bet · GN01NU13 · 2000-03-21 00:00:00 — De framhåller att av dem som vändersig till lokala kooperativa utvecklingscentrum är kvinnor. Personalkooperativ är förmodligen denform av företagande som kan växa allra snabbast,anser motionärerna men pekar på att det trots dettabara finns 150 personalägda företag inom offentligsektor. De företag som startade under början av1990-talet har oftast haft ett ideellt syfte, sägermotionärerna och nämner att av delägarna ärkvinnor.I motion 1999/2000:N388 (mp) begärs ettriksdagsuttalande om lokala kooperativautvecklingscentrum. Dessa, som finns i varje län,kan spela en viktig roll, inte minst för att skapanya jobb i glesbygd, anför motionärerna.Arbetsmarknadsregler och andra regler bör, enligtmotionärerna, utformas på ett sådant sätt att defrämjar uppkomst och utveckling av kooperativaföretag.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen anvisade ett anslag på 20miljoner kronor till stöd till kooperativ utvecklingför , vilket innebar en ökning med3,jämfört med (prop.1999/2000:1, bet. 1999/2000:NU1). Anslagetdisponeras för statsbidrag till kooperativutveckling. Föreskrifter om detta finns iförordningen (1998:1633) om statsbidrag tillkooperativ utveckling. Statsbidrag kan enligtförordningen ges till kostnadsfri information ochrådgivning om kooperativt företagande. NUTEKansvarar för fördelningen av stödet.Riksdagen avslog motioner likartade dehär aktuella (bet. 1998/99:NU6, rskr. 1998/99:170).Utskottet anförde att de kooperativa företagen intaren viktig roll inom småföretagsamheten och ansåg attde berörda frågorna rörande finansieringsformer ochkonkurrensneutralitet för kooperativa företag ärangelägna frågor. Mot bakgrund av de åtgärder somvidtagits och som redovisades i betänkandet, kundeutskottet dock inte se något behov av ettriksdagsuttalande i frågan. En reservation (m, kd,fp) avsåg motiveringen för avstyrkande och en annan(c) följde upp ett motionsyrkande omfinansieringsformer.Enligt regleringsbrev för har 18miljoner kronor tagits upp under en särskildanslagspost (1) för bidrag till landets 24 lokalakooperativa utvecklingscentrum (LKU) för kostnadsfriinformation och rådgivning. haranvisats under en annan anslagspost (2) för atttäcka kostnader för genomförande av uppdrag frånregeringen att utvärdera en nationellinformationssatsning - Starta eget tillsammans.Medel från denna anslagspost får också användas förstöd till fortsatt kompetensutveckling förkooperativa rådgivare.Den nyssnämnda informationssatsningen Starta egettillsammans, med information om den kooperativaföretagsformen, har genomförts ochförsta kvartalet 2000. skall, enligtregleringsbrevet, göra en utvärdering av dennainformationssatsning, som skall redovisas i endelrapport och i enslutrapport . I uppdraget ingår attredovisa bidragens användning och satsningensmåluppfyllelse och att lämna rekommendationer förfortsatt informationsarbete. I uppdraget ingår ocksåatt redovisa förändringar i kunskap och attitydertill kooperativt företagande i förhållande tillresultaten i Företagskooperativa utredningensbetänkande Attityder och lagstiftning i samverkan(SOU 1996:31) och i möjligaste mån analysera Startaeget tillsammans-satsningens eventuellaattitydförändringar.Kooperativa rådet, som har varit regeringens organför kontakt och dialog med kooperationen, är förnärvarande vilande. Frågan om rådets fortsattaverksamhet är föremål för beredning inomNäringsdepartementet.I statens ägardirektiv till anges att isin långivning skall beakta behoven hos företag somdrivs i kooperativ form.I den tidigare nämnda utredningsrapporten för fler och växande företag behandlasockså stödet till kooperativa företag.Regeringen tillsatte en arbetsgrupp meduppgift att kartlägga villkoren för den socialaekonomin samt belysa den sociala ekonomins betydelsei samhället. Med social ekonomi avses enligt EU:sterminologi verksamhet som tjänar medlemmarna ochkollektivet före vinstintressen samt att människanoch arbetet skall