bet · GN01UU11 · 2000-03-09 00:00:00 — Mänskliga rättigheter m.m. - länder,områden och enskilda folkDetta betänkande behandlar huvudsakligenmotionsyrkanden som rör frågor om mänskligarättigheter i enskilda länder, områden eller folk.Betänkandet behandlar även andra frågor - t.ex.speciella miljöfrågor - i ett MR-perspektiv.Regeringen har tidigare i skrivelser (Mänskligarättigheter i svensk utrikespolitik - skr.1997/78:89 och Demokrati och mänskliga rättigheter iSveriges utvecklingssamarbete - skr. 1997/98:76)konstaterat att demokrati och mänskliga rättigheterär både mål och medel i utvecklingsprocessen.Demokrati som biståndsmål har funnits sedan mångaår, men först efter det slut har ettmetodarbete på allvar utvecklats inomutvecklingssamarbetet i syfte att främjademokratisering. har de mänskligarättigheterna, såsom de formuleras i deinternationella konventionerna, kommit alltmer ifokus. De utgör en värdegrund för världens stateroch folk. En viktig uppgift för såväl FN:sgeneralförsamling som är attuppmärksamma och granska missförhållanden i enskildaländer vad avser respekten för de mänskligarättigheterna. Det kan konstateras att arbete alltmer kommitatt förskjutas från normbildande till övervakandeverksamhet. Utskottet noterar att i sitt senaste betänkande krävt attEU överger dagens fragmenterade MR-politik ochersätter den med ett gemensamt heltäckande programför mänskliga rättigheter som omfattar allapolitikområden.I de svenska samarbetsländerna i , ochLatinamerika har demokratin i vissa länder vunnitett allt starkare fäste, även om institutionernaalltjämt är relativt svaga. Många av ledarna i dessaländer är folkvalda men det folkliga förtroendet fördemokratiska institutioner är i flera fall dåligt.Den extrema fattigdomen som råder på många håll ivärlden är det främsta hindret för varaktig fred ochför konsolidering av demokratin.Många av de svenska biståndsländerna har genom sinanslutning till konventionerna om de mänskligarättigheterna åtagit sig att uppfylla de ekonomiskaoch sociala rättigheterna.I Europeiska unionens årsrapport (1998/99) om demänskliga rättigheterna konstateras:På världskonferens om demänskliga rättigheterna i gav detinternationella samfundet åter uttryck för sinövertygelse att alla mänskliga rättigheter ärallmängiltiga, odelbara, ömsesidigt beroende och medett inbördes sammanhang. Unionen stöder helt dennaprincip. Den uppdrar till alla regeringar att genomskyddande och främjande åtgärder på alla politiskaområden tillse att alla mänskliga rättigheter blirverklighet för alla. bekräftadeockså åter att skydd till och främjande av demänskliga rättigheterna är en legitim angelägenhetför det internationella samfundet. Unionen å sinsida främjar de mänskliga rättigheterna i sinabilaterala förbindelser med tredje land och tar uppbrott mot de mänskliga rättigheterna var de än ägerrum. Unionen är, medan så sker, också medveten omatt en politik för de mänskliga rättigheterna börjarhemma.1. RysslandI motion 1999/2000:U605 (mp) anförs att allvarligabrott mot de mänskliga rättigheterna begås iRyssland. Motionärerna tar upp det enskilda falletAlexander Nikitin, som den 7 februari 1996arresterades i och anklagades förspionage och förräderi. Enligt den federalasäkerhetstjänsten skulle Nikitin ha röjt hemligamilitära uppgifter bl.a. till den norskamiljöorganisationen bakgrund av bristen på respekt för de mänskligarättigheterna i begär motionärerna attregeringen agerar internationellt för att falletNikitin skall komma till en snar lösning i enlighetmed de åtaganden som gjort vidundertecknandet av FN:s samt sommedlem i och motion 1999/2000:U639 (kd) framhålls att demänskliga rättigheterna kränks runt om ivärlden trots att FN:s allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna funnits . Utan demänniskorättsorganisationer och enskilda människorsom med fara för egen säkerhet fört kampen för demänskliga rättigheterna vidare skulle långt mindreha uppnåtts än vad som är fallet i dag.Motionärerna menar