bet · GO01KU2 · 2000-09-21 00:00:00 — Det är dessutom så att det har upprättatsett antal olika kontrollbalansräkningar. Det är något som har skettkontinuerligt dag för dag. En kontrollbalansräkning är ju ett levandedokument, så det beror också på när man frågar.Göran : Men frågan ställdes ju efter det att dettainträffade.Magnus : Första gången som jag var med vid Riktas styrelsesam-manträde upprättades tre parallella kontrollbalansräkningar där man hadeolika alternativ, olika värderingsnycklar för olika poster.Göran : Men sade tidigare i denna utfrågning attvärdet på UD:s fordran i kontrollbalansräkningen var 10 miljoner.Magnus : Det representerar ett bruttovärde.Henrik : Jag försökte illustrera hur stor statens fordran var iför- hållande till balansomslutning och skulder.Göran : Den var alltså upptagen till ?Magnus : Det beror på vilken kontrollbalansräkning man menar. Närjag var med och upprättade kontrollbalansräkning , hademan tre kolumner med olika värderingar och olika belopp beroende på hur manskulle se på olika skulder och tillgångar.Göran : Men ur juridisk synpunkt kan man väl fixera en kontroll-balansräkning, och det är väl den som ligger till grund för tingsrättensbeslut om rekonstruktion. Vad var värdet på fordran på UD i denbalansräkningen?Henrik : Den slutgiltigt antagna?Göran : Antagen av vem?Henrik : Det är ju styrelsen som upprättarkontrollbalansräkningar.Göran : Jag menar den som har skickats in till tingsrätten. Det ärväl tingsrättens beslut och det material som tingsrätten har att grundasitt rekonstruktionsbeslut på som blir juridiskt fixerade.Henrik : Jag måste titta i akten. Jag kommer tyvärr inte ihågutan- till.Göran : Jag vill då ställa en sista fråga. Detta med munkavleeller i alla fall en uppgörelse om att statsministern i inteskulle få säga något ofördelaktigt om Rikta hängde ihop med ettförhandlingsresonemang som gick ut på att UD skulle betala, att det t.o.m.skulle uttalas positiva saker om Rikta och att det skulle läggas ut nyabeställningar på arbeten från till Rikta. Dessa trekomponenter tillsammans skulle göra att Rikta skulle fortleva. Det står påflera håll att detta inte var en likviditetsfrå- ga för Rikta utan en frågaom Riktas anseende. Rikta höll på att, fint uttryckt, implodera, därför attbranschföreningen skulle ju granska Riktas arbete. Kan advokaterna nu sägaatt om staten hade betalat garantin som advokaterna ansågatt den skulle betalas, hade då Rikta nu varit ett going företag i fullfärd? Skulle advokaterna ha kunnat garantera detta?Henrik : Svaret är självklart nej.Magnus : Ingen kan lämna en sådan garanti. Men man kan säga attförutsättningarna för att företaget skulle ha kunnat överleva ellerombildas självklart hade varit bättre ju tidigare en lösning hade kommit,därför att man var exponerad för massmedieuppgifter som inte var särskiltpositiva för företaget. Detta ledde till att man inte fick kunder somstannade kvar, att personalen började fly osv.Göran : Om man talar om de här tre komponenterna och tänker sigatt allt blir ett, hur stor del hade då betalningsfrågan, hur stor del hadeuttalandet om ryktet, Riktas goda funktion, och hur stor del hade nyabeställ- ningar?Henrik : Det är helt riktigt att de där miljonerna - det var någrastycken - inte var hela världen. Det är alldeles riktigt. Det är bara detatt du måste ha en likviditet. Om du inte har pengar i plånboken så att dukan betala löner och leveranser, spelar det ingen roll hur bra rykte duhar, för du kan inte agera. Du måste tillföras erforderlig likviditet, ochdet kan vara väl så futtiga miljoner, för att över huvud taget finnas till.Men i en bredare kontext är det självfallet på det sättet att Riktas godanamn var eroderat, och implosionen som du refererade till är väl en ganskabra beskrivning - perso- nalen var på flykt osv. För att vända den härsituationen och få en riktig going concern hade det krävts ett slagsgemensamt uttalande, det är riktigt.Göran : Var det ur ryktessynpunkt ett misstag av attbe branschen om ursäkt på