bet · GO01JuU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Utskottet delar alltså den imotion So358 (c) framförda uppfattningen att rättstryggheten är enväsentlig del av livskvaliteten. Något särskilt uttalande i saken -utöver vad utskottet nu anfört - behövs dock inte, och utskottetavstyrker bifall till motionen i berörd del.Utskottet delar regeringens uppfattning att en förhållandevis stordel av rättsväsendets resurser inom det kriminalpolitiska området börinriktas på att förebygga och bekämpa den allvarligaste brottslighetensom våldsbrottslighet, narkotikabrott och ekonomisk brottslighetinklusive miljöbrott. vill utskottet dock understryka attmerparten av de brott som kommer till polisens kännedom inte har dennaallvarliga karaktär. Från trygghetssynpunkt är det också viktigt attden s.k. vardagsbrottsligheten förhindras och, när den ändå förekommer,beivras. Det stora flertalet brott tillhör den kategorin, och de medförbetydande skador för enskilda och för samhället som de, ocksåför dem som inte direkt drabbas, skapar en allmän känsla av olust ochotrygghet.Utgiftsramen och anslagenInledningI detta avsnitt behandlar utskottet regeringens budgetförslag och demotioner som väckts med anledning av budgetpropositionen och som avserfördelningen på anslag inom rättsväsendet. Yrkandena framgår av tabell,se bilaga 3. Vidare behandlar utskottet en del motionsyrkanden som merallmänt rör resursfrågor eller verksamheten och prioriteringar m.m. ochsom utskottet ansett bör behandlas i detta sammanhang.Utgiftsramen 2001-2003Regeringen föreslår i budgetpropositionen en utgiftsram förrättsväsendet för på 23 . Utskottet anförde isitt yttrande till finansutskottet (2000/01:JuU1y) att utskottet delarregeringens bedömningar såväl i fråga om medelsbehovet som i fråga omprioriteringar inom utgiftsområdet men framhöll att det inteär lätt att förutsäga det framtida medelsbehovet. har nyligenbeslutat i enlighet med regeringens förslag. Beslutet innebär atträttsväsendet i enlighet med beslutet (prop. 1999/2000:100,FiU20, JuU4y) tillförs varav 180 miljoner kronoravser avgiftsinkomster som polisen får disponera. Vid fastställandet avramen har hänsyn bl.a. tagits till den planerade överföringen avbouppteckningsverksamheten till skatteförvaltningen samt av de ökadekostnaderna för sluten ungdomsvård för vilka medel överförts tillStatens institutionstyrelse. har riksdagenberäknat utgiftsområdets ram till preliminärt 25 082 respektive . Beloppen skall tjäna som riktlinjer för regeringensbudgetarbete. Sammantaget innebär det sagda att den största satsningennågonsin, , görs på rättsväsendet . aviserar regeringen ibudgetpropositionen (s. 16), mot bakgrund av den ansträngda ekonomiskasituationen inom rättsväsendet, sin avsikt att noga följarättsväsendets verksamhet och resultat och att återkomma till riksdagenom de ytterligare insatser som erfordras för att fullföljastatsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.Anslag för budgetåret 2001Regeringen har lagt fram ett förslag till fördelning av utgiftsramen påanslagen inom rättsväsendet för , se bilaga 3, där även övrigapartiers förslag sammanfattas.Regeringens förslag innebär bl.a. att de ökade resurserna om skall fördelas på polisorganisationen (575 miljonerkronor), åklagarorganisationen (),(), domstolsväsendet (120miljoner kronor), kriminalvården (),() och (2miljoner kronor).I motion Ju927 (m) föreslås anslagsförändringar som innebär en ökningav den fastställda utgiftsramen med 1 034 miljoner kronor.Motionsönskemålet innebär förstärkningar till polisorganisationen (895miljoner kronor), åklagarorganisationen (),domstolsväsendet (), kriminalvården (69,2 miljonerkronor) och () somanslaget till kronofogdemyndigheterna föreslås sänkt (30 miljonerkronor). Motionärerna anser att regeringen i sitt budgetförslag intetagit tillräcklig hänsyn till en rad faktorer. De anför bl.a. attpolisen behöver utöka sin civilanställda personal. Det är ocksånödvändigt att öka rekryteringen