bet · GO01NU1 · 2000-11-30 00:00:00 — För det andra ställerpolicyn inte upp några kriterier för vad som är acceptabel miljöpåverkan,och för det tredje innebär den nya policyn ingen förändring i fråga om densekretess som omgärdar hela EKN:s verksamhet. En översyn av den nyamiljöpolicyn skall göras , påpekar motionärerna. Deanser dock att EKN:s - i deras ögon - frikostiga användning avhemligstämpeln gör det omöjligt att föra en debatt om hur policyntillämpas. För att möjliggöra en meningsfull utvärdering måste sekretessenhävas, åtminstone kring de projekt som EKN behandlat sedan miljöpolicyninfördes, menar motionärerna. De hänvisar till att det i Förenta staternahar gått att finna former för att offentliggöra information om aktuellaprojekt och vilka företag som erhållit exportkrediter och kreditgarantier.Motionärerna finner det märkligt att flera andra länder med en likartadsamhällsstruktur och likartat näringsliv som har ett betydligtöppnare system när det gäller exportkrediter och kreditgarantier änSverige. I EKN finns endast representanter från departement ochnäringsliv, konstaterar motionärerna vidare. De anser att det endast finnsen representant som kan sägas ha en viss folklig förankring, nämligen enutredningschef från . Någon insynfrån sida i EKN:s verksamhet finns inte, anför motionärerna ochföreslår att sammansättningen av skall ses över, så attdenna får en bredare folklig förankring.Vissa kompletterande uppgifterI propositionen sägs (s. 65) att EKN införde en särskildmiljöpolicy för garantigivning. Detta innebär bl.a. att EKN skall göra enmiljögranskning enligt vissa riktlinjer vid större exportprojekt med riskför påtaglig negativ miljöpåverkan. Vidare skall EKN verka för attexportföretagen uppmärksammar miljöfrågor och importlandets lagstiftningvid exportfinansiering. Miljöpolicyn skall, enligt uppgift frånUtrikesdepartementet, utvärderas . Vid behov kan policynkomma att få en mer strikt utformning. Detta avses också komma att framgåav regleringsbrevet för . är, enligt departementet, mycketaktivt i det internationella arbetet (främst inom EU och ) med attimplementera striktare miljökrav och miljöhänsyn. I propositionen nämnsatt EKN bistår regeringen i arbetet med miljöfrågor inom för attutveckla gemensamma riktlinjer för miljökrav vid exportfinansiering. Detär viktigt att miljöarbetet sker i internationell samverkan för attkonkurrensneutralitet mellan garantiinstituten skall kunna upprätthållas.I miljöarbetet innefattas även sociala aspekter. Vissa mindre projektmiljögranskas i de fall de bedöms ha en störremiljöpåverkan.Enligt är EKN inriktad på större öppenhet. för kommer frågan att tas upp. EKN tillgodosermiljöorganisationernas krav på ökad öppenhet i fler fall än tidigare.Samtidigt gäller att affärssekretessen måste hanteras på lämpligt sätt.För att komma till rätta med detta har EKN tagit initiativ till att detinom ram skall skapas en hemsida för att utbyta information medallmänheten avseende specifika projekt. Förslaget har diskuterats inomramen för miljöarbete. EKN kan i likhet med garantiinstitut i andrasmå länder inte offentliggöra information om specifika projekt, då det iså fall är mycket lätt att härleda vilket inhemskt storföretag som liggerbakom projektet. I större länder som är det svårare atthärleda vilket företag som ligger bakom ett projekt då det finns mångafler storföretag inom respektive bransch. Om det fanns en internationellkanal via skulle information om enskilda projekt kunnaoffentliggöras, utan att det skulle gå att härleda vilket eller vilkaföretag som ligger bakom projektet.Vad gäller styrelsens sammansättning är den, enligt ,vald utifrån önskemålet att få ledamöter som besitter en bred kompetensoch en god sakkunskap på området. Att utöka antalet ledamöter är inteaktuellt; snarare är strävan att minska det totala antaletstyrelseledamöter. Det anses mycket viktigt att behålla den fackligarepresentationen även framöver.KonsumentpolitikMarknadsdomstolen (40:1)PropositionenFör att