att av många betraktareses som ett samhälle i upplösning, där kriminellakrafterna alltmer tar över. Många medborgare lever imisär. I den pressade situation som råder letarmånga efter syndabockar. Antisemitismen har aldrigvarit utrotad i och har olikaantisemitiska strömningar och organisationer fåttallt starkare fotfäste.Mot allt detta har vissa medlemmar i reagerat i ett skriftligtuttalande och manat den och Dumanatt stärka sin lagstiftning mot rasism, antisemitismoch främlingsfientlighet. De uppmanar också tillsträngare tillämpning av de lagar som finns, när detgäller skyddet av de mänskliga rättigheterna.Under de senaste tio åren har 1 miljon judarutvandrat till från det forna Sovjet.Tidigare var skälen för utvandringen varierande. Manhar önskat bättre ekonomiska förutsättningar, bättreframtidsutsikter och ett bättre liv. I en del fallhar det funnits antisemitisk förföljelse som ettskäl. är det genomgående antisemitism ochrädsla för barnens säkerhet som anges som skäl.Åtminstone ett tjugotal judiska familjer har söktasyl i och fått avvisningsbeslut. Man menarfrån den svenska invandrarmyndighetens sida attregeringen i inte stöder den uppblossandeantisemitismen.Motionärerna anser i yrkande 5 att måste taett samlat grepp och se över den situation som deasylsökande befinner sig i och att en bedömning börgöra beträffande judarnas situation i innanavvisning sker.Utskottets övervägandenSedan 1993 har i hållits flera allmänna ochfria val till såväl federationsförsamlingen som tillden ryska presidentposten. Samtliga regionala ledareinnehar sina ämbeten i kraft av mandat erhållna iregionala val. Inget fall av systematiskt ochorganiserat valfusk i större skala har rapporterats.Enligt den ryska konstitutionen finnas det enkommissionär för mänskliga rättigheter, som sorterarunder . Kommissionärens möjligheter att bidratill att ge enskilda rätt mot ryska myndigheter ärännu svår att bedöma. Utöver Dumans kommissionärfinns inom presidentadministrationen en särskild MR-kommission.Den omfattande samhällsomvandlingen i Rysslandinnebär stora ekonomiska och sociala påfrestningarför folkflertalet. Genom den finansiella ochekonomiska krisen blev problemen akuta. Mycketåterstår att åtgärda för att lösa problemen i denryska ekonomin. Enligt uppgick arbetslösheten1999 till . finns dock storapotentiella oljeinkomster liksom betydande mänskligaresurser att tillgå. Det kan också konstateras attdet finns stora skillnader i ekonomisk potential ide olika delarna av federationen. Situationen påområdet politiska mänskliga rättigheter har dockinte påverkats nämnvärt av den politiska ochekonomiska kris som genomgått.Kapitalflykt har blivit ett av de tydligastetecknen på den ryska oförmågan att skapa enfungerande marknadsekonomi. Makroekonomiskinstabilitet och institutionella svagheter, bl.a.bristen på förtroende för det inhemska banksystemet,har fått individer och bolag att flytta sinatillgångar utomlands. De ökande sociala klyftorna ispåren av en försvagad ekonomi upplevs av många somdet största problemet för i dag.Den institutionella krisen i uttrycker sigockså i ett stigande missnöje bland de regionalaryska makthavarna mot de federala politikernasoförmåga att främja en positiv ekonomisk utveckling.Som en följd av detta har i praktiken endecentralisering av den politiska makten i Rysslandägt rum.Utskottet menar att konflikten i geranledning till stor oro. Den humanitära situationeni har betecknats som en kris i en kris.Redan innan kriget inleddes fungerade elementärafunktioner såsom sjukvård, utbildning ochvattenförsörjning, mycket bristfälligt. Kriget harförvärrat situationen ytterligare.Från den ryska ledningens sida framhålls attRysslands militära agerande i motiverasav att krigsherrar agerat med bombdåd ochkidnappningar och skapat en situation av allmänlaglöshet.Utländska journalister liksom representanter förHuman Rights Watch har rapporterat om plundring ochsummariska avrättningar som ägt rum under det ryskaintåget i Groznyj.Utskottet