ha förtur framför kapital närverksamhetens resurser fördelas. Kärnan i densociala ekonomin består av kooperativa företag,ömsesidiga försäkringskassor, ideella föreningar somockså bedriver ekonomisk verksamhet och stiftelser.Arbetsgruppen lade fram en delrapport,Social ekonomi i EU-landet - tradition ochförnyelse i samma begrepp (Ds 1998:48).En slutrapport från arbetsgruppen, Social ekonomi -en tredje sektor för välfärd, demokrati ochtillväxt?, har avlämnats. I rapportenbeskrivs begreppet social ekonomi på följande sätt:Med social ekonomi avses organiserade verksamhetersom primärt har samhälleliga ändamål, bygger pådemokratiska värderingar och är organiseradefristående från den offentliga sektorn. Dessasociala och ekonomiska verk-samheter bedrivshuvudsakligen i föreningar, kooperativ, stiftelseroch liknande sammanslutningar. Verksamheter inom densociala ekonomin har allmännytta ellersamhällsnytta, inte vinstintresse, som främstadrivkraft.Rapporten innehåller dels en belysning av betydelsenför det svenska samhället av verksamhet som bedrivsi föreningar, kooperativ, allmännyttiga stiftelseroch liknande sammanslutningar, dels en kartläggningav villkoren för verksamheterna. Utifrån dennakartläggning formuleras ett antal områden där detbehövs vidare utredning och dialog samt ett antalfrågeställningar som bedöms ha stor betydelse för deberörda verksamheternas framtidautvecklingsmöjligheter.Enligt uppgift från , somansvarar för frågan, är ambitionen bl.a. att enparlamentarisk kommitté skall tillsättas medutredningsuppdrag avseende området social ekonomi.Vidare övervägs att tillkalla en särskild utredareför att analysera de ideella föreningarnas rättsligaläge. Inom pågår ocksåförberedelser inför den sjunde europeiskakonferensen om social ekonomi som skall hållas iSverige . Konferensenarrangeras av folkrörelser, kooperationen, m.fl., isamverkan med regeringen.Regeringen lämnade en lagrådsremissom registrering av medlemsfrämjande föreningar.Medlemsfrämjande föreningar driver inte självaffärsverksamhet, men deras medlemmar kan levereratill, eller handla hos, en annan ekonomisk föreningsom den medlemsfrämjande föreningen själv är medlemi. Lagförslaget innebär bl.a. att denmedlemsfrämjande föreningen skall kunna registrerassom ekonomisk förening vilket inte är möjligt förnärvarande. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1juli 2000. Regeringen bedömer att det nuvaranderegelsystemet för organisering av kooperativföretagsverksamhet är alltför snävt utformat för attde kooperativa föreningarna skall kunna mötamarknadskraven på ett effektivt sätt. Det ärangeläget att olika associationsformer så långtmöjligt får likvärdiga verksamhetsvillkor, sadestatsrådet i ett pressmeddelande(). Förslaget att registreramedlemsfrämjande föreningar anses främja bådemedlemsnyttan och en ökad konkurrens på marknaden.En proposition är aviserad till den 22 mars 2000.Utskottets ställningstagandeKooperativa företag intar, enligt utskottets mening,en viktig roll inom småföretagsamheten. Det berördaanslaget uppgår innevarande budgetår till 20miljoner kronor, vilket innebär en ökning med 3,5miljoner kronor jämfört med föregående budgetår.Utskottet anser att de frågor som tas upp i de häraktuella motionerna rörande finansieringsformer ochkonkurrensneutralitet för kooperativa företag ärangelägna. Det är viktigt att personer som villstarta kooperativa företag får likvärdigt stöd somandra företag från olika näringspolitiska aktörer.Den särbehandling av kooperativa företag som kanförekomma beror ofta, som nämns i de här aktuellamotionerna, på okunskap. Utskottet anser därför attden informationssatsning som regeringen genomfört -Starta eget tillsammans - är ett exempel på enangelägen typ av åtgärd.När det gäller den sociala ekonomin, som berörs ien av motionerna, pågår ett arbete inomRegeringskansliet. Som nämnts övervägs inomKulturdepartementet bl.a. tillsättande av enparlamentarisk kommitté med utredningsuppdragavseende