förstärka omfördelas1,till nämnden från anslaget för Marknadsdomstolen.Regeringens bedömning är att genom nyttjande av sittanslagssparande kan bedriva sin verksamhet utan allvarligareinskränkningar. Anslagssparandet uppgick till för år1999.Regeringen beräknar anslaget för till 5,1 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Konsumentverket (40:2)är central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor.Verkets nytillträdda generaldirektör har getts i uppdrag avregeringen att omprioritera verksamheten så att de i budgetunderlagetaviserade verksamheterna som klassificeras som kärnverksamhet kangenomföras. anslag föreslås öka med 20 miljoner kronorengångsvis för genomförande av en av verketföreslagen IT-satsning. avsätts , för år samt för 6 miljoner kronor.Tidskriften skall finansieras med avgifter. Ambitionen är fullkostnadstäckning, vilket uppnåddes . Antalet prenumeranterminskade från 148 000 till 138 000 . Varuprovningpå uppdrag omfattar bl.a. hushållsapparater. Antalet varuprovningar harminskat något eller från 87 till 85 uppdrag.Nettointäkterna från varuprovningen har ökat med ca mellan åren1998 och 1999 och verksamheten uppvisade det sistnämnda året ett positivtresultat.Regeringen beräknar anslaget för till 93 miljoner kronor.MotionernaKonsumentverket bör renodla verksamheten och bli mer avgiftsfinansieratgenom att tillhandahålla tjänster som överensstämmer med konsumenternasefterfrågan, anförs det i motion 2000/01:N361 (m). Därmed föreslåsanslaget kunna minskas med 15 miljoner kronor.I motion 2000/01:N324 (kd) förordas att den av regeringen föreslagnaökningen med till skall begränsas till5 . En besparing på föreslås sålunda avmotionärerna. De menar att en del av dessa medel i stället skall tillförasanslaget till Konkurrensverket.Anslaget till bör minskas med , anförsdet i motion 2000/01:N366 (c). Motionärerna hänvisar till attCenterpartiet av hävd är restriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter. föreslår - med denna motivering -besparingar på sammanlagt ca på utgiftsområde 24Näringsliv. Av detta belopp avser det här aktuellaanslaget.Allmänna reklamationsnämnden (40:3)har till uppgift att pröva tvister mellankonsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster och andranyttigheter som tillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk, såkallade konsument-tvister, samt ge rekommendationer om hur tvister börlösas. Nämnden har erhållit tillfälliga tillskott . Myndigheten kommer att ställa personal till förfogande för detinformationscentrum för gränsöverskridande konsumentfrågor, Euroguichet,som enligt planer skall inrättas i /01. För attsäkerställa nämndens verksamhet på en i huvudsak oförändrad nivå tillförsnämnden, som tidigare nämnts, ett tillfälligt tillskott om 1,4 miljonerkronor för genom omdisponering från anslaget tillMarknadsdomstolen.Regeringen beräknar anslaget för till 16,7 miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförs det i motion 2000/01:N366 (c). Motionärerna hänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inom svenska myndigheter.Centerpartiet föreslår - med denna motivering - besparingar på sammanlagtca på utgiftsområde 24 Näringsliv. Av detta beloppavser det här aktuella anslaget.Fastighetsmäklarnämnden (40:4)ansvarar för registrering av och tillsyn överfastighetsmäklare enligt fastighetsmäklarlagen (1995:400) ochfastighetsmäklarförordningen (1995:1028), dvs. prövning av att den somregistreras som fastighetsmäklare har relevant utbildning, är lämplig ochuppfyller uppställda formella krav samt även i övrigt iakttar godfastighetsmäklarsed. Nämnden skall även föra talan i domstol samt spridainformation om god fastighetsmäklarsed.Regeringen beräknar anslaget för till 7,7 miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförs det i motion 2000/01:N366 (c). Motionärerna hänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inom svenska myndigheter.Centerpartiet föreslår - med denna motivering - besparingar på sammanlagtca på utgiftsområde 24 Näringsliv. Av detta beloppavser det här aktuella anslaget.