bet · GN01KU11 · 2000-03-09 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett antal motionerfrån de allmänna motionstiderna 1998 och 1999.Motionerna har samband med de grundläggande fri- ochrättigheterna enligt regeringsformen. Utskottetbehandlar i olika avsnitt bl.a. frågor om- integritet,- föreningsfrihet,- religionsfrihet,- diskriminering,- egendomsskydd,- miljö,- skydd i förhållande till enskilda, och- ökat minoritetsskydd.Utskott avstyrker samtliga motioner. Sexreservationer och två särskilda yttranden har fogatstill betänkandet. 1998/99:K201 av m.fl. (mp) vari yrkasatt hos regeringen begär lagförslag sominnebär ett förbud i regeringsformen motlagstiftning som diskriminerar homo- och bisexuella.1998/99:K233 av och (fp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt förbud mot att bära mask för ansiktet viddemonstration skall kunna påbjudas om polisen vidtillståndsgivningen för demonstrationen så finnerlämpligt.1998/99:K253 av m.fl. (kd) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attkriminalisera enskilds deltagande i organiseradbrottslighet.1998/99:K260 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tilländring av regeringsformen innebärande förbud motdiskriminering på grund av sexuell läggning,1998/99:K289 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att dettillsätts en särskild parlamentarisk utredning meduppgift att ta fram ett förslag till skydd förfunktionshindrade i regeringsformen,1998/99:K300 av m.fl. (m, kd, c, fp)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enövergripande utredning om äganderättslagstiftningen,att egendomsskydd i första hand skall garanteras iden nationella svenska rätten.1998/99:K307 av m.fl. (kd) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en översyn avregeringsformen som grundläggande rättsnorm.1999/2000:K206 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag omökat minoritetsskydd vid rättighetsbegränsningar ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag omsådan förstärkning av skyddet för de mänskliga fri-och rättigheterna i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att hos regeringen begär förslag omändring av ställning i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag omförstärkt grundlagsskydd för äganderätten i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag omförstärkt skydd för den negativa föreningsfriheten ienlighet med vad som anförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag omförstärkt skydd för den personliga integriteten ienlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:K233 av m.fl. (m, kd, c, fp)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ensamlad översyn av grundlagsskyddet för att stärkaäganderätten, de immateriella rättigheterna ochnäringsfriheten.1999/2000:K247 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen böröverväga att i införa en lagstiftningliknande den i Tyskland.1999/2000:K274 av m.fl. (s, m, v, kd,c, fp, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utredalämplig grundlagsändring som bygger på FN:sstandardregler mot diskriminering avfunktionshindrade.1999/2000:K282 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att svenskdjurskyddslagstiftning inte skall kunna uppfattassom diskriminerande av religionsutövning.1999/2000:K318 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enutredning för att grundlagsfästa fri- ochrättigheter för medborgaren i förhållande till andraenskilda.1999/2000:K356 av m.fl. (mp)vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen viaden handlingsplan man åtagit sig att genomföra tarett krafttag mot alla typer av diskriminering isamhället,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en nationellhandlingsplan där staten identifierar åtgärder somskall förbättra främjandet och skyddet för mänskligarättigheter i måste upprättas å detsnaraste.1999/2000:L430 