av poliser. Förstärkningen av polisenkommer att medföra ökade behov inom åklagarorganisationen som ocksåbehöver medel för att kunna anlita utomstående experter. När det gällerdomstolsväsendet framförs att det pågående förändringsarbetet av hänsyntill rättssäkerheten inte bör förenas med ytterligare besparingskravoch när det gäller kriminalvården anförs att en förutsättning för attkunna bedriva en säker, modern och human kriminalvård är tillräckligaresurser. I fråga om hänvisas till ett ökatresursbehov på grund av att arbetsbelastningen kan beräknas öka.Beträffande kronofogdemyndigheterna slutligen anser motionärerna attverksamheten med konkurstillsyn successivt bör avvecklas, vilketmöjliggör en minskning av anslaget.Liknande synpunkter beträffande i första hand polisen och domstolarnaframförs i motionerna Ju228, Ju907 och Ju919 (alla m).I motion Ju913 (kd) föreslås anslagsökningar som innebär en ökning avden fastställda utgiftsramen med 1 000 miljoner kronor.Motionsönskemålet innebär förstärkningar till polisorganisationen (290miljoner kronor), åklagarorganisationen (),domstolsväsendet (), kriminalvården (250 miljonerkronor), () och bidrag tillbrottsförebyggande arbete (). Satsningar bör enligtmotionärerna göras på att utöka polisorganisationen och förbättranärpolisverksamheten. Vidare behövs kompetensförstärkning och särskildaungdomsrotlar inom åklagarverksamheten, och domstols-väsendet, särskilttingsrätterna, behöver extra resurser för att med bibehållen kvalitetpå avgörandena få ned handläggningstiderna. Detsamma gällerBrottsoffermyndigheten där en resursförstärkning är nödvändig för attmyndigheten skall kunna leva upp till målen för verksamheten. Inomkriminalvården bör särskilda satsningar göras för att förstärkaprogramverksamheten och åtgärderna mot narkotika på anstalterna.Slutligen framställs önskemål om en kraftfull satsning påbrottsförebyggande arbete i kommunerna där ett viktigt inslag är enlandsomfattande kampanj mot ungdomsbrott.I motion So363 (kd) understryks betydelsen av att rättsväsendet hartillräckliga resurser för att öka de äldres trygghet.I motion Ju926 (c) föreslås anslagsökningar som innebär en ökning avden fastställda utgiftsramen med . Motionsönskemåletinnebär förstärkningar till polisorganisationen (),kriminalvården (59,) och (0,5miljoner kronor). Satsningar bör enligt motionärerna göras på en ökningav såväl antalet poliser som på civilanställd personal inom polisen.Vidare behövs ett tillskott av medel för att i enlighet med vad somäven anförs i motion Ju921 förbättra behandlingsinnehållet ikriminalvården genom att bl.a. förstärka personalens kompetens.Slutligen behöver ett extra tillskott för attöka kunskapen och medvetenheten om brottsoffers situation.Liknande synpunkter framförs i motionerna Ju211 och Ju408 (båda c).I motionerna Ju933 och Fi211 (båda fp) föreslås anslagsökningar sominnebär en ökning av den fastställda utgiftsramen med 402 miljonerkronor. Motionsönskemålen innebär förstärkningar tillpolisorganisationen (), åklagarorganisationen (10miljoner kronor), domstolsväsendet (),() och rättshjälpskostnader(). Motionärerna anför bl.a. att det inom polisenbehövs administrativ personal som kan frigöra polis för renodladepolisuppgifter, att åklagarorganisationen och domstolsväsendet behöverförstärkas och att stödet till brottsoffer m.fl. måste öka genom ensatsning på brottsofferjourer. Slutligen bör medel anslås för att kunnaåtergå till de regler som gällde för allmän rättshjälp före den 1december 1997.Samtliga partier (m, kd, c och fp) fullföljer sina här nämnda förslagavseende med yrkanden avseende utgiftsramen för rättsväsendetför . Dessa yrkanden har behandlats avfinansutskottet (se 2000/01:FiU1, JuU1y).