bet · GN01NU13 · 2000-03-21 00:00:00 — Som redovisats pågår det ett utrednings-och beredningsarbete inom sombl.a. skall resultera i en proposition om vissaorganisationsfrågor inom näringspolitiken undervåren 2000. I detta arbete kommer olika frågor omsmåföretagsutveckling att beröras. Regeringen avseräven, enligt uppgift, att senare under innevarandeår återkomma i dessa frågor.Utskottet instämmer i synpunkterna i motion1999/2000:N312 (s) om angelägenheten av utbildningför nya företagare. Detta är en fråga som kanförväntas ingå i det nyssnämnda beredningsarbetet,varför något särskilt riksdagsuttalande inte ärerforderligt.När det gäller åtgärder för att bistå invandraresom vill starta företag anser utskottet - i likhetmed vad som påpekas i några av de här aktuellamotionerna - att detta är ett mycket angelägetområde. bedriver i samverkan medInternationella i , somredovisats, verksamhet, på området. Frågan är ocksåföremål för beredning inom Närings- ochKulturdepartementen.Även frågan om successionshinder förensamföretagare, som aktualiseras i en motion, ärsom nämnts föremål för utredning.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1999/2000:N312 (s), 1999/2000:Sk694 (m),1999/2000:N273 (m, kd, fp), 1999/2000:N387 (c)1999/2000:N269 (fp, m, kd, c) och 1999/2000:A230(fp) i berörda delar.KapitalförsörjningMotionernaI två motioner, 1999/2000:N250 (m) och1999/2000:N296 (v), förordas införandet av ettsärskilt nyföretagsstöd för högteknologiska företagenligt en modell som tillämpas i - s.k.inkubatorer. Detta system inrättades i början av1990-talet i för att ge möjlighet tillutveckling av spetskompetens hos invandrare. Förnärvarande finns ett nätverk av 26 självständigainkubatorer, vilka har hälften av platserna viktaför nya invandrare. Rapporter pekar på goda resultatav verksamheten, sägs det i motionerna - avde innovatörer som antas till inkubatorerna lyckasutveckla en produktprototyp och skapa ett företagsom lever vidare, oftast genom medverkan av externainvesterare. I den förstnämnda motionen skisserashur den israeliska modellen kan tillämpas i Sverige.Staten och näringslivet föreslås avsätta medel med uppgift att reducera risken för s.k.groddinvesterare. Fonden, som skall vara oberoende,skall ges i uppdrag att samverka med teknologiskainkubatorer vilka hjälper till att utvecklaentreprenörers genomförbara innovationsidéer. Medelfrån fonden återbetalas av de företag som överlevermed royalties på omsättningen. I den andra motionenkonstateras att det visserligen redan finns ettvisst samarbete mellan universitet/högskolor ochnäringslivet, men att med ett strategisktlångsiktigt program i stil med den israeliskamodellen skulle kunna säkra en position bland defrämsta länderna inom högteknologi. Därför bör dettakoncept utredas, sägs det.Statliga stimulanser för inrättande av regionalaoch lokala fonder bör utredas, anförs det i motion1999/2000:N305 (v). Fonder som ett instrument iregionalt utvecklingssyfte har bl.a. använts iKanada med gott resultat, säger motionärerna. Depåpekar att också i har lokala fonderinrättats och nämner som ett lyckosamt exempel ettföretag i . Den bärande idén med denna typav aktiviteter är det lokala engagemanget blandföretagen och allmänheten för att utveckla kommunensnäringsliv och innovationer, bl.a. för att få framlokalt, riskvilligt kapital. Om regionala ellerlokala fonder skall bli lyckosamma måste dock statenta ansvar för medfinansiering, anför motionärernaoch anser att även kommuner och/eller länsstyrelserbör engagera sig i fonderna.För att möjliggöra ett ökat nyföretagande och enutveckling av befintliga företag måste tillgången påriskkapital öka, anförs det i partimotion1999/2000:N384 (kd). Det gäller framför alltriskkapital för att finansiera produkters ellertjänsters mycket tidiga utveckling samt onoterade,små och nya företag. Soliditeten, andelen egetkapital, i små företag är fortfarande lägreän i stora företag, säger motionärerna och påpekaratt detta måste kompenseras genom