bet · GO01SfU1 · 2000-11-28 00:00:00 — 1998/99:101) godkände det nu gällandemålet förutsatte utskottet att den dialog som fördes med Socialdepartementetkommer att fortsätta i syfte att ytterligare utveckla målformuleringarna ochatt man därvid bör sträva efter att formulera mål som är såväl långsiktigasom konkreta och uppföljningsbara. Utskottet konstaterar därvid att dialogenhar förts och att avsikten är att den skall föras även fortsättningsvis.20:1 ÅlderspensionerGällande ordningI dagens pensionssystem utges ålderspension i form av folkpension enligt 5och 6 kap. AFL. Som tilläggsförmåner till folkpension kan utges särskildafolkpensionsförmåner i form av pensionstillskott och bostadstillägg tillpensionärer.Hel folkpension i form av ålderspension utges av prisbasbeloppeteller, för gift försäkrad, av prisbasbeloppet. Den ålderspensionärsom har låg eller ingen ATP har rätt till pensionstillskott enligt lagen(1969:205) om pensionstillskott. Pensionstillskott till ålderspension utgesfr.o.m. t.o.m. med högst avprisbasbeloppet. I proposition 1999/2000:138 Anpassningar iålderspensionssystemet , m.m. föreslog regeringen att dentillfälliga höjningen av pensionstillskottet, som kom till för att kompenserade pensionärer med lägst inkomster för höjningen av högkostnadsskyddet inomläkemedelsförmånen, skulle permanentas. Förslaget har antagits av (bet. 2000/01:SfU4, rskr. 2000/01:11). Om pension börjar tas ut förerespektive efter minskar respektive ökar pensionsbeloppet.PropositionenRegeringen föreslår att för till anslag 20:1Ålders-pensioner anvisar ett ramanslag på 10 197 miljoner kronor.Anslaget innefattar folkpension till pensionärer som inte har rätt tillATP. kommer det nuvarande grundskyddet inomålderspensioneringen att ersättas av garantipensionen i det reformeradeålderspensionssystemet som helt finansieras med allmänna skattemedel. Dettaförhållande leder fr.o.m. nämnda år till ökade utgifter på anslaget.Enligt propositionen har antalet ålderspensionärer ökat något de senasteåren. Det beror bl.a. på en ökning av antalet personer med förtida uttag.Antalet ålderspensionärer utan ATP minskar dock stadigt på grund av ATP-systemets tillväxt. var antalet ungefär 247 000. beräknasantalet till 220 000. minskar antalet pensionärer medpensionstillskott. Trenden att de nyblivna pensionärerna i genomsnitt harhögre ATP jämfört med den äldre generationen beräknas fortsätta vilketinnebär att allt färre personer kommer att helt sakna ATP eller ha en så lågpension att pensionstillskott skall utges.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2001ModeraternaMargit m.fl. begär i motion Sf298 yrkande 5 att beslutaratt för till anslaget 20:1 anvisa mer änvad regeringen föreslagit. I yrkande 1 begärs att beslutar attfolkpensionerna för skall beräknas utifrån ettprisbasbelopp förhöjt för dem som uppbar folkpensionunder . På så sätt kompenseras pensionärerna för den lägrefolkpension som utgavs under sistnämnda period. Enligt motionärerna innebärförslaget att innehållna pensioner betalas ut , 1994 årsinnehållna pensioner osv.KristdemokraternaMotionärerna i Sf265, m.fl., vill höja pensionstillskottet med200 kronor . I motionen anförs att en höjning avpensionstillskottet skulle komma de pensionärer som är de mest utsattatill godo. Ytterligare bör tillföras anslag 20:1Ålderspensioner (yrkande 5 i denna del).CenterpartietÄven motionärerna i Sf282 (i denna del) m.fl. vill istället för en höjning av bostadstillägget, som föreslås av regeringen, höjapensionstillskottet. I motionen föreslås en höjning med per år.Detta gynnar pensionärer med låg pension, däribland många kvinnor. Enligtmotionärerna bör ytterligare tillföras anslaget 20:1Ålderspensioner. Även i motion Fi210 yrkande 9 av m.fl. begärsatt pensionstillskottet höjs med per år.