den tillställning som man hade i slutet avnovember och av att be branschen om ursäkt och ge Riktaansvaret?Henrik : Vi kan inte svara på om det var klokt eller inte. Det varett affärsmässigt beslut. Uttalandena gjordes då manfortfaran- de försökte vara lojal mot staten til the bitter end. Det varväl också vad det blev: bitter end.Magnus : Jag vill bara inflika att vi aldrig har tillfrågats omman skulle eller borde göra de här uttalandena, utan det var striktaffärsmässiga beslut som företaget självt fattade. Vi har inte trott attden väg som man valde var rätt från början, utan vi rekommenderade att manskulle gå hårdare fram och att man skulle skriva ett formellt brev till UDomedelbart när den här frågan aktualiserades, alltså redan den 25 november.Men företagsled- ningen fattade beslutet att välja den mjuka, försiktigavägen.Göran : Är det era råd som ligger bakom fotombytet från den 25november till den 1-2 december.Henrik : Nej, det som ligger bakom är nejet från UD. Den 1 de-cember fick vi beskedet från UD om det som hade föredragits medstatsministern, att det inte skulle bli några pengar eller någrauttalanden.Göran : Var det Klackenberg som lämnade dessa uppgifter?Henrik : Det var Klackenberg, ja.Göran : Var det samma Klackenberg som ni anser har lämnatfelaktiga uppgifter inför KU?Magnus : Om vi går tillbaka till , så var DagKlackenberg väldigt angelägen, som vi har sagt, om att det härskulle hanteras konfidentiellt eller tyst och att vi inte skulle skrivanågot som kunde uppmärksammas i medierna. Han försäkrade oss att han hadekontroll över situationen som var känslig, men att om vi satt still ibåten, skulle vi få peng- arna. Det skulle lösa sig omgående. Det var detbesked som han förmedlade till oss. Det fanns ytterligare ett krav som vihar skrivit om i vårt brev, och det var att Rikta inte skulle agera imedierna. Rikta hade nämligen precis dagarna innan bestämt sig för atttrappa upp kriget i medierna.Dag Klackenberg sade: Ni får lova det. Han menade att det retar politiker,statsminister och andra som är inblandade. Det retar upp dem som finnsinvolverade och komplicerar möjligheterna för mig att komma till enlösning. Då sade jag till Dag Klackenberg vid det här mötet: Det måste i såfall vara en reciprok överenskommelse, och den överenskommelsen måste ocksåinnefatta statsministern och utrikesministern.Vi förstod allihop att Dag Klackenberg inte vid sittande bord kunde bindastatsministern och utrikesministern vid ett sådant åtagande. Vi kom därföröverens om att vi skulle få en bekräftelse på denna överenskommelse senareunder kvällen. Det lämnades också en sådan bekräftelse. För oss har detvarit uppenbart. fick ett sådant telefonsamtal ......?Magnus : Att man var överens om denna ömsesidiga tystnads- plikt.Radiotystnad, kanske vi ska kalla det för. Man skulle inte gå ut ochsmutskasta varandra eller angripa varandra i medierna.Göran : Att statsministern skulle ha ...?Magnus : Det gällde även statsministern och utrikesministern.Göran : Hade statsministern ingått en överenskommelse?Magnus : : Vi har bara uppgifter från Dag Klacken-berg att tillgå. Han ...: Second hand-uppgifter alltså?Magnus : Vi säger så här om uppgifterna från Dag Klackenberg. Vi kom till hans kontor den härtorsdagen, och vi satt där två, två och innan vi lämnadekonto- ret. Då skulle han på föredragning för utrikesministern i ärendet.Han sade till oss att han var tvungen att återkomma på den här punkten. Hanringde alltså tillbaka vid nio-, och bekräftade att vivar överens om radiotystnaden. Då förmodade vi att han hade skäl till atthan inte ville svara genast, utan ville återkomma senare.Ordföranden: jag fråga för formens skull om någon annan av utskottetsledamöter begär ordet. Annars låter jag vice ordföranden ...: Efter : Jag förstår att Socialdemokraterna tar det i tur och ordning.Men eftersom det finns andra partier tänkte jag annars låta något annatparti komma in emellan. Jag låter gärna ställa enavslutande fråga.Göran : Tack för det. Jag hade även på egen