ett ökat externtkapital - lån eller riskkapital - för attnyinvesteringar skall komma till stånd. Bristen påkapital i små företag beror, enligt motionärerna,till stor del på att företagen och deras ägare varitoch är skattemässigt missgynnade jämfört med ägarnatill stora företag. På grund av den lägresoliditeten har det vidare varit svårt att fåbanklån. Därutöver har de små företagen haft bristpå ägarkapital, bl.a. beroende på en dålig marknadför placeringar i små och onoterade företag och attdet för privatpersoner ofta tett sig mer lönsamt ochriskfritt att spara i bank eller obligationer, anförmotionärerna och säger att den s.k.dubbelbeskattningen också har haft negativakonsekvenser för företagens riskkapitalförsörjning.Riksdagen bör hos regeringen begära en utredning ominförande av en statlig bankgranti för atttillförsäkra ny- och småföretagande nödvändigtriskkapital, anförs det i motion 1999/2000:N206(kd). Det är ingen brist på kapital i förden som har rätt kontakter, är inom en populärbransch eller har en bra styrelse med rättkontakter, säger motionären. För det lillanystartade företaget finns det dock minimalt medfinansiärer. Motionären föreslår ett system förfinansiering, bestående av följande tre delar:företagaren satsar ; staten bidrar med enbankgaranti på . ; den lokala banken går inmed ett lån på med företagsinteckning somsäkerhet. En lokal organisation (t.ex ettnyföretagarcentrum) kan svara för utvärdering avprojektet tillsammans med företagaren och den lokalabanken, föreslår motionären. Hon anser att medel somför närvarande fördelas via , Industrifonden,länsstyrelser, osv. i stället kan dras in.Det förslag om entreprenörsfonder som utvecklatsgemensamt av och börgenomföras, anförs det i motion 1999/2000:N327 (kd).I sådana fonder kan också privatpersoner delta,säger motionären.I motion 1999/2000:N387 (c) föreslås att enföretagsgaranti skall införas. För goda affärsidéerbör staten via regionala holdingbolag erbjudariskkapital, anför motionärerna och redovisarföljande modell för hur detta bör utformas.Holdingbolagen skall kunna tillföra av deterforderliga riskkapitalet i ett företag, medaninitiativtagaren själv skall svara för 9 %.Företagsgarantisystemet skall balansera eventuellarörelseförluster under företagets uppbyggnadstidgenom koncernbidrag, vilka skall återbetalasinklusive ränta när företagen kommer in i envinstperiod. För att balansera förluster i systemetskall lyckosamma företag erlägga royalty på vinsteneller försäljningssumman. I avtalet mellanholdingbolaget och initiativtagaren till företagetskall skrivas in en rätt för företagaren att köpahela bolaget, vilket skall ske på sådana villkor attholdingbolaget får tillbaka insatsen ochmarknadsmässig ränta.Det bör införas ett mikrolån i syfte att underlättaför grupper som har svårt att spara ihop till etteget startkapital, anförs det i de tre motionerna1999/2000:Sf615 (fp), 1999/2000:N386 (fp) och1999/2000:A230 (fp). I de två sistnämnda motionernasägs att detta bör kunna ske inom ramen för . Flyktingar, långtidsarbetslösa,invandrare utan a-kassa eller kvinnor som blirövertaliga efter lågavlönade jobb i offentlig sektorär exempel på människor som normalt har mycket svårtatt spara ihop till ett eget kapital, sägs det. Detexemplifieras också med att uppfinnare ofta påståratt de måste sälja sina patent utomlands, eftersomde i inte finner finansiering förprovtillverkning och marknadsföring. Ett mikrolåninnebär att även den som inte har egna medel kan fåett mindre lån för att kunna komma i gång med enverksamhet, anför motionärerna.I motion 1999/2000:N361 (fp) begärs ettriksdagsuttalande om att riskkapital skall blilättare tillgängligt för små företag och angelägnasamhälls-tjänster i sådana fall då räntabiliteteninte är så god. Det händer att ett låneinstitutifrågasätter en verksamhet inte därför att den inteskulle vara en lovande idé eller ha godamarknadsutsikter, utan därför att man anser att detbegärda lånebeloppet är litet, hävdar motionärerna.De anser att statsmakterna har ett stort ansvaravseende kreditmöjligheterna för nya företag.