bet · GN01UbU15 · 2000-04-27 00:00:00 — Betygen bör även framgent vara målrelaterade ochdet skall finnas tydliga kriterier för alla betygssteg. bör med bifaltill motion 1999/2000:Ub212 yrkande 6 som sin mening ge regeringen tillkänna vad vi här har anfört.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 22 och47 bort hemställa22. beträffande kärnämnesutbudetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub311 yrkande 5 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Ub236 yrkande 11 och1999/2000:Ub243 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,47. beträffande betygssystemet i grundskolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub212 yrkande 6samt med anledning av motionerna 1999/2000:Ub249,1999/2000:Ub275 yrkande 14, 1999/2000:Ub277 yrkande 7 och1999/2000:Ub294 yrkandena 8 och 10 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,7. Alternativa kurser i kärnämnen, m.m. (mom. 23, 54 och 69)- m, fpBeatrice (), (), (), Per () ochUlf () anför:Enligt vår uppfattning bör det finnas alternativa kurser i kärnämnena i gym-nasieskolan. Gymnasieskolans mål att alla elever skall uppnå behörighet tillhögskolan är en stor orsak till att många elever misslyckas i gymnasieskolan.Vi anser att det måste bli möjligt att följa en yrkesinriktad utbildning utan aläsa samma kärnämneskurser som i studieförberedande program. Det skallsjälvklart alltid vara möjligt att senare komplettera studierna så att högskolebehörighet uppnås. Vi vill betona att gymnasieskolan måste ge en individu-ellt anpassad undervisning och stor valfrihet både vad gäller inriktning avstudierna och svårighetsgraden. Det är mycket viktigt att det finns både lätta-re och svårare kurser. Alla elevers behov av stimulans skall tillgodoses.Riksdagen bör med bifall till motionerna 1999/2000:Ub294 yrkandena 14, 15och 16 och 1999/2000:Ub311 yrkande 4 som sin mening ge regeringen tillkänna vad vi här har anfört.I fler och fler kommuner är skolket i gymnasieskolan ett växande problem.Närvarokravet måste hävdas, självfallet också när det berör en frivillig skol-form och elever som uppnått myndighetsåldern. Vi anser att regeringen böröverväga om gällande regler för betygssättning bör ändras så att det blirmöjligt att ange ogiltig frånvaro på termins- och kursbetyg. Detta bör riksda-gen med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkande 23 som sin mening geregeringen till känna.Vi anser också att möjligheterna för gymnasieelever att studera utomlandsbör utökas. Skolan har ett ansvar för att möta den nya, mer internationalise-rade, tidens skiftande behov. Med förbättrade möjligheter till elevutbyten,satsningar på informationsteknik i skolan, ökade möjligheter för elever attläsa språk och att skaffa sig en internationellt gångbar studentexamen vill vige alla elever förutsättningar att möta ett internationaliserat samhälle.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 23, 54och 69 bort hemställa23. beträffande alternativa kurser i kärnämnen m.m.att med bifall till motionerna 1999/2000:Ub294 yrkande-na 14, 15 och 16 och 1999/2000:Ub311 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,54. beträffande ogiltig frånvaro på betyg i gymnasieskolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkande 23som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,69. beträffande utökade möjligheter för gymnasieelever att stu-dera utomlandsatt med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkande 33som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,8. Fritt val av skola m.m. (mom. 34, 48 och 49) - m, kd, c, fpBeatrice (), (), (), (), (), Per (), () och UlfNilsson (fp) anför:Enligt vår uppfattning är det synnerligen viktigt med ett fritt val av skola ocfria skolor. Vi är övertygade om att kraven från föräldrar och elever på merav valfrihet och mångfald kommer att växa sig allt starkare. Ju större utrym-me den lokala skolledningen ges att utforma skolans verksamhet, desto störreblir möjligheten att ett bra skolklimat