Övriga motioner om ålderspensionI motionerna Sf205 av de () och Sf206 av HenrikWestman (m) begärs ett tillkännagivande respektive förslag om att pensionskall utges med samma belopp oberoende av om pensionärerna är gifta ellerinte.Tuve Skånberg (kd) begär i motion Sf228 yrkande 5 ett tillkännagivande omden policy som kom till uttryck i proposition 1973:32 om äktenskaps ingåendeoch upplösning. Enligt motionären uppgavs i propositionen att man i framtidenvid utformning av olika lagregler om skatter och sociala förmåner skulleundvika att ge bestämmelser ett sådant innehåll att människor förlorar på attingå äktenskap eller vinner på att skilja sig.I motion Sf611 av m.fl. (c) anförs att det inte är rimligtatt de invandrare som kommer hit sent i livet och har låg eller ingen pensionskall vara beroende av socialbidrag. Staten bör överta kostnadsansvaret förderas ekonomi. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om det anförda.I motion A808 yrkande 14 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om invandrarkvinnors pension. Enligt motionärerna börregeringen lägga fram förslag till hur en rimlig pension för dessa kvinnorkan åstadkommas.Eva och () anför i motion Sf303 att äldrepersoner med invandrarbakgrund som bor i bör ha rätt till ettäldreförsörjningsstöd och slippa vara beroende av socialbidrag. Motionärernabegär ett tillkännagivande om det anförda.Lena Ek m.fl. (c) begär i motion So545 yrkande 10 ett tillkännagivande ombehovet av att stärka äldre kvinnors ekonomi genom en rejäl höjning avpensionstillskottet.Utskottets bedömningAnslag 20:1 ÅlderspensionerDe insatser som gjorts för att sanera statens finanser haräven drabbat pensionärerna. har dock en rad förändringargenomförts i syfte att förbättra pensionärernas ekonomi. Bland annat harbostadstilläggen höjts, något som i stor utsträckning gynnat kvinnorna. Dentillfälliga höjningen av pensionstillskottet har som ovan nämnts pemanentats.Vidare har minskningen av prisbasbeloppet vid beräkning av pensioner slopatsfr.o.m. I propositionen anges dock att fortfarande kvarståren mindre effekt av den tidigare begränsningen av prisbasbeloppet innebärandeatt basbeloppet är lägre än vad som annars skulle varit fallet.I budgetpropositionen anges att i departementspromemorian Sämre för mig -Bättre för oss (Ds 1999:5) belyses saneringsprogrammets effekter förålderspensionärernas inkomststandard och att hänsyn härvid också kunnat tastill de kommunala avgifterna. Utskottet noterar att av promemorian framgåratt pensionärerna som kollektiv ökade sin inkomststandard i förhållande tillandra grupper. Detta kan förklaras av flera olika faktorer. Nyblivnapensionärer har i genomsnitt högre ATP-poäng, och därmed högre inkomster ände som redan finns i gruppen. Detta höjer gruppensinkomststandard. Det faktum att nyblivna pensionärer har en relativt höginkomststandard leder till att antalet ålderspensionärer medpensionstillskott stadigt minskar. Äldre pensionärer har en lägreinkomststandard än yngre. En förklaringsfaktor härtill är att kvinnor, som igenomsnitt har en lägre inkomststandard än män, är överrepresenterade blandde äldre.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det är av vikt att dettillgängliga utrymmet för ekonomiska förbättringar används selektivt, så attde pensionärer som har lägst inkomster får en förbättrad standard, t.ex.genom förbättringar inom bostadstillägget till pensionärer. Utskottet kaninte tillstyrka en ytterligare höjning av pensionstillskottet och inte helleratt pensionerna skall beräknas utifrån ett förhöjt prisbasbelopp men villdock framhålla att det är väsentligt att ålderspensionärernas ekonomiskaförhållanden fortlöpande uppmärksammas. Utskottet vill i sammanhanget ocksåframhålla att nedan under anslag 20:3 kommer utskottet att behandlaregeringens förslag till förbättringar vad gäller bostadstillägget tillpensionärer, något som gynnar de pensionärer som har lägst inkomst.Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag tillmedelsanvisning.Utskottet avstyrker motionerna Sf265 yrkande 5 (i denna del), Sf282 (idenna del), Sf298 yrkandena 1 och 5 och Fi210 yrkande 9.