bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Härigenom tillgodoses delvismotionerna Fi12 (m), Fi14 (c), Fi15 (fp) och Fi39 (m) i här berörda delar.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande skattepolitikens inriktningatt med bifall till motion 1999/2000:Fi13 yrkandena 6 och14 och med anledning av motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena 14,15, 22 och 23, 1999/2000:Fi14 yrkande 18, 1999/2000:Fi15 yrkande-na 7, 8 och 9 samt 1999/2000:Fi39 yrkandena 3 och 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Skattepolitikens inriktning (mom. 9) (c)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.2 Skattepolitikens inrining bort ha följande lydelse:Det yttersta målet för politik är att göra det möjligt för människor att förverkliga sina drömmar, oberoende av ursprung, kön, sexuellidentitet, social bakgrund eller boendeort. Varje människa har en inneboendekraft att växa och för att denna kraft skall få blomma krävs både utrymmeoch jordmån. Det handlar om rätten att vara fri från tvång och att själv fåfatta sina beslut och ta ansvar för dem och om rätten till utbildning, ekono-misk trygghet och social omsorg.I likhet med tror finansutskottet på ett ökat personligt an-svarstagande och vill fokusera på människors inneboende kraft och vilja attförändra sitt liv. Detta kräver ett radikalt förändrat synsätt. Bidragen tillhushållen skall enligt utskottets mening ge ekonomiskt stöd och vara person-ligt stärkande. Skatterna måste sänkas för dem som har trånga ekonomiskamarginaler, och trygghetssystemen måste förändras så att de får ett störreinslag av personligt sparande, ansvarstagande och rättvisa.Enligt finansutskottets mening bör det vara en långsiktig målsättning attsänka skattetrycket till samma nivåer som i jämförbara . Sänk-ningen skall ske i takt med vad ekonomin medger. Med hjälp av den godakonjunkturen finns det nu möjlighet att sänka skattetryck och utgiftskvot ochändå låta statens utgifter vara realt oförändrade. Skattesänkningar i en hög-konjunktur måste noga avvägas så att inte inflationen skjuter fart. Inflations-dämpande skattesänkningar - som sänkt arbetsgivaravgift och sänkt fastig-hetsskatt - bör därför ges störst tyngd den närmaste tiden.Tack vare en god konjunktur och återhållsamhet inom utgiftsområdenafinns det i den budget som redovisar utrymme för skattesänk-ningar om 2001, 2002 och 75 mil-jarder kronor 2003. Utskottet är inte berett att nu göra några preciseringar avenskilda skattesänkningar utan redovisar en inriktning där sänkt inkomstskattför låg- och medelinkomsttagare samt sänkt skatt på företagande och boendeprioriteras.? Utskottet avser inte att realisera den av regeringenberäknade inkomstförstärkningen om 8 miljarder som följer av att taxe-ringsvärdenas nuvarande frysning upphör . Skattesatsen börsänkas , utöver vad som motsvaras av eventuell taxe-ringsvärdeshöjning.?? Arbetsgivaravgifterna bör sänkas med störstsänkning för småföretagen, i enlighet med den metod som användes un-der förra mandatperioden.?? verkar för sänkt inkomstskatt för män-niskor med vanliga inkomster och förespråkar en varaktig lösning försänkta inkomstskatter genom höjt grundavdrag för människor med småeller medelstora inkomster. Det ger också pensionärer och studenter delav en skattesänkning.?? Avdragsrätten för arbetsresor med bil bör höjas.?? bönder bör kompenseras för konkurrenshämmande punkt-skatter.?? En skattereduktion på av arbetskostnaden på hushållsnära tjänstersom utförs i hemmet bör införas med ett belopp perhushåll och år.?? Dubbelbeskattningen av bolagens inkomster bör avskaffas.?? Förmögenhetsskatten bör stegvis fasas ut med slopad sambeskattningsom första steg.?? Energibeskattning bör reformeras; det behövs breda lösningar med brettpolitiskt underlag. Intressenterna i värmesektorn och i näringslivet i öv-rigt är beroende av auktoritativa besked om den framtida energibe-skattningen för sina långsiktiga investeringsbeslut. ?Enligt finansutskottets