Åtgärder på konsumentområdet (40:5)PropositionenDe nuvarande anslagen Stöd till konsumentorganisationer och Stöd tillkonsumentforskning slås fr.o.m. samman till ett nyttanslag, Åtgärder på konsumentområdet (40:5), och tillförs knappt 3,7miljoner kronor, så att anslaget kommer att uppgå till 10 miljoner kronor.Syftet med den verksamhet som finansieras under anslaget är bl.a. attbättre nå de grupper som vanligtvis inte nås av konsumentinformation itillräcklig utsträckning, t.ex. invandrare samt funktionshindrade barn ochungdomar. Fasta bidrag och projektstöd skall vidare ges till lokala ochnationella projekt som på olika sätt främjar en god konsumentpolitik,t.ex. till myndigheter och ideella organisationer för projekt ellerseminarier och workshops kring konsumentfrågor. Även kommuner skall kunnaansöka om medel för särskilda insatser som har bäring på konsumentområdet.Anslaget skall också kunna utnyttjas för forskningsprojekt inomkonsumentområdet.Regeringen beräknar, som nämnts, anslaget för till 10 miljonerkronor.MotionenKonsumentorganisationerna bör bedriva en verksamhet som i högre grad änför närvarande är självfinansierad, anförs det i motion 2000/01:N361 (m).Därmed anses besparingar kunna ske på anslaget - med år2001 och med följande år. Den mest angelägna delen avverksamheten, som inte får utsättas för besparing, är den verksamhetsgrensom är inriktad på att nå de grupper som vanligtvis inte nås avkonsumentinformation, t.ex. invandrare samt funktionshindrade barn ochungdomar, anser motionärerna.Bidrag till miljömärkning av produkter (40:6)PropositionenFör att förstärka avses 800 000 kromfördelas till nämnden från det här aktuella anslaget. Regeringensbedömning är att verksamheten för kan bedrivas med det föreslagnaanslaget.Regeringen beräknar anslaget för till 3,8 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Verket för innovationssystemAnslaget Förvaltningskostnader (26.1)PropositionenAnslaget är nytt och finansierar förvaltningskostnaderna vid det nybildadeVerket för innovationssystem (). Verket skall påbörja sinverksamhet och överta dels den FoU-finansierandeverksamheten från , dels verksamheten som bedrivs avKommunikationsforskningsberedningen (KFB), dels delar av verksamheten frånRådet för arbetslivsforskning (). Myndighetens främsta uppgift bliratt stärka innovationssystemet genom att främja forskning och utvecklingför näringslivets och offentliga sektorns behov inom områdena teknik,kommunikationer och arbetsliv. Kunskapsöverföring till näringslivet ochandra avnämare är en viktig uppgift. Särskild uppmärksamhet skall riktasmot de små och medelstora företagens behov. Myndigheten skall ocksåbedriva viss utredningsverksamhet till stöd för sin egen verksamhet.Regeringen redogör närmare för den nya myndighetens verksamhet iproposition 2000/01:3 om forskning och förnyelse.Regeringen beräknar anslaget för till 111,9 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Anslaget Forskning och utveckling (26:2)PropositionenAnslaget är nytt och finansierar insatser för forskning ochutveckling. Inriktningen för de närmaste årens verksamhet beskrivs iproposition 2000/01:3 om forskning och förnyelse. Under anslaget harberäknats lägst för insatser inom det miljötekniskaområdet. Anslaget disponeras i sin huvuddel av . Det bör ankomma påregeringen att besluta om den närmare fördelningen av medlen.Regeringen beräknar anslaget för till 1 005,9 miljoner kronor.Regeringen begär vidare bemyndigande att låtastaten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd tillforskning och utveckling som innebär utgifter om högst 900 miljoner kronorunder och sammanlagt högst under åren2003-2006.Inga motioner har väckts på detta område.