Övriga motioner om ålderspensionerFrågor som tas upp i de övriga motioner som behandlas under detta avsnitt,nämligen äldre invandrares ekonomi och gifta respektive ogifta pensionärerspensionsstorlek, har utskottet behandlat i bl.a. betänkande 1999/2000:SfU1.Beträffande äldre invandrares ekonomi vill utskottet ånyo erinra om att isamband med att nya regler för beräkning av folkpension infördes gjorderiksdagen ett tillkännagivande om bl.a. att det fanns anledning förregeringen att närmare utreda de problem som fanns och kunde uppkomma iframtiden när det gällde försörjningen av de invandrade ålderspensionärer sominte hade rätt till folkpension eller endast skulle komma att få en reduceradpension (bet. 1992/93:SfU4). Utskottet har därefter behandlatfrågan och bl.a. i betänkande 1997/98:SfU13 Det nya pensionssystemetunderströk utskottet att det är viktigt att hitta en lösning som innebär attden grupp äldre invandrare som har kort anknytningstid till inte blirhänvisade till för sin försörjning, och utskottet utgick frånatt regeringen återkommer med förslag till lösningar.Socialtjänstutredningen har i sitt slutbetänkande Socialtjänst i utveckling(SOU 1999:97) för att tillförsäkra den som är bosatt i och är 65 åreller äldre en grundläggande försörjning föreslagit att ettäldreförsörjningsstöd skall införas. Stödet skall regleras i en särskild lagoch vara ett statligt ansvar. När det gäller försörjningsstödets nivå,finansieringsmodell och handläggningsbestämmelser ter sig enligt utredningenen anknytning till grundskyddet för ålderspensionärer ändamålsenligt. Motbakgrund av det anförda ansåg utskottet i bet. 1999/2000:SfU1 att beredningenav betänkandet borde avvaktas och att något uttalande från sida omäldre invandrares försörjning inte borde göras.Utskottet vill framhålla att det är av stor vikt att frågan om äldreinvandrares försörjning får en lösning. Det nämnda utredningsbetänkandet ärännu inte är färdigberett och resultatet härav bör avvaktas. Utskottetavstyrker motionerna Sf303, Sf611 yrkande 21 och A808 yrkande 14.Beträffande frågan om storleken på gifta respektive ogifta personerspension bör nämnas att den lägre pensionsnivån för gifta infördes redan dåfolkpensionen infördes . Före gällde den lägrenivån endast för gifta vars make också uppbar folkpension. Från och mednämnda tidpunkt ändrades reglerna så att den lägre nivån utges till alla somär gifta och således oavsett om maken har folkpension. Utskottet noterar dockatt i det nya ålderspensionssystemet kommer, när det gäller inkomstpensionensstorlek, inga skillnader förekomma på den grunden att vederbörande är gifteller ogift. Vid beräkning av tilläggspension enligt LIP (för dem som ärfödda eller tidigare) kommer dock tilläggspensionen till den del den äravsedd att ersätta pensionsgrundande inkomster motsvarande det förstabasbeloppet (förhöjt prisbasbelopp) att utges med olika belopp för den som ärogift eller gift. Liksom enligt bestämmelserna i saknar det betydelse ommaken uppbär ålderspension eller inte. Vidare skall liksom nu med giftpensionsberättigad likställas den som stadigvarande sammanbor med annan, medvilken den pensionsberättigade har varit gift eller har eller har haft barn.Med ogift pensionsberättigad skall likställas den som är gift menstadigvarande lever åtskild från sin make, om inte särskilda skäl föranlederannat. För den som kommer att uppbära enbart garantipension ellerkompletterande garantipension kommer också denna att utges med olika storabelopp beroende på om vederbörande är gift eller ogift.Att i det nya pensionssystemet likställa pensionen för gifta med pensionför dem som är ogifta skulle kosta . Ifempartiöverenskommelsen om det nya ålderspensionssystemet ansåg man attdessa medel borde användas till mer angelägna delar av grundskyddet ipensionssystemet.