bet · GN01KrU8 · 2000-02-24 00:00:00 — Likväl torde det finnas grupper- kanske främst bland personer med funktionshinder samtbland barn och invandrare - som har svårigheter atttillgodogöra sig språket i nyhetsprogrammen.Allmänna krav på public service-företagen är attprogramverksamheten skall präglas av hög kvalitet och attsärskild hänsyn skall tas till språkliga och etniskaminoriteter samt till funktionshindrade. Huvudsyftet äratt alla som bor i skall kunna få tillgång tillradio- och TV-program, oavsett individuellaförutsättningar (jfr prop. 1995/95:161 s. 47).Utskottet har tidigare under innevarande riksmötetillstyrkt ett motionsförslag som innebär att enparlamentarisk språkutredning skall tillsättas. Ibetänkande 1999/2000:KrU2 Bibliotek, litteratur ochkulturtidskrifter uttalade utskottet att en sådanutredning borde lägga fram förslag till etthandlingsprogram som dels syftar till att främja svenskaspråket, dels syftar till att alla i - oavsettspråklig och social bakgrund - utifrån sinaförutsättningar ges likvärdiga möjligheter att tillägnasig svenska språket. Utskottet uttalade bl.a. följande(bet. s. 14).Utskottet har från olika, här antydda perspektiv påspråket - nämligen dels ett mer traditionellt s.k.kulturarvsperspektiv, dels ett demokratiperspektiv -funnit att en parlamentarisk språkpolitisk utredning omfrämjande av det svenska språket bör tillsättas avregeringen. Utskottet förordar att denna parlamentariskautredning får i uppgift att med utgångspunkt bl.a. iSpråknämndens förslag och de undersökningar,kartläggningar m.m. som utredningen initierar föreslå etthandlingsprogram som dels syftar till att främja svenskaspråkets ställning, dels syftar till att alla i -oavsett språklig och social bakgrund - utifrån sinaförutsättningar skall ges likvärdiga möjligheter atttillägna sig svenska språket. Vidare bör de nationellakulturpolitiska målen utgöra en plattform för kommitténsarbete. Som anförs i motionen bör programmet vända sigbåde till myndigheter och andra aktörer i samhället ochtill olika medborgargrupper.Utredningsarbetet skall vara förutsättningslöst.Riksdagen godkände därefter utskottets förslag (rskr.1999/2000:7).Ärendet bereds inom för närvarande.Utskottet vill tillägga att det är naturligt attförutsätta att kartläggningar av det slag som motionärernaefterlyser då det gäller förståelse av språket inyhetsmedierna aktualiseras i utredningsarbetet.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Kr215(s).ResursfrågorFrågor som rör public service-verksamhetens finansieringbehandlas i fem motionsyrkanden.Yrkandet i motion Kr314 (fp) syftar till att SVT och SRskall vara mer återhållsamma med satsningarna på nyteknik. All erfarenhet visar att tillämpningen av nyteknik är mycket dyr i början för att sedan falla i pris,anför motionärerna. Därför, menar de, finns det inte någonanledning för SVT och SR att ha ambitionen att ligga itäten i detta avseende (yrkande 26).Public service-verksamheten intar en central roll blandmedierna och kan sägas ha ett större ansvar gentemot olikapublikgrupper, t.ex. de funktionshindrade, än andraprogramföretag. Enligt utskottets uppfattning är detdärför angeläget att public service-företagen även ifortsättningen har möjlighet att ligga långt framme närdet gäller utvecklingen av nya programformer och nyteknik. vill utskottet understryka attkostnaderna för den nya tekniken givetvis måste vägas motdet behov som finns av nya progamtjänster och det resultatsom kan förväntas av teknikövergången. Det kan tilläggasatt regeringen för sin del anser att övergången till dendigitala tekniken efter hand torde möjliggöra eneffektivisering av företagen, en uppfattning som utskottetdelar. (Jfr prop. 1999/2000:1 utg.omr. 17, s. )Här bör även nämnas att den särskilde utredaren iunderlaget inför beredningen av ett nyttsändningstillstånd för public service-företagen bl.a.skall behandla frågor som rör finansieringen avprogramföretagen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion