bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — föreslår (yrkande 1) att det skall ställas krapå revision av IT-säkerheten på alla myndigheter som hanterar informationsom är känslig för enskilda, företag, organisationer eller för samhället i storIT-revisionen bör utföras av experter som är fristående från de myndighetersom granskas.I motion T25 av () betonas att behovet av ett sam-manhållande organ för säkerhetsfrågor kommer att öka mycket kraftigt jufler som blir användare och ju snabbare den tekniska utvecklingen blir. Skallregering och riksdag kunna hålla jämna steg med den mycket snabba utveck-lingen blir det nödvändigt att myndigheter, organisationer och företag i Sve-rige bildar ett och säkerhet, samt att någonstatlig myndighet får till ansvar att vara samordnare i säkerhetsfrågor.Försvarsutskottets övervägandenHotet mot informationssamhället har fått ökad betydelse i takt med att sam-hällsviktiga system och funktioner blir beroende av informationsteknik. Deninternationella utvecklingen inom området har tydligt visat att hela samhälletberörs - inte bara den offentliga förvaltningen. Hela samhällets beroende ochdess sårbarhet har därför även en stor säkerhetspolitisk betydelse. Utgångs-punkten för beredskap och skyddsåtgärder är inte primärt knutet till skyddetav territorium utan i högre grad till behovet att skydda svenskaintressen och nationella tillgångar, t.ex. en funktionssäker samhällsviktiginfrastruktur, såväl i fred som i kris och krig. En nationell samordning och etsektorsövergripande ansvar för planering och exekutiva åtgärder blir därmednödvändigt.Regeringen pekar i propositionen på att det finns både offensiva och defensi-va informationsoperationer. De genomförs i politiska, ekonomiska och mili-tära sammanhang. Exempel på informationsoperationer är t.ex. informa-tionskrigföring, massmediemanipulation, psykologisk krigföring och under-rättelseverksamhet.Enligt försvarsutskottets mening behöver begreppen i den säkerhetspolitis-ka dimensionen utvecklas. Sålunda bör man skilja på informationsoperatio-ner å ena sidan och informationskrigföring i kris och krig å den andra sidan.Informationsoperationer kan förekomma i hela spektrumet fred-kris-krigmedan informationskrigföring enligt utskottets mening är en militär aktivitetriktad mot vårt militära försvar och därmed i huvudsak är Försvarsmaktensansvar.I sitt yttrande (1995/96:FöU4y) IT-proposition till trafikut-skottet framhöll försvarsutskottet att det saknades ett uttalat samlat ansvar fsårbarhets- och säkerhetsaspekterna på departements- eller myndighetsnivåför informationstekniken. Ett betydande antal myndigheter inom staten harviktiga uppgifter och stor kompetens inom IT-säkerhetsområdet - var och endock inom sitt speciella ansvarsområde. Ingen myndighet har emellertid avregeringen getts ett sammanhållet ansvar för helheten och för att ha en sam-lad överblick inom området. anförde mot denna bakgrundföljande:- Utskottet anser för sin del att den av regeringen aviserade arbetsgruppenför att följa hot- och sårbarhetsaspekterna är otillräcklig med hänsyn till dekrav som bör ställas, dels mot bakgrund av vad uttalatunder /, dels mot bakgrund av den vidgade hotbildenoch den betydelse som samhällets infrastruktur har både i fred, kriser och ikrig - särskilt lednings- och informationssystemen. Regeringen har anled-ning att inför propositionen om 1996 års försvarsbeslut på nytt övervägafrågorna om informationsteknikens särskilda betydelse för totalförsvaretoch hur en hög säkerhet för denna skall ordnas redan i fred. Utskottet harvidare inhämtat att regeringen avser att genom en pro-position lämna förslag i anledning av Hot- och riskutredningensförslag. Med hänsyn till ämnets särskilda betydelse förordar utskottetemellertid att ger regeringen i uppdrag att organisera ett mersamlande och samordnande ansvar för IT-säkerhetsfrågorna än för närva-rande. I det sammanhanget bör behovet av att koordinera med-verkan i det internationella IT-säkerhetsarbetet beaktas. Utskottet anser vi-dare att regeringen bör återkomma till med en utvecklad strategipå IT-säkerhetsområdet, där regeringen preciserar statens ansvar och angerhur säkerhetsarbetet inordnas i det nationella handlingsprogrammet för ITsamt hur säkerhetsarbetet bör organiseras. Vad utskottet nu har anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.