Även för dem som uppbär övergångsvis garantipension, dvs. de som är födda1937 eller tidigare, utges pension med olika stora belopp beroende av ompensionären är gift eller ogift.Skillnaderna i pensionsnivåerna motiverades ursprungligen med att gifta harekonomisk hushållsgemenskap och därmed lägre gemensamma utgifter. Ekonomiskhushållsgemenskap kan också föreligga för sambor. Det var dock på grund avintegritetsskäl och med risk för subjektiva bedömningar vanskligt att fastslåom två personer lever under äktenskapsliknande former och därmed harekonomisk hushållsgemenskap. Två vuxna personer som är folkbokförda på sammaadress har inte automatiskt något ansvar för varandras försörjning medan detomvända gäller för gifta eller motsvarande.Utskottet kan mot bakgrund av det anförda konstatera att under mycket långtid kommer pension i flera avseenden att utges med olika stora beloppberoende på om vederbörande pensionär är gift eller ogift.Utskottet avstyrker motionerna Sf205, Sf206 och Sf228 yrkande 5.Utskottet, som ovan under anslag 20:1 Ålderspensioner avstyrkt en höjningav pensionstillskottet, anser att bör avslå motion So545 yrkande10.20:2 Efterlevandepensioner till vuxnaGällande ordningOmställningspension och särskild efterlevandepension, som infördes den 1januari 1990, utges till efterlevande make oavsett kön och omfattar såvälfolkpension som ATP.Omställningspension utges till efterlevande make som inte har fyllt 65 åroch som vid tiden för dödsfallet antingen sammanbott med maken under de femår som föregått dödsfallet eller då stadigvarande bodde tillsammans som stod under vårdnad av makarna eller en av makarna. Medefterlevande make likställs vissa efterlevande som varit samboende med denavlidne.Omställningspension utges som begränsats fråndödsfallet (före var tiden ). Därefter utgesomställningspension endast om den efterlevande har vårdnaden om ochstadigvarande sammanbor med barn som vid dödsfalletstadigvarande vistades i makarnas hem. Sedan rätten till omställningspensionupphört kan efterlevande make med nedsatt förvärvsförmåga beviljas särskildefterlevandepension, som alltefter förvärvsförmågans nedsättning utges somhel, tre fjärdedels, halv eller fjärdedels förmån.Hade den avlidne maken inte uppfyllt bosättnings- eller ATP-kravet föroreducerad folkpension utges folkpension i form av omställningspension ochsärskild efterlevandepension med reducerat belopp.Rätt till omställningspension och särskild efterlevandepension upphör omden efterlevande gifter om sig eller sammanlever med någon som han eller honhar varit gift med eller har eller har haft barn med.På förslag av regeringen har fattat beslut om nya regler förefterlevandepensioneringen (prop. 1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13, rskr.1999/2000:235). Reglerna innebär en anpassning till det nyaålderspensionssystemet och skall träda i kraft . Från ochmed nämnda tidpunkt förlängs omställningspensionen . Ipropositionen uppgavs att regeringen avser att återkomma med förslag somförlänger omställningspensionen fr.o.m. år 2005.ÄnkepensionFöre fanns i 8 och 14 kap. AFL bestämmelser om folk- ochtilläggspension i form av änkepension. Till följd av omfattandeövergångsbestämmelser kommer änkepension enligt dessa äldre bestämmelser attnybeviljas och betalas ut under en lång tid framöver.Rätt till folkpension i form av änkepension har en änka, som antingen fyllt36 år vid mannens bortgång och då varit gift med honom ellerhar vårdnaden om och stadigvarande bor tillsammans med barn, som är under 16år och som stadigvarande vistades hos makarna eller hos änkan vid tiden fördödsfallet. Med änkor likställs vissa grupper icke gifta kvinnor som varitsamboende med den avlidne.Enligt huvudregeln utges oreducerad folkpension i form av änkepension tillänka som var då mannen avled eller som då vårdade barn under 16år. I sistnämnda fall utges oreducerad pension i första hand fram till dessatt barnet fyller , men även därefter om änkan vid denna tidpunktuppnått . I övriga fall utges reducerad pension. Även om änkanuppfyller nu nämnda krav för oreducerad folkpension reduceras folkpensionenom den avlidne mannen inte uppfyllt bosättnings- eller ATP-kravet föroreducerad folkpension. Detta kan även gälla änkor som är födda ellersenare, eftersom folkpensionen för dessa änkor är knuten till det antal ården avlidne mannen t.o.m. utgången av tillgodoräknats pensionspoäng.Folkpension i form av änkepension utges till änka fram till dess att änkanfyller eller får folkpension. Pensionsförmånen upphör dockom änkan gifter om sig eller sammanlever med någon som hon har varit gift medeller har eller har haft barn med.