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förstärkt skydd motdiskriminering av homosexuella.1999/2000:So225 av m.fl. (fp, s,v, c, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändring avtryckfrihetsförordningens, ochregeringsformens bestämmelser om kränkning av ochhets mot person grundat på tillhörighet tillfolkgrupp (delvis),4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om undantag förtranspersoner från skydd mot diskriminering på grundav sexuell läggning,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om anpassning av svensklagstiftning till rekommendationoch resolution.1999/2000:T703 av m.fl. (c) variyrkas12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en översyn av 2kap. RF.1999/2000:MJ752 av m.fl. (v)vari yrkas1. att hos regeringen begärtilläggsdirektiv till utredningen om översyn avregeringsformen så att även miljön får ettgrundlagsskydd. Framväxten av det svenska fri- ochrättighetsskyddetRedan konungabalken i landslag frånmitten av innehöll föreskrifter medinriktning på skydd för medborgarna. Konungen skullestyrka, älska och vårda all rättvisa och sanning ochundertrycka all vrångvisa och osanning och all orättsamt att han skulle vara sin allmoge trogen ochtrofast, så att han icke skulle fördärva någon,fattig eller rik, på något sätt till liv ellerlemmar, utan att han var lagligen förvunnen, så somlagen säger och rikets rätt och att han icke hellerskulle på något sätt taga något gods från någon utomenligt lag och efter laga dom. Delar av dennakonungaed togs in i senare konungaförsäkringar samti 1719, 1720 och regeringsformer.Även regeringsform innehöll en bestämmelsevars syfte var att skydda den enskilde mot övergreppav den styrande makten, 16 §. Där fastslogs vissarättsstatliga och för individen väsentliga principer- inga ingrepp i den enskildes personliga frihet,välfärd och egendom utan laga rannsakan och dom,skydd mot husrannsakan, garanti för laga domstolsamt religionsfrihet - vilka ingår som ett viktigtled i de medborgerliga fri- och rättigheterna. Ibestämmelsen nämns dock över huvud taget inte varesig yttrandefriheten, mötesfriheten ellerföreningsfriheten.Med undantag för tryckfriheten och rätten att tadel av allmänna handlingar växte dock demedborgerliga fri- och rättigheterna fram i sinmoderna form i den vanliga lagstiftningen.Utvecklingen i aktualiseradeemellertid frågan om ett starkare skydd för demedborgerliga fri- och rättigheterna. År 1938tillsattes den s.k. tingstenska utredningen för attutreda frågan om "införande i regeringsformen avsådana principer, som för det fortbestående svenskasamhället var av den fundamentala vikt att de ejmåtte kunna åsidosättas utan grundlagsändring".Utredningens förslag, som lades fram , leddedock inte till någon lagstiftningsåtgärd.Erfarenheterna från föranleddeatt frågan togs upp nytt. Författningsutredningentillsattes och lade i sitt slutbetänkande år1963 fram ett förslag till ny regeringsform sominnehöll ett särskilt kapitel om grundläggande fri-och rättigheter. På grund av bl.a. den remisskritiksom framfördes ansågs det att förslaget inte kundeläggas till grund för en författningsreform. En nyutredning, , tillsattes därför år1966 för att slutföra arbetet på en ny författning.1974 års regeringsform kom i allt väsentligt attbygga på Grundlagberedningens avgivnaförslag.1974 års regeringsformI förarbetena till regeringsform framhölldepartementschefen att den politiska utvecklingenvisat att en demokrati kan växa fram och befästasutan att grundlagen innehåller några bindande reglerom lagstiftningens innehåll i form av en fri- ochrättighetskatalog av det slag som ofta återfinns iutländska författningar. Enligt departementschefenmåste medborgarnas främsta skydd mot övergrepp liggai det demokratiska systemet som sådant med frittverkande politiska partier som slår vakt om degrundläggande politiska rättigheterna, med fria valsom bygger på allmän