hand kommit fram tillatt det borde avslutas.Konklusionen kring det reciproka eller ömsesidiga i den här överenskom-melsen var, att om statsministern på påföljande dags Sydafrikainformation iriksdagen skulle ha fått en fråga från någon ledamot - vilket han nu intefick - om förhållandet till Rikta och Riktas agerande i , såskulle stats- ministern inte ha kunnat uttala sig i den frågan. Det var detsom var önske- målet från advokaternas sida.Henrik : Nej, det är en missuppfattning. Det är två ...Vad vifram- förde är att det är två ... ...: På söndagen.Henrik : Nej, den 1 december.Magnus : Nej, nu pratar vi om den 25 november.Henrik : Nej.Magnus : Vi pratar om 25 november.Göran : Jag pratar i varje fall om och den påföl-jande dagens Sydafrikainformation i riksdagen.Henrik : Exakt. Vad vi då framförde var den stora bilden, om visäger så. Kort: Vi behöver pengar. Långt: Vi måste få upprättelse. Det ärbilderna.Vad gäller avdelningen upprättelse framförde vi önskemålet: gemensamtuttalande i pressen. Vi satt och skissade i rasterna, i pauserna, på hurdet skulle formuleras. Det andra var om att i vart fall påhoppen, eller vadvi ska kalla det för, mot Rikta i medierna kunde upphöra. Där utpekadesRikta kraftigt som ansvarigt för debaclet i . Det var på de tvånivåerna.Det var därför som jag inledningsvis reagerade mot skrivelsen från Stats-rådsberedningen. Vad den här rättschefen möjligen kan ha uttalat sig om äratt det föreligger en konstitutionell svårighet för statsministern att iett ge- mensamt uttalande för pressen binda upp sig innan det att han hargjort ett uttalande i kammare eller vid en frågestund iriksdagen. Det före- faller plausibelt, när vi fick reda på det. Men attavstå från påhopp på Rikta har ingenting med konstitutionen att göra.Förlåt: Att utpeka Rikta har med konstitutionen att göra,såvitt jag förstår.Ordföranden: för detta. Då tror jag att vi övergår i en mer friordning för dem som anmäler sig för kompletterande frågor. Carl-ErikSkårman anmälde sig först.Carl-Erik Skårman: Herr ordförande! Jag skulle bara för kontrollens skullvilja fråga: Vad innehöll den handling som Dag Klackenberg inte ville taemot ?Henrik : Inte ville ta emot?Carl-Erik Skårman: Vi hörde tidigare nämligen att ni hade några papper meder som han ...: Det är den här promemorian som är ingiven som bilaga 2till skrivelsen den 31 maj.Ordföranden: för det.Kenth : Jag vill gå tillbaka till utfrågningen av rekonstruktörenoch er kollega . Han säger som svar till på en frågaså här: Jag vill bara göra ett förtydligande. UD har aldrig sagt att maninte skulle betala. Det man har sagt är att man inte kan tänka sig attbetala direkt till Rikta. Så angav Lofalk ett antal skäl till det.Kan ni, i egenskap av Riktas advokater, se några rimliga skäl som UD kan haför att kontrollera fakturor och annat som har med att göra?Henrik : Självklart.Kenth : Vilka?Henrik : Att det inte skulle göras några utbetalningar som intevara korrekta. Det förefaller rätt självklart.Kenth : Fann ni någonting annat i samband med att ni blev varsetilläggsavtalet, som uppenbarligen har skrivit under på?Fann ni någonting annat än deras inre rutiner som möjligen var lite grann..., tydde på skavanker i företaget?Henrik : Vi kom in sent . Historiskt var - jag vet inteom jag ska kalla det så - bulvanförhållandet som Rikta intog i förhållandetill staten och UD i relationen till artistmänniskorna ett slags rättvändlikviditet. Det kommer i princip först pengar från UD till Rikta som sedangår ut till arrangörerna. Det har varit flera sådana. Det har ni tagit upptidigare, såvitt jag förstår.Det ska förstås skickas verifikationer. De krav som jag och , ochPeter, kom med till Dag Klackenberg den här eller eftermid-dagen var en restfaktura på konsultavtalet, som blev ungefär 5 miljoner medmoms. Vad gäller gjorda utlägg ville självklart Klackenberg att vi skulleskicka med verifikationer på vilka utläggen var. Det gjordes i en fakturasom gick över med underlag till Klackenberg dagen efter.Kenth : När Nordbanken