menar att den ryska ledningen borde söktlösa situationen i i samverkan med detinternationella samfundet i stället för att hävdaatt konflikten är en inre rysk angelägenhet.Bombräderna och artilleribeskjutningen mottjetjenska byar och städer är i sig själva brott motbland annat . bör ocksåuppmanas att fullfölja de åtaganden landet gjort omskydd för mänskliga rättigheter vid väpnadekonflikter, t.ex. den alleuropeiskasäkerhetsorganisationen uppförandekod och deförpliktelser om respekt för de mänskligarättigheterna som medlemskapet i Europarådetinnebär.Ryssland har ratificerat men harinte tillräckliga resurser för dess implementering.Situationen på landets barnhem är besvärlig ochungdomsbrottsligheten har ökat oroväckande undersenare år. Även situationen i fängelser ochinterneringsläger är allvarlig, vilket bl.a.resulterat i en alltmer ökad spridning av TBC.Yttrande- och mediefrihet respekteras i stort setti . Öppenhet och pluralism råderäven om många tidningar, främst på landsorten,är beroende av statsbidrag och stöd frånregionala politiska och finansiella intressen. Undersenare år har mäktiga finansiella/politiskagrupperingar skaffat sig kontroll över landetsledande medier. Bedömningen har gjorts att mycket fåtidningar och ännu färre TV-kanaler försöker attbedriva en opartisk nyhetsjournalistik.Det finns ett stort antal MR-organisationer iRyssland och det förekommer inga uppgifter om attstatsmakten systematiskt söker hindra derasverksamhetBland de mer framträdande organisationerna som ägnarsig åt MR-frågor finns "Memorial", forHuman Rights, samtRysslands soldatmödrar.Fallet åtalades för landsförräderi ochspioneri efter att 1995 ha publicerat en rapport ommiljösituationen inom marinen.Utskottet, som tidigare behandlat fallet Nikitin,välkomnar med tillfredsställelse att AlexanderNikitin frikändes . Den ryskafederala säkerhetstjänsten som drivit åtalet haröverklagat domen men där är osäkert om målet kommeratt tas upp i högre instans.Motion 1999/2000:U605 (mp) anses därmed besvarad.Asylsökande judarUtskottet menar att antisemitiska stämningar harviss utbredning i och även i andra av def.d. Det finns exempel på hurrättsvårdande organ i eftersatt sin pliktatt ingripa mot diskriminering, vilket ofta kanförklaras med att rättssystemet alltjämt överlag ärsvagt utvecklat. En huvudambition vid Sverigessamarbete med bl.a. är att stärkauppbyggnaden av rättsväsendet och de demokratiskainstitutionerna så att de uppfyller de krav somställs av och menar vidare att det är principielltviktigt att den svenska flyktingpolitiken sätterskyddsbehovet i centrum. Asylrätten upprätthållsgenom en noggrann individuell prövning av varjeasylansökan, där åberopade asylskäl är avgörande.Politiken på detta område måste vara och kriteriernaför uppehållstillstånd skall vara lika för alla. enskilda fall där omständigheterna är sådana attskyddsbehov föreligger skall uppehållstillståndbeviljas.Utskottet har inhämtat att beviljadesett 25-tal ryska medborgare uppehållstillstånd iSverige, varav nio bedömdes varakonventionsflyktingar och därför beviljades asyl.Tre personer beviljades tillstånd som i övrigtskyddsbehövande. De svenska myndigheternaregistrerar inte asylsökande efter etnisktillhörighet. Erfarenhetsmässigt gäller dock att enmajoritet av bifallsbeslutet avser ryska judar.Med vad ovan anförts anses motion 1999/2000:U639(kd) yrkande 5 besvarad.2. VitrysslandI motion 1999/2000:U626 (c) konstateras att genommedlemskapet i EU har givits reellamöjligheter att påverka unionens agerande iinternationella forum samt hela unionens utrikes-och säkerhetspolitik. Detta medför visserligen ennågot begränsad handlingsfrihet, men får inte ledatill att vi passivt avvaktar vad andra länder gör,inom EU, och Europarådet.Enligt motionärernas yrkande 1 bör aktivtarbeta för att de omfattande kränkningarna av demänskliga rättigheterna i uppmärksammasi internationella forum. Särskilt bör arbetaför att FN:s kommission för mänskliga rättigheterinleder en