bet · GO01TU1 · 2000-11-23 00:00:00 — godkänner vad regeringen förordar om Statens haverikommission.Vidare behandlar utskottet följande motioner:- T201 yrkandena 15-17 av m.fl. (m),- T211 yrkandena 2, 15 och 16 av m.fl. (fp),- T212 yrkandena 33-35 av m.fl. (kd),- T215 yrkande 7 av (),- T230 yrkande 16 av m.fl. (s),- T231 yrkandena 15-19 av m.fl. (c),- T232 yrkande 12 av m.fl. (s),- T608 av ngström (fp),- T624 yrkande 1 av (),- T625 av och (bådam),- T628 av m.fl. (m),- T630 av och (båda kd),- T632 av m.fl. (m),- T633 av (),- T639 av sa och (),- T641 yrkandena 2, 7, 9-11 av m.fl. (v),- T646 av och (båda s),- T649 av m.fl. (s),- T660 av (),- T662 av Per m.fl. (m),- N268 yrkande 9 av ngström m.fl. (fp),- N321 yrkande 10 av m.fl. (m),- N325 yrkande 7 av (),- Ub807 yrkande 12 av ,n Finn, m.fl. (m).6.1 ekonomiskamål, investeringsplan ochfinansiella befogenheter m.m.6.1.1 Regeringens överväganden och förslagRegeringen föreslår inga förändringar beträffandeLuftfartsverkets ekonomiska mål för perioden 2001-2003.Sålunda bör enligt regeringen soliditeten långsiktigt liggafast vid . Räntabilitetsmålet bör även för de kommandetre åren vara av eget kapital efter skatt. Gällandeprisrestriktion för trafikavgifter bör liggafast.Vidare konstaterar regeringen att kommeratt bedriva en omfattande investeringsverksamhet . Den planeradeinvesteringsvolymen uppgår till närmare 6 miljarder kronor.Bland viktigare objekt nämns flygtrafikledningssystemet(), tredje bana, samt om- ochtillbyggnadsåtgärder på , och Sturup.Regeringen föreslår att godkännerLuftfartsverkets investeringsplan.6.1.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot vad som ibudgetpropositionen anförs rörande ekonomiska mål ochinvesteringsplan för . Regeringens förslagtillstyrks följaktligen.Utskottet har inte heller något att erinra mot vad regeringenförordar beträffande dels utdelning och skattemotsvarighetför , dels finansiellabefogenheter. bör således ge regeringen deföreslagna bemyndigandena.6.2 Luftfartens expansion6.2.1 MotionsförslagI motion T641av m.fl. (v) föreslås riksdagentillkännage att inga nya flygplatser bör byggas i Sverige.Som motiv för förslaget anförs att investeringar i nyaflygplatser leder till att flygsektorn expanderar och därmedtill att uppställda miljömål inte kommer att nås (yrkande 2).6.2.2 Utskottets ställningstagandeHösten 1996 hade utskottet att ta ställning till ett liknandeyrkande (bet. 1996/97:TU1). Enligt detta borde ettmiljömotiverat moratorium för byggandet av nya flygplatserinföras. Förslaget avstyrktes bl.a. med hänvisning till deåtgärder som vidtagits och planerades för att minskaluftfartens miljöpåverkan. Med anledning av det nu aktuellamotionsförslaget vill utskottet ånyo understryka vikten avatt kraftfulla åtgärder vidtas för att minska luftfartensotvetydiga skadeverkningar på miljön. Ett ambitiöst arbete idetta syfte bedrivs också såväl internationellt - inom bl.a.ICAO och ECAC - som nationellt. Som framgår avbudgetpropositionen står på dagordning frågor omskärpning av buller- och utsläppsnormer, utsläppsavgifteroch uppföljning av klimatmötet i . Det finns såledesäven på internationell nivå en insikt om att ökningen avflygtrafiken leder till att miljömålen blir svårare att nå. Isammanhanget vill utskottet erinra om att sedanflera år tillämpar ett miljödifferentierat avgiftssystem.Bullerdifferentiering infördes och differentieringmed hänsyn till avgasutsläpp (kväveoxid och kolväten) år1998. Som närmare redovisas på annan plats i dettabetänkande har ett delvis nytt avgiftssystem med stärktmiljöprofil införts . Vidare kan nämnas attLuftfartsverket bedriver ett ambitiöstprogram för att minska de olägenheter som luftfartenorsakar i form av bullerstörning runt flygplatserna. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att miljöarbetet måstebedrivas med kraft men anser - i motsats till motionärerna -att staten inte bör hindra luftfartens utveckling genom ettförbud mot byggande av nya flygplatser. Med hänvisningtill det anförda avstyrks motion T641 (v) yrkande 2.6.3 roller,organisationsstruktur ochuppgifter6.3.1 MotionsförslagFrågor om organisation aktualiseras i tvåmotioner.I motion T231 av m.fl. (c) konstateras att Luftfartsverkethar såväl myndighets- som produktionsuppgifter. Det finns, menarmotionärerna, risk för att en sådan struktur missgynnar privata aktörer.Problemet kan förväntas växa i takt med att andelen privata flygplatser ökar.Mot den bakgrunden bör produktions- ochmyndighetsuppgifter åtskiljas (yrkande 15).I motion T212 föreslår m.fl. (kd) att Luftfartsinspektionenskiljs ut från . Inspektionen skall kunna granska alla aktörerpå marknaden utifrån samma förutsättningar och bör därför enligtmotionärerna ha en självständig organisatorisk ställning (yrkande 35).I motion T641 begär m.fl. (v) att regeringenändrar instruktion så att den bättreöverensstämmer med de transportpolitiska målen. Verketsuppgift skall inte - som stadgas i instruktionen - varaatt "främja utvecklingen av den civila luftfarten". I ställetbör uppgiften för , liksom för övrigainfrastrukturverk, vara att bidra till uppfyllandet av detransportpolitiska målen. Vidare bör framgå attutvecklingen av den egna sektorn skall främjas endast i denmån en sådan utveckling bidrar till att de transportpolitiskamålen uppnås (yrkande 9).6.3.2 Utskottets ställningstagandeLuftfartsverkets roller och organisationsstrukturUtskottet behandlar först frågan om rolleroch organisationsstruktur.Under våren 1997 genomförde en översyn avLuftfartsverkets roller och organisationsstruktur. I budgetpropositionen för år1998 redovisade regeringen för att den vid en samlad bedömninginte hade funnit tillräckliga skäl att ändra strukturen, exempelvis genom attbilda en myndighet för flygsäkerhetstjänst och sektorsuppgifter och ettaffärsverk med ansvar för infrastruktur och kommersiella tjänster. Menöversynen ledde ändå till en viss omorganisation inom Luftfartsverketsyftande till ett förtydligande av verkets olika roller, sektorsrollen (luftfaroch samhälle), säkerhetsrollen (normer och tillsyn) och produktionsrollen.I juni 1999 aktualiserade regeringen frågan på nytt genom att uppdra åt ettkonsultföretag att se över verksamhet. Regeringens avsiktvar att på grundval av översynen redovisa ett förslag till undervåren 2000. Enligt vad utskottet erfarit har emellertid regeringens beredningännu inte avslutats.Utskottet anser att resultatet av beredningen skall avvaktas och är mot denbakgrunden inte berett att tillstyrka motionerna T212 (kd) yrkande 35 ochT231 (c) yrkande 15.Luftfartsverkets huvuduppgifterSom anförs i motion T641 (v) hör till Luftfartsverketshuvuduppgifter att främja utvecklingen av den civilaluftfarten. Detta framgår av instruktionen för (1988:78). Men av samma instruktion följer att verket ocksåskall verka för att de transportpolitiska målen uppnås. ser det är sistnämnda uppgift, vilket också framgårav dess placering i författningen, övergripande och kandärmed sägas vara överordnad främjandeuppgiften. mening är det i första hand regering och riksdagsom, bl.a. genom att ta ställning till Luftfartsverketsinvesteringsplaner, till lämpligheten av nyaflygplatsetableringar, till Luftfartsverkets prissätt-ningsprinciper m.m., har ett avgörande inflytande överluftfartens utvecklingsförutsättningar och dess förhållandetill de övergripande transportpolitiska målen. ankommer att inom sitt område, inom deramar som statsmakterna drar upp och med hänsyn till desektorsspecifika förutsättningarna, skapa godaförutsättningar för den civila luftfarten, vad gäller såvältillgänglighet, transportkvalitet och säkerhet som miljö ochre-gional utveckling. Med hänvisning till det anförda finnerutskottet att motionen i nu behandlad del inte bör föranledanågon åtgärd. Motion T641 (v) yrkande 9avstyrks följaktligen.6.4 Stöd till olönsamma linjer6.4.1 MotionsförslagI tre motioner föreslås stöd till olönsam flygtrafik.Enligt vad som anförs i motion T232 av m.fl. (s) haravregleringen av den inrikes luftfarten fungerat väl på