beslöt att strypa, som ni har uttryckt det,checkräkningen, angav man vilka skäl som förelåg då?Henrik : Bolagsledningen anmälde till banken att man hade fått nejfrån UD. Då såg banken att här var - om uttrycket tillåts - en sådanskrynk- lig situation att man helt enkelt stoppade likviditeten innan mankunde utreda och se vad som kunde göras. ges då in en ansökan omföretags- rekonstruktion.Kenth : Tror du med din erfarenhet av liknande situationer att ävenmedieuppgifter kring Riktas rykte bidrog till Nordbankens försiktighet,eller var det bara en likviditetsfråga?Henrik : Jag är helt övertygad om att det bidrog.Kenth : Får jag då ställa en slutlig fråga. Ni har kommit hit ochbett att få företräde i utskottet, och t.o.m. löst er tystnadsplikt somadvokater.Ordföranden: ska vara exakta och säga som det är, nämligen att det ärutskottet som har bett de båda advokaterna.Kenth : I varje fall har ni författat skrivelser som tyder på attni gärna skulle vilja säga någonting mer.Jag finner det märkligt att ni inte har kontrollerat alla de medieuppgiftersom ni ändå hänvisar till. Ni är ändå advokater och vana att noggrantarbeta. Kan ni ange några skäl till varför ni inte har gjort det och tillvarför ni inte har läst de offentliga protokollen?Henrik : Vi har inte tid.Magnus : Nej, så ska vi inte säga. Vi har gjort ett noggrantöver- vägande, som jag sade inledningsvis. Det finns ju två sidor. Antingenkan man gå in och läsa alla protokoll och veta exakt vad som har sagtsosv., eller också kommer man hit med en opåverkad minnesbild. Vi har valtdet senare alternativet.Det är ofrånkomligen så att om man läser referat från vad olika människorhar sagt så påverkas man. Om vi kommer till referatet av statsministernsuttalande står det visserligen någonting här. Det är möjligt att det ärhelt korrekt, det som vi fick alldeles . Men vi vet inte om enjournalist har gjort ett sammandrag av två olika uttalanden eller hur manhar agerat.Vi vill gärna ha ett klarläggande från statsministern i det här avseendet.Det är möjligt att frågan är utagerad med ett sådant klarläggande. Men näruppgifter figurerar i medierna av den karaktär som faktiskt kan föranledarättsliga åtgärder finns det anledning att be att få ett svar.Ordföranden: för det. Jag har ingen ytterligare anmäld. Får jag baraför min kontrolls skull ställa två till tre uppföljande frågor.Advokaten lämnade en upplysning som kom nästan bisatsvis men somsåvitt jag förstår är helt ny för utskottet. Den vill jag gärna få be-kräftad. Finn sade i det telefonsamtal från som redovisadeshär - och jag tror att jag skrev ned citatet från advokaten rätt: De - dvs.pengarna - kommer om . Det är en likviditetsfråga. Ärdetta uttalande korrekt?Henrik : Javisst.Ordföranden: skulle alltså infrias om ,därför att detta var en likviditetsfråga.Henrik : Det som hände var att hela Riktas kassa ...Ordföranden: Jag är väl medveten om vad om hände. Jag är intresserad avvilken utfästelse ambassadören gjorde om betalning av garantin.Henrik : Det var eller högst.Ordföranden: för det. Då vill jag bara för klarhetens skull fråga er,eftersom det här har en karaktär av uppföljande utfrågning till era bådaskri- velser: Finns det någonting i dessa skrivelser som ni har inlämnattill utskot- tet som ni, givet vad Statsrådsberedningen har anfört och detsom har kom- mit fram under denna utfrågning, finner skäl att sättafrågetecken för eller vill ta tillbaka?Nu talar jag inte om presskrivelsen, som ligger lite grann vid sidan om.Jag talar om de två till utskottet ingivna skrivelserna.Magnus : Nej, det finns ingenting.Ordföranden: jag i så fall sammanfatta den bild som tonar fram och beer bekräfta eller dementera om den är korrekt. För det första: Från den 25,26 när ni börjar samtala kring principöverenskommelsen och fram till lunchden förefaller det för er klart att utbetalning enligt garantinska ske.Magnus : Vi kan t.o.m. säga att var det en lunch-paus. Sedan träffades vi igen. Sedan blev det ytterligare en paus närherrarna gick iväg till