granskning och dokumentation av övergreppmot mänskliga rättigheter i . Inför nästasession med FN:s kommission för mänskligarättigheter bör verka för ett tydligareställningstagande från kommissionens sida vad gällerVitryssland (yrkande 2).Enligt konstitution skall parlamentetstalman interimistiskt ta över som statschef dåpresidentens mandat löper ut. Sedan den 21 juli 1999är alltså, med detta synsätt, talman landets laglige statschef men hartvingats lämna landet och tagit sin tillflykt tillLitauen. Ett viktigt steg för att stärka dedemokratiska krafterna i är att inledakontakter med det enda lagliga parlament som finns,och med dess talman. För att inleda parlamentariskakontakter, bör därför Semjon Sjaretskij inbjudastill (yrkande 3).Vidare föreslår motionärerna att , främstinom EU och FN, bör verka för vidgadeinternationella sanktioner mot det vitryskaledarskapet (yrkande 4). Sanktioner och skärptarestriktioner på regimens resande får dock inte ledatill att det vitryska folket isoleras. Mot denbakgrunden bör , främst i EU, verka för engenerös attityd till mottagande av ej regimtrognavitryska medborgare och stöd till de grannar tillVitryssland som tar emot dem (yrkande 5).Enligt yrkande 6 har genom det ekonomiskaoch politiska samarbetet samt unionsförberedelsernastörre möjligheter än de flesta länder att påverkautvecklingen i . Det är angeläget att detinternationella samfundet utnyttjar kontakterna medRyssland för att påverka skeendet i Vitryssland.Även i motion 1999/2000:U803 (m) konstateras attsituationen i är utomordentligtallvarlig. Landet är odemokratiskt. PresidentAlexander har diktatorisk makt.Presidentdekret kan gälla som lag. Presidenten drevigenom konstitution på ettkonstitutionsvidrigt sätt. Den lagstiftandeförsamlingen har inte utsetts genom val ochdomarkåren är inte oberoende. Mänskliga rättigheterrespekteras inte och yttrandefriheten är begränsad.Personer som är aktiva i oppositionen försvinnereller skräms till tystnad. Motionärerna menar attdet behövs långtgående stödinsatser för att stärkaden demokratiska processen (yrkande 1).Utskottets övervägandenUtskottet har i olika sammanhang uttryckt oro överdet försämrade läget för demokrati och mänskligarättigheter i . Situationen har gradvisförsämrats och stora bristerförekommer vad gäller rättssäkerhet, press- ochyttrandefrihet. har både bilateralt ochgenom EU gjort flera tydliga markeringar mot devitryska brotten mot de mänskliga rättigheterna.Utrikesministern har bl.a. uppmanat den vitryskaregimen att inleda en dialog med oppositionen,frige fängslade oppositionella och inledaefterforskningar kring försvunnaoppositionspolitiker. Från svensk sida finnsfortfarande en beredskap att utveckla samarbetet medVitryssland, när de ekonomiska och politiskaförutsättningarna föreligger.Utskottet vill understryka vikten av att Sverigetillsammans med internationella organisationerförsöker påverka regimen i för att förbättrasituationen vad gäller de mänskliga rättigheterna.Sverige har i EU gjort flera tydliga markeringar omden demokratiska situationen i ochkommer fortsättningsvis att verka för att devitryska MR-överträdelserna tas upp i FN och för mänskliga rättigheter.Svenska institutet stöder, genom UNDP i , tvåprojekt med direkt anknytning till mänskligarättigheter. Vidare ger stöd till i genom dess s.k. rådgivnings- ochövervakningsgrupp. uppfyller inte dekrav på demokrati och respekt för mänskligarättigheter som ställs för medlemskap i stöder dock samarbete medenskilda organisationer och företrädare för medier iVitryssland. Utskottet vill också understryka attsenast i betänkande 1999/2000:UU1 konstaterades attden svenska diplomatiska bevakningen av Vitrysslandsker genom sidoackreditering från . En direktsvensk representation i vore att föredraoch en sådan borde inrättas, ansåg utskottet, näromständigheterna så medger. Utskottet menar attupprättandet av ett honorärkonsulat i är ettsteg i riktning mot mer fullödig diplomatiskrepresentation, bl.a. som stöd till