ÖvervägandenSom framgått har just beslutat om utgiftsramen förrättsväsendet för , ett beslut som utskottet i sitt yttrandetill finansutskottet tillstyrkte. Ett bifall till här aktuella yrkandenskulle innebära att utgiftsramen överskrids. Motionerna Ju211, Ju228,Ju408, Ju907, Ju913, Ju919, Ju921, Ju926, Ju927, Ju933, Fi211 och So363i ifrågavarande delar avstyrks. Utskottet tillstyrker alltsåregeringens förslag till fördelning på anslag inom utgiftsområde 4Rättsväsendet.PolisväsendetInledningPolisens verksamhet syftar till att förebygga och beivra brott,upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkraallmänheten skydd och annan hjälp.Rikspolisstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för polisväsendetoch har tillsyn över detta. Till hörSäkerhetspolisen, och . Tillpolisväsendet hör också , som ären myndighet under . är ocksåansvarig myndighet för totalförsvarsfunktionen Ordning och säkerhetm.m., som hör till utgiftsområde 6 Totalförsvaret.Inom varje län finns en polismyndighet som ansvarar förpolisverksamheten där. För ledningen av polismyndigheten finns enpolisstyrelse. Den består av myndighetens chef och det antal övrigaledamöter som regeringen bestämmer. Regeringen utser de ledamöter somutöver polischefen skall ingå i styrelsen.Den 31 december 1999 fanns det 22 009 anställda inom polisen. Av demvar 16 201 poliser och 5 808 civilanställda. Jämfört med utgången av år1998 hade antalet civilanställda ökat med 286. Antalet poliser hademinskat med 228.Under behandlingen av budgetpropositionen har utskottet haft enutfrågning där representanter för medverkat.ResultatuppföljningDet övergripande målet för polisverksamheten är att tillförsäkra denenskilde rättssäkerhet och rättstrygghet, förebygga och upptäcka brottsamt att se till att den som begått brott identifieras och lagförs. Idetta avsnitt redovisas resultatet fördelat på de olika verksamhetsmålsom det övergripande målet brutits ned på.PolisorganisationenFöljande verksamhetsmål ställdes upp för år 1999.Kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet(inklusive miljöbrott) skulle prioriteras. Vidare skulle särskilduppmärksamhet ägnas den grova och gränsöverskridande brottsligheten,den mc-relaterade brottsligheten, brott med rasistiska inslag, våld motkvinnor samt övergrepp mot barn. Insatserna mot vardagsbrottslighetenskulle öka.Ett annat verksamhetsmål var att polisen skulle samverka med dem somberörs av brottsligheten eller kan påverka den, vilket skulle ske isyfte att utveckla och förbättra det brottsförebyggande arbetet.Vidare skulle den brottsutredande verksamheten bli effektivare.Produktiviteten och kvaliteten i utredningsverksamheten skulle öka.Polismyndigheterna skulle anpassa utryckningsresurserna till normalavariationer i behovet, använda dem problemorienterat och planerautryckningsverksamheten så att den inte stör utvecklingen avnärpolisverksamheten.Polisens stöd till brottsoffer skulle förbättras.Gränskontrollen skulle förstärkas och effektiviseras. Sådana åtgärderskulle genomföras som medför att kan inträda som operativmedlem i under år 2000.Slutligen skulle polisen medverka till att uppnå de nationellatrafiksäkerhetsmålen om färre dödade och skadade i trafiken.I det följande beskrivs polisväsendets resultat jämte regeringensbedömning med fokus på de nu angivna målen. Avslutningsvis redovisarutskottet sin uppfattning.Utvecklingen av polisens brottsutredningsverksamhet åskådliggörs iföljande tabell.--------------------------------------------------------------|År |Inkomna |Till |Genomström- |Balans |varav >1|| | |åklagare |ningstider | |år || |ärenden | | |31.12 | |--------------------------------------------------------------|1997 | 1 157 | 192 482 | |187 909 |40 672 (21|| | 164 | | | | %)|--------------------------------------------------------------|1998 | 1 169 | 185 430 | |164 630 |39 797 (24|| | 950 | | | | %)|--------------------------------------------------------------|1999 | 1 163 | 168 228 | |160 566 |30 895 (19|| | 903 | | | | %)|--------------------------------------------------------------Genomströmningstiderna - som redovisas med en genomsnittssiffra- har alltså blivit längre som andelen ärenden som kanbetecknas som gamla blivit mindre. Antalet ärenden som