utvecklas, vilket i sin tur är avgörandför skolans resultat. Varje skola måste ha stor frihet att forma sin speciellainriktning utifrån lokala förutsättningar. Skolor i utsatta bostadsområden börprofileras och/eller genomgå en särskild kvalitetssatsning. I kombinationmed ett fritt skolval kan detta uppnå två syften. Dels får barn som bor i om-rådet en extra bra skola, dels kan elever från andra områden söka sig dit. Friaskolval i gymnasieskolan är också viktiga för att ge möjlighet för alla eleverfrån utsatta områden att söka sig till andra gymnasieskolor. Strikt geografiskanknytning till gymnasieskolan leder till att integrationen mellan olika stads-delar försvåras. bör med bifall till motionerna 1999/2000:Ub227yrkande 3, 1999/2000:A230 yrkande 22 och 1999/2000:Sf637 yrkande 20och med anledning av motion 1999/2000:N271 yrkande 4 som sin mening geregeringen till känna vad vi här har anfört.Nationella prov bör ges regelbundet i . Sådana prov bör återbli obligatoriska i årskurs 5. Detta bör med bifall till motionerna1999/2000:Ub275 yrkande 15 och 1999/2000:Ub294 yrkande 11 samt medanledning av motion 1999/2000:Ub212 yrkande 7 som sin mening ge rege-ringen till känna.Utvecklingssamtalen i är oerhört viktiga för elever, föräldraroch lärare. Vi anser att de bör dokumenteras skriftligt. Det är en förutsättninför att uppföljningen av utvecklingssamtalen skall kunna fungera bra. Vad vihär har anfört bör med bifall till motionerna 1999/2000:Ub266,1999/2000:Ub275 yrkande 13, 1999/2000:Ub294 yrkande 9 och 1999/2000:Ju906 yrkande 5 samt med anledning av motion 1999/2000:Ub212 yrkande 8som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 34, 48och 49 bort hemställa34. beträffande fritt val av skola m.m.att med bifall till motionerna 1999/2000:Ub227 yrkande3, 1999/2000:A230 yrkande 22 och 1999/2000:Sf637 yrkande 20 ochmed anledning av motion 1999/2000:N271 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,48. beträffande nationella prov i grundskolanatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub275 yrkande15 och 1999/2000:Ub294 yrkande 11 samt med anledning av motion1999/2000:Ub212 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,49. beträffande utvecklingssamtal i grundskolanatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub266,1999/2000:Ub275 yrkande 13, 1999/2000:Ub294 yrkande 9 och1999/2000:Ju906 yrkande 5 samt med anledning av motion1999/2000:Ub212 yrkande 8, som sin mening ger regeringen till kän-na vad som ovan anförts,9. Borttagande av hänvisningen i läroplanerna till kristentradition och västerländsk humanism (mom. 37) - vBritt-Marie Danestig (v) och () anför:Vi anser att nuvarande hänvisning i läroplanerna till den etik som förvaltasav tradition och västerländsk humanism bör strykas. Formuleringenunderlättar inte tolkningen av läroplanernas intentioner och rimmar illa medbestämmelsen om att skolans undervisning skall vara icke-konfessionell. Denkan därmed få allvarliga konsekvenser i skolans verksamhet. Vad vi nu haranfört bör med bifall till våra motionsyrkanden i ärendet som sinmening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 37 borthemställa37. beträffande borttagande av hänvisningen i läroplanerna tillkristen tradition och västerländsk humanismatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub234,1999/2000:Ub297 och 1999/2000:Ub314 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,10. Skolans arbetsmiljö (mom. 44) - c, fpSofia () och () anför:Det är enligt vår mening angeläget att eleverna redan under de tidiga skol-åren i större utsträckning än ges möjlighet att faktiskt påverka arbets-miljön i skolan i enlighet med bestämmelserna i arbetsmiljölagen. Trots attelever från årskurs 1 omfattas av arbetsmiljölagen, finns det brister i skolansåväl den fysiska som den psykosociala arbetsmiljön. Varje skola bör ha etteget program för hur arbetsmiljön skall kunna förbättras. Det bör inbegripaen löpande rapportering om arbetsskador och sjukdom som orsakats av ar-betsmiljön. bör bifalla