området social ekonomi.Utskottet vill också erinra om att regeringen haraviserat en proposition om medlemsfrämjandeföreningar.Slutligen bör nämnas att frågan om de kooperativaföretagen rent allmänt är föremål för behandling idet arbete på det näringspolitiska området sombedrivs inom och som bl.a.skall resultera i en proposition om vissaorganisationsfrågor inom näringspolitiken undervåren 2000.Mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits och deaktiviteter som pågår beträffande kooperativaföretag kan utskottet inte se något behov av ettriksdagsuttalande i frågan. De här aktuellamotionerna 1999/2000:N290 (s), 1999/2000:N337 (s),1999/2000:N348 (s), 1999/2000:N212 (c), 1999/2000:N387 (c) och 1999/2000:N388 (mp) avstyrks därmed iberörda delar.TurismMotionernaEtt riksdagsuttalande om världsmarknadsföringsvärdetav Indalsleden begärs i motion 1999/2000:N229 (v).Motiveringen formuleras i limerickens form påföljande sätt:Jag som riksdagsman med som bas,under AMT kom fram till följande fras:"Gör Indalsleden till en riksangelägenhet!Fler än jag vi är många som vet,att en världsmarknadsföring av Indalsleden ärbättre än JAS"!I motion 1999/2000:N238 (kd) föreslåsriksdagsuttalanden i följande fem avseenden:- om tillväxtpotentialen inom evenemangsturismenoch konferens-turismen,- om den småskaliga landsbygdsturismens betydelse,- om behovet av minskad byråkrati,myndighetskontroll och regelförenklingar,- om villkor för turismen, avseende skatter,avgifter, finansiering och marknadsföringsinsatserlikvärdiga med dem som finns i andra länder,- om turistnäringens behov av tillgång tillriskkapital.Få näringar har en sådan möjlighet att skapa nyasysselsättningstillfällen som turismen, anförmotionärerna. Turism är en stor näringsgren, varsexportintäkter uppgår till ochvars omsättning uppgår till ,motsvarande av BNP. En utveckling av turismeni , som sägs ha en stor tillväxtpotential iform av outnyttjad kapacitet och andra resurser,kräver samverkan och samordning mellan offentligaoch privata aktörer på lokal, regional och centralnivå, anser motionärerna.Evenemangssatsningarna har haft en kraftig tillväxtden senaste tioårs-perioden, och konferensturismenär den del av turistnäringen som omsätter mestpengar per besökare, säger motionärerna. De menaratt för att skall kunna hävda sig i deninternationella konkurrensen om stora kongresser,måste vissa förutsättningar finnas. Det gäller -förutom en harmoniserad skattenivå på turism - bl.a.infrastruktur, hotell, restauranger och konferens-lokaler. Turismen är en av de viktigaste framtidanäringarna för landsbygden, anför motionärernavidare. De anser att det krävs en målmedvetensamordning mellan olika berörda intressenter för attlandsbygdsturismen, som inte dragit någonstörre nytta av det regionalpolitiska stödet, skallutvecklas på ett positivt sätt. I strävan attutveckla turism på landsbygden skall målsättningenvara att skapa förutsättningar för en ekologisktuthållig näring, anför motionärerna. De anser att enväl fungerande infrastruktur är en av grundpelarnaför turismen på landsbygden och att fungerandetransporter är helt avgörande.Möjlighet till ökad lönsamhet för rese- ochturistindustrin förutsätter med omvärlden likvärdigavillkor vad gäller skatter, avgifter, finansieringoch marknadsföring, anför motionärerna slutligen. Deanser att allmänna insatser för företagsutvecklingockså skall omfatta turistnäringen, vilket innebären uppfordran till myndigheter och dem som arbetarmed riskkapitalverksamhet att innefatta turismen isin verksamhet.Det behövs en ny nationell strategi för utvecklingav fisketurismen och bör utses somförsökslän, anförs det i motion 1999/2000:N324 (kd).Utvecklingen av fisketurism i kräverfortsatta insatser från olika aktörer, alltifrånriksdagen och länsmyndigheter till lokala företag,anser motionären. Han refererar till en rapport frånen gemensam arbetsgrupp på ochTuristdelegationen, i vilken det lämnas förslag tillåtgärder. Det handlar om