mening har för få företag och ett omoderntregelverk. Den nya ekonomin kräver grundläggande, enkla och överblickbararegler som kan gälla . Möjligheter för långsiktig tillväxtoch trygghet måste skapas för företagen och arbetstagarna.Ett enkelt regelverk är speciellt viktigt för de små företagen då de harmindre resurser att ta sig igenom dagens byråkratiska djungel. Ambitionenatt göra det enklare för företagen får dock inte innebära att rättssäkerheteneftersätts. Det är av stor vikt att de förslag på förenklade regelverk som lagtfram från Småföretagsdelegationen får genomslag. Den Simplexgrupp somnu arbetar fram förslag på förenklingar i regelverken måste resultera i kon-kreta förslag.Många företag upplever rekryteringsproblem och det hämmar enfortsatt tillväxt. Svenska företag skall inte konkurrera med låga löner, utanmed kunskap och kompetens. Detta ställer krav på att det blir skattemässigtgynnsamt för såväl företag som arbetstagare att utveckla sin kompetens. Ettsystem för framtida kompetenssäkring måste utarbetas. Utskottet föreslår attett system med kompetenskonton införs där det är möjligt för arbetstagarenatt utveckla sin kompetens, och därmed öka sin attraktivitet på arbets-marknaden, och för företagen att utveckla sina anställdas kompetens för attbehålla sina konkurrensfördelar.Med det anförda tillstyrks motion Fi14 (c) yrkande 18. Härigenom tillgo-doses delvis motionerna Fi12 (m), Fi13 (kd), Fi15 (fp) och Fi39 (m) i härberörda delar.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande skattepolitikens inriktningatt med bifall till motion 1999/2000:Fi14 yrkande 18 ochmed anledning av motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena 14, 15, 22och 23, 1999/2000:Fi13 yrkandena 6 och 14, 1999/2000:Fi15 yrkan-dena 7, 8 och 9 samt 1999/2000:Fi39 yrkandena 3 och 5 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Skattepolitikens inriktning (mom. 9) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.2 Skattepolitikens inrining bort ha följande lydelse:I liberalernas partimotion föreslås en skattereform med inriktningpå sänkt skatt på arbete och risksparande. De grundläggande principerna för1990/skattereform, nämligen "hälften kvar" och att de allra flesta baraskall betala kommunalskatt, återupprättas. Motionärerna vill koncentreraskatteförändringarna på de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, näm-ligen marginalskatterna. Genom avskaffad värnskatt, höjd brytpunkt förstatlig skatt och borttagande av den s.k. LO-puckeln, uppnås den grundläg-gande principen - att de flesta bara skall betala i skatt och att de medhöga inkomster skall betala 50 %.Finansutskottet delar motionärernas syn. En sådan rejäl skattereform kangenomföras och blir avhängig av att utgiftsbegränsning-ar verkligen görs och att den ekonomiska tillväxten blir god. med-verkar reformen till att skapa förutsättningar för långsiktigt god ekonomiskutveckling. Den bör med det ytterligare barnstöd som vill genom-föra via skattesystemet omfatta .? Brytpunkten höjs upp till gränsen för egenavgifterna för att undvika att,som sker, personer som betalar både statlig skatt och egenavgifterfår marginaleffekter om .?? Den s.k. LO-puckeln avskaffas. I inkomstlägen mellan ca 150 000 och200 finns en marginaleffekt genom att grundavdraget avtrappas.Denna avtrappning bör avskaffas, vilket leder till en marginalskatte-sänkning för lågavlönade heltidsarbetande och stora grupper deltids-arbetande, vilket särskilt gynnar kvinnor.?? Den är ett brott mot skattereformen. Föränd-ringen sänker marginalskatten i de aktuella in-komstskikten.?? För att garantera att alla får del av en skattesänkning bör en skatte-reduktion, lika för alla, införas. Om 30 miljarder av skattesänknings-utrymmet används för detta blir det fråga om en skattereduktion omdrygt för varje skattebetalare. Av detta kan 4 miljarder ansesvara en direkt inkomstskattesänkning som kompenserar överföringen avtrafikskadekostnader till trafikförsäkringen. ?Marginaleffekterna