Kr314 (fp) yrkande 26.I tre motionsyrkanden krävs särskilda förstärkningar avSR:s och UR:s medelstilldelning.I motion Kr264 (v) yrkas särskild medelstilldelning tillSR inför kommande tillståndsperiod för att SR skall kunnasäkra kvaliteten i programmen och så att allmänhetensradio kan leva upp till de krav publiken har rätt attställa (yrkande 6).I budgetpropositionen för föreslog regeringen attSR skulle få ett medelstillskott ur rundradiokontot om 10miljoner kronor (prisläge) för för attvärna mångfald och kvalitet. godkände förslaget(prop. 1999/2000:1 utg.omr. 17, bet. 1999/2000:KrU1, rskr.1999/2000:87). Regeringen har aviserat att den avser attför föreslå att SR tilldelas församma ändamål.Enligt utskottets uppfattning bör utgångspunkten förmedelstilldelningen till de tre programföretagen vara attmedlen skall beräknas på sådant sätt att företagen kanutföra de uppdrag som ålagts dem. Detta är också enförutsättning som anges i direktiven för den särskildeutredaren. är utskottet medvetet om attsärskilda behov som kräver extra medelstilldelning kanuppstå . Av direktiven till densärskilde utredaren framgår att denne skall beskriva för-och nackdelar med att särskilda medel anvisas för bestämdaändamål. Den fråga som aktualiseras i motionen har såledesbeaktats i direktiven och kräver inte någon åtgärd frånriksdagens sida. Motion Kr264 (v) yrkande 6 avstyrksdärmed.I samma motion, Kr264 (v), väcks förslag om utredning avfrågan om särskild medelstilldelning till UR och SR förnya digitala programtjänster, dels till UR för allemans-TV-sändningar (yrkande 10), dels till SR för en lokalallemansradio (yrkande 11).Frågan om en eventuell utökning av det digitalafrekvensutrymmet för SVT och UR har behandlats i etttidigare avsnitt i detta betänkande. Samma resonemang somutskottet förde där är även tillämpligt på en eventuellmedelstilldelning för ökat frekvensutrymme för SR.De tre programföretagen tilldelas under en treårsperiodsärskilda medel från rundradiokontot för förnyelse, varmedavses såväl satsningar på ny distributionsteknik sommöjligheter att utveckla programformer och starta nyaprogramkanaler. har totalt (i1998 års prisläge) tilldelats de tre företagen. Beloppethar fördelats med för vart och ett avåren 1999 och 2000. Regeringen har aviserat attytterligare 45 miljoner skall fördelas för år 2001.Den särskilde utredarens uppdrag innebär bl.a. att hanskall beskriva för- och nackdelar med att särskilda medelskall anvisas för bestämda ändamål. Enligt utskottetsuppfattning bör inte resultatet av utredarens arbeteföregripas. Motion Kr264 (v) yrkandena 10 och 11 avstyrksdärför.I motion Kr269 (s) föreslås att SVT skall förstärkaresurserna till det regionala nyhetsprogrammet ,i syfte att på bättre sätt kunna spegla händelser iVästmanlands län och Västerås.De bestämmelser som finns i SVT:s sändningstillstånd ochanslagsvillkor är allmänt hållna. Bl.a. anges isändningstillståndet att SVT skall sända regionalanyhetsprogram i minst samma omfattning som och att nyhetsförmedlingen ochsamhällsbevakningen skall utgå från olika perspektiv, såatt händelserna inte ensidigt utgår från (10 §).Av anslagsvillkoren framgår att SVT skall ha endistriktsorganisation med en sådan uppbyggnad attförhållandena i olika delar av landet speglas (p. 12).Det ankommer således på SVT att - med beaktande avsändnings- och anslagsvillkor - självt avgöra frågor omföretagets organisation. Den särskilde utredaren har iuppdrag att bedöma om kraven i nuvarande uppdrag ärändamålsenliga i förhållande till angivna syften eller omsyftena med preciserade villkor skulle kunna nås på annatsätt (dir. s. 9).Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Kr269(s).