Statsrådsberedningen. Fram till den pausen, när mangick iväg till Statsrådsberedningen, var det mycket optimistiska tongångar.Ordföranden: inträffar ett stämningsomslag, för det andra.Magnus : Sedan kom man tillbaka, och då var det blankt nej, ochinget utrymme för någon diskussion. Den frågan ställdes. Finns det någon-ting som går att göra? Men det fanns inget utrymme.Ordföranden: Ni har då informerats om - och det är min sista delfråga - attden uteblivna betalningen härrör från ett besked från statsministern.Magnus : Ja.Ordföranden: . Då var jag färdig.Göran : Rikta begär företagsrekonstruktion . Dåpågår fortfarande förhandlingarna. Det framgår av både ert material ochannat att man räknade med att det skulle bli betalning den 9 och den 16 de-cember. Varför begärde man företagsrekonstruktion ?Magnus : Det var en naturlig följd av att man fick nej från UDden . Då hade man egentligen bara alternativet att lämna in enkonkursansökan eller ansökan om företagsrekonstruktion eller att begäralikvidation. De alternativen diskuterades då. Så valde man alternativet attförsöka sig på en företagsrekonstruktion.Göran : Byggde rekonstruktionsansökan på att UD inte skullebetala, trots att UD hade uttalat att man skulle betala?Magnus : Uttalat att man skulle betala? Vi fick inget uttalandeom att man skulle betala efter att Klackenberg m.fl. hade varit hosStatsrådsbe- redningen.Göran : Men Lofalk anser att UD egentligen aldrig har förnekat skulle betala.Henrik : Det är alldeles riktigt som du säger. Vi får gå tillbakatill skillnaden mellan likviditet och balansräkning. Det var inte så att vihade fått ett nej: Ni kommer aldrig att få pengar. Det är alldeles riktigt.Det betyder att man inte försiktighetsvis kunde ta upp en sådan fordran ibalansräkningen som en god tillgång. Men det fanns ju dock ett krav därstaten förmodligen skulle betala. Man betalade också sedan,visade det sig, efter några månader.Vad som var prekärt i situationen var att det inte fannsnågra pengar i systemet. Det skulle betalas skatter och en hel del, som nikänner till, moms och sådant, och löner. Man måste ha pengar för att kunnabetala det.Göran : Men rekonstruktionsansökan, eller rättare sagt beslutet omdetta, innebar väl också att man frös de gamla förhållandena och gick in iett nytt kontantförhållande. Där det kunde tillföras pengar i bolaget efterrekonstruktionsbeslutet.Henrik : Det är i och för sig riktigt.Göran : Det är helt korrekt. arbetade , somhade kopplats av som vd, med en arbetsgrupp för att rekonstruera före-taget även på det verksamhetsmässiga området. Jag har sett att det brötsam- man därför att Agurén, arbetsgruppen,företagsledningen och ägarna inte blev ense om vad man skulle göra. Stämmerdet?Henrik : Jag vet inte. Jag var inte med.Magnus : Jag kan inte svara.Göran : Ni har inte deltagit?Henrik : Nej.Göran : Trots att ni fortfarande var firmans advokater.Magnus : I och med att rekonstruktören kom in i bilden blev istort sett alla legala frågor rekonstruktörens arbetsområde. Vi var med ochavvecklade vissa uppdrag som vi hade haft tidigare, men det var mer enavvecklingsfas.Göran : Det legala var ju rekonstruktörens, men det här handladeom verksamheten.Magnus : Det här med att rekonstruera verksamheten deltog inte vii.Göran : Men det bröt samman den 16, det känner ni till?Magnus : Jag kan inte svara på datumet.Henrik : Det kan i och för sig vara riktigt. Jag känner inte tillnå- gonting som skulle säga emot det du säger.Ordföranden: för det. : När ordföranden sammanfattar är ni återigen tvärsäkra på attdet är statsministern som har stoppat utbetalningen, om jag förstod svarenrätt. Men har ni också sagt när ni svarade på mina frågor att detinte var säkert. Det kunde ha varit i annan ordning.Ni har också sagt: Ärendet är föredraget, säger , men tyvärrråder en ny situation. Det är också ett referat av vad ni har sagt. Härnämns heller inte statsministern. Vad gäller egentligen? Är ni tvärsäkra påatt det är statsministern som har stoppat utbetalningen, eller är det såatt