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet har yttrat sig till utbildningsutskottet överproposition 2000/01:3 om forskning och förnyelse jämte motioner i yttrande2000/01:NU1y - avvikande mening (m). behandlar ärendet den 12december 2000.Företrädare för , , har tillutskottet framfört farhågor för att den verksamhet som institutet bedriverskall komma att hamna i ett oklart läge mellan den verksamhet som Verketför näringslivsutveckling respektive Verket för innovationssystem skallsvara för. SIQ anser att den nuvarande modellen med ett delathuvudmannaskap, där regeringen/staten och intressentföreningen utserledamöterna i , skall bibehållas och att det statligaanslaget även skall ha karaktär av basfinansiering. Förnärvarande är det statliga bidraget per år.Beredning av regleringsbrev för och anslaget Forskning ochutveckling pågår inom och beslut fattas efterriksdagens beslut . Enligt uppgift är inriktningen atti så stor utsträckning som möjligt undvika detaljstyrning iregleringsbrevet och i stället överlåta åt myndigheten att inom ramen försitt uppdrag göra de avvägningar mellan olika insatser som bedömslämpliga. Ett tyskt utredningsinstitut, , gjorde på uppdrag avNUTEK en utvärdering av SIQ:s verksamhet. I rapporten från institutetredovisades ett mycket positivt omdöme om SIQ:s verksamhet. Detta kommer,enligt uppgift, att beaktas av och Vinnova.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv. Därefter behandlas en fråga om somaktualiserats i en motion.Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 NäringslivUtskottet ansluter sig till regeringens allmänna syn på utformningen avnäringspolitiken. Regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 24Näringsliv är beräknade med utgångspunkt däri. Utskottet kommenterar i detföljande vissa av de här aktuella områdena. I den tidigare redovisningenhar under berörda rubriker lämnats vissa kompletterande uppgifter, tillvilka utskottet hänvisar.Beträffande förvaltningsanslaget till Verket för näringslivsutveckling ochanslaget Näringslivsutveckling har besparingar föreslagits i två motioner.Vidare har en utförsäljning av de regionala ALMI-bolagen förordats i enannan motion. Synpunkter på den nya myndighetens verksamhet har framförtstill utskottet, vid uppvaktningar och i skrivelser, av olika intressenter.Statssekreterare , , och tillträdandegeneraldirektören för det nya verket har därefter var försig informerat utskottet om det nuvarande arbetsläget.Utskottet vill erinra om vad som anfördes i riksdagsbeslutet omen ny organisation inom näringspolitiken (prop. 1999/2000:71, bet.1999/2000:NU17). Utskottet delade regeringens bedömning att statensåtgärder för att främja fler och växande företag är svåra att överblickapå grund av mångfalden av aktörer och aktiviteter samt den otydligaansvarsfördelningen med delvis överlappande uppgifter. Det är angelägetatt underlätta för blivande och befintliga företagare genom ökadsamordning och renodling av de företagsfrämjande aktiviteterna. Utskottetsåg de aktuella förslagen som inledningen av ett förändringsarbete påcentral nivå för att förbättra styrning av statliga insatser ochallokering av medel.Den information som utskottet fått från har försäkratutskottet om att de farhågor som uttryckts från olika håll och som rörtsådant som risk för centralisering, undanträngande av andra aktörer ochsammanblandning av beställar- och utförarroller inte har något fog. Enligtvad utskottet erfarit kommer det klart att anges att de insatser somVerket för näringslivsutveckling gör skall utgå från företagens ochföretagarnas behov. Verket skall utveckla sin beställarroll genom attutnyttja andra aktörers kompetens. Verksamheten skall kontinuerligt följasupp och omprövas. Verket skall vidare främja ökad samordning mellanstatliga aktörer inriktade på företagsutveckling och regional utvecklingsamt komplettera och stärka verksamhet som bedrivs av andra aktörer mednärings- eller regionalpolitisk inriktning. Verket skall särskilt samverkamed Verket för innovationssystem och . Verkets uppgifter och olika villkor för verksamheten kommer attframgå av den instruktion som regeringen fattar beslut om. Närdet gäller frågan om styrelser för det nya verket och för