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade frågor om kapitalförsörjningsenast (bet. 1998/99:NU6, rskr.1998/99:170). I det som blev besluthänvisades till att de aktuella frågorna kundeförväntas bli föremål för behandling i den översynav stödformer inom näringspolitiken,regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken somregeringen planerade attgenomföra. Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, och Folkpartietrespektive framförde i tvåreservationer sina synpunkter i frågan.Det finns ett stort utbud av lån och stöd tillföretag som administreras av statliga myndigheter,bolag och stiftelser. I utredningsrapporten för fler och växande företag behandlasriskkapitalförsörjningen för småföretag. Där sägs(s. 67) att staten har vidtagit ihuvudsak två slags åtgärder för att underlätta försmåföretag att få tillgång till externt ägarkapital.Staten har vidtagit åtgärder för att mer allmäntförbättra förhållandena för de aktörer somtillhandahåller riskkapital inom småföretagssektorn,genom att t.ex. stödja utvecklingen av regionalaaktiemarknader och införa lättnader idubbelbeskattningen av aktier. Vidare har statengenomfört direkt riktade insatser för attkomplettera den privata marknaden.I den nyssnämnda utredningsrapporten redovisas -baserat på betänkandeKompetens och kapital (SOU 1996:69) - följandeförteckning över olika organisationer som har tilluppgift att tillhandahålla kapital, ge service tilloch i övrigt främja utvecklingen av små ochmedelstora företag (helt eller delvis statligorganisation ett S inom parentes):Centrala aktörer: (), (), exportråd (S), (),Invest in - (S),- AMS (S), StiftelsenSveriges teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet -STATT (S), Stiftelsen Svensk Industridesign (S),(), (S), (S), Forskningsstiftelserna (S), StiftelsenIndustrifonden (S), EU:s ramprogram för FoU,Europeiska investeringsbanken och Europeiskainvesteringsfonden, Nordiska investeringsbanken (S),Stiftelsen , Svensk-NorskIndustrifond (S) och Connect Sverige.Regionala aktörer: (),länsarbetsnämnderna (S), exportcentrum (S),industriella utvecklingscentrum, länsstyrelserna ochsjälvstyrelseorganen (S), landstingen, produktråd,Norrlandsfonden (S), universitet och högskolor (S),(), ochgemenskapsinitiativ, teknikbrostiftelser,teknikparker, lokala kooperativa utvecklingscentrum(LKU), Business and (),(), Handelskammare ochConnect - , , Väst.Lokala aktörer: Arbetsförmedlingarna (S), kommunalanäringslivsorgan, lokala sammanslutningar,och tillkommer banker, finansbolag,revisionsbyråer etc.Flera av motionerna behandlar frågan om s.k.mikrokrediter. Ett antal av de aktuella lånen ochstöden kan ges med relativt små belopp. kan beviljas med som lägst ,och de särskilda kvinnolånen och lån till ungaföretagare kan beviljas med lånebelopp ned till 25000 kr.Beträffande förslagen i de två motionerna1999/2000:N206 (kd) och 1999/2000:N387 (c) ominförande av ett system med bankgarantier ellerföretagsgarantier kan konstateras att för närvarandehar de statliga aktörerna endast små möjligheter atttillämpa sådana system. Dock ges de statliga lånenoftast i kombination med traditionella banklån.Frågan om införande av olika former av garantisystemkommer att behandlas i samband med det pågåendeutredningsarbetet kring utformningen av den framtidanäringspolitiken.I de två motionerna 1999/2000:N305 (v) och1999/2000:N327 (kd) tas upp frågor om statligtengagemang i regionala och lokala fonder försmåföretagsutveckling och speciellavärdepappersfonder som investerar i företag i myckettidiga skeden (s.k. entreprenörsfonder). ochSveriges presenterade under hösten1998 rapporten - riskkapital tillväxande småföretag (N1999/4291/NL). I rapportenföreslås att regler om s.k. slutna, tidsbegränsadevärdepappersfonder skall införas i syfte attunderlätta riskkapitalinvesteringar i tidiga skeden.Regeringen beslöt att tillkalla ensärskild utredare (dir. 1999:108) med uppdrag attgöra en översyn av lagen (1990:1114) omvärdepappersfonder och andra företag som erbjudermöjlighet till kollektiva investeringar. I uppdragetingår att analysera om det finns behov av att skapaytterligare förutsättningar för etablering av slutnafondföretag - i synnerhet för investeringar iriskkapital - och i förekommande fall ge förslagtill lagstiftning samt i detta sammanhang ävenanalysera de institutionella förutsättningarna vadgäller schablonbeskattning av värdepappersfonder. Iutredningsdirektiven nämns särskilt förslaget frånNUTEK och . En väl fungeranderiskkapitalförsörjning är enligt regeringens meningav stor betydelse för att främja nyföretagande ochtillväxt i små och medelstora företag, sägs det idirektiven. Utredarens uppdrag skall vara slutförtden . Erfarenheterna av regionala ochlokala fonder är, enligt uppgift frånNäringsdepartementet, att det finns tveksamheterkring sådana satsningars samhällsekonomiskaeffektivitet, t.ex. noteras ekonomiska och regionalamålkonflikter (se t.ex. /96:9). Liknande förslag behandlas ocksåi flera av de regionala tillväxtavtalen.Beträffande förslagen i de två motionerna1999/2000:N250 (m) och 1999/2000:N296 (v) om enutveckling av inkubatorer enligt israelisk modellkan noteras att den nyssnämnda översynen avlagstiftningen om värdepappersfonder syftar till attgenerellt förbättra de institutionellaförutsättningarna för etablering och uppbyggnad avfonder, vilket bör underlätta privata satsningarinom detta område. Det finns ettantal privata företag som bedriver verksamhet somliknar den som beskrivs i motionerna.Utskottets ställningstagandeFrågan om kapitalförsörjning för småföretag intar encentral ställning inom näringspolitiken. I de häraktuella motionerna berörs olika aspekter på dennafråga. Utskottet förutsätter att flera av de frågorsom tas upp i motionerna kommer att bli föremål förbehandling i det utrednings- och beredningsarbetesom bedrivs inom . Vidare pågårinom ett utredningsarbeterörande värdepappersfonder och andra företag somerbjuder möjlighet till kollektiva investeringar.Med detta avstyrks de här aktuella motionerna,1999/2000:N250 (m), 1999/2000:N296 (v),1999/2000:N305 (v), 1999/2000:N384 (kd),1999/2000:N206 (kd), 1999/2000:N327 (kd),1999/2000:N387 (c), 1999/2000:Sf615 (fp),1999/2000:N386 (fp), 1999/2000:A230 (fp) och1999/2000:N361 (fp), i berörda delar.Stöd till uppfinnare och innovatörerMotionernaFör att underlätta tillkomsten av innovativa ochtillväxtinriktade företag, liksom tillkomsten avkvalificerade tjänsteföretag i regionalpolitisktsvaga områden, bör ges i uppdrag att utredahur EU:s program för Business and () kan utvecklas med målsättningen att flerregionala BIC-organisationer skall etableras iSverige, anförs det i motion 1999/2000:N232 (m).Huvudsyftet med BIC-programmet, som har varit mycketframgångsrikt i , är att stimulera tillkomstenav innovativa och tillväxtinriktade företag ochkvalificerade tjänsteföretag i regionalpolitisktsvaga områden, säger motionären. Totalt finns förnärvarande 150 regionalt verksamma BIC-organisationer i , varav tre ligger i Sverige.Förutsättningarna finns för att utvecklingen iSverige kommer att följa samma mönster som i övrigaEuropa, menar motionären och pekar på att de svenskaBIC-organisationerna utgör komplement till andrainsatser för att utveckla små och medelstoraföretag.Innovationer tas inte tillräckligt väl om hand iSverige, sägs det i partimotion 1999/2000:N384 (kd).I flera konkurrentländer stödjer staten aktivtutvecklingen av nya idéer, medan i nödvändigstimulans inte ges vare sig till enskildainnovatörers verksamhet eller till den forskning somsker inom företagen, anför motionärerna. De påståratt patent, som skulle kunna tas till vara av densvenska industrin, exporteras till andra länder.Förutom ett allmänt bra investerings- ochföretagsklimat måste ytterligare åtgärder vidtas somfrämjar kommersialiseringen av innovationer iSverige, anser motionärerna. De föreslår att royaltypå