redovisats tillåklagare har också minskat, vilket regeringen till en delförklarar med att antalet inkomna ärenden minskat och attde nya reglerna om förundersökningsledning ger polisen ökadebefogenheter att slutföra handläggningen av vissa brott.Förutom statistik redovisar regeringen också det arbete som läggs nedinom polisen och som syftar till en bättre verksamhet. Här handlar detom de s.k. åklagarmentorerna, översyner av de lokala överenskommelsersom träffats om fördelningen av ansvaret att leda förundersökningar,kvalitetssäkringsmetoder, försöksverksamheter som syftar till attförkorta genomströmningstiderna för vissa brottmål och om resultatet avRikspolisstyrelsens inspektionsverksamhet i fråga om s.k.andrahandsåtgärder.Regeringen noterar att det riktats kritik mot polisensbrottsutredande verksamhet från flera håll och att beslutatett tillkännagivande om att regeringen bör låta utreda frågan om ettoberoende organ för tillsyn av polisens och åklagarnas arbete medförundersökningar. kommer regeringen att besluta om enöversyn av brottsutredningsverksamheten.Beträffande de prioriterade brottstyperna innehåller regeringensredovisning en uppdelning på våldsbrott, narkotikabrott och ekonomiskbrottslighet. Utvecklingen i fråga om våldsbrott beskrivs i följandetabell.Våldsbrottsligheten--------------------------------------------------------------|År |Inkomna |Till |Genomström- |Balans |varav >1 år|| | |åklagare |ningstider | | || |ärenden | | |31.12 | |--------------------------------------------------------------|1997 |57 844 | 19 454 | |27 174 | 5 831 (21|| | | | | | %)|--------------------------------------------------------------|1998 |58 890 | 20 036 | |24 436 | 5 197 (21|| | | | | | %)|--------------------------------------------------------------|1999 |61 217 | 18 391 | |24 610 | 4 007 (16|| | | | | | %)|--------------------------------------------------------------Våldsbrottens andel av den totala kostnaden för polisverksamheten harökat , då den var , till år 1999.Ärendeökningen avseende våldsbrotten avser misshandel såväl inomhussom utomhus.När det gäller narkotikabrotten finns motsvarande uppgifter i följandetabell.Narkotikabrottslighet--------------------------------------------------------------|År |Inkomna |Till |Genomström- |Balans |varav > 1|| | |åklagare | | |år || |ärenden | |ningstider |31.12 | |--------------------------------------------------------------|1997 | 21 979 | 15 621 | | 5 900 |803 ()|--------------------------------------------------------------|1998 | 22 471 | 16 277 | | 5 687 |938 ()|--------------------------------------------------------------|1999 | 22 172 | 15 813 | | 5 941 |786 ()|--------------------------------------------------------------Narkotikabrottslighetens andel av den totala kostnaden förpolisverksamheten var . Andelen har varit densamma både år1997 och 1998.Inom polisväsendet har man dragit slutsatsen att nyrekryteringen ochmissbruket ökat framför allt bland ungdomar. Fler beslag har gjorts avcannabisodlingar. I anträffar polisen ofta tonåringar med ettavancerat heroinmissbruk. Av de inkomna ärendena avsåg ca 11 000 -dvs. hälften - ringa narkotikabrott bestående i eget bruk.Regeringen anser att narkotikabekämpningen har prioriterats avpolisen och att arbetet varit framgångsrikt på flerasätt. Området är ett exempel på en verksamhet som ofta bedrivs med enproblemorienterad ansats. Många polismyndigheter har kartlagtnarkotikamissbruket och beaktat resultaten tillsammans med annanpolisiär kunskap när inriktningen av insatserna har bestämts. En styrkaär också att ingripanden mot brottsligheten på gatunivån görs av såvälpoliser i närpolisorganisationen som av särskilt utbildad personal,t.ex. Dessutom har flera polismyndigheterorganiserat särskilda punktinsatser som visat sig framgångsrika.Rikspolisstyrelsens slutsats är att insatser mot narkotika ochlangning på gatunivå är en effektiv arbetsmetod av framför allt treskäl. En sådan inriktning leder till tidig