Övriga frågorExtra avgift för SVT:s sändningar m.m.Motionärerna bakom motion K276 (m) behandlar frågan omavgifter för mottagning av redan licensbetalda program(yrkande 6). I motionen konstateras att SVT:s marksända,digitala kanaler krypteras och att den som vill se dessakanaler måste införskaffa ett programkort från föratt kunna dechiffrera de krypterade kanalerna. För attkunna se programmen måste TV-tittaren betala dels TV-licensen (mottagaravgift), dels programkort och årsavgiftför avkrypteringen. Motionärerna motsätter sig att redanlicensbetalda program även skall avgiftsbeläggas.Utskottet behandlade under föregående yrkandenliknande det nu aktuella. Utskottet anförde då följande(bet. 1998/99:KrU3 s. 19).Mottagaravgiften - eller den s.k. TV-licensen - som enligtlagen (1989:41) om TV-avgift skall betalas av den sominnehar en TV-mottagare administreras av RIKAB. Influtnamedel placeras på det s.k. rundradiokontot för attfinansiera programföretagens verksamhet, främstprogramproduktionen.Som nämnts i det föregående har de marksändandeprogramföretagen kommit överens om att de digitalasändningarna skall krypteras och göras tillgängliga medhjälp av ett programkort. Av SVT:s anslagsvillkor framgåräven att SVT:s sändningar skall kunna tas emot utanvillkor om särskild betalning. Detta utesluter emellertidinte avgifter för tillhandahållande och hantering avprogramkort (regeringsbeslut p. 6).Enligt utskottets uppfattning är den avgift som Sendakommer att uppbära för programkort m.m. inte jämförbar medmottagaravgiften utan bör betraktas som en avgift för attTV-tittaren skall få tillgång till den digitala tekniken.Utskottet anser att det på nuvarande stadium inte ärmotiverat att uttala sig om SVT även efter innevarandetillståndsperiod skall tillåtas att kryptera sinamarksända digitala program och ta ut en avgift förprogramkort.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att detinte är påkallat med någon åtgärd med anledningav yrkandena, som således avstyrks.Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt. Motion K276 (m)yrkande 6 avstyrks således.Frågor rörande satellitdistribution av SVT:s programbehandlas i två motioner.Motionärerna bakom motion K276 (m) anser att det är braatt SVT får distribuera sina program via satellit. Det bör- menar de - införas en möjlighet för samtligasatellitoperatörer att distribuera SVT:s program. Vidarebör SVT åläggas att kostnadsfritt tillhandahållasatellitoperatörerna public service-kanalerna, såvälanalogt som digitalt under förutsättning att mottagningenkan ske utan kostnad (yrkande 16).Liknande synpunkter framförs i motion Kr270 (m) yrkande2.Utskottet som under föregående avstyrkte ettyrkande liknande de båda nu aktuella lämnade även enutförlig redogörelse för gällande - alltjämt aktuella -bestämmelser. (Se bet. 1998/99:KrU3 s. )Liksom under föregående anser utskottet att enadelen av yrkandena torde syfta till att de kortoperatörersom främst vänder sig till den svenska marknaden skall fådistribuera SVT:s program utan kostnad. Enligt utskottetsuppfattning ankommer det på de berörda företagen, såledesSVT och kortoperatörerna, att sinsemellan avtala om vilkaekonomiska, administrativa m.fl. villkor som skall gällaför att SVT skall tillhandahålla sina programkanaler tillkortoperatörerna. Utskottet anser att denna del avmotionsyrkandena inte är en fråga som skallbesluta om.Den andra delen av yrkandena innebär att den TV-tittaresom vill se SVT:s satellitsända kanaler skall kunna göradetta utan att behöva betala ytterligare avgifter utöverTV-mottagaravgift.Utskottet konstaterar - liksom vid föregående -att yrkandena i denna del redan är tillgodosedda.Programmen kommer visserligen av upphovsrättsliga skäl attvara krypterade, varför det för mottagning krävs ettprogramkort. Enligt anslagsvillkoren för SVT fåremellertid avgift utöver mottagaravgift endast tas ut förmarksänd digital TV (p. 6 i SVT:s anslagsvillkor ). Någon avgift för tillhandahållande och hantering avprogramkort kan således inte tas ut av den TV-tittare inomlandet som endast vill ha tillgång till SVT:ssatellitsända och krypterade kanaler. Det får förutsättasatt de ansvariga för sändningarna informerar allmänhetenom detta.Det kan tilläggas att kortoperatören erbjuder paket medett varierande antal programkanaler, däribland SVT:s.Givetvis har operatören rätt att ta betalt för TV-tittarnas tillgång till de övriga kanalerna utöver SVT:s.