-Trafikutskottet delade försvarsutskottets uppfattning att informationsteknikenhar genomgripande effekter på samhällets säkerhet och sårbarhet. uppfattning borde därför som sin mening ge rege-ringen till känna vad försvarsutskottet i sitt yttrande anfört dels om organisationen av ett mer samlande och samordnande ansvar för IT-säkerhetsfrågorna, dels om att regeringen bör återkomma till meden utvecklad strategi på området.Försvarsutskottet anslöt sig i samband med den säkerhetspolitiska kontroll-stationen till regeringens bedömning om behovet av en samman-hållen strategi för informationskrigföring och samhällets IT-säkerhet. Ut-skottet ansåg att det krävdes ett samlat grepp om detta nya område och attansvaret på myndighetsnivå måste definieras och läggas fast. Utskottet påta-lade behovet av att komma i gång snabbt med det fortsatta arbetet.Försvarsberedningen har behandlat frågan om hoten motinformationssäkerheten, senast i rapporten 1999:55 säkerhet -försvar.I rapporten framhåller försvarsberedningen bl.a. följande:- Försvarsberedningen vill avslutningsvis betona att det är nödvändigt medett fortsatt och fördjupat arbete kring frågor som rör skyddet mot informa-tionsoperationer och IT-säkerhet. Det krävs ett samlat grepp om detta nyaområde och ansvaret på myndighetsnivå måste definieras och läg-gas fast. Detta är viktigt inte minst mot bakgrund av att olika myndigheteri brist på styrning agerar självständigt till förfång för möjligheten att få tistånd en samlad lösning. Frågan om samhällets sårbarhet i detta hänseendeär säkerhetspolitiskt av stor betydelse. Försvarsberedningen avser därförnoga följa utvecklingen inom detta område och hur regeringens arbetefortskrider.-Regeringen anmäler i propositionen att frågan om vad samordningsansvaretbör omfatta, och hur det skall organiseras, behandlas inom ramen för enutredning om det civila försvaret och beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred. Regeringen har beslutat om direktiv (dir. 1999:63) för ensärskild utredare med uppgift att lämna förslag till principer för att åstad-komma en förbättrad helhetssyn när det gäller planeringen för civilt försvaroch beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred.Utredaren skall bl.a., efter analys av nuvarande ansvars- och roll-fördelning, föreslå hur utformningen av en tvärsektoriell samordning för IT-säkerhet och skydd mot informationskrigföring bör utformas. Det är naturligtatt i detta samarbete beakta frågan om medverkan i det internatio-nella arbetet inom området.Regeringen har i de ursprungliga direktiven förutsatt att utredaren skullelämna en delrapport om informationskrigföringoch IT-säkerhet. Enligt vad utskottet erfarit kommer delrapporten att lämnasunder . Tidsutdräkten är beklaglig. Därmed ökar risken föratt den föreliggande bristen på nationell styrning som råder kommer attleda till en försvårad samordning över sektorsgränserna.Försvarsutskottet delar regeringens uppfattning att ansvaret för informations-säkerheten även fortsättningsvis skall ligga hos de myndigheter, företag ochorganisationer som har det normala verksamhetsansvaret. Ställningstagandetär - som anförs i motion T29 - okontroversiellt. Informationssäkerheten kaninte betraktas som något annat än en normal del av verksamheten. Dennaordning är emellertid inte tillräcklig. Tvärsektoriella hot kräver tvärsektori-ella lösningar. Ansvarsfrågorna i ett mer nationellt perspektiv måste nu äntli-gen ut. Det är utskottets mening att den utredare som arbetar måstelämna förslag till hur en tvärsektoriell samordning för IT-säkerhet och skyddmot informationskrigföring i bör utformas.Utskottet erinrar om tidigare