frekventa linjer menlett till höjda priser och låg turtäthet på andra sträckor. Detta får negativaregionala effekter. Många företag i glesbygd är beroende av snabbaflygtransporter. Utvecklingen av informationsteknik ochtelekommunikationer har inte, som man först trodde, minskat behovet avfysiska kommunikationer. Därför bör staten, anser motionärerna, utveckla ettsystem som innebär att hela flygsektorn solidariskt bär kostnaderna för trafikpå olönsamma linjer. Sådana system finns i andra länder, t.ex. ,och (yrkande 12).Ett liknande förslag framförs i motion T646 av och (båda s). Motionärerna pekar särskilt på behovet av bättreflygkommunikationer i inland.Företagens kostnader för persontransport med flyg uppmärksammas imotion T608 av ngström (fp). Många företag transporterar intevaror utan medarbetare för viktiga möten. Resekostnaderna är oftabetungande. Enligt motionären måste berörda företag få någon form avlättnad. Saken brådskar, menar hon.6.4.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har haft att taställning till likartade motionsyrkanden. Under förra åretsbudgetberedning (bet. 1999/2000: TU1) avstyrktes dåaktuella motioner med hänvisning bl.a. till att det stöd tillkommunala flygplatser som inrättades kanförväntas öka förutsättningarna för trafik även på mindrefrekventa linjer. Vidare hänvisades till att Rikstrafiken, sominledde sin verksamhet , har möjlighet att ävenupphandla flygtrafik. Utskottet, som delar motionärernasuppfattning om att avregleringen inte bara varit positiv utanockså har haft vissa ogynnsamma effekter, vill härutöverpeka på att i en nyligen avlämnad rapportfunnit stora brister i konkurrensen på flygmarknaden, delvisberoende på att SAS har en monopolliknande situation.Utskottet utgår från att regeringen, inom ramen för enfortsatt avreglerad marknad, vidtar de åtgärder somKonkurrensverkets rapport kan föranleda, i syfte attförbättra utbud och pressa priserna. Med det anfördaavstyrks motionerna T232 (s) yrkande 12, T646 (s) ochT608 (fp).6.5 Regionflygplatser6.5.1 MotionsförslagRegionflygplatser som t.ex. /fyller ett stortbehov, inte minst därför att de minskar bilresande tillstorflygplatserna och därmed minskar avgasutsläppen. Menregionflygplatserna bör ha samma miljöstandard som destatliga flygplatserna. Därför bör inrätta ett anslagsom kan fördela för miljöåtgärder påregionflygplatserna. Detta föreslår () imotion T215 (yrkande 7).Enligt vad ngström m.fl. (fp) anför i motion N268måste regionalflygplatserna, främst de i inland, fåett visst statligt stöd för att kunna överleva (yrkande 9).Ett förslag av samma innebörd, med hänsyftning främst påflygplatserna i , och inland,redovisar () i motion N325 (yrkande 7).Rolf () hävdar i motion T633 attLuftfartsverkets nya taxa, som trädde i kraft den 1 oktober2000, har försämrat förutsättningarna för de regionalaflygplatserna att överleva. Enligt motionären innebär taxanen genomsnittlig höjning och för flygbolagenhöjningar mellan och . De som drabbashårdast är de mindre flygplanen och därmed inrikesflygetoch regionflygplatserna. Landsbygden behöver bättrekommunikationer, inte sämre, anser motionären.I motion T630 aktualiseras frågan om flygplatskapaciteten iÖstergötland. Motionärerna, och (båda kd), anför att /ärSveriges tredje största storstadsregion med ett starkt behovav goda flygförbindelser. En markreservation i Norsholmmellan nämnda städer har aktualiserats. Frågan omregionens flygplatsförsörjning bör enligt motionärernafinnas med i de samlade övervägandena om den framtidaflygtrafiken.6.5.2 Utskottets ställningstagandeStöd till icke statliga flygplatserMed anledning av yrkandena om stöd till icke statligaflygplatser har, som utskottet tidigare redovisat, ett nyttstatligt stöd till kommunala trafikflygplatser . Stödet utgörs av ett driftbidrag tillflygplatser som har en icke säsongsbunden reguljärpassagerartrafik samt till flygplatser som har reguljärpassagerartrafik av särskild betydelse för uppfyllandet av detransportpolitiska målen. Stödet uppgick