minskas också genom växling av inkomstprövat bostads-bidrag mot generellt barnstöd. Framtida ökningar av barnstödet sker i formav en skattereduktion. Reseavdraget anpassas efter kostnadsutvecklingen ochtransport till och från barntillsyn inräknas i sträckan för reseavdrag. Bok-momsen sänks till 6 %.Finansutskottet anser vidare att nivån på fastighetsbeskattningen är för högoch att dagens beskattningsform är oacceptabel. Fastighetsbeskattningen börsänkas stegvis och sänkningen bör inledas omgående. Vägen till sänkt be-skattning av fastigheter skall innehålla avskaffande av den nuvarande fastig-hetsskatten, införande av s.k. schablonintäktsbeskattning för egnahem samtbibehållen rätt till avdrag för låneräntor. Det ökade fastighetsskatteuttag somligger i att frysningen av taxeringsvärdena släpps avvisas; i stället anvisasbudgetutrymme för en successiv sänkning av skatteuttaget. Förmögenhets-skatten avskaffas stegvis.Som anförs i liberalernas motion måste villkoren för företagan-det bli bättre. Visst har en del gjorts, men mer behöver göras för att förbättrföretagsklimatet i jämfört med andra länder. För att få fler och väx-ande företag på svensk botten krävs rejäla skatteändringar: lägre skatter ochen förändrad mix av existerande skatter. De skatter som är skadligast motjobb och företagande bör angripas först.? Arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn bör sänkas i syfte att stimulera enuthållig tillväxt inom denna sektor.?? Dubbelskatten på aktiesparande bör avskaffas genom att dubbel-beskattning av aktieutdelningar avskaffas successivt.?? Beskattningen av personaloptioner måste ses över; särskilt är de socialaavgifterna en tung belastning för växande företag som använder perso-naloptioner som ett sätt att attrahera och knyta kunskapskapital till sittföretag. De sociala avgifterna på vinstandelar bör avskaffas.?? Individuella utbildningskonton införs.?? Skattereglerna för fåmansbolag, särskilt de s.k. 3:12-reglerna, måsteändras. De som vill starta eget företag eller vidareutbilda sig bör få möj-lighet att ta ut ett pensionsår i förväg. Avdragsreglerna för företagaremed hemmet som arbetsplats bör förenklas.?? Det borgerliga förslaget om skattelättnader i hushållssektorn bör genom-föras. Det handlar både om skattelättnader i syfte att ge flera jobb ochom att göra det lättare för människor att vara ärliga. Det är mycket be-klagligt att regeringen tydligen inte är intresserad av att delta i den för-söksverksamhet med lägre moms för vissa tjänster som EU öppnat möj-lighet till. ?Trots att det tycks råda stor enighet över partigränserna om att det behöverbli enklare att starta och driva företag i har enligt finansutskottetsmening alldeles för litet skett för att förbättra villkoren för företagarna. Inens när det gäller i stort sett kostnadsfria regelförenklingar - som förenkladeblanketter, att införa ett enkelt bokförings- och deklarationspaket för egenfö-retagare, vettigare F-skatteregler eller solnedgångsparagraf för umbärligaföretagsregler - har regeringen lyckats åstadkomma någonting konkret. Detär dags att gå från ord till handling och genomföra de förenklingar av dekla-rationer, utfärdande av F-skattsedel, betalning av preliminärskatt, rensning iuppgiftslämnande, förbättring av skattekontot, införande av servicecheckaroch många andra förslag som framförts av liberalerna.Som anförs av är det viktigt att föra en bättre miljöpolitik medmindre koldioxidutsläpp genom en omläggning av energipolitiken och medvissa högre avgifter på miljöstörande verksamhet. Ett stort miljöproblem ärdet omfattande kväveläckaget ut i naturen från jordbruket. Det skulle vara miljövinst om bruket av kvävegödsel begränsades. föresprå-kar därför en höjning av avgiften på konstgödsel. Avfallsförbränning utgören av de största globala källorna till dioxinbildning. Det finns all anledningatt verka för andra mer hållbara och miljövänligare vägar för avfallshanteringän förbränning. För att stimulera till