tillkännagivande i frågan (bet.1995/96:TU19). utgår således från att regeringen snarastdärefter återkommer till med förslag som redovisar de konkretaåtgärder - och eventuella författningsförslag - som behövs för ett mer samlatansvarstagande för informationssäkerhet än hittills.Stockholm den 27 april 2000På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmI beslutet har deltagit: (), (s), KarinWegestål (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), RunarPatriksson (fp), (), () och ().Socialutskottets yttrande 1999/2000:SoU7yEtt informationssamhälle för allaTill trafikutskottetTrafikutskottet har beslutat bereda bl.a. socialutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 1999/2000:86 Ett informa-tionssamhälle för alla jämte motioner i de delar som berör utskottets bered-ningsområde.Socialutskottet begränsar yttrandet till motionerna 1999/2000:T24 (kd) yr-kande 16 och 1999/2000:T28 (m) yrkande 21 vilka berör främst avsnitten 5.5och 5.6 i propositionen.SocialutskottetPropositionens huvudsakliga innehållI propositionen lämnas förslag på mål, inriktning och prioritering av områdenför IT-politiken.Regeringen anför att informationstekniken präglas av snabbhet och gräns-löshet och att utvecklingen påverkar oss alla och förändrar våra levnadsvill-kor. Regeringen anser att tidigare angivna grundläggande mål kan ligga kvarmen att de behöver utvecklas och preciseras. Det gäller också de prioriteradeåtgärdsområdena.Mot bakgrund av att redan är en ledande IT-nation bör ambitionenvara att som första land blir ett informationssamhälle tillgängligt föralla. För att uppnå detta krävs målmedvetna insatser inom varje politikom-råde. Regeringens strävan är att IT-politiken skall bidra till ökad måluppfyl-lelse av de allmänna politiska målen och man föreslår en inriktning som skallvara vägledande. Regeringen föreslår vidare att statens insatser främst skaprioritera tre uppgifter. Dessa är tilliten till IT, kompetensen att använda ITsamt tillgänglighet till informationssamhällets tjänster.IT inom vissa områdenPropositionenRegeringen anför att utvecklingen inom IT-området för många människormed funktionshinder kan innebära ökade möjligheter att kommunicera medandra. Att nära följa och ta del av hälso- och sjukvård, utbildning, kultur,samhällsdebatt och underhållning kan höja livskvaliteten väsentligt förmånga som annars skulle ha svårt att ta del av samhällets tjänster och aktivi-teter. Många barn med funktionshinder kan t.ex. om de har tillgång till dato-rer med bra program och styrhjälpmedel leka som andra barn. Vid datorn kanelever i skolan också arbeta i sin egen takt och på sin egen nivå vilket kanstärka självkänslan.Enligt propositionen skall personer med funktionshinder ha tillgång till ochkunna använda de IT-system som byggs upp. Särskilda lösningar för perso-ner med funktionshinder skall så långt som möjligt undvikas. IT-systemenskall vara så flexibelt utformade att de går att utnyttja av så många som möj-ligt och med samma utrustning som andra. Den offentliga sektorn bör varaett föredöme och kunna ställa krav på tillgänglighet och användbarhet vidupphandling av IT-system. En generell tillgänglighet är samhällsekonomisktlönsam och bör eftersträvas. En satsning från statens sida bör på olika sättinnehålla åtgärder som säkerställer en sådan utveckling.Enligt propositionen pågår vidare en långsiktig satsning för att stärka pati-entens ställning inom svensk hälso- och sjukvård. Därvid betonas behovet avatt förbättra vårdens tillgänglighet och att öka patientens inflytande ochdelaktighet. Tillgången till information är en avgörande förutsättning förpatientens möjligheter att utöva självbestämmande i vården. Ett aktivt ut-vecklingsarbete för att finna nya vägar för patientinformation har påbörjats.På nationell, regional och lokal nivå utvecklas alltfler informationssystem förpatientinformation. Där finns bl.a. information om hälsa, sjukdomar, funk-tionshinder, behandlingsmetoder, läkemedel, hjälpmedel, egenvård och pa-tienträtt. Den