till 115miljoner kronor, varav anvisades överstatsbudgeten medan återstoden belastade Luftfartsverketsbudget. minskar stödbeloppet med 3,, varav är en årlig effektivitetsfaktor och entillväxtberoende faktor. Detta betyder att 26 flygplatser i årkommer att få stöd med sammanlagt ca 111 miljonerkronor. Yrkandena får därmed anses vara tillgodosedda.Något initiativ med anledning av dem torde inteerfordras. Följaktligen avstyrks motionerna T215 (fp)yrkande 7, N325 (fp) yrkande 7 och N268 (fp) yrkande 9.Ny regionflygplats i länMed hänsyn till att etableringen av en ny flygplats är entidsödande och komplicerad process ser utskottet positivt påatt kommuner och andra intressenter har godframförhållning när det gäller framtidaflygplatslokaliseringar. Utskottet förutsätter att frågan omen eventuell ny regionflygplats i finnsmed i och regeringens samladeöverväganden rörande framtida flygplatskapacitet. MotionT630 (kd) torde inte kräva något särskilt initiativ frånriksdagens sida och avstyrks följaktligen.Kostnadseffekterna av nya avgiftstariffMed anledning av motion T633 (m) om kostnadseffekternaav nya avgiftstariff har utskottet inhämtatatt verket infört en ny taxa. Ett skäl tillförändringen är att EU har riktat kritik mot attLuftfartsverket tar ut olika landningsavgifter för utrikes-respektive inrikesflyg. Men med hänsyn till att en justeringav enbart landningsavgifterna, i syfte att tillmötesgå EU, harbedömts få alltför långtgående effekter på inrikesflyget harockså passageraravgifterna förändrats. Vidare har dentidigare bullerdifferentieringen, grundad på den s.k.kapitelindelningen av flygplan, bedömts vara föråldrad. Istället har differentieringen individualiserats och byggernumera på varje individuellt flygplans certifieradebulleregenskaper. Avgaskomponenten i landningsavgiftenhar inte förändrats men utsträckts till att gälla samtliga 19flygplatser i flygplatssystem. Somredovisas i motionen innebär taxejusteringen engenomsnittlig avgiftshöjning med . Höjningenligger enligt inom ramen för gällandeprisrestriktion. Men effekterna varierar starkt. Det kanenligt verket inte uteslutas att de blir betydligt mer kännbaraför trafik med mindre flygplan på inrikesnätet.Utskottet konstaterar att frågor om avgiftssättning har delegerats tillLuftfartsverket, som dock har att beakta den av riksdagen beslutadeprisrestriktionen. Den innebär att trafikavgifterna, exklusiveundervägsavgifter, securityavgifter och bulleravgifter, i genomsnitt över årenfår öka med högst nettoprisindex, mätt . Men, med hänsyn tillatt taxekonstruktionen som framgått i vissa fall kan ge betydligt störrekostnadsökningar än vad som motsvarar utvecklingen av nettoprisindex,förutsätter utskottet att regeringen noga följer effekterna av Luftfartsverketsavgiftssättning. Något särskilt uttalande från sida torde inte varaerforderligt. Med det anförda avstyrks motion T633 (m).6.6 Statliga eller privataflygplatser6.6.1 MotionsförslagI motion T201 föreslår m.fl. (m) att ,och privatiseras (yrkande 15).Motionärerna pekar på att är navet i flygsystemet.Drygt 70 % av alla flygresor går över och trafikenväxer ständigt. En privatisering av flygplatsen är enligtmotionärerna en förutsättning för att de miljardinvesteringarsom förestår skall av. ven på och Sturupväxer trafiken och också där finns goda möjligheter tilllönsamhet.Enligt vad m.fl. (c) anför i motion T231bör begära en utredning som klarläggerförutsättningarna för att delprivatisera kluster av statligaflygplatser (yrkande 16). Antalet privatägda flygplatserväxer i omvärlden men är fortfarande litet i . Skavstaär enligt motionärerna ett bra exempel på att privatiseringkan ge goda effekter. Privatisering kan också vara ett sätt attuppbringa nödvändigt investeringskapital. Problemet är attvinsterna genereras vid de stora flygplatserna medan demindre flygplatserna vanligen går med underskott. Ett sättatt lösa detta problem kan vara att privatisera kluster avflygplatser, där i varje kluster ingår en vinstgenererandestorflygplats.Johnny