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr270 (m) yrkande 2 och K276 (m) yrkande 16.Parallella analoga och digitala sändningar för radio ochTVFör att alla hushåll i lugn takt skall kunna byta sinradio- och TV-utrustning yrkas i motion Kr264 (v) att deanaloga radio- och TV-sändningarna skall drivas parallelltmed de digitala sändningarna , (yrkande 7).Utskottet konstaterar att frågan om övergång tilldigitala marksändningar av radio och TV ännu inte äravgjord. Som nämnts i ett tidigare avsnitt i dettabetänkande följs och utvärderas de pågående försöken medTV-sändningar av (Ku 1997:06), medanfrågan om hur verksamheten med digital ljudradio börfortsätta bereds inom (prop. 1999/2000:55 s. 37).Under förutsättning att riksdag och regering beslutar attverksamheten med digitala marksändningar skall fortsättaoch permanentas anser utskottet i likhet med motionärernaatt det är nödvändigt att parallella sändningar pågårunder . Utskottet är inte berett att nu taställning till hur lång övergångstid som kan vara lämplig.Vidare bör nämnas att den särskilde utredare som skall tafram ett underlag till kommande tillståndsperiod förpublic service-företagen har i uppdrag att redovisa etteller flera alternativ för hur en övergång för de treprogramföretagen från analog till digital sändningsteknikskall kunna gå till. Resultatet av utredarens övervägandenbör inte föregripas. Utskottet avstyrker därmed motionKr264 (v) yrkande 7.Konkurrensutsättning av motion K276 (m) framhåller motionärerna att det statligabolaget har monopol på all analog TV-distributioni marknätet och på huvuddelen av radiodistributionen ochatt SVT, SR, UR och enligt sina sändningstillstånd ärtvingade att använda för sina utsändningar.Regeringen har även, anför motionärerna, gett Teracommonopol på utsändningarna i det digitala marknätet. Iyrkandet krävs att monopol på marksänd radio ochTV skall avskaffas och att verksamheten skallutsättas för konkurrens (yrkande 15).Utskottet avstyrkte med utförlig motivering förslagliknande det nu aktuella (bet. 1998/99:KrU1 s.88-89). Här inskränker sig utskottet till att upprepa attdet monopol som motionärerna menar att har i frågaom de analoga utsändningstjänsterna enligt utskottetssynsätt inte är något monopol i formell bemärkelse. Detfinns nämligen inte något som hindrar andra aktörer frånatt bygga upp egna marknät, även om höga kostnader ipraktiken förhindrat en sådan utveckling.Utskottet avstyrker därmed motion K276 (m) yrkande 15.Utskottet vill tillägga att bestämmelserna isändningstillstånden för SVT, UR och innebär attföretagen inte är ålagda att anlita för digitalaTV-sändningar.Nordiska TV-sändningarYrkanden om att nordisk TV skall göras tillgänglig för densvenska publiken framförs i motionerna Kr264 (v) yrkande5, Kr265 (s) och Kr271 (m). I det förstnämndamotionsyrkandet begärs även att regeringen skall lämnaförslag till som syftar till att lösa deekonomiska problem som är förknippade med ökadeupphovsrättsliga kostnader om program som sänds i ett landäven skall sändas i andra nordiska länder.I likhet med motionärerna anser utskottet att det ärönskvärt att den svenska TV-publiken får tillgång till detnordiska TV-utbudet. Frågan om ett nordiskt TV-samarbetehar utretts och diskuterats med varierande intensitetsedan 1950-talet. Det är utskottets förhoppning att destora tekniska förändringar som väntas vid införandet avden digitala sändningstekniken kan komma att innebära attde många årens diskussioner nu närmar sig sitt slut ochatt frågan kan få sin lösning då det gäller tillgångentill grannlands-TV.Utskottet är väl medvetet om att de olikadistributionsformerna, mark-, kabel- ochsatellitdistribution, innebär olika problem ochmöjligheter. Distribution via ett utbyggt digitalt marknättorde kräva dekoder och programkort, ett krav som