patenterade uppfinningar skall vara skattefri , vilket anses medföra höjd innovationstakt,snabbare omsättning av innovationer på marknaden ochminskade incitament att placera royaltyinkomsterutomlands. Vidare föreslås att satsningen påinnovativ teknikupphandling till små företag ochuppfinnare skall utökas. Erfarenheter från Förentastaterna, och pekar påframgångar med sådan riktad upphandling, sägermotionärerna och påstår att i Förenta staternakanaliseras av all statligteknikupphandling till små och medelstora företag.Nya rön inom forskning och utveckling bör ocksågöras mer lättillgängliga för småföretagen, sägermotionärerna. De anser slutligen att detimmaterialrättsliga området bör bli föremål förfortsatt översyn; lagstiftningen beträffandekopiering av produkter och varumärken bör stärkassamt ägare av immateriella rättigheter bör gesbättre ekonomiska möjligheter att försvara sin rätttill patent och varumärke genom ett bättreförsäkringsskydd.Vissa kompletterande uppgifterStöd till uppfinnare och innovatörer lämnas inomnäringspolitiken av följande aktörer: ,teknopoler, ALMI-bolagen, produktråden (somadministreras av ALMI-bolagen), Industrifonden,Svensk-Norsk Industrifond och Innovationscentrum.Det pågående utrednings- och beredningsarbetet pådet näringspolitiska området inomNäringsdepartementet kan komma att beröra dessaaktörer.I regleringsbrev för anges underprogrammet Teknik att del av effektmåleninom utgiftsområdena 21 och 24 är att utifrån ettnäringslivsperspektiv aktivt medverka till attutveckla och stärka dynamiken i det nationellainnovationsstödet. Under programmetFöretagsutveckling anges att del aveffektmålen inom utgiftsområde 24 är att NUTEKaktivt skall medverka till ett gott entreprenörskapi och en bra miljö härför för att därigenomstödja tillväxten hos små och medelstora företagsamt skapa förutsättningar för en ökad etablering avnya, livskraftiga företag. Under anslagetSmåföretagsutveckling (A 2) har för år tagits upp under anslagspost 2Såddfinansiering. Utöver detta anslag får NUTEKinnevarande budgetår disponera en anslagskredit på3,. Vidare får kostnader för bidragtill s.k. teknopoler för rådgivning m.m. åtteknikbaserade företag samt bidrag till andraorganisationer som verkar för att främja ny- ochsmåföretagande täckas från anslagspost 3 Vissasmåföretagsinsatser.Frågan om insatser för att främja bildande av BIC,som tas upp i motion 1999/2000:N232 (m), hartidigare behandlats av utskottet, (bet. 1998/99:NU6, rskr. 1998/99:170). Den dåaktuella motionen följdes upp av företrädarna förModerata samlingspartiet, ,. BIC-konceptet harutvecklats inom EU i syfte att förbättra ekonomin ispeciellt utsatta regioner i . Sedan år 1984stöder verksamheten. Syftet med BICär att genom innovationer skapa nya industriellaaktiviteter, nya företag eller utveckling avbefintliga företag. har analyserat BIC-systemet i en särskild rapport, Business andInnovation Centres - ett europeiskt program förregional näringslivsutveckling (T 1992:47). NUTEKföljer utvecklingen av BIC i och hartillsammans med EU:s generaldirektorat förregionalpolitik (DG XVI) regelbunden kontakt med detre etablerade BIC-kontoren i . tillsammans med generaldirektoratet anordnatett seminarium i för olika svenskaorganisationer intresserade av BIC-verksamheten ochhar genomfört utbildningsseminarier för dem somarbetar på BIC i . Det kan noteras att ALMItill stora delar arbetar på liknande sätt som ettBIC. , vars produktråd kan ge innovatörervägledning och hjälp, kan när produktionen av en nyprodukt eller när företag startas både gekvalificerad rådgivning och finansiering. Liksom BICföljer projektet under en längre tid.Regeringen har också gett i uppdrag att svaraför en upphandling som skall kartlägga nätverk sominom en rad olika områden, i olika omfattning och påolika nivåer arbetar mot små och medelstora företagoch som initierats av . Häri ingårBIC-organisationerna.