och lika rösträtt, medbehandling i av lagförslag och med envidsträckt allmän debatt. Departementschefenframhöll att den yttersta garantin för fri- ochrättigheter är demokratins förankring ifolkopinionen (prop. 1973:90 s. 192).Vad departementschefen hade uttalat föranleddeingen erinran från . Utskottetvar angeläget att framhålla att i dessa delar inteförelåg någon meningsskiljaktighet inom utskottet.Däremot förelåg delade meningar i fråga om sättetför och omfattningen av regleringen i grundlag avmedborgerliga fri- och rättigheter (bet. KU1973:26).Regeringens förslag till ny regeringsform byggde,som nämnts, på Grundlagberedningens förslag. När detgäller fri- och rättighetsregleringen utgjordeberedningens förslag resultatet av en kompromiss sominnebar att regeringsformen i fråga om de politiskafri- och rättigheterna och den personliga frihetenskulle innehålla klara beskrivningar men medge attdessa fri- och rättigheter skulle kunna begränsasgenom enkel majoritet. Lagprövningsrätten erkändesmen skulle inte skrivas in i regeringsformen.Förstärkta fri- och rättigheter 1976Vid behandlingen av förslaget till regeringsformbegärde en ny utredning med uppgift att ihela dess vidd på nytt överväga frågan om regleringi grundlagen av skyddet för enskildas fri- ochrättigheter. Syftet med arbetet skulle vara dels attsträva efter att uppnå ett utbyggt skydd i grundlagför de politiska fri- och rättigheterna, dels attöverväga frågan om en utvidgning avrättighetsområdet i övrigt. Denna uppgift utfördesav fri- och rättighetsutredning och leddeår 1976 fram till vissa ändringar i regeringsformen.Ändringarna innebar att de rättsligt sett bindandereglerna sammanfördes i 2 kap. Vidare utökades derättigheter som endast kan begränsas genomgrundlagsändring. Även de rättigheter som kaninskränkas genom vanlig lag utökades sommöjligheterna att besluta om rättighetsbegränsandelag inskränktes (bet. KU 1975/76:56).1979 års reformEn ny utredning, , fick iuppdrag att utreda några frågor som var föremål förolika meningar. I utredningen enades de fyra störstariksdagspartierna om flera förstärkningar av skyddetför de redan införda rättigheterna genom ettsärskilt förfarande vid rättighetsbegränsandelagstiftning, utökad lagrådsgranskning och ettgrundlagsfästande av lagprövningsrätten.Utredningsförslaget fördes fram till riksdagsbeslutår (bet. KU 1978/79:39).Grundlagsfäst integritetsskyddDen infördes i regeringsformen engrundregel om skydd för den enskildes personligaintegritet vid dataregistrering. Ändringen byggde påett förslag från Data- och offentlighetskommittén.Alla riksdagspartier var företrädda i kommittén, somvar enig i sitt förslag (bet. 1987/88:KU19).Samtidigt gjordes en mindre justering i fråga ommötes- och demonstrationsfriheterna (bet.1987/88:KU36).Inkorporering av och andra fri-och rättighetsfrågorDen senaste ändringen av regeringsformens fri- ochrättighetsregler trädde i kraft den 1 januari 1995.Till grund för ändringarna låg en överenskommelse iolika författningsfrågor som träffades mellanriksdagspartierna . Avöverenskommelsen framgår bl.a. att de förslag somden parlamentariska Fri- och rättighetskommitténhade lagt fram i delbetänkandet Fri- ochrättighetsfrågor (SOU 1993:40) skulle läggas tillgrund för lagstiftning.Fri- och rättighetskommittén, som tillsattes år1991, hade i uppdrag dels att överväga enförstärkning av regeringsformens fri- ochrättighetsskydd liksom att utreda frågor som rördomstols kontroll av normbeslut ochförvaltningsbeslut, dels att överväga om och i såfall hur skulle kunna införlivasmed den interna svenska rätten. Kommittén hade fåttstor frihet att ta upp olika frågor på de områdensom uppdraget avsåg. I direktiven nämndes emellertidsärskilt rätten till enskilt ägande, närings- ochyrkesfriheten och den s.k. negativaföreningsfriheten samt den med fri- ochrättigheterna förenade lagprövningsrätten. Utöver dei direktiven