de svenskafrivilligorganisationer som bedriver arbete iVitryssland.Med vad ovan anförts anses motion 1999/2000:U626 (c)yrkandena 1 och 2 besvarad.Utskottet konstaterar att EU och anser attupplösningen av den 13:e högsta sovjeten iVitryssland skett på ett icke-konstitutionellt sättoch att detta var ett viktigt skäl till att EU:srelationer till försämrats sedan mittenav . Formellt är detta parlament det endalagliga vitryska parlamentet.En dialog mellan regering och opposition harinletts med stöd av och målet är att hitta enkompromiss som leder ut ur det nuvarandekonstitutionella dödläget. stöder att föra denna dialog framåt.Utskottet menar att ett ökat besöksutbyte är viktigtoch att en isolering inte främjar utvecklingen iVitryssland.Med vad ovan anförts anses motion 1999/2000:U626 (c)yrkande 3 besvarad.EU:s utrikesministrar har gjort fleragemensamma uttalanden om situationen i Vitryssland,bl.a. har man betonat vikten av att det vitryskafolket får en möjlighet att uttrycka sig i politiskaoch konstitutionella frågor. EU:s policy är förnärvarande att alla bilaterala kontakter mellan EUoch på ministernivå skall ske genom EU:sordförandeskap.Utskottet menar att det är viktigt att tydliggörade brott mot de mänskliga rättigheter som äger rum iVitryssland och att ett utökat samarbete med dedemokratiska organisationerna och oppositionen ärdet bästa sättet att komma framåt. Sanktioner böranvändas med stor försiktighet. Fortlöpandekontakter på tjänstemannanivå är viktiga för attundvika en isolering av . Den roll somländer i omedelbara närhet - främstPolen och - kan spela bör utrönas. Beroendepå den fortsatta utvecklingen kan det inte uteslutasatt vissa andra åtgärder kan bli aktuella gentemotden vitryska regimen. I samband med Vitrysslandsagerande i den s.k. residenskrisen (ett antalländers ambassadresidens i beordrades med kortvarsel att evakueras) gällde under en periodvisumrestriktioner för högre vitryska tjänstemän.Med vad ovan anförts anses motion 1999/2000:U626 (c)yrkande 4 besvarad.Utskottet har inhämtat att , inom ramen förutvecklingssamarbetet med , skapat fleramöjligheter för oppositionella vitryssar att besökaSverige. stöder t.ex. genom Forum Sydkontakter mellan svenska och vitryska enskildaorganisationer. Intresset från svensk sida har varitmycket gott och många kontakter på gräsrotsnivå harknutits. En fortsättning på projektet kommer attövervägas. har över 200 vitryskajournalister med Sida-öst eller Tacisfinansieringgenomgått kurser vid högskolan i . Planerfinns även på att bjuda in företrädare för denorganiserade vitryska oppositionen till Sverige.Sverige stöder också andra bilaterala projekt medanknytning till demokrati och mediefrihet iVitryssland, och det finns en beredskap för ettutökat samarbete om de politiska och ekonomiskaförutsättningarna ändras. Sida-finansierade kurserhar genomförts i för vitryska journalisteroch Sida genomför även projekt inom områdena lokaltsjälvstyre och lantmäteri i . Därtilldelfinansierar Sida den vitryskamedborgarrättsrörelsen Charta 97:s Brysselkontor.Utrikesministern har mött svenskafrivilligorganisationer för att diskutera hur mangemensamt kan agera för att främja respekten förmänskliga rättigheter och återinförande av demokratii . Vitryska oppositionspolitiker harnyligen besökt på inbjudan av administrerar projektetPartnerskap för kultur med särskilda medel avsattaför stöd till demokratiska krafter i Vitryssland.Vidare har institutet genom UNDP gett stöd till tvåprojekt med direkt anknytning till MR. Ett projekthar gällt utgivning av skolböcker om de mänskligarättigheterna för spridning i vitryska skolor, ettannat tryckning och spridning av grundläggandedokument om MR från FN, och Europarådet.Regeringen ger sitt fulla stöd till närvaroi , vars mandat bl.a. omfattar främjande avdemokratiska institutioner och övervakning avVitrysslands åtaganden inom . En central uppgiftunder blir att verka för genomförande avfria och rättvisa parlamentsval i slutet av året.Motionerna 