ocksågäller för mottagning via digitala kabelnät och digitalasatellitsändningar. Frågor som rör juridiska problem -t.ex. frågan om must carry-skyldigheten kan och bör utökas- kräver en lösning. Även frågor som rör upphovsrättsligaersättningar och andra kostnadsfrågor måste lösas, liksomtekniska problem.Nordenutskottet inom har begärt enrapport från de nordiska kulturministrarna om det aktuellaläget i det nordiska TV-samarbetet på public service-området. Kulturministrarna avser att lämna en sådanrapport till senare under våren 2000.Frågan är - som framgår av det anförda - av komplex natur.Utskottet har inhämtat att ett intensivt arbete förnärvarande pågår inom Nordiska ministerrådets sekretariatför att kartlägga de problem som finns av juridisk,teknisk och ekonomisk natur.I sammanhanget vill utskottet erinra om att publicservice-företagen i gemensamt med kommersiella TV-bolag och kortoperatörer har startat ett samarbete, kallatNordig, som bl.a. syftar till att etablera en öppenstandard för mottagning av digitala signaler. En annanuppgift för Nordig är att påverka leverantörer avutrustning att besluta om en gemensam standard föravkodningsutrustning, vilket möjliggör för den nordiskapubliken att ta del av sändningarna i samtligadistributionsformer.Vidare vill utskottet tillägga dels att vissa nordiskaprogramkanaler finns att tillgå via Canal Digitals analogautbud, dels att i sitt digitala kabel-TV-utbuderbjuder några av de nordiska public service-kanalerna.Slutligen erinrar utskottet om att utbyte av TV-sändningarmellan och äger rum sedan år 1986.Utskottet förutsätter att regeringen noga följerutvecklingen och i det nordiska regeringssamarbetet verkarför att frågan om grannlands-TV får en lösning. Utskottetär dock - med hänvisning till det anförda - inte berettatt föreslå att skall ta ett initiativ medanledning av nu aktuella motionsförslag. Utskottetavstyrker således motionerna Kr264 (v) yrkande 5, Kr265(s) och Kr271 (m).En fristående film- och TV-fondFörslag i motionerna Kr232 (mp) yrkande 1 och Kr315 (mp)yrkande 32 syftar till att en fri utvecklingsfond förfilmproduktion skall inrättas. Genom en sådan fond skullemöjligheterna för fria filmare att söka bidrag för sinaproduktioner öka.Utskottet har behandlat yrkandenliknande de nu aktuella, senast i betänkande1999/2000:KrU5 s. 18. Utskottet har därvid erinrat om detutredningsförslag som en särskild utredare lagt fram ibetänkandet Bidrag till fri svensk TV-produktion (SOU1997:172). Förslaget innebär bl.a. att en fond skallinrättas med ändamålet att stödja svenskkvalitetstelevision producerad utanför de sändandebolagen. Medel ur fonden skall enligt utredningsförslagetkunna utgå till TV-program inom genregrupperna kortfilmoch dokumentärer.Liksom vid tidigare tillfällen anser utskottet attriksdagen inte skall föregripa regeringens övervägandenmed anledning av utredningsförslaget om stöd tillkvalificerad TV-produktion. Vidare påminner utskottet omatt ett nytt filmavtal trätt i kraft. I enlighetmed avtalet kommer bl.a. förhandsstöd att fördelas tillproduktion av långfilm, barn- och ungdomsfilm samtdokumentärfilm. Motionsyrkandena avstyrks därmed.Fråga om statsbidrag till kanaler i är en ideellförening. Förbundet är öppet för icke-kommersiella lokalaTV-kanaler som i sin verksamhet arbetar i enlighet medförbundets mål. Förbundet består av sjulokala kabelsändarföretag i , , ,, , och . Tillsammans nårdessa sju Öppna kanaler ca 900 000 hushåll. Förbundets målär bl.a. att bidra till utvecklandet av en kommunikations-och medieinfrastruktur som tillvaratar och stärkerdemokratiska grundvärden som yttrandefrihet,informationsfrihet, offentlighet, tankefrihet ochjämlikhet. För att nå sina mål verkar förbundet bl.a. förutveckling och tillämpning av public access för att stärkademokrati, yttrandefrihet och offentlighet. Förbundetsverksamhet skall vara icke-kommersiell, partipolitiskt ochreligiöst obunden. (Uppgifterna har hämtats frånRiksförbundet kanalers hemsida