ökade tillgången till information och den ökade komplexitetenmedför också ett ökat behov av hjälp att hitta den önskade informationen.För att informationen skall nå ut till patienter, anhöriga, vårdpersonal etc.behövs organisatoriska enheter på lokal nivå med kompetens att utnyttjasystemen. I detta syfte har patientinformationscentraler byggts upp på mångahåll i landet.Regeringen anför att det inom ramen för den s.k. Dagmaröverenskommel-sen har anvisats medel som stöd för IT-utvecklingen i hälso- och sjukvården.Syftet är att stärka samspelet mellan olika vårdnivåer och vårdgivare, vilketbedöms kräva en ökad och bättre samverkande användning av IT. Gemen-samma synsätt och standarder bör etableras och tillämpas. En gemensaminfrastruktur eller plattform för IT i hälso- och sjukvården bör införas för atmöjliggöra ett effektivt informationsutbyte. Fortsatta överväganden kommeratt ske beträffande hur det ovan angivna samspelet kan stärkas. Med ettutvecklat IT-stöd kan vården arbeta på ett nytt och mer effektivt sätt. gälla förbättrade kommunikationshjälpmedel men även bättre hjälpme-del för att kvalitetssäkra vårdinsatser och effektivt kunna analysera mät-ningar och prov. Nära kopplat till detta är behovet av vidareutveckling av deadministrativa stödsystemen. Bl.a. bör bedömning av vårdbehov och re-sursinsatser underlättas.MotionerI motion T24 av m.fl. (kd) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om funktionshindrade och IT(yrkande 16). Motionärerna anför att informationstekniken kan vara till storhjälp för funktionshindrade människor i vardagen. Mobiltelefonens SMS-meddelanden kan göra att hörselskadade kan kommunicera med sin familjeller sitt arbete. Ett talprogram kan ge blinda människor möjlighet att skötaett arbete eller studera. Motionärerna anser som grundprincip att alla IT-system skall utformas så att alla medborgare oavsett funktionshinder skallkunna kan ta del av dem. Särskilt bör uppmärksammas de synskadades möj-ligheter att ta del av IT-infrastrukturen. Motionärerna anför vidare att deställer sig bakom regeringens förslag i propositionen att en försöksverksam-het för personer med funktionshinder bör inledas när det gäller möjligheternatill förbättrade levnadsvillkor med hjälp av produkter och tjänster som kräverhög överföringskapacitet inom telekommunikationsområdet.I motion T28 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om ett svenskt " "(yrkande 21). Motionärerna anför att den biomedicinska forskningen iSverige håller hög internationell klass. För att kunna kraftsamla ochoptimalt tillvarata den potential som finns inom medicin, bioteknik,hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, social omsorg och arbetsmiljöbör en svensk motsvarighet till det amerikanska "ofHealth" inrättas. Motionärerna betonar att goda IT-positionkommer att få avgörande betydelse för denna verksamhets framgång.Tidigare behandlingSocialutskottet bereddes med anledning av proposition 1995/96:125 Åtgärderför att bredda och utveckla användningen av informationsteknik tillfälle attyttra sig till trafikutskottet. I yttrandet 1995/96:SoU4y Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik anförde utskottet i sinbedömning (s. 4) bl.a. följande:Enligt utskottet är den s.k. telemedicinen ett utmärkt exempel på den nyttahälso- och sjukvården kan förväntas ha av IT-utvecklingen. Med hjälp avtelemedicin kan tillgången på hälso- och sjukvård och expertkunskap spridasgeografiskt. Telemedicinen bör kunna medföra både kvalitetsförbättringaroch effektiviseringar inom hälso- och sjukvården. För att fullt ut kunna ut-nyttja telemedicinens möjligheter kan dock organisatoriska och strukturellaförändringar krävas. Tillämpning och utvecklingsarbete sker inom ett stortantal medicinska specialiteter och på flera håll i , bl.a. i iNorge. En delegation inom utskottet besökte iTromsö och informerades om arbetet med dessa frågor. Ett forskningspro-gram finns också inom EU. Endast ett fåtal applikationer av telemedicinenanvänds dock i daglig