1999/2000:U626 (c) yrkande 5 och1999/2000:U803 (m) yrkande 1 får därmed ansesbesvarade.Utskottet konstaterar att upprepade gångertill framfört oro över MR-situationen iVitryssland. Det är fortfarande oklart vilken typ avstatsförbund som kommer att bli resultatet av detnya unionsfördraget mellan och Vitryssland.För närvarande verkar det mesta tala för attstaternas verkställande maktstrukturer förblirseparata och att och förblirsuveräna stater. Utskottet menar att åtgärder sominnebär uppgivande av någotdera landets suveränitetmåste ha en demokratisk förankring.Motion 1999/2000:U626 (c) yrkande 6 får därmed ansesbesvarad.3. /2000:U636 (kd) tar upp situationen iKosovo. Trots att ett fredsavtal mellan Nato, denjugoslaviska regeringen och den kosovoalbanskabefolkningen föreligger beskrivs situationen somkritisk. Motionärerna framhåller i yrkande 1 viktenav att albaner, serber och andra etniska grupper nuges möjlighet att återvända till sina hem och återkunna leva sida vid sida. och detinternationella samfundet måste verka för attåterupprätta ett multietniskt Kosovo.Kosovo behöver även omvärldens stöd för att byggaupp ett demokratiskt system, och regeringen bör i FNoch EU verka för att det hållsallmänna val (yrkande 3). Vidare är det enförutsättning för att skapa en varaktig fred att deansvariga för folkmorden straffas. I yrkande 4 krävsatt verkar för att krigsförbrytare ställsinför rätta och för att politiska fångar släppsfria. I den FN-ledda administrationen föråteruppbyggnadsarbetet sker samråd mellan FN:srepresentant och företrädare för befolkningen i ettsärskilt råd. Motionärerna menar i yrkande 5 attrådets sammansättning inte är representativ, varförregeringen bör verka för att samtliga de störrepolitiska partierna ges möjlighet att göra sin rösthörd i återuppbyggnadsprocessen.Motionärerna bakom 1999/2000:U641 (s) anför att FN:ssäkerhetsråds resolution , som bl.a. slår fastFederala Republiken suveränitet ochterritoriella integritet, inte efterlevs av KFOR ochden FN-ledda administrationen i Kosovo. Bl.a.har gränsposteringar satts upp mot ochallmän och statlig egendom tagits över utan attnågon överenskommelse ingåtts med den jugoslaviskaregeringen. Vikten av att resolution 1244respekteras av FN och det internationella samfundetbör ges regeringen till känna, menar motionärerna.I motion 1999/2000:U646 (fp) yrkande 5 lyftermotionärerna fram romernas situation i Kosovo. 1990-tal på har romerna varit merutsatta än någon annan folkgrupp. Det långaförtrycket och den fördrivning som kosovoalbanernadrabbades av kan på intet sätt försvara de övergreppsom kvarvarande serber och romer utsattes för efterkrigets slut. bör i EU verka för attromernas svåra situation på uppmärksammas.Vidare menar motionärerna i yrkande 6 att omvärldenmåste kräva av militära och politiskaledning att de bidrar till att samtliga debefolkningsgrupper som levde i Kosovo före krigetskall kunna göra det i fred och säkerhet iframtiden.Folkpartiet pekar i yrkande 7 på situationen iJugoslavien, som är en ekonomiskt utblottadoch internationellt isolerad nation. För att landetskall kunna påbörja en ekonomisk och politiskåteruppbyggnad måste Milosevic-regimen avsättas ochen demokratisering påbörjas. EU bör ha beredskap attbistå det svårt sargade , underförutsättningen att befolkningen väljer en väg motfred och demokrati utan . I yrkande 9framhålls att de allmänna val som hållits i har byggt på den faktiskaetniska uppdelning som slog fast. Deviktigaste förutsättningarna för en varaktig fredåterstår i allt väsentligt att genomföra. Ingenstanspå kan förutsättningar för fredlig samlevnadskapas om inte alla som tvingats på flykt gesmöjligheter att återvända till sina hem (yrkande10). I yrkande 11 understryker motionärerna viktenav att de ansvariga för krigsförbrytelser i Kroatienställs inför rätta. EU och bör verka merkraftfullt för att stödja en demokratisk utvecklingi Kroatien.Utskottets övervägandenVästra präglas fortfarande av etniskamotsättningar.