på Internet. )Motionärerna bakom motionerna Kr232 (mp) yrkande 8 ochKr315 (mp) yrkande 34 anför att många människor i Sverigevia den icke-kommersiella programkanalen kanse bl.a. direktsända debatter från EU-parlamentet.Förslagen i de båda motionerna syftar till att möjlighetenatt statligt delfinansiera verksamheten Öppna kanalenskall undersökas.Utskottet som avstyrkte ett liknande yrkande hösten 1998anser alltjämt att den kabelsändarverksamhet som bedrivsav ideella organisationer som kanalerhar stor betydelse för grundläggande demokratiska värdensåsom yttrandefriheten. (Jfr bet. 1998/99:KrU1 s. )Enligt utskottets uppfattning bör dock i första handföreningsstöd från kommuner och landsting komma i frågaför att finansiera verksamheten. Frågan om staten skallbidra med ett verksamhetsstöd får vägas mot andraangelägna behov i den årliga budgetprövningen. MotionernaKr232 (mp) yrkande 8 och Kr315 (mp) yrkande 34 avstyrks. beträffande public service-uppdragetsinnehållatt avslår motionerna 1999/2000:Kr232yrkande 9, 1999/2000:Kr264 yrkande 4, 1999/2000:Kr270yrkande 1,1999/2000:Kr315 yrkande 35, 1999/2000:Kr317 yrkande 3och 1999/2000:K276 yrkande 8,res. 1 (m)res. 2 (c, mp)2. beträffande ökat digitalt frekvensutrymme ochnya programkanaler för SVT och SRatt avslår motion 1999/2000:Kr264 yrkandena 1-3,res. 3 (v)3. beträffande privatisering av public service-kanaleratt avslår motion 1999/2000:K276 yrkandena 9 och11,res. 4 (m)4. beträffande synskadades tillgång till SVT:sprogramatt avslår motionerna 1999/2000:Kr212,1999/2000:Kr230och 1999/2000:Kr313 yrkande 30,res. 5 (m, kd, c, fp)5. beträffande hörselskadades och dövas tillgångtill SVT:s programatt avslår motionerna 1999/2000:Kr213yrkande 1 och 1999/2000:So202 yrkande 4,res. 6 (m, kd, c, fp)6. beträffande dold textning av filmer på videooch dvdatt avslår motion 1999/2000:Kr213 yrkande 2,7. beträffande våldsinslagen i SVT:s programatt avslår motionerna 1999/2000:Kr232yrkande 5 och 1999/2000:Kr313 yrkande 29,res. 7 (kd)res. 8 (mp)8. beträffande översyn av Våldsskildringsrådetsverksamhetatt avslår motion 1999/2000:Kr263,res. 9 (kd)9. beträffande forskning om sexualiserat våld iolika medieformeratt avslår motion 1999/2000:Kr232 yrkande 4,res. 10 (kd, c, mp)10. beträffande kulturell mångfaldatt avslår motion 1999/2000:Kr216,res. 11 (mp)11. beträffande sjörapporten i radioatt avslår motion 1999/2000:Kr204,12. beträffande språkfrågaatt avslår motion 1999/2000:Kr215,13. beträffande SVT:s och SR:s satsningar på nyteknikatt avslår motion 1999/2000:Kr314 yrkande 26,res. 12 (m, fp)14. beträffande särskild medelstilldelning tillSR för att säkra kvalitetenatt avslår motion 1999/2000:Kr264 yrkande 6,res. 13 (v)15. beträffande särskild medelstilldelning tillSR och UR för nya digitala programtjänsteratt avslår motion 1999/2000:Kr264 yrkandena 10och 11,res. 14 (v)16. beträffande resurserna till det regionalanyhetsprogrammet avslår motion 1999/2000:Kr269,17. beträffande extra avgift för SVT:ssändningaratt avslår motion 1999/2000:K276 yrkande 6,res. 15 (m, fp)18. beträffande satellitdistribution av SVT:sprogramatt avslår motionerna 1999/2000:Kr270yrkande 2 och1999/2000:K276 yrkande 16,res. 16 (m)19. beträffande parallella analoga och digitalasändningar för radio och TVatt avslår motion 1999/2000:Kr264 yrkande 7,20. beträffande konkurrensutsättning avTeracomatt avslår motion 1999/2000:K276 yrkande 15,res. 17 (m)21. beträffande nordiska TV-sändningaratt avslår motionerna 1999/2000:Kr264yrkande 5,1999/2000:Kr265 och 1999/2000:Kr271,res. 18 (m, v, mp)22. beträffande en fristående film- och TV-fondatt avslår motionerna 1999/2000:Kr232yrkande 1 och1999/2000:Kr315 yrkande 32,res. 19 (fp, mp)23. beträffande statsbidrag till Öppna kanaleratt avslår motionerna 1999/2000:Kr232yrkande 8 och1999/2000:Kr315 yrkande 34.res. 20 (mp)den 24 februari 2000På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), ÅkeGustavsson (s), (), (), (), (v),(), (), (),(), (), (),(), (), (), () och ().