rutinsjukvård. Ett fortsatt utrednings- och utvärde-ringsarbete krävs därför. Utskottet vill betona vikten av att integritetsfrå-gorna noga uppmärksammas för att förtroendet för hälso- och sjukvårdenskall kunna upprätthållas. Spri bör därför som anges i propositionen aktivtarbeta med dessa frågor, och den av Spri påbörjade satsningen avseende IT-säkerhet och integritet inom hälso- och sjukvården fullföljas. De kontinuer-ligt förda och individbaserade register över personer som insjuknar i olikasjukdomar, t.ex. , måste få en utformning somgaranterar den enskildes rätt till integritet. Ur integritetssynpunkt och ävenmed tanke på forskningen bör möjligheten prövas att upprätta regionalaregister, som vid behov kan användas nationellt. T.ex. kan så kallade pekar-register användas för olika sjukdomar. För att kunna påverka synen inomEuropa på frågor om personlig integritet inom hälso- och sjukvården är detbetydelsefullt att medverkar i det europeiska arbetet inom dettaområde. Utskottet har ingen erinran mot det IT-program som anges i propo-sitionen för att bredda och utveckla användningen av IT inom hälso- ochsjukvården.I regeringens skrivelse 1999/2000:21 angående den s.k. Dagmaröverens-kommelsen för anförs bl.a. följande (s. 8):Det finns behov av ett nationellt organ för strategiska frågor på IT-områdetoch som arbetar på uppdrag och med finansiellt stöd av alla sjukvårdshu-vudmän och vårdgivare, såväl offentliga som privata. Landstingsförbundetutreder de närmare formerna för ett sådant nationellt organ.Inriktningen är att organisationen skall vara i funktion fr.o.m. årsskiftet1999/2000. För detta ändamål har parterna enats om att avsätta 10 miljonerkronor år 2000.Utskottet har vidare behandlat ett antal motionsyrkanden rörande IT-frågor ibetänkande 1999/2000:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. I sin bedöm-ning (s. 38-39) anförde utskottet följande:Utskottet delar inställningen i motion - - - att det är angeläget att olika en-heter i vården på ett enkelt sätt kan kommunicera med varandra och därvidutnyttja de möjligheter som informationstekniken ger. Inom Landstingsför-bundet har ett projekt för IT-samverkan startats. Vidare pågår enutredning inom förbundet med sikte på att ett fristående och självständigt IT-samverkansorgan skall kunna inrättas /2001. - - -bedömningUtskottet erinrar om att regeringen i proposition 1999/2000:79 Frånpatient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitikentagit upp frågeställningar och farhågor på ett sätt som i stor utsträckninganknyter till vad som anförs i motion T24 (kd) yrkande 16. I propositionenkonstateras nämligen att regeringen just nu förbereder en omfattande sats-ning på IT-området. Syftet är att skapa en god och bred användning av ITsom gynnar både producenter och konsumenter och som ökar välfärd ochlivskvalitet. För t.ex. personer med funktionshinder kan den nya IT-tekniken,rätt använd, skapa nya och ökade möjligheter att ta del av samhällets utbudav varor, tjänster, information m.m. och underlätta kommunikationen män-niskor emellan. Men , anförs det, finns det en risk för att nya kom-munikationsmönster och ny teknik kan innebära att funktionshindrade perso-ner ställs utanför utvecklingen och således inte har möjligheter att ta del avde positiva effekterna som t.ex. bredbandstekniken kan medföra. Det kon-stateras vidare att frågor om synskadade och deras tillgång till information påInternet är ett område som bör ses över närmare. Det poängteras att nyatjänster och produkter inom IT-området måste göras tillgängliga och använd-bara för alla. En generell tillgänglighet är samhällsekonomiskt lönsam ochbör eftersträvas. Staten har här en viktig roll när det gäller att påverka tillkarna av nya system och produkter och att styra utvecklingen i mer tillgäng-lig riktning. En satsning från statens sida på t.ex. bredbandsinfrastruktur börpå olika sätt innehålla åtgärder som säkerställer en sådan utveckling. I propo-sitionen görs bedömningen att det är viktigt att