m.fl. (kd) framhåller i motion T212 attprivata och kommunala alternativ inom luftfarten måste fåsamma förutsättningar som . Det får enligtmotionärerna inte vara så att regeringen tillåterLuftfartsverket att bygga en flygplats för att sedan neka enprivat aktör med hänvisning till att miljöbelastningen blirför stor. Redan i samband med att ett tillstånd tillLuftfartsverket övervägs måste alternativa flygfältsmöjligheter vägas in, så att den totala miljöpåverkanbedöms i ett sammanhang (yrkande 34).I motion T641 av m.fl. (v) föreslås att dekommunala flygplatserna förstatligas. Motionärerna anseratt den svenska luftfartspolitiken ses över för att de avriksdagen fastställda transportpolitiska målen, bl.a. de omen god miljö och en positiv regional utveckling, skall kunnanås. Flygets ohämmade tillväxt måste bromsas. Detta kräverenligt motionärerna att flygplatserna ägs och drivs av staten(yrkande 10).Ewa Thal,n Finn, m.fl. (m) föreslår i motion Ub807 omÖresundsregionen att privatiseras(yrkande 12).6.6.2 Utskottets ställningstagandePrivatisering av statliga flygplatserUtskottet har avvisat motionsförslag omprivatisering av statliga flygplatser. Luftfartensinfrastruktur, har utskottet framhållit, måste betraktas somett sammanhållet system där en flygplats förutsätter enannan. Staten har ett ansvar för detta system som innebär enresultatutjämning mellan de få flygplatser som ger överskottoch de många som, betraktade var och en för sig, går medförlust. Utskottet har inte velat förorda en förändring sominnebär att de lönsamma delarna av systemet bryts ut ochprivatiseras. Vid denna uppfattning står utskottet fast ochavstyrker med hänvisning härtill motionerna T201 (m)yrkande 15 och Ub807 (m) yrkande 12.Delprivatisering av kluster av flygplatserI motion T231 (c) anvisas en möjlighet att genomdelprivatisering av kluster av flygplatser komma förbiproblemet med att så få flygplatser ger överskott.Motionärerna tänker sig ett system där de statligaflygplatserna delas in i kluster med en vinstgenererandeflygplats inom varje kluster. Med anledning av förslaget villutskottet peka på att det statliga flygplatssystemet år 1999lämnade ett sammanlagt överskott på (. rsredovisning 1999). Av detta överskottuppstod på . Det säger sig självt attgrupper av flygplatser där andra flygplatser med betydligtmindre vinster, t.ex. eller , skall fyllafunktionen som vinstgenerator, blir känsliga för variationer iflygkonjunkturen och andra förändringar. Det måste ocksåbeaktas att ett eventuellt ekonomiskt krisläge i enflygplatsgrupp skulle få allvarliga konsekvenser också fördet övriga flygplatssystemet. Enligt utskottets bestämdauppfattning är det viktigt att landets flygplatssystem vilar påstabil ekonomisk grund. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslår motion T231 (c)yrkande 16.Förstatligande av kommunala flygplatserMånga kommuner har, i sin strävan att förbättrakommunikationerna, byggt flygplatser utan statligmedverkan. Dessa flygplatser går som regel med förlustmen har ändå av bl.a. regionalpolitiska skäl ansettsmotiverade. Till 26 av dessa flygplatser utgår statligt stöd, iår med sammanlagt drygt 111 miljoner kronor.Utskottet delar uppfattningen att dessa flygplatser fyller enviktig funktion, inte bara för regionen i fråga utan också förflygplatssy- stemet i dess helhet, och att staten därförmåste ta ett ekonomiskt ansvar för dessa flygplatser. Menenligt utskottets mening bör - vilket också fastslogs i 1998års transportpolitiska beslut (prop. 1997/98:56 avsnitt 10.2,bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) - dettaansvarstagande ligga inom ramen för ett oförändrat delathuvudmannaskap för luftfartens infrastruktur. Utskottetavvisar mot den bakgrunden förslaget i motion T641 (v) omförstatligande av kommunala flygplatser. Yrkande 10 imotionen avstyrks följaktligen.Privata och kommunala alternativUtskottet delar den uppfattning som förs fram i motionT212 (kd), att privata och kommunala alternativ bör hasamma förutsättningar