anserutskottet att det är viktigt att dessa består av kunniga och kompetentaledamöter, varvid näringslivserfarenhet bör tillmätas stor betydelse.Utskottet finner det också viktigt att framhålla att den ändradeorganisationsstrukturen inte på något sätt innebär en förändring av vardet övergripande ansvaret för näringspolitiken ligger. Det är regeringensom även framöver har den centrala näringspolitiska rollen. Direktiv förmyndighetens verksamhet kommer att på sedvanligt sätt lämnas iregleringsbrev, vilket kommer att utfärdas av regeringen efter riksdagensbeslut den 14 december 2000.Från olika håll har framförts synpunkter på att det hade varit lämpligtatt avvakta med bildandet av Verket för näringslivsutveckling medhänvisning till det utrednings- och beredningsarbete som pågår, framförallt på det regio-nalpolitiska området. Den regionalpolitiska kommitténhar lämnat sitt slutbetänkande (SOU 2000:87). Även denparlamentariska regionkommittén (PARK) har redovisat sittslutbetänkande Regionalt folkstyre och statlig länsförvaltning (SOU2000:85). Båda dessa betänkanden är nu föremål för beredning, ochregeringen väntas redovisa sina ställningstaganden i propositioner underår 2001. , som har haft i uppdrag att se över detstatliga exportfrämjandet som svarar för, har också nyligenpresenterat sitt betänkande Expert på export? (SOU 2000: 102). Översynenskulle, enligt direktiven, bl.a. omfatta regionala närvaro iSverige. Betänkandet kommer att bli föremål för sedvanlig beredning.Det kan således anföras skäl för att avvakta med inrättandet av den nyamyndigheten. Enligt utskottets mening är dock skälen för att inrättamyndigheten starkare. Bildandet av myndigheten ingårsom en del av ett förändringspaket rörande myndighetsstrukturen på detnäringspolitiska området. Inrättandet av de båda andra myndigheterna -Verket för innovationssystem och kan inte fullföljas som planerat om inte Verket förnäringslivsutveckling också inrättas . Det är, enligtutskottets mening, viktigt för effektiviteten i näringspolitiken att denbeslutande förändringsprocessen kommer i gång. Utskottet vill betona attdet rör sig om en process, vilken bör innefatta återkommandekontrollstationer. Regeringen bör fortlöpande lämna utförligaredovisningar till om utvecklingen.Utskottet vill också - när det gäller anslaget Näringslivsutveckling -något beröra frågan om industriella utvecklingscentrum (IUC). IUC ärfristående aktiebolag med näringslivet som majoritetsägare, varvid små ochmedelstora företag utgör merparten. Fackföreningar och kommuner finns oftaockså med i ägarkretsen. Verksamheten är fokuserad på industriell ochregional tillväxt genom affärsmässiga utvecklingsprojekt inom områdenakompetens, produkter, processer och teknik. IUC-verksamheten är, enligtutskottets mening, en typ av näringspolitisk åtgärd som förefaller varaväl avpassad till de krav som de berörda småföretagen ställer. Varjeframgångsrik IUC-etablering vilar, enligt konceptet, på initiativ ochengagemang underifrån, dvs. såväl analysarbetet som själva bildandet avett IUC har drivits av de berörda företagen själva.Utskottet anser att det är viktigt att staten även framöver på olika sättkan stödja den verksamhet som IUC bedriver. Enligt vad utskottet erfaritkommer Verket för näringslivsutveckling att få i uppgift att varasamordnare på nationell nivå av den statliga upphandlingen av vissaverksamheter vid IUC. I budgetpropositionen sägs följaktligen, somtidigare redovisats, att myndigheten skall överta ansvaret för attbeställa tjänster inom ramen för det s.k. UPA-uppdraget från IUC-nätverkenoch att det bör vara en uppgift även för Verket för innovationssystem attmedverka i finansieringen. Utskottet vill betona att den typ av underifrånoch regionalt initierad verksamhet som IUC representerar är ett värdefulltinslag i näringspolitiken.En annan fråga som utskottet vill uppmärksamma är vilket stöd Verket förnäringslivsutveckling framöver skall lämna till den verksamhet som bedrivsvid regionala och lokala resurscentrum