särskilt nämnda frågorna prövadekommittén också om det borde införas grundlagsskyddför rätten till liv, rätten till utbildning ochföräldrarätten, rätten till arbete och fackligarättigheter samt för allemansrätten. Kommitténprövade även om förfarandet vidrättighetsbegränsande lagstiftning behövdeförändras. Kommitténs förslag utgjorde resultatet aven uppgörelse mellan företrädarna förSocialdemokraterna, samlingspartiet,liberalerna och Centerpartiet.Reservationer avgavs från ledamöterna frånKristdemokratiska samhällspartiet, Vänsterpartietoch Ny demokrati.Fri- och rättighetskommittén föreslog attregeringsformens bestämmelse om egendomsskydd skulleutformas så att den gav en närmare precisering avdet egendomsskydd som ger. ett uttryckligt förbehåll förallemansrätten och att det skulle införas ettgrundlagsskydd för närings- och yrkesfriheten samten bestämmelse som garanterar alla barn som omfattasav den allmänna skolplikten rätt att kostnadsfrittfå grundläggande utbildning i allmän skola.Kommittén föreslog också att Europakonventionenskulle inkorporeras i den svenska rätten genom ensärskild lag och att det skulle införas en särskildbestämmelse i regeringsformen som stadgar att lageller annan föreskrift inte får meddelas i strid medSveriges åtaganden på grund av Europakonventionen.Enligt kommitténs bedömning stod svensk lagstiftningpå praktiskt taget alla områden i överensstämmelsemed Europakonventionen.Fri- och rättighetskommitténs förslag fördes framtill riksdagsbeslut (prop. 1993/94:117, bet.1993/94:KU24, rskr. 1993/94:246, bet. 1994/95:KU5, rskr. 1994/95:11).Gällande bestämmelserRegeringsformenI 2 kap. regeringsformen finns alltså sedan den 1januari 1977 samlat bestämmelserna om grundläggandefri- och rättigheter. Kapitlet inleds med enbeskrivning av de positiva opinionsfriheterna:yttrandefriheten, informationsfriheten,mötesfriheten, demonstrationsfriheten,föreningsfriheten och religionsfriheten. De negativaopinionsfriheterna behandlas i nästföljande paragrafoch innebär ett skydd mot tvång att ge till kännasin åskådning i politiska, religiösa, kulturellaeller dylika hänseenden och att tillhörasammanslutningar för sådana åskådningar samt skyddmot tvång att delta i demonstrationer o.d.Kapitlet innehåller också bestämmelser om skydd motintegritetskränkande registreringar (3 §), förbudmot dödsstraff (4 §), förbud mot kroppsstraff ochtortyr (5 §), skydd mot kroppsvisitation och andrapåtvingade ingrepp (6 §), förbud mot landsförvisningoch skydd för medborgarskap (7 §), rörelsefrihet(8 §), rätt till domstolsprövning vidfrihetsberövande (9 §), förbud mot retroaktivastraff- och skattelagar (10 §), rätt till offentligrättegång och förbud mot att inrätta domstol förredan begången gärning (11 §). Föreskrifter ommöjligheterna att göra begränsningar i de nämndafri- och rättigheterna finns i 12-14 §§. I kapitletfinns också diskrimineringsförbud såvitt avser ras,hudfärg och etniskt ursprung (15 §) samt kön (16 §).Vidare innehåller kapitlet bestämmelser om rättentill fackliga stridsåtgärder (17 §), egendomsskyddoch allemansrätt (18 §), upphovsrätt och angränsanderättigheter (19 §), närings- och yrkesfrihet (20 §)och rätten till utbildning (21 §). Fri- ochrättighetsregleringen i 2 kap. gäller till stor deläven till förmån för utlänningar som vistas iSverige (22 §). Kapitlet avslutas med en bestämmelseom att lag eller annan föreskrift inte får meddelasi strid med åtaganden enligtEuropakonventionen.EuropakonventionenEuropakonventionen är uppdelad i treavdelningar. Rättigheter och friheter behandlas iavdelning I (artikel 2-18).Konventionen innehåller bestämmelser om rätten tillliv (artikel 2), förbud mot tortyr samt omänskligoch förnedrande behandling och bestraffning (artikel3), förbud mot slaveri, träldom och tvångsarbete(artikel 4), rätten till frihet och personligsäkerhet (artikel 5), rätten till domstolsprövningoch en rättssäker