsregister pågår. I avvaktan på denna börmotionsyrkandena avslås av riksdagen.21. Sjöfartens behov av forskningoch utveckling (mom. 45)() och () anför:Som framhålls i motion T640 (v) har påtalatatt det finns ett behov av att utveckla lågemitterandefartygsmotorer och nya fartygskonstruktioner. Vidare är detenligt verket angeläget att utveckla omlastningspunkter(intermodalitet), dvs. att i ökad utsträckning kombineraolika transportslag, i syfte att minska godstransporternasmiljöpåverkan. Eftersom till skillnad frånVägverket och inte har några egna anslag förforskning och utveckling, är det angeläget att den nyaforsknings- myndigheten för innovationssystembeaktar sjöfartens behov av forskning och utveckling.Vi anser att utskottets hemställan under 45 bort ha följandelydelse:45. beträffande sjöfartens behov av forskning och utvecklingatt med bifall tillmotion 2000/01:T640 yrkande 4som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,22. Luftfartens expansion(mom. 48)() och () anför:Som redovisas i motion T641 (v) är flyget det mestenergislukande och miljöbelastande transportsättet, räknatper personkilometer, och bidrar signifikant till globala,regionala och lokala miljöproblem. De allvarligastemiljöeffekterna är klimatförändringar, försurning ochpåverkan på ozonskiktet. Flygets snabba expansionmotverkar möjligheterna att nå flera av de nationellamiljömålen samt flera internationellamiljööverenskommelser.Enligt vår uppfattning kräver en ekologisk omställning att transporternasom helhet minskar samt att de flyttas över till ekologiskt hållbara trafikslagDetta betyder att flygets andel av transporten måste minskas radikalt, isynnerhet på sträckor där tidsvinsten gentemot miljövänligatransportalternativ inte är särskilt stor.Investeringar i infrastruktur har mycket lång livstid. Det är därför viktigtatt nyinvesteringar leder till en ekologisk omställning av transportsystemet.Så är inte fallet med nya flygplatser som medverkar till en ytterligareexpansion av luftfarten och därmed motverkar möjligheterna att nåmiljömålen. Därför bör, som föreslås i motion T641 (v), inga nya flygplatserbyggas. Denna uppfattning bör ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 48 bort ha följandelydelse:48. beträffande luftfartens expansionatt med bifall till motion 2000/01:T641 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,23.