för kvinnor runt om i landet. Iföregående års anslagsbetänkande 1999/2000:NU1 behandlade utskottetspeciellt frågan om Nationellt resurscentrum för kvinnor (NRC), vilkettidigare bedrivits i projektform vid . Från och med år 2000integrerades denna verksamhet i ordinarie verksamhet, och NUTEKtillfördes för ändamålet. Utskottet förutsatteatt detta inte skulle försvaga arbetet med att främja kvinnors företagandeoch menade att det på ett tydligt sätt borde framgå av regleringsbrevetatt den verksamhet som bedrivits inom ramen för NRC skall fortsätta inomNUTEK:s ordinarie verksamhet. Enligt vad utskottet erfarit är avsiktenfrån det nya verkets sida att stöd även fortsättningsvis skall ges till deregionala och lokala resurscentrumen och att en inom verket central gruppmed ansvar för jämställdhetsfrågor skall följa arbetet. Detta kommer,enligt uppgift, att framgå av regleringsbrevet. Utskottet vill framhållabetydelsen av att det viktiga arbete som resurs-centrumen bedriver inteskall ges sämre förutsättningar än för närvarande.I anslutning till Verket för innovationssystem och den verksamhet somverket skall bedriva vill utskottet något beröra en speciell fråga.Företrädare för , , har, som tidigareredovisats, framfört sina farhågor för att den verksamhet som institutetbedriver skall hamna i ett oklart läge i förhållande till de båda nyamyndigheterna och Verket för näringslivsutveckling. Utskottetanser att den typ av verksamhet som SIQ bedriver är viktig ur ettnäringspolitiskt perspektiv. Likaså menar utskottet att formen förverksamheten, som karakteriseras av att företag, organisationer ochförvaltningar samverkar, har en effektiv utformning. Utskottet ser detdärför som angeläget att verksamheten även i fortsättningen skall kunnaerhålla statligt stöd för sin basfinansiering.Beträffande det nya har det i tvåmotioner framställts krav på att myndigheten skall lokaliseras tillÖstersund. Som tidigare redovisats har regeringen beslutat attinstitutet skall ha sitt säte i - motionerna är därmedtillgodosedda.I motion 2000/01:N366 (c) föreslås besparingar på 13 olika anslag somsammantaget uppgår till . Motivet sägs vara attCenterpartiet av hävd är restriktivt med att öka byråkratiseringen inomsvenska myndigheter. Vid granskning av vilka anslag som valts ut för denföreslagna besparingen får utskottet dock intryck av att urvalet har skettmer eller mindre slumpmässigt och inte utifrån en strävan att minskabyråkratin. Det anslag som får svara för den största delen av besparingen- - är anslaget till geologiska undersökningför miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. Regeringen har för dettaanslag föreslagit en ökning med just , beroende på att 9anläggningar kommer att miljösäkras slutligt efter utslag imiljödomstol. Denna typ av verksamhet kan knappast betecknas som ökadbyråkratisering. En annan anmärkningsvärd omständighet är att det i dennämnda motionen föreslås en minskning av anslaget till Konkurrensverketmed . I en annan i det här betänkandet aktuell motion,1999/2000:N52 (m, kd, c, fp), där förste motionären bakom motion2000/01:N366 (c) ingår som en av motionärerna, föreslås nämligen attKonkurrensverket skall ges en starkare ställning. Ytterligare ettpåpekande kan göras om besparingsförslagen i den sistnämnda motionen. Detgäller den förslagna minskningen av anslaget till Patentbesvärsrätten på664 . Rättens verksamhet är dock helt avgiftsfinansierad, vilketinnebär att en minskning av anslaget inte skulle ge någon besparing påstatsbudgeten, utan innebära en sänkning av de avgifter som tas ut avPatent- och registreringsverket för att täcka rättens verksamhet.När det gäller , som föreslås få ökade medel i tremotioner och minskade medel i en annan motion, konstaterar utskottet attregeringen föreslår en ökning av anslaget till med 5miljoner kronor för . Detta ställer sig utskottet bakom. Vidarevill utskottet erinra om det beslut som fattat medanledning av regeringens konkurrenspolitiska proposition (prop.1999/2000:140, bet.