upptäckt av dem som börjatanvända narkotika. Det ökar möjligheterna att avbryta ett missbruk.Utvärderingar visar också att arbetsmetoderna visat sig vara effektivaför att klara upp fler brott, inte bara narkotikabrott.Den tredje prioriterade brottstypen är ekonomisk brottslighet.Utvecklingen inom det området redovisas i följande tabell.Ekonomisk brottslighet--------------------------------------------------------------|År |Inkomna |Till |Genomström- |Balans |varav > 1|| | |åklagare | | |år || |ärenden | |ningstider |31.12 | |--------------------------------------------------------------|1997 | 3 129 | 1 743 | | 2 747 |970 ()|--------------------------------------------------------------|1998 | 3 135 | 1 875 | | 2 506 |787 ()|--------------------------------------------------------------|1999 | 1 752 | 874 | | 1 646 |614 ()|--------------------------------------------------------------Ekobrottslighetens andel av den totala kostnaden förpolisverksamheten var densamma som föregående år, nämligen 1 %.Regeringen anför att minskningen av antalet inkomna ärenden beror påatt antalet konkurser minskat och att skattebrottsenheternas arbetemedfört ett minskat inflöde till polisen. Vidare framhålls att meromfattande ärenden återstod efter det att en avarbetning gjorts aväldre ärenden. Trenden med längre genomströmningstider har fortsatt.Rikspolisstyrelsen har pekat på svårigheterna att finna intresseradoch lämplig personal för ekobrottsbekämpningen.Regeringen anför att de tidigare problemen med ett stort antalbalanserade ärenden är lösta.Särskild uppmärksamhet skulle vidare ägnas bl.a. våld mot kvinnor ochbarn. Härom anförs i budgetpropositionen att särskildautbildningssatsningar gjorts för att ytterligare förbättra personalensattityder och bemötande av kvinnor som utsatts för våld. Vidare pågårett arbete med att utveckla en modell för hotbildsbedömningar.Ett annat område som skulle ägnas särskild uppmärksamhet är brott medrasistiska inslag. I denna del anförs i budgetpropositionen attRikspolisstyrelsen presenterat en strategi för polisens arbete medfrågor som har anknytning till dessa brott. Syftet är bl.a. att depolisanställda skall ha god kunskap om grunden för den här typen avbrott och om situationen för de grupper som utsätts för dem.Såvitt gäller verksamhetsmålet rörande brottsförebyggande verksamhetkonstaterar regeringen att den anmälda våldsbrottsligheten ökat under1990-talet medan tillgreppsbrottsligheten minskat. Regeringen anförvidare att allt synligt polisarbete har en brottsförebyggande effektmen att det däremot är svårt att mäta resultatet. Förutsättningarna förett framgångsrikt brottsförebyggande polisarbete är dock enligtregeringen goda.Verksamhetsmålet rörande brottsförebyggande arbete innehåller ocksåatt polisen skall samverka med dem som berörs av brott. Detta är engrundbult i det problemorienterade arbetssättet. Här nämner regeringenbl.a. att fortsatt att bedriva utbildning i ämnet ochatt visst utvecklingsarbete sker ute i polisväsendet.Rikspolisstyrelsens bedömning är att det problemorienteradearbetssättet ännu inte fått tillräckligt genomslag i polisverksamheten.Tillämpningen varierar mellan myndigheterna, och enligt styrelsen finnsdet utrymme för att genom fortsatt utveckling effektivisera både detförebyggande och det förhindrande arbetet.Det nu aktuella verksamhetsmålet hänger också samman med hurnärpolisreformen genomförts. Härom anför regeringen att reformens idéeri princip bara tillämpas inom en del av närpolisen samt attmyndigheternas organisation och arbetssätt varierar.Vad härefter gäller verksamhetsmålet rörande användningen avutryckningsresurserna har regeringen valt att belysa det med hur välpolisväsendet lyckats genomföra det problemorienterade arbetssättet.Ett sätt att mäta graden av genomslag är, anför regeringen, hur välarbetstidsförläggningen anpassats efter verksamhetens behov. Enligtuppgift från ökade andelen närpoliser med periodplaneradarbetstid från år . Rikspolisstyrelsenhar