process (artikel 6), förbud motatt döma till straff utan stöd i lag och motretroaktiva straffdomar (artikel 7), rätten tillskydd för privat- och familjeliv, hem ochkorrespondens (artikel 8), rätten till tanke-,samvets- och religionsfrihet (artikel 9), rättentill yttrandefrihet (artikel 10), rätten tillförsamlings- och föreningsfrihet (artikel 11),rätten att ingå äktenskap (artikel 12), rätten tillett effektivt rättsmedel (artikel 13) samt förbudmot diskriminering (artikel 14). I artiklarna 15-18regleras möjligheterna för staterna att i vissasituationer göra inskränkningar i rättigheterna.I första tilläggsprotokollfinns bestämmelser om skydd för äganderätten(artikel 1) och rätten till undervisning (artikel2).EU-stadga om de grundläggande rättigheternaI ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådeti uttalas att anser att de på unionsnivå gällandegrundläggande rättigheterna med hänsyn till detutvecklingsstadium som Europeiska unionen befinnersig på bör sammanfattas i en stadga och därigenomgöras synligare. fattade därförföljande beslut.Respekten för de grundläggande rättigheterna är enfundamental princip för Europeiska unionen och enavgörande förutsättning för dess legitimitet.Unionens skyldighet att respektera de grundlägganderättigheterna har genom rättspraxisfått sin bekräftelse och utformning. I unionensnuvarande utvecklingsstadium är det nödvändigt attutarbeta en stadga med dessa rättigheter för attderas utomordentliga betydelse och räckvidd skallförankras på ett för medborgarna synligt sätt.Enligt Europeiska rådets uppfattning skall dennastadga omfatta rätten till frihet och jämlikhet samtde grundläggande procedurrättigheter som garanterasi den Europeiska konventionen om skydd av demänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna och som framkommer genom medlemsstaternasgemensamma författningstraditioner som allmännaprinciper i gemenskapsrätten. Stadgan skall dessutominnehålla de grundläggande rättigheter som endasttillkommer unionens medborgare. Vid utarbetandet avstadgan skall vidare ekonomiska och socialarättigheter beaktas, sådana de ingår i Europeiskasociala stadgan och i gemenskapens stadga omarbetstagares grundläggande sociala rättigheter(artikel 136 i EG-fördraget), såvida de inte endastmotiverar mål för unionens anser att ett utkast till en sådanstadga om grundläggande rättigheter i Europeiskaunionen bör utarbetas av ett organ bestående avföreträdare för stats- och regeringscheferna och förordföranden i Europeiska kommissionen samt avledamöter av och de nationellaparlamenten. Företrädare för bör deltasom observatörer. Företrädare för Ekonomiska ochsociala kommittén, och olikasamhällsgrupper samt sakkunniga bör rådfrågas.Sekretariatsuppgifterna skall ombesörjas av rådetsgeneralsekretariat.Detta organ skall före idecember 2000 lägga fram ett utkast. tänker föreslå att gemensamt med rådet högtidligtutropa en stadga om grundläggande rättigheter iEuropeiska unionen som bygger på detta utkast.Därefter skall det undersökas om och eventuellt påvilket sätt stadgan skulle kunna tas in i höll ettsärskilt möte i där man bl.a. enades omsammansättning, arbetsmetoder och praktiskaarrangemang för det organ som anförtrotts uppgiftenatt utarbeta ett utkast till stadgan om Europeiskaunionens grundläggande rättigheter.Arbetsgruppen skall bestå av 15 företrädare förmedlemsstaternas stats- och regeringschefer, enföreträdare för Europeiska kommissionens ordförande,16 ledamöter från , vilka skallutses av parlamentet samt 30 ledamöter från denationella parlamenten (två från varje nationelltparlament) som skall utses av de nationellaparlamenten. Som observatörer skall ingå tvåföreträdare för Europeiska gemenskapernas domstoloch två företrädare för , varvid en avdessa skall komma från Europeiska domstolen för demänskliga rättigheterna. Rådets generalsekretariatskall sörja för organets sekretariatstjänster. Föratt