ändringar av regelverk,utbildning och information samt fiskevård, inklusivetillsyn och forskning. En översyn av bestämmelser iavsikt att öka tillgängligheten till fiske och naturbehövs och regeringen bör ges i uppdrag att se tillatt ansvarig myndighet utarbetar riktlinjer förtillämpning av gällande bestämmelser för strandskyddm.m., säger motionären. Han anser att - medtillgång till , och andrafiskevatten - är ett lämpligt område för ettforskningsprojekt om fisketurismens möjligheter. IVärmland finns också gymnasieutbildning påfiskeområdet, och flera campingentreprenörer harinriktat sig på fisketurism, uppger motionären.Kulturen bör lyftas fram mer i turistsammanhang,anförs det i partimotion 1999/2000:Kr201 (c).Turismen är en av de branscher som växer snabbast,framhåller motionärerna. Den lokala kulturen är enav förutsättningarna för turism och kan somturistland erbjuda upplevelser som naturen, detsvenska landskapet, vildmarksäventyr, tystnaden, densvenska maten, svensk historia och kultur,storstadsliv, m.m., säger motionärerna. De anser attdet behövs samverkan mellan kulturlivet ochturistorganisationerna för att göra kulturmer känd och lättillgänglig. Satsningar påkulturturism kan vara en drivkraft för den lokalaekonomiska utvecklingen och sysselsättningen, anförmotionärerna.En ökad turism måste gå hand i hand med ett aktivtbevarande av natur- och kulturmiljö, i enlighet medav fattat beslut, anförs det i motion1999/2000:N388 (mp). Motionärerna vill attregeringen följer upp detta beslut föremandatperiodens slut. Turismen, som ärarbetsintensiv, är världens största och mestexpansiva näring, säger motionärerna. Mot bakgrundav att endast cirka en fjärdedel av turismen iSverige utgörs av utländska besök, anser de att detfinns möjligheter till en ökning. Turismen måstedock bedrivas på ett skonsamt och ansvarsfullt sätt,så att naturen och den biologiska mångfalden inteskadas eller så att kulturvärden inte exploaterasovarsamt, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen anvisade 81,5 miljonerkronor till turistfrämjande för (prop.1999/2000:1, bet. 1999/2000:NU1). De statligainsatserna inom turistområdet genomförs dels avTuristdelegationen, dels av det av staten ochturistnäringen gemensamt ägda bolaget (TuristRådet). avslog idecember 1999 ett par motioner rörande turismen. reservation (m, kd, c, fp) följdes upp en motionsom rörde utvärdering av de statliga insatserna påturistområdet. Också behandlade utskottetmotioner på turistområdet, liknande vissa av de häraktuella (bet. 1998/99:NU6, rskr.1998/99:170).Motionerna avstyrktes med hänvisning till avstatsmakterna vidtagna åtgärder och till pågåendearbete. I en reservation (m, kd, c, fp) redovisadesen annan bedömning av behovet av åtgärder. Riksdagenföljde utskottet.Effektmålen för verksamheten inom turistområdet ärföljande:- att utifrån de regionala förutsättningarnastimulera en hållbar ekonomisk tillväxt som kanbidra till fler och växande företag och därmed ökadsysselsättning för både kvinnor och män,- att förbättra förutsättningarna för företagandeoch entreprenörskap och att stärka drivkrafterna förökad tillväxt och sysselsättning,- att öka kunskapen och kompetensen i näringslivetför att stimulera tillväxt och förnyelse,- att konsumenterna skall ha en stark ställning påmarknaden samt sådana konsumtionsmönster som bidrartill en långsiktigt hållbar utveckling, atthushållen skall ha goda möjligheter att utnyttjasina ekonomiska och andra resurser effektivt, attkonsumenternas hälsa och säkerhet skyddas, attsådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklassom minskar påfrestningarna på miljön och bidrartill en långsiktigt hållbar utveckling.Turistdelegationens del av dessa effektmål ärföljande:- att skall ha en hög attraktionskraft somturistland,- att skall ha en långsiktigtkonkurrenskraftig turistnäring,- att turismens utveckling sker på ett för miljönoch naturen hållbart sätt,- att åtgärder inom turistsektorn skall stimuleraen hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra tillfler och växande företag och därmed ökadsysselsättning för både kvinnor och män.Av anslaget till turistfrämjande avsätts enligtregleringsbrevet för 69,5 miljonerkronor till marknadsförings- ochinformationsinsatser m.m. TuristRådet svarar förövergripande marknadsföring och informationutomlands av som turistland. Enligt detomförhandlade aktieägaravtalet mellanstaten och IntressenterAB finansierar staten bolagets basverksamhet och denövergripande marknadsföringen, dvs. Med basverksamhet avses bl.a. huvudkontor,utlandskontoren, grundläggande konsumentbearbetning,datautveckling och mediekontakter. Näringen skallfinansiera riktade aktiviteter, dvs.produktmarknadsföringen i anslutning till bolagetsverksamhet. Målet är att båda parter skalltillskjuta lika mycket. En strukturförändring avTuristRådet har påbörjats i riktning mot färre fastakontor och en mer flexibel organisation genom enökad användning av informationsteknik. Detta avsesmöjliggöra en bredare och mer kostnadseffektivrepresentation utomlands och att medel frigörs tillmarknadsföringsaktiviteter.Förutom via det nämnda anslaget har staten ställtmedel till förfogande för insatser på turistområdetenligt följande:- till TuristRådet förinternationell marknadsföring av somturistland inom ramen för småföretagsprogrammet,- till turismforskning vid ETOUR(),- till fyra olika projekt,bl.a. marknadsföring av som turistland genomIT,- för att främjateknikutveckling inom främst små turistföretag(/96),- till TuristRådet för inrättandeav ett s.k. call center i ,- till TuristRådet för ettprojekt för varaktig svensk turistexport till (från Östersjömiljarden).Vidare kommer medel turistområdet till del via EU:sstrukturfonder, ochkompetensutveckling () och de regionalatillväxtavtalen.Turistdelegationen har på regeringens uppdraggenomfört riktade studier av förutsättningarna förutveckling av svensk turism. Uppdraget redovisades imaj 1998. har haft regeringensuppdrag att utarbeta förslag till kvalitetskriterieroch metoder för kvalitetssäkring av kulturturismeninom sitt ansvarsområde.Turistdelegationens instruktion ändrades våren 1997så att det bland delegationens uppgifter ingår attverka för att turismens utveckling sker på ett förmiljön och naturen hållbart sätt. Turistdelegationenhar också tillsatt en arbetsgrupp för hållbarutveckling av turism, som redovisat resultaten avsitt arbete i en rapport, Hållbar utveckling isvensk turistnäring. I regleringsbrevet för år 2000sägs att Turistdelegationen skall redovisaomfattningen och resultatet av arbetet med enhållbar utveckling av turismen. har på regeringens uppdrag lämnatförslag till sektorsmål för friluftsliv ochnaturturism i en rapport med samma namn och medföljande förslag till mål: Landets främsta områdenför friluftsliv/naturturism i fjäll och skog, kustoch hav, sjöar och vattendrag och de för friluftslivlämpade tätortsnära områdena skall till år 2010bevaras, vårdas och utvecklas på sådant sätt att dekan nyttjas för dessa ändamål inom ramen för enhållbar samhällsutveckling. (dir.1998:45), som har i uppgift att göra en samladöversyn av vilka delmål som behövs för att Sverigesnationella miljökvalitetsmål skall kunna nås inom engeneration, skall senare väga sammanNaturvårdsverkets förslag med förslag från olikamyndigheter på andra områden till ett slutligtförslag om delmål och åtgärdsstrategier.Beträffande s.k. landsbygdsturism kan nämnas attGlesbygdsverket i samarbete med Turistdelegationenhösten 1997 tagit fram ett handlingsprogram försmåskalig landsbygdsturism med rubriken med en hållbar utveckling. Ihandlingsprogrammet föreslås en rad åtgärder påolika områden. Utvecklingsarbetet måste bygga på delokala resurser som finns i ett område, sägs det.Strukturfondsmedel från EU samt landsbygdsstödet kantäcka stora delar av de åtgärder som omfattarföretagsutveckling och kompetensstöd.Glesbygdsverket har ett nationellt ansvar attförankra programmets