Änkepension från ATP utges till änka som varit gift med den avlidne eller som har gemensamt barn med denne. Pensionen från ATP utgesoberoende av änkans ålder och oberoende av om hon har egen ålders- ellerförtidspension men upphör om hon gifter om sig. Pensionen reduceras om änkanfår tilläggspension i form av ålderspension såvida hon inte är född 1929eller tidigare. För änkor som är födda eller senare gäller att de fåränkepension från ATP endast i förhållande till mannens intjänadepensionspoäng vid utgången av år 1989.Sedan den 1 april 1997 gäller att folkpension i form av änkepension ochpensionstillskott till denna skall inkomstprövas. Inkomstprövningen, somsåledes omfattar även de pensioner som utges vid ikraftträdandet, skall dockinte göras efter dödsfallet och inte heller sålänge änkan vårdar barn . Prövningen görs enligt de regler somgäller för bostadstillägg för pensionärer och sker integrerat på så sätt attinkomsten först reducerar bostadstillägget och därefter änkepensionen. Vidinkomstprövningen fastställs en årsinkomst. Årsinkomsten innefattar i principalla inkomster utom folkpension samt vissa bidrag och kostnadsersättningar.Annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring och individuelltpensionssparkonto skall dock inte räknas med iårsinkomsten. Inkomst av förmögenhet beräknas som en schablonmässigt bestämdprocentuell andel av varje förmögenhetsslag. Vid beräkning av förmögenhetensavkastning ökar den procentuella andelen då det gäller förmögenhetöverstigande visst belopp. Pensionen minskas av årsinkomsten utöverfolkpensions- och pensionstillskottsnivå som inte reducerat bostadstillägget.I det nya regelverket för efterlevandepensioneringen kommer änkepensionernabli kvar enligt i huvudsak nuvarande regler. Frågan om inkomstprövningen avgrundskyddet inom änkepensioneringen behandlas dock i samband med denfortsatta beredningen av betänkandet Inkomstprövning av bostadstillägg tillpensionärer (1999:52). En proposition i frågan är aviserad till våren2001.Efterlevandeförmånernas storlekOreducerad folkpension i form av änkepension eller omställningspension ochhel särskild efterlevandepension utges av prisbasbeloppet.Pensionstillskottet till dessa förmåner utgör av prisbasbeloppet (av prisbasbeloppet). Se ovan underålderspensioner om permanentning av den tillfälliga höjningen. Tillpensionstagare som inte har någon tilläggspension till aktuellefterlevandeförmån utges pensionstillskottet i sin helhet. Tillpensionstagare som har tilläggspension utges pensionstillskott endast i denmån pensionstillskottet överstiger tilläggspensionen. Utges reduceradefterlevandeförmån reduceras även pensionstillskottet.Omställningspension samt hel särskild efterlevandepension från ATP utgör av den avlidnes pension eller om barn med barnpension finns.Änkepension från ATP utgör av den avlidnes pension eller om barnmed barnpension finns. kommer omställningspension viddödsfall som inträffar att utges avefterlevandepensionsunderlaget som normalt skall baseras på den faktiskapensionsbehållningen som den avlidne har tjänat in t.o.m. året föredödsfallet och en antagen pensionsbehållning för åren därefter t.o.m. det ården avlidne skulle ha fyllt 64 år.PropositionenRegeringen föreslår att för till anslag 20:2Efterlevandepensioner till vuxna anvisar ett ramanslag på 13 141 miljonerkronor.Från och med finansieras anslaget med enefterlevandepensionsavgift. För beräknas avgiften ge eninkomst på drygt 15 800 miljoner kronor.I den ekonomiska vårpropositionen 1999/2000:150 uppgav regeringen attutgiftsområde 11 skall tillföras för att görainkomstprövningen av änkepensionerna generösare och enklare. Ibudgetpropositionen anges att den närmare utformningen skall beredas isamband med arbetet om ett nytt system för bostadsstöd till pensionärer. Enproposition härom är aviserad till våren 2001.Riksdagen har tidigare beslutat att omställningspensionen skall förlängasfrån (prop. 1999/2000:91, bet.1999/2000:SfU13, rskr. 1999/2000:235) och regeringen har också för avsikt attåterkomma med förslag som förlänger omställningspensionen till tolv månaderår 2005.