avfallsminimering, materialåtervinningoch biologiska behandlingsmetoder bör förbränning av avfall beskattas.Folkpartiet föreslår därför en viktbaserad skatt på förbränning på samma nivåsom dagens deponiskatt.Systemet för bensinbeskattning bör ändras så att höjningar av världsmark-nadspriset inte automatiskt slår igenom i form av högre bensinskatt. Använd-ning av alternativa drivmedel skall premieras.Sverige måste med full kraft delta i det internationella samarbetet inomOECD för att motverka illojal skattekonkurrens både inom och utom OECD-området. Ett framgångsrikt arbete på detta område skulle kunna avvärja devärsta hotbilderna när det gäller bl.a. mervärdesskattenivån.Med det anförda tillstyrker finansutskottet motion Fi15 (fp) yrkandena7-9. Härigenom tillgodoses delvis motionerna Fi12 (m), Fi13 (kd), Fi14 (c)och Fi39 (m) i här berörda delar.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande skattepolitikens inriktningatt med bifall till motion 1999/2000:Fi15 yrkandena 7, 8och 9 samt med anledning av motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena14, 15, 22 och 23, 1999/2000:Fi13 yrkandena 6 och 14, 1999/2000:Fi14 yrkande 18 och 1999/2000:Fi39 yrkandena 3 och 5 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. Avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresor (mom.10 och 20) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.3 Avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresor bort ha följande lydelse:Regeringens förslag om att anställda med och utan traktamente skall be-handlas på ett likvärdigt sätt när det gäller rätten till avdrag för ökade lev-nadskostnader vid tjänsteresor är ett steg i rätt riktning. Men regeringen harvalt att stanna halvvägs och lägger inte fram något förslag om att undanröjaden orättvisa som kvarstår när det gäller rätten till avdrag vid tjänsteresorsom överstiger tre månader.Några tekniska hinder att undanröja de återstående orättvisorna finns inte,och frågan har fått en ingående belysning under remissbehandlingen. I självaverket har ett stort antal remissinstanser påtalat att det är en brist i regeriens förslag att det kvarstår orättvisor vid tillämpningen av de regler somgäller efter tre månades tjänsteresa. Bland dessa remissinstanser finns , som också redovisar en lagteknisk lösning.Utskottet anser i likhet med och ett stort antal andra re-missinstanser att det inte finns något skäl att stanna vid de åtgärder somregeringen föreslår och tillstyrker förslaget i motion Fi39 av m.fl. (m) om att även de kvarstående olikheterna vid anställdas tjänste-resor rättas till (yrkande 1). Utskottet föreslår att det av regeringen framlaglagförslaget kompletteras på det sätt som framgår nedan.dels att utskottets hemställan under 10 och 20 bort ha följande lydelse:10. beträffande avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresoratt med anledning av proposition 1999/2000:100 yrkande 40i denna del och med bifall till motion 1999/2000:Fi39 yrkande 1 god-känner vad utskottet anfört,20. beträffande lagförslagen - såvitt avser ökade levnadskostnaderatt till följd av vad ovan hemställts och med anledning avproposition 1999/2000:100 yrkande 40 i denna del gör den ändringen idet i bilaga 1 Regeringens lagförslag redovisade förslaget till lag omändring i inkomstskattelagen (1999:1229) att 12 kap. 21 § erhållerföljande som reservanternas förslag betecknade lydelse.Nuvarande lydelseReservanternas förslag12 kap.21 §Ökade utgifter för logi skall dras av med ett belopp som motsvarar denfaktiska utgiften. För tjänsteresor som har pågått än tre må-nader gäller dock bestämmelserna i 13 §, om logiutgiften inte kan visas.