intentioner och ta initiativtill samverkan och ett tvärsektoriellt arbetssätt,som är grunden för ett framgångsriktutvecklingsarbete, heter det vidare. I alla deregionala tillväxtavtalen utom ett ()finns turistfrågorna med.Fiskeriverket och Turistdelegationen presenterade ijuni 1999 rapporten - en naturlignäring! (information 1999:5). Irapporten behandlas förutsättningar och möjligheterför utveckling av svensk fisketurism. Förslag tillåtgärder lämnas inom följande tre områden:regelverket; fiskevård inklusive tillsyn ochforskning rörande den biologiska resursen;utbildning och information.Turistdelegationen presenterade enskrift, Sundare förnuft, som är en uppdatering avskriften Sunt förnuft som publicerades år 1997.Skriften har tagits fram efter kontakter medföretagare från olika delar av näringen,intresseorganisationer, myndigheter, regionala ochlokala turistorganisationer, konsulter, högskolor,universitet, m.fl. Skriften är avsedd att användas iföljande tre sammanhang:- Regeringen skall bättre kunna se turismensperspektiv i näringspolitiken, där de små företagenfår allt större betydelse.- Myndigheterna skall bättre kunna sekonsekvenserna av reglers effekter förturistföretagens villkor och därmed kunna utformabestämmelser och beslut med större beaktande avdessa företags utveckling.- Företagen skall få bättre insikt i offentligaregelverk och andra externa produktionsvillkor somde är beroende av i sin verksamhet.I skriften tas upp frågor om beskattning,konkurrensfrågor, infrastrukturella hinder,säsongsproblematik, frågor rörande tillstånd,tillsyn och avgifter samt frågor om tolkning ochtillämpning av lagstiftningen.Statsrådet inrättade ens.k. framtidsgrupp för att stärka tillväxten i densvenska rese- och turistindustrin. Gruppen leds avstatssekreterare , ,och består av företrädare för näringen och berördamyndigheter och organisationer. Syftet med gruppensarbete är att analysera de faktorer som kan främjatillväxt samt ta fram underlag för en nationellstrategi för den svenska turistnäringen. Olikafrågor som berör turistnäringens utveckling kommeratt diskuteras, t.ex. regionala tillväxtavtal,näringspolitik, kompetensutveckling, skatter,forskning och utbildning. En annan viktig uppgiftför arbetsgruppen är att beakta turismen inför detsvenska ordförandeskapet i EU första halvåret 2001.Enligt uppgift från harföreträdare för näringen varit mycket postiva tillinrättandet av gruppen. Ett första möte hölls ifebruari 2000. Arbetet skall påbörjas omgående ochbedrivas i flera undergrupper som skall arbeta delsi ett kortare perspektiv med aktuella frågor, dels iett längre perspektiv med strategier och visioner.Inom ramen för EU pågår ett arbete med attförbättra turismens sysselsättningspotential. En avEG-kommissionen och medlemsstaterna gemensamttillsatt s.k. högnivågrupp för turism ochsysselsättning presenterade sina slutsatser ochrekommendationer i en rapport , vilkenresulterade i ett meddelande från kommissionen. antog slutsatser, grundadepå gruppens rapport och kommissionens meddelande,med syfte att öka turismens bidrag tillsysselsättningen. Fyra arbetsgrupper har däreftertillsatts med experter från medlemsländerna för attgenomföra rådsslutsatserna inom områdenainformation, utbildning, kvalitet och hållbarhet.Samordning skall ske i kommissionens rådgivandekommitté för turism. En första rapport frångrupperna beräknas vara klar föratt därefter diskuteras i rådgivande kommittén. Frånsvensk sida deltar TuristRådet i de grupper somarbetar med information och kvalitet,Turistdelegationen i gruppen för hållbar utvecklingoch Svenska Rese- och i gruppen för utbildning.Utskottets ställningstagandeTuristnäringen är sysselsättningsintensiv och harstor betydelse i många regioner, inte minst iglesbygden. Näringen spelar en viktig roll i detarbete med att stärka den regionala utvecklingen somregeringen bedriver och som utskottet ställer sigbakom. Turistnäringen är också en av de branschersom växer snabbast i .