och motioner iärendet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 44 borthemställa44. beträffande skolans arbetsmiljöatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub211 yrkande2, 1999/2000:Ub212 yrkande 12, 1999/2000:Ub294 yrkande 28 och1999/2000:So226 yrkande 9 samt med anledning av motionerna1999/2000:Ub275 yrkande 19 och 1999/2000:Ub277 yrkande 11 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,11. Återinförande av rätten att pröva betyg undergymnasietiden (mom. 51) - m, kd, fpBeatrice (), (), (), (), (), Per () och () anför:Vi anser att rätten att pröva betyg bör återinföras.Många elever som lämnat gymnasiet går på komvux eller Kunskapslyftetför att läsa upp betygen. De flesta av dem höjer sina betyg och kommerdärmed in på högskolan som de slår ut nästa årskull studenter.Dessa studenter tvingas i sin tur att komplettera sina betyg och därmed är"ekorrhjulet" i full gång. Detta är slöseri med tid och resurser. Vi anser attdet är bra om elever ägnar fritid och lov åt att skaffa sig bättre kunskaper ocde skall självfallet få detta arbete värderat och dokumenterat. Vad vi här haranfört bör med bifall till motionsyrkandena i ärendet som sin me-ning ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 51 borthemställa51. beträffande återinförande av rätten att pröva betyg undergymnasietidenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub205 yrkande2, 1999/2000:Ub311 yrkande 8 och 1999/2000:Ub806 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,12. Lokala styrelser med föräldramajoritet (mom. 56) - kd, cYvonne (), () och () anför:I de lokala styrelserna med föräldramajoritet i bör redan nuunder försöksverksamheten väljas in företrädare för lokala myndigheter ochorganisationer samt lokalt näringsliv. Därigenom kan man ytterligare stärkaskolans ställning som en del av det omgivande samhället. Vi vill också pekapå att erfarenheterna av ordningen med föräldrastyrelser är goda. Föräld-rastyrelserna bör därför permanentas. I samband därmed bör dock skiljelin-jen mellan lärarnas och skolledningens pedagogiska ledarskap samt styrel-sernas uppgifter göras tydligare. bör bifalla våra motioner i ären-det.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 56 borthemställa56. beträffande lokala styrelser med föräldramajoritetatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande13 och 1999/2000:Ub275 yrkande 16 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,Särskilda yttranden1. Ämnet religionskunskap (mom. 12) - m, kdBeatrice (), (), (), (), () och Per () anför:Regeringen har fastställt en ny kursplan i ämnet religionskunskap igrundskolan. I det sammanhanget gjordes förändringar av för-slag med anledning av kritik från flera olika trossamfund. Kristendomensbetydelse understryks nu i kursplanen. Det ligger i linje med värdegrunden iläroplanen, vilket är viktigt. Det finns emellertid anledning att noga följautvecklingen med anledning av den nya kursplanen, så att undervisningenskvalitet och elevernas kunskaper i religionskunskap inte äventyras.2. Betygssystemet i , m.m. (mom. 47 och 50) - v,mpBritt-Marie Danestig (v), () och ()anför:Vår utgångspunkt är en betygsfri skola. Graderade betyg har en mycketstyrande effekt på arbetssätt och arbetsformer i skolan. Förekomsten av betyggör att intresset fokuseras på kunskap som är lätt att mäta och proven premie-rar i hög grad ytinlärning och inlärning av lösa faktabitar som inte sätts in inågot sammanhang. Detta är ett förhållningssätt som hindrar en helhetssynoch som inte stimulerar eleverna till att kritiskt analysera och dra egna slut-satser av ett stoff.Vi vill ge utrymme för mer av problembaserade, tvärvetenskapliga studieri tema- eller projektform.3. Musik- och kulturskolor (mom. 58) - vBritt-Marie Danestig (v) och () anför:Vi anser att det är angeläget att säkra och utveckla musikutbildningen vidlandets musik- och kulturskolor. Den kommunala betydelse förbredden inom musiklivet, men också för enskilda musikers yrkesval, fram-står som tydlig.