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2001ModeraternaMargit m.fl. (m) anser i motion Sf298 att inkomsprövningen avänkepensionerna skall upphöra fr.o.m. och att nivåernaskall återställas till vad som gällde före (yrkande 2). Iyrkande 6 anges att ytterligare skall föras till anslag20:2 Efterlevandepensioner till vuxna.Även m.fl. (m) begär i motion Sf213 att beslutar attinkomstprövningen av änkepensionerna skall upphöra och att nivåernaåterställs.KristdemokraternaI motion Sf265 av m.fl. (kd) begärs att ytterligare 836miljoner kronor förs till anslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna(yrkande 5 i denna del). Motionärerna anser att änkepensionerna måsteåterställas till den nivå som gällde före . Vidare ansermotionärerna att omställningspensionen redan fr.o.m. måsteförlängas från . I yrkandena 1 och 2 begärs attriksdagen beslutar i enlighet med det anförda.FolkpartietÄven i motion Fi211 yrkande 16 (i denna del) av m.fl. (fp)begärs att inkomstprövningen av änkepensionerna slopas och attomställningspensionen förlängs . Anslag 20:2Efterlevandepensioner till vuxna bör därför tillföras ytterligare 786miljoner kronor.Övriga motioner om efterlevandepensionerI motionerna Sf202 av (), Sf203 av (),Sf208 av och (), Sf211 av (), Sf231 av (), Sf251 av ochAnne-Katrine () och Sf238 av () begärstillkännagivanden om återställda änkepensioner. I den sist nämnda motionenbegärs dessutom att återbetalning skall ske av de belopp som reduceratpensionerna.Även i motionerna Sf266 av m.fl. (fp) och So456 yrkande10 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivanden om återställdaänkepensioner.Utskottets bedömningAnslag 20:2 Efterlevandepensioner till vuxnaUtskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen påpekat att också inomdetta område har omfattande åtgärder varit nödvändiga för att sanera statensfinanser. Ett antal förbättringar, som exempelvis att minskningen avprisbasbeloppet vid beräkning av pensioner upphört fr.o.m. ,har även kommit efterlevande till del.Som redogjorts för ovan kommer omställningspensionen att förlängas från sextill och regeringen har också för avsikt attåterkomma med förslag som förlänger omställningspensionen till tolv månaderår 2005. Vidare kommer regeringen att i samband med förslagom ett nytt bostadsstöd till pensionärer föreslå bestämmelser inomänkepensioneringen i syfte att göra inkomstprövningen av änkepensionernagenerösare och enklare. Utgifterna för detta har i budgetpropositionenberäknats till 30 miljoner kronor.Några ytterligare åtgärder för att förbättra efterlevandepensionerna kandock enligt utskottets mening nu inte göras. Utskottet vill dock erinra omatt i betänkande 1999/2000:SfU13 Efterlevandepensioner och efterlevandestödtill barn har utskottet förutsatt att regeringen återkommer med förslag tillriksdagen om det visar sig ekonomiskt möjligt att tidigarelägga den aviseradeförlängningen av den inledande omställningspensionen till tolv månader.Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag tillmedelsanvisning.Utskottet avstyrker motionerna Sf213, Sf265 yrkandena 1, 2 samt 5 (i dennadel), Sf298 yrkandena 2 och 6 samt Fi211 yrkande 16 (i denna del).Övriga motioner angående efterlevandepensionerMed beaktande av vad utskottet ovan anfört anser utskottet att någotuttalande från sida om änkepension nu inte bör göras.Utskottet avstyrker motionerna Sf202, Sf203, Sf208, Sf211, Sf231, Sf238,Sf251, Sf266 och So456 yrkande 10.20:3 Bostadstillägg till pensionärerGällande ordningDet kommunala bostadstillägget till pensionärer ersattes fr.o.m. den 1januari 1995 med ett statligt bostadstillägg till pensionärer ().