Ökade utgifter för måltider ochsmåutgifter på arbetsorten skall drasav antingen med den faktiska utgifts-ökningen eller med ett belopp somberäknas enligt schablon. Denschablonmässiga utgiftsökningenberäknas för1. skattskyldiga som under de treförsta månaderna av vistelsen gjortavdrag enligt 6-17 §§ och som fort-farande får ersättning från arbetsgi-varen, till ett belopp som motsvarardenna ersättning,Ökade utgifter för måltider ochsmåutgifter på arbetsorten skall drasav antingen med den faktiska utgifts-ökningen eller med ett belopp somberäknas enligt schablon. Denschablonmässiga utgiftsökningenberäknas för1. skattskyldiga som under de treförsta månaderna av vistelsen gjortavdrag enligt 6-17 §§,- för tiden fram till borto-varo, dock högst avmaximibeloppet per hel dag omarbetsorten ligger i och 70procent av normalbeloppet per heldag om arbetsorten ligger utomlands,och- för tiden därefter, dock högst 50procent av helt maximibelopp perhel dag om arbetsorten ligger i Sve-rige och av normalbelop-pet per hel dag om arbetsorten liggerutomlands,2. skattskyldiga med arbetsorten iSverige som gör avdrag enligt 18 §,till av maximibeloppetper hel dag under de tre första måna-derna av vistelsen och till 30 procentav maximibeloppet per hel dag förtiden därefter,3. skattskyldiga med arbetsortenutomlands som gör avdrag enligt18 §, till av normalbelop-pet per hel dag under de tre förstamånaderna av vistelsen och till 30procent av normalbeloppet per heldag för tiden därefter, och4. skattskyldiga som gör avdragenligt 19 §, till av maxi-mibeloppet per hel dag om arbetsor-ten ligger i och till 30 pro-cent av normalbeloppet per hel dagom arbetsorten ligger utomlands.- för tiden fram till borto-varo, dock högst avmaximibeloppet per hel dag omarbetsorten ligger i och 70procent av normalbeloppet per heldag om arbetsorten ligger utomlands,och- för tiden därefter, dock högst 50procent av helt maximibelopp perhel dag om arbetsorten ligger i Sve-rige och av normalbelop-pet per hel dag om arbetsorten liggerutomlands,2. skattskyldiga med arbetsorten iSverige som gör avdrag enligt 18 §,till av maximibeloppetper hel dag under de tre första måna-derna av vistelsen och till 30 procentav maximibeloppet per hel dag förtiden därefter,3. skattskyldiga med arbetsortenutomlands som gör avdrag enligt18 §, till av normalbelop-pet per hel dag under de tre förstamånaderna av vistelsen och till 30procent av normalbeloppet per heldag för tiden därefter, och4. skattskyldiga som gör avdragenligt 19 §, till av maxi-mibeloppet per hel dag om arbetsor-ten ligger i och till 30 pro-cent av normalbeloppet per hel dagom arbetsorten ligger utomlands.Vid tillämpning av bestämmelserna i andra stycket 1-3 skall i den angivnatiden räknas in sådan tid under vilken ökade levnadskostnader dragits avenligt bestämmelserna i 6-17 §§.21. Avdrag för ökade levnadskostnader vid resor i närings-verksamhet (mom. 11 och 20) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.4 Avdrag för ökadelevnadskostnader vid resor i näringsverksamhet bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående föreslagit att regeringens förslag om anställdasrätt till avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresa kompletteras så attanställda behandlas på ett likvärdigt sätt även vid resor som överstiger tremånader. I likhet med motionärerna bakom motion Fi39 av . (m) anser utskottet att en motsvarande förändring bör göras av rege-ringens förslag om avdrag för ökade levnadskostnader vid resor i närings-verksamhet, och utskottet tillstyrker därför förslaget i motion Fi39 (m) yr-kande 2 om att näringsidkare skall få möjlighet att göra avdrag efter schablonefter de regler som gäller för anställda även i samband med längre tjänstere-sor.dels att utskottets hemställan under 11 och 20 bort ha följande lydelse:11. beträffande avdrag för ökade levnadskostnader vid resor i nä-ringsverksamhetatt med anledning av proposition 1999/2000:100 yrkande 40i denna del och med bifall till motion 1999/2000:Fi39 yrkande 2 god-känner vad utskottet anfört,20. beträffande lagförslagen - såvitt avser ökade levnadskostnaderatt till följd av vad ovan hemställts och med anledning avproposition 1999/2000:100 yrkande 40 i denna del gör den ändringen idet i bilaga 1 Regeringens lagförslag redovisade förslaget till lag omändring i inkomstskattelagen (1999:1229) att 16 kap. 28 a § erhållerföljande som reservanternas förslag betecknade lydelse.Regeringens förslagReservanternas förslag16 kap.28 a §Om den skattskyldige har ökadelevnadskostnader på grund av sådanaresor i näringsverksamheten som ärförenade med övernattning utanförden vanliga verksamhetsorten, till-lämpas bestämmelserna om ökadelevnadskostnader vid tjänsteresor i12 kap. 7 §, 8 § första och andrastyckena samt 10-13 och 16 §§. Vadsom sägs i dessa bestämmelser omtjänsteresa skall i stället avse resa inäringsverksamheten.Om den skattskyldige har ökadelevnadskostnader på grund av sådanaresor i näringsverksamheten som ärförenade med övernattning utanförden vanliga verksamhetsorten, till-lämpas bestämmelserna om ökadelevnadskostnader vid tjänsteresor i12 kap. 7 §, 8 § första och andrastyckena samt 10-13 och 16 §§. Vadsom sägs i dessa bestämmelser omtjänsteresa skall i stället avse resa inäringsverksamheten.När arbetet utanför den vanligaverksamhetsorten varit förlagt tillsamma ort under mer än tre måna-der i en följd, gäller inte förstastycket längre. En resa i näringsverk-samheten anses pågå i en följd omden inte bryts av uppehåll som berorpå att arbetet förläggs till en annanort under minst fyra veckor.En resa i näringsverksamheten an-ses pågå i en följd om den inte brytsav uppehåll som beror på att arbetetförläggs till en annan ort under minstfyra veckor.22. ekonomi och balanskrav (mom. 16) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 6.1 ekonomioch balanskrav bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den utredning som regeringen tillsatt om kommunernasoch landstingens ekonomiska förvaltning, som bl.a. skall behandla frågan omgod ekonomisk hushållning, är mycket angelägen eftersom det finns kom-muner som driver högskattepolitik som de låter ekonomin succes-sivt försämras. I sådana kommuner är medborgarna de stora förlorarna. Lik-som motionärerna i motion Fi12 (m) yrkande 24 anser utskottet att det finnsanledning att varna för att utredningen skall komma fram till slutsatsen attdet ligger ett värde i att en kommun bygger upp en egen förmögenhet i ställetför att, när tillfälle ges, sänka skatten. Som exempel kan nämnas att en kon-centration på en kommuns kärnuppgifter innebär att vissa tillgångar kommeratt kunna försäljas. Utskottet anser att det ur medborgarnas synvinkel är godekonomisk hushållning om det kan leda till sänkt utdebitering.Vad utskottet anfört med bifall till motion Fi12 (m) yrkande 24 bör riksda-gen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande ekonomi och balanskravatt med bifall till motion 1999/2000:Fi12 yrkande 24 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. Inkomst- och kostnadsutjämningssystemet (mom. 17) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 6.2 Inkomst- och kost-nadsutjämningssystemet bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom motionärerna i Fi12 (m) yrkandena 25-27 att detutjämningssystem som finns har direkt skadliga effekter för samhälls-ekonomin. Grunden för relationen mellan stat och kommun måste vara attdet som uppburits i kommunalskatt alltid går till den kommun där skattenerlagts. Då får den lokala beskattningsrätten också legitimitet i medborgarnasögon. Regeringens åsidosättande av detta samband är ett grundskott mot denkommunala självstyrelsens grundläggande princip. Utskottet anser därför attdet gällande utjämningssystemet strider mot grundlagen eftersom det äruppbyggt på ett sätt som innebär att kommuner och landsting inte får behållaintäkterna av den skatt som för medborgarna anges som kommunalskatt. Istället tvingas de bidra till varandras kostnader och svara för en långtgåendeinkomstutjämning. Utjämningssystemets konstruktion har både konserverathöga skatter i högskattekommuner och höjt kostnadsnivån somsystemet motverkar ekonomisk tillväxt genom att lägga ut negativa incita-ment på enskilda kommuner.Utskottet anser att det nuvarande systemet bör avskaffas per den 1 januari2003.