Även frågan om teknikupphandling, som tas upp imotion 1999/2000: N384 (kd), har tidigare behandlatsav utskottet, (bet. 1998/99:NU6,rskr. 1998/99:170), varvid motionen följdes upp avföreträdarna för Moderata samlingspartiet,, hänvisade tillTeknikupphandlingsutredningens betänkandeUpphandling för utveckling (SOU 1997:88), somavlämnades . Enligt en undersökning somutredningen gjorde används teknik-upphandling ibegränsad omfattning i andra länder och i förstahand för upphandling av stora komplexa system inomförsvaret och kollektivtrafiken. Utredningensslutsats var att teknikupphandling har en roll attfylla även , i första hand i samband medupphandling av stora komplexa system inom försvars-,bygg- och kollektivtransportområdena. Offentligteknik-upphandling ansågs också ha en viktig rollatt fylla när det gäller att driva på den tekniskautvecklingen inom områden där samhället har viktigaintressen att främja, såsom energisparande, miljöoch trafiksäkerhet. Utrymmet för att användateknikupphandling ansågs emellertid ha minskat tillföljd av ändrade villkor för produktutveckling.Utrednings- och remissmaterialet kommer, enligtuppgift från , inte attföranleda några direkta åtgärder, utan materialetkommer att användas i eventuella framtidatvärprojekt på t.ex. miljö- eller energiområdet.Beträffande noteringen i motionen om kanalisering av1 % av all statlig teknikupphandling till små ochmedelstora företag kan nämnas att i skulledetta stå i strid med lagen (1992:1317) om offentligupphandling. Däremot finns det inga hinder för attinformera alla berörda om de möjligheter som enstatlig teknikupphandling ger. Därvid kan småföretagha behov av extra, anpassad information för att"komma i nivå" med andra större företag. Sådaninformation bör dock helst inte ges av den somsvarar för den offentliga upphandlingen.I motion 1999/2000:N384 (kd) tas också detimmaterialrättsliga området upp och det föreslås attägare av immateriella rättigheter bör ges bättreekonomiska möjligheter att försvara sin rätt tillpatent och varumärke genom ett bättreförsäkringsskydd. Regeringen aviserade i 1999 årsekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) attmöjligheterna att införa en patentintrångsförsäkringskall undersökas. Frågan är under beredning iRegeringskansliet.Utskottets ställningstagandeEn viktig del i näringspolitiken är att skapa sådanavillkor att kommersialiseringen av uppfinningar ochinnovationer underlättas. Som redovisats lämnas stödtill uppfinnare och innovatörer av olika aktörerinom näringspolitiken. Det pågående utrednings- ochberedningsarbetet på det näringspolitiska områdetinom kan komma att beröra dessaaktörer.Med det anförda avstyrker utskottet de båda häraktuella motionerna 1999/2000:N232 (m) och1999/2000:N384 (kd) i berörda delar.TeknikspridningMotionernaRiksdagen bör hos regeringen begära förslag omåtgärder för att främja ökad rörlighet för kunskapoch forskningsresultat mellan universitet ochföretag, anförs det i motion 1999/2000:N239 (m).Resultatet av ett rörligare och aktivare riskkapitaloch av en större rörlighet på arbetsmarknaden är attkunskapen flyttar sig dit där den gör bäst nytta,säger motionären. Han anser att problem äratt reglerna inte är utformade för att passa enmodern ekonomi där kapital, människor och kunskaprör sig mycket snabbt mellan branscher och företag.Kunskapsöverföring mellan utbildning och forskning,mellan forskning och företag och mellan olikaföretag har därvid en avgörande betydelse. Dettafordrar en ny syn på samarbete mellan universitetoch företag, menar motionären och förordar attteknikbrostiftelserna och teknikparkerna skall fåökad kraft.I motion 1999/2000:N363 (v) begärs en utredning avförutsättningarna för en satsning på tillämpadforskning inom miljöanpassad transportteknik iVästra samt insatser föratt utveckla samarbetet mellan transportindustrin iFyrbodalsområdet, regionfullmäktige, Högskolan iTrollhättan/samt . Motionärenavser såväl det nationella programmet förmiljöanpassade fordon och transporter som redovisasi budgetpropositionen för somGodstransportdelegationens verksamhet.