redovisat polisväsendets arbete med att verksamhetsanpassaarbetstiderna och gjort bedömningen att arbetet vid flerapolismyndigheter resulterat i en ökad flexibilitet och en bättreanpassning av bemanningen till behovet av polisiära tjänster.Förändringarna i polisens arbetstidsavtal såvitt avser den nyaförhandlingsordningen ger arbetsgivaren större befogenheter vidoenighet mellan parterna och förbättrar möjligheterna att slutamyndighetsanpassade arbetstidsavtal som beaktar lokala variationer.Verksamhetsmålet rörande utryckningsresurserna tar även sikte pånärpo-lisverksamheten - utvecklingen av den skall inte störas. Härkonstaterar regeringen att svårigheten att finna en lämplig avvägningmellan polisverksamheten i närpolisområdena och övrig verksamhetkvarstår. Enligt har polismyndigheternas insatservarit otillräckliga för att säkerställa en god styrning och planeringav verksamheten. Det har enligt varit nödvändigt attminska närpolisens verksamhet för att klara av det som brukar kallas"måsteverksamhet", nämligen i huvudsak ingripandeverksamheten.I fråga om verksamhetsmålet rörande stöd till brottsoffer anförregeringen att fyra polismyndigheter undersökt vad de som utsatts förbostadsinbrott ansåg om det stöd de fått av polisen. I genomsnittuppgav att de var nöjda.Antalet personer som begärt trygghetspaket minskade från954 till 727. Den procentuella andelen bifall till ansökningar omtrygghetspaket var något mindre än föregående år - jämfört året innan.Några myndigheter har börjat använda särskilda hot- ochriskbildsbedömningar för att bl.a. på ett bättre sätt kunna anpassaskyddet. I sammanhanget nämns också att regeringen i november 1999givit i uppdrag att utforma ett nationellthandlingsprogram för skydd av bevispersoner.Såvitt gäller målet om en bättre gränskontroll redovisar regeringendet arbete som polisväsendet lagt ned i fråga om förberedandet avSveriges inträde i . Bland annat har fleraförsöksverksamheter för att simulera gränskontroll m.m. bedrivits, ochdessa har enligt regeringen gett värdefull information för polisenstillämpning av kommande lagstiftning på området. Vidare har samtligapolismyndigheter upprättat genomförandeplaner över vilka åtgärder sommåste vidtas. Därtill kommer att i samarbete medandra myndigheter tagit fram en nationell handlingsplan. Den planen ärenligt regeringen tillräckligt relevant och detaljerad för attpolismyndigheterna skall finna vägledning för arbetet i slutfasen avförberedelserna.Vad härefter gäller polisens medverkan för att uppfylla de nationellatrafiksäkerhetsmålen är redovisningen av polisens trafikövervakning avintresse. Den kostade , vilketmotsvarar av myndigheternas totala kostnader. Antalet rapporteradetrafikbrott fortsatte att öka. Antalet alkoholutandningsprov ökadesamtidigt som andelen prov med ett positivt utfall låg kvar på ,dvs. samma siffra som . Också andelentrafikolyckor där de inblandade varit påverkade av alkohol eller drogerhar legat . Polisen använder polismåladefordon i högre utsträckning än tidigare.När utskottet behandlade budgetpropositionen för innevarande årnoterade utskottet bl.a. att balanserna minskade och attförutsättningarna för en hög grad av måluppfyllelse i fråga omutredningsverksamheten var goda (bet. 1999/2000:JuU1 s. 24).Utskottet kan nu konstatera att balanserna även under år 1999minskade. Övriga uppgifter som rör polisens brottsutredande verksamhetger emellertid anledning till viss oro. Här tänker utskottet bl.a. pådet faktum att ett allt mindre antal ärenden redovisas till åklagareoch att de korta genomströmningstider som redovisas i majoriteten avantalet ärenden tyder på att polisens arbetsinsatser ofta ärbegränsade. Utskottet vill emellertid framhålla att det för närvarandesaknas underlag för att hävda att polisen inte sköter verksamheten påett acceptabelt sätt. Ur ett medborgarperspektiv kan det säkertuppfattas som att polisen inte klarar sin uppgift. Men ur etträttskedjeper-spektiv kan saken te sig annorlunda.