det är en slutsats som ni drar men som ni ändå inte kan vara säkra på?Henrik : Vi är inte tvärsäkra på att statsministern har stoppatutbe- talningen. Vi är tvärsäkra på att Dag Klackenberg har uppgivit att såvar fallet.Ordföranden: Det är så långt vi möjligen kommer i dagens frågor. Ingenannan begärde ordet. I så fall ber jag att få tacka för att ni har haftmöjlighet att ställa er till förfogande för våra frågor. Utskottetajournerar sitt samman- träde . Det återupptas alltså kl. 11.00.Ordföranden: Då återupptar vi förhandlingarna. Jag ber att få hälsa StenOlsson, sakkunnig på Statsrådsberedningen, välkommen hit. Jag ber dig omursäkt för att du har fått vänta. Vi går därmed in på den andrautfrågningen kring vårt resterande Sydafrikaärende för dagen.Hjärtligt välkommen hit, . Vår tradition bjuder att våra gäster,om man så vill, får introducera sin syn på den fråga som vi ska samtala omutan föregående frågor. Efter detta ger jag ordet till utskottets partier istor- leksordning med den justeringen att de partier som har anmält ärendettill granskning går före de övriga, vilket innebär ,osv. Varje utfrågningsomgång får ta om äninte den tid det tar så åtminstone ungefärligen det som frågeställaren förstunden vill få klarhet i. Därefter går vi vidare till nästa parti ochsedan, när vi har kört varvet runt, börjar vi på ett ytterligare varv. Såkommer det att gå till. Du får gärna säga något inledningsvis, om du skullevilja.Sten : Jag ska, eftersom tiden är knapp, bara kort säga två saker.Jag vill börja med att redovisa hur promemorian som har överlämnats tillut- skottet från har utarbetats. Den är upprättad avrättschefen på , som framgår av materialet. Den byggerpå samtal som han har fört med mig, med expeditionschefen på , DagKlackenberg, och med utrikesministerns kanslichef, . Jag kanalltså till ut- skottet lämna uppgifter och svara på frågor i de delar därjag har medverkat med uppgifter eller som jag har förstahandskunskap om.Jag vill göra den restriktionen.Sedan är det ju så att utskottet har ställt följande fråga tillRegeringskansli- et: Vilka kontakter av betydelse för mellanhavandet medRikta förekom mellan å ena sidan statsministerGöran Pers- son eller utrikesminister eller talespersoner fördem, å andra sidan dem som företrädde vid förhandlingarnamed Rikta?Jag har uppfattat att utskottets centrala frågeställning - och det ärdärför jag är här - är frågan om statsministern deltagit i någotbeslutsfattande om att betalningsgarantin inte skulle infrias. Då vill jagbara inledningsvis säga att jag kan bekräfta de uppgifter som tidigarelämnats till utskottet av statsmi- nistern, av utrikesministern, avexpeditionschef . Statsmi- nistern har inte varit inblandadi något beslutsfattande omkring utbetalningen av garantin. Det var allt jaghade att säga.Ordföranden: för detta. Får jag börja med några inledande frågor somär lite vidare än de som finns preciserade i utskottets underlag och frågaom , före eller efter somdagens utfrågning har fokuserat på, har diskuterat Sydafrikasatsningen medstatsmi- nistern?Sten : Dagen innan var första arbetsdagen som stats-ministern var tillbaka från . Under hela Sydafrikaresan hade jagingen kontakt med honom. Dagen innan var första arbetsda-gen som han var tillbaka efter Sydafrikaresan, och då ingick självklart imina arbetsuppgifter att ge en orientering om den medierapportering somhade varit om veckan. I övrigt hade jag ingen mer sakkunskap att förmedlatill statsministern.Ordföranden: Och efter ?Sten : Jag ska säga att jag lade självklart till där att , var det väl, fick Dag Klackenberg i uppgift avutrikesmi- nistern att föra förhandlingarna med Rikta om de krav ochanspråk de hade.Ordföranden: Det senare var naturligtvis statsministern väl medveten om.Sten : Ja.Ordföranden: Hur var det med kontakterna efter ?Sten : Efter har jag bara haft en kontakt som rör mel-lanhavandet ...Ordförande: Med statsministern, tänker jag nu på.Sten : Förlåt, med statsministern. Ja, statsministern och jag träffasju regelbundet.