garantera effektiv samordning skall närakontakter upprättas med , kommissionen och, i den mån detbehövs, med sekretariaten för de nationellaparlamenten. Organets möten skall i princip varaoffentliga, liksom handlingar som läggs fram vidsådana möten.För riksdags vidkommande har talmannenutsett riksdagsledamöterna () ochLars () att ingå i arbetsgruppen ochriksdagsledamöterna () och IngvarSvensson (kd) att vara suppleanter. StatsministerGöran har utsett professor sin representant i arbetsgruppen.Integritet m.m.Förstärkt skydd för den personliga integritetenMotionerI motion 1999/2000:K206 av m.fl. (m)hemställs att hos regeringen begär förslagom förstärkt skydd för den personliga integriteten ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 6).Motionärerna menar att skyddet för den personligaintegriteten inte är tillfredsställande i svensklagstiftning. Förutom att det saknas en samladpersonrättslagstiftning finns varken någonskadeståndsregel som generellt reglerar angrepp motden personliga integriteten eller någon särskildlagstiftning som förbjuder olovlig observation ochfotografering av enskilda personer när dessa trorsig vara skyddade från integritetskränkningar. Genomfolkrättsliga överenskommelser och inkorporeringenav , liksom de EG-rättsligaprinciper som följer av anslutning till EU,anser motionärerna att har anslutit sig tillprinciper som innebär att individen har vissagrundläggande rättigheter, som inte får inskränkasgenom nationell lagstiftning. Enligt motionärerna ärden personliga integriteten en sådan grundlägganderättighet, vilket innebär att en viss nivå påskyddet måste garanteras även i nationelllagstiftning. Frågan är enligt motionärerna hurskyddet för den personliga integriteten generelltsett kan förstärkas. Motionärerna anser att denuvarande svagheterna i skyddet för privatlivet tillstor del bör kunna avhjälpas med en modernteknikoberoende integritetsskyddslagstiftning. Deutesluter inte att en sådan lagstiftning kan behövakombineras med en förstärkning av det nuvarandegrundlagsskyddet, etiska normer och säkerhetsmässigaoch praktiska åtgärder, som på vissa områden kansketill och med kan ersätta lagstiftning. Enligtmotionärerna bör en utredning med bred inriktningsnarast tillsättas. Motionärerna menar att en förstautgångspunkt bör vara att bestämma var tyngdpunktenskall ligga när två motstående intressen kan sägasväga jämt. En central frågeställning i detsammanhanget är enligt motionärerna hur skyddet förden personliga integriteten skall utformas utan attbegränsa medborgarnas yttrandefrihet och insyn imyndigheternas beslut och ge betryggandevägledning för det framtida bruket av person-uppgifter. En andra utgångspunkt menar motionärernakan vara att den personliga integriteten inte alltidkan lämnas orubbad men att intrång, antingen detsker frivilligt eller av tvång, bör utgöraundantaget medan skyddet för integriteten alltid börvara huvudregel.I motion 1999/2000:T703 av m.fl. (c)hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enöversyn av 2 kap. RF (yrkande 12). Enligtmotionärerna är medborgarnas rätt till sitt egetprivatliv ett avgörande inslag i rättsstaten. Densnabba tekniska utvecklingen riskerar att urholkaden personliga integriteten och leda till ökadotrygghet menar motionärerna. De ser det som enviktig uppgift att genom olika åtgärder stärkaintegritetsskyddet för enskilda. Ett starkt skyddför offentlighetsprincipen förutsätter enligtmotionärerna också ett starkt skydd för denpersonliga integriteten. Motionärerna anser att enöversyn av 2 kap. regeringsformen bör göras för attklargöra avgränsningar med hänsyn till personligintegritet i ljuset av den tekniska utvecklingen.BakgrundDen grundläggande bestämmelsen om skydd för denpersonliga integriteten finns i 1 kap. 2 § tredjestycket regeringsformen där det sägs att detallmänna skall värna den enskildes privatliv ochfamiljeliv.