bet · GO01TU3 · 2000-10-10 00:00:00 — beträffande lagförslagenatt riksdagendels antar regeringens förslag till lag omkvalificerade elektroniska signaturer,dels antar regeringens förslag till lag omändring i sekretesslagen (1980:100),2. beträffande omförhandling av EG-direktivet m.m.att avslår motion 1999/2000:T30 yrkandena 1 och 2,res. 1 (m) - delvis3. beträffande elektronisk kommunikationmellan medborgare och myndigheteratt avslår motion 1999/2000:T31,4. beträffande digitala stämplar förjuridiska personeratt avslår motion 1999/2000:T30 yrkandena 3 och 4,res. 1 (m) - delvis5. beträffande skadeståndsfrågoratt avslår motion 1999/2000:T30 yrkande 5,res. 1 (m) - delvis6. beträffande val av tillsynsmyndighetatt avslår motion T30 yrkandena 6 och 7.res. 2 (m, kd, fp)den 10 oktober 2000På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), SvenBergström (c), (), (), (), (),Tom (), (), (), (), (), TuveSkånberg (kd), (), MikaelJohansson (mp), (), Jan-EvertRådhström (m) och (). Omförhandling av EG-direktivet m.m.,digitala stämplar för juridiska personeroch skadeståndsfrågor (mom. 2, 4 och 5)(), Tom (), BirgittaWistrand (m) och () anför:Omförhandling av direktivetEnligt vår uppfattning har EG-direktivet om ettgemenskapsramverk för elektroniska signaturer fåtten i viktiga hänseenden olycklig utformning. Enbrist är att direktivet sammanblandar regler omorganisationsform och elektroniska signaturersrättsliga innebörd. Lämpligare hade varit att låtadirektivet endast reglera näringsrättsliga frågormedan frågor om signaturernas rättsliga verkan bästhade reglerats i annan ordning. En annan svaghet äratt direktivet - liksom den nu behandladepropositionen - tycks utgå från att alla tekniskalösningar redan finns. Med detta förhållningssättfinns risk för låsningar i den tekniskautvecklingen. Mot den bakgrunden bör, som föreslås imotion 1999/2000:T30 (m), regeringen arbeta för enomförhandling av direktivet.Digitala stämplar för juridiska personerDen föreslagna lagens bestämmelser om elektroniskasignaturers rättsverkan tar endast sikte påkvalificerade signaturer. Därmed finns det enligtvår uppfattning risk för att andra typer avelektroniska signaturer kommer att betraktas medskepsis i domstolarna, även om de tekniskt sett ärlika bra som eller bättre än de kvalificeradesignaturerna. Propositionens uttalanden innebärnämligen att elektroniska signaturer kan användas avjuridiska personer för att signera dokument. Dettabryter mot den etablerade ordningen att endastfysiska personer kan underteckna dokument. Med denföreslagna ordningen finns risk för att deelektroniska signaturerna inte betraktas somersättare för den traditionella namnteckningen.Enligt vår mening, närmare redovisad i motion1999/2000:T30 (m), bör lagen ändras så attelektroniska signaturer förbehålls fysiska personeroch att s.k. digitala stämplar införs som begreppför juridiska personer. Sådana stämplar bygger påsamma tekniska process men en skiljelinje skulle fåstor betydelse för det allmänna medvetandet.Regeringen bör utarbeta ett sådant förslag.SkadeståndsfrågorI 15 § förslaget till lag om kvalificeradeelektroniska signaturer stadgas att sådanaavtalsvillkor, som i jämförelse medskadeståndsbestämmelsen i 14 § är till nackdel förden som förlitar sig på ett certifikat, är utanverkan mot denne. Vi anser att 15 § strider mot ettav lagens tillämpningsrekvisit, nämligen när ettcertifikat skall anses vara utgivet tillallmänheten. Så är enligt propositionen (s. 36)fallet när de mottagare som skall förlita sig påcertifikatet saknar varje form av avtal medundertecknaren eller certifikatutfärdaren. Därmedkan enligt vår uppfattning den situation som 15 §skall reglera inte uppkomma. Följaktligen bör 15 §utmönstras. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett sådant förslag.Vi anser att utskottets hemställan under 2, 4 och 5bort ha följande lydelse:2. beträffande omförhandling av EG-direktivetm.m.att med bifall till motion 1999/2000:T30 yrkandena 1och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,4. beträffande digitala stämplar för juridiskapersoneratt med bifall till motion 19999/2000:T30 yrkandena3 och 4 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,5. beträffande skadeståndsfrågoratt med bifall till motion 1999/2000:T30 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,2. Val av tillsynsmyndighet (mom. 6)(), (), TomHeyman (m), Skånberg (kd), (), () och ()anför:I EG-direktivet förutsätts att kraven på system ochprodukter kommer att baseras på standarder utgivnaav standardiseringsorganisationer. Dessa standarderkommer troligen att ligga till grund för defrivilliga certifieringssy- stemen underackreditering som kan förväntas växa fram. I dessafall kommer av SWEDAC ackrediteradecertifieringsorgan att certifiera de utfärdare somvill visa att de uppfyller standarderna. Med hänsyntill att SWEDAC arbetar med destandarder som kommer att användas vid certifieringär det naturligt att SWEDAC får i uppgift att utövatillsyn över efterlevnaden av lagen och deföreskrifter som har meddelats med stöd av lagen.Regeringens förslag innebär att Post- ochtelestyrelsen parallellt med SWEDAC ochcertifieringsorganen kommer att bygga upp ochupprätthålla kompetens. Denna lösning innebär vidareatt en certifikatutfärdare som vill bli certifieradkan komma att tvingas genomgå dubbla kontrollerunder två parallella kontrollsystem. Systemet medförinte bara ökad byråkrati utan också ökade kostnaderför certifikatutfärdarna. Ett beslut itillsynsmyndighetsfrågan bör, som föreslås i motion1999/2000:T30 (m), föregås av en behovs- ochkonsekvensanalys.Vi anser att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande val av tillsynsmyndighetatt med bifall till motion 1999/2000:T30 yrkandena 6och 7 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs.Propositionens lagförslag1. Förslag till lag om kvalificeradeelektroniska signaturer2. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100)