funktionshindrade personersbehov beaktas tidigt i en kommande satsning inom bredbandsområdet.Socialutskottet ställer sig bakom dessa bedömningar. Motionsyrkandet är iallt väsentligt tillgodosett.Utskottet anser att en fortsatt gynnsam utveckling av IT-området är av störstabetydelse för att forskningen i skall kunna bibehållas på en högvetenskaplig nivå. Utskottet anser emellertid inte, vilket också har redovisatsi ett till utbildningsutskottet avgivet yttrande, 1999/2000:SoU6y, med anled-ning av proposition 1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny organisa-tion för forskningsfinansiering, att det i bör inrättas en svensk mot-svarighet till det amerikanska "". Något tillkän-nagivande till regeringen bör därför inte göras.Med hänvisning till det anförda anser socialutskottet att trafikutskottet böravstyrka bifall till motion T28 (m) yrkande 21.Stockholm den 4 maj 2000På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), (), SusanneEberstein (s), (), (), (), (), Elisebeht (), (), (), (), (),(), (), (), () och ().Avvikande meningIT inom vissa områdenChris Heister, , och (alla m) anser att utskottets bedömning bort ha följande lydelse:Utskottet erinrar om att regeringen i proposition 1999/2000:79 Frånpatient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitikentagit upp frågeställningar och farhågor på ett sätt som i stor utsträckninganknyter till vad som anförs i motion T24 (kd) yrkande 16. Syftet är att skapaen god och bred användning av IT som gynnar både producenter och konsu-menter och som ökar välfärd och livskvalitet. För t.ex. personer med funk-tionshinder kan den nya IT-tekniken, rätt använd, skapa nya och ökade möj-ligheter att ta del av samhällets utbud av varor, tjänster, information m.m.och underlätta kommunikationen människor emellan. Men , anförsdet, finns det en risk för att nya kommunikationsmönster och ny teknik kaninnebära att funktionshindrade personer ställs utanför utvecklingen och såle-des inte har möjligheter att ta del av de positiva effekterna som t.ex. bred-bandstekniken kan medföra. Det konstateras vidare att frågor om synskadadeoch deras tillgång till information på Internet är ett område som bör ses övernärmare. Det poängteras att nya tjänster och produkter inom IT-områdetmåste göras tillgängliga och användbara för alla. En generell tillgänglighetbör eftersträvas. I propositionen görs bedömningen att det är viktigt att funktionshindrade personers behov beaktas tidigt i en kommande satsning inombredbandsområdet. Utskottet delar emellertid inte regeringens förslag om ettnytt statligt stomnät. Som framhålls i motion T28 (m) skall staten inte medskattesubventioner gå in och konkurrera med de bredbandsaktörer som redanetablerat sig på marknaden. Verksamheten skall vara förenlig med marknads-ekonomi och konkurrens på lika villkor. Angelägna utbyggnader, som inte ärkommersiellt möjliga, kan komma till stånd genom att staten upphandlarbredbandstjänster. Utskottet anser inte att skattemedel skall låsas vid enspeciell teknik eftersom teknikutvecklingen går så fort. Staten ska inte sysslamed sådant som andra gör lika bra eller bättre.Motionsyrkandet T24 (kd) yrkande 16 är i allt väsentligt tillgodosett medvad utskottet nu anfört.Utskottet anser att det behövs en politik som förstår de nya förutsättningarna,med en vision för att IT-branschen skall kunna växa i Sverige.Den biomedicinska forskningen i håller hög internationell klass.För att kunna kraftsamla och optimalt tillvarata den potential som finns inommedicin, bioteknik, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, social omsorgoch arbetsmiljö anser utskottet att ett och medicin, dvs. ensvensk motsvarighet till det amerikanska "", börinrättas. Ett sådant institut blir en stark forskningsfinansiär med ansvar förhela det samlade hälsovetenskapliga spektret. Institutet skall ha möjlighet attetablera särskilda institutioner för avancerad forskning. Utskottet är positivttill att substantiella resurser anslås till den nya organisationen.