som när det gällerinvesteringar i infrastruktur på luftfartsområdet. Men imotsats till motionärerna anser utskottet att detta synsättpraktiseras . Mot den bakgrunden anser utskottetatt yrkande 34 i nämnda motion inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd, varför det avstyrks.6.7 Flygmarknaden6.7.1 MotionsförslagI motion T211 av m.fl. (fp) förordas enutförsäljning av statens andel i (yrkande2).I samma motion efterlyses en bättre konkurrens inominrikesflyget. Följderna av SAS marknadsdominans äruppenbara. Priserna är för höga och rabattsystemen såkrångliga att de inte kan överblickas. Detta leder i sin tur tillatt många tar bilen i stället för att flyga. Enligt motionärernaborde fler lågprisföretag etablera sig på marknaden(yrkande 15).6.7.2 Utskottets ställningstagandeStatens ägarandel i SAS Sverige ABBeträffande frågan om statens ägarandel i SAS Sverige ABanser utskottet att bör stå fast vid det beslut somfattades /och som innebar ettbemyndigande för regeringen att minska statens ägarandeltill motsvarande av röstetalet (prop. 1996/97:126, bet.1996/97: TU9, rskr. 1996/97:232). Med hänvisning härtillavstyrks motion T211 (fp) yrkande 2.Konkurrensen inom den inrikes luftfartenKonkurrensverket har redovisat en brett upplagdkartläggning av konkurrensen i under 1990-talet.Kartläggningen har också omfattat transportområdet och,som en del av detta, konkurrensen inom den inrikesluftfarten. Av rapporten framgår bl.a. att SAS förnärvarande trafikerar 15 inrikeslinjer medan det av SASdelägda har trafik på 27 linjer, i inget fall dock ikonkurrens med SAS. Övriga regionalflygbolag har ensammanlagd marknadsandel som understiger . lade ned huvuddelen av sittengagemang i har SAS en monopolliknandesituation på marknaden. För att konkurrensen skall ökaföreslår bl.a. att SAS ägarandel iSkyways avyttras och att systemet med slottider ses över.Utskottet, som i likhet med motionärerna anser det angeläget attkonkurrensen inom inrikesflyget ökar, förutsätter att regeringen noggrantöverväger vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättra situationen. Med detanförda torde syftet med motionen i nu behandlad del bli tillgodosett utannågot särskilt initiativ från sida. Yrkande 15 i motion T211 (fp)avstyrks följaktligen.6.8 Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet6.8.1 MotionsförslagI motion T201 av m.fl. (m) framhålls attStockholmsregionen växer snabbt. Detta påverkar självfalletbehovet av utökad kapacitet på . Byggandet av enfjärde bana kan öka antalet direktavgångar till andraflygplatsnav i världen (yrkande 16). Motionärerna anservidare att bör behållas mendå ges en annan trafikstruktur. Företagsflyget blir alltviktigare och detta slags flyg hör hemma på . Förövrigt finns cityflygplatser i de flesta av världens ledandestäder, påpekas det (yrkande 17).I motion T231 av m.fl. (c) förordas enavveckling av , med hänvisning bl.a. tillatt det inom några kilometers radie från flygplatsen bordrygt 100 000 människor. Avtalet mellan staten ochkommunen bör sägas upp och ingen ökning av antaletflygrörelser fram till avvecklingen bör tillåtas (yrkande 17).I samma motion framhålls vikten av att utvecklas(yrkande 18). Vidare kritiseras för att hapekat ut som ett alternativ för att utökaflygkapaciteten i , trots att det redanfinns en flygplats som kan tjäna detta syfte, nämligenSkavsta i . bör enligt motionärerna bli detofficiella komplementet till (yrkande 19).Gudrun () motsätter sig förslaget om en nyflygplats i . Detta framgår av motion T624. hari enlighet med Kyotoprotokollet åtagit sig att minskautsläppen av växthusgaser. Mot den bakgrunden finns starkaskäl att begränsa luftfarten. Enligt motionären ärHallalternativet särskilt illa valt eftersom det skaparstörningar på djur- och växtlivet i området. Eftersom Hallinte bör byggas behövs heller ingen miljöprövning (yrkande1).I motion T625 riktar och vonEssen (båda m) kritik mot tredubbla rollersom dels regeringens expertorgan, dels flygplatsbyggareoch dels flygplatsägare.