bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Möjligheterna för den enskilde konstnären tillkonstnärligt arbete har alltmer blivit beroende av olika bidrag och ersättning-ar från staten. Detta problem har accentuerats genom att konstnärerna somyrkesgrupp har drabbats extra hårt av bland annat konjunkturnedgången. Denökade undersysselsättningen har lett till att kostnaderna för olika kontantstödinom ramen för arbetsmarknadspolitiken varit väsentliga för konstnärernasom grupp. Inom arbetsmarknadspolitikens område finns det åtgärder riktademot konstnärer som vi ser positivt på. Till dessa åtgärder hör försöket med entredje anställningsform inom teatern och försöket med arbetsförmedling vidcentrumbildningar. Försöksperioden för dessa båda projekt, ett och ett halvtår, är emellertid för kort och bör därför förlängas till för att möjliggsäkra slutsatser av försöken. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottettillstyrker därför motion Kr313 yrkande 27 (kd).dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande försöksverksamhet inom kultursektornatt med anledning av motion 1999/2000:Kr313 yrkande 27som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. Garanti för långvarigt arbetslösa (mom. 27)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.2 Anslaget A 2 Arbets-marknadspolitiska åtgärder under ,OTA, åtgärder för personer med långvarig inskrivning m.m. bort ha följandelydelse:Mellan åren 1996 och 1998 har antalet utförsäkringar ökat från knappt8 000 till nästan 10 000 personer . Man kan befara att utförsäkringarnafördubblas . Bakgrunden är det slopade volymkravet i arbets-marknadspolitiken och satsningen på åtgärder av hög kvalitet i stället. Utför-säkringen slår hårt mot individen, som hänvisas till socialhjälp med krav påatt göra sig av med hus, bil m.m.Trots att arbetsmarknaden nu erbjuder flera nya jobb så stämmer inte dekrav som ställs med profilen hos många sökande. Dessa personer uppbär oftasin sista ersättningsperiod. Om de inte får en praktikplats återstår utförsäk-ring. Socialbidragen drabbar redan hårt ansträngda kommuner. Många avdessa personer är äldre.Som framförs av i motion A238 (yrk. 1) behövs någonform av utförsäkringsgaranti för dessa personer. Regeringen bör övervägafrågan och återkomma till med förslag. Utskottet tillstyrker meddetta motion A238 (yrk. 1).dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande garanti för långvarigt arbetslösaatt med anledning av motion 1999/2000:A238 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. Gröna jobb m.m. (mom. 28)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.2 Anslag A 2,Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under rubriken sombörjar med "utskottet vill" och slutar med "med motionerna" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att "gröna jobb" är i linje med strävan att förena miljö- ochsysselsättningsmål och påskyndar omställningen till en ekologiskt hållbarutveckling. Behov och efterfrågan på arbeten av detta slag inom miljöområ-det har funnits stadigvarande , oavsett konjunktur- och syssel-sättningsläge. Även , när antalet arbetslösa minskar, så efterfrågar ar-betsmarknadsmyndigheterna arbeten inom skogs- och miljöområdet för ettinte obetydligt antal arbetslösa. Utskottet anser i likhet med motionären imotion A266 att det behövs en samlande kraft, som ger starttrygghet ochsom bygger upp kunskap, kontaktnät och framtidstro för att få till stånd nyaarbetstillfällen på lokal nivå. En utredning behövs för att klarlägga hur statepå bästa sätt kan stödja och medverka till att "gröna jobb" kan fortsätta attbedrivas och att nya, behövliga projekt med "gröna jobb" kan komma i gång.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motion A266. MotionernaA202, A234, A252 och A271 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande Gröna jobb m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A266 samt med av-slag på motionerna 1999/2000:A202, 1999/2000:A234,1999/2000:A252 och 1999/2000:A271 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,29. Friår m.m. (mom. 29)och (båda kd) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.2 A 2 Arbetsmarknadspoli-tiska åtgärder under , "orlovslag" m.m. bort haföljande lydelse:Utskottet anser att arbetsmarknadsmedel bör kunna bekosta ett s.k. sab-batsår för personer . Ett sabbatsår skulle också kunnabekostas av den enskilde individen genom förtida pensionsuttag. Införandeav ett sabbatsår skulle göra det möjligt för många att komma in på en nyyrkesmässig bana som möjligheten till vikariat skulle minska ar-betslösheten. Utskottet anser att regeringen bör få i uppdrag att återkommatill med förslag i frågan. Förslaget bör innebära att det företag sombeviljar en anställd sabbatsår skall tillsätta en vikarie som är arbetslös.Vad utskottet anfört bör med tillstyrkan av motionerna A249 (kd) ochA254 (kd) yrkande 13 ges regeringen till känna. Övriga i sammanhangetbehandlade motionsförslag avstyrks.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande friår m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:A249 och1999/2000:A254 yrkande 13 samt med avslag på motionerna1999/2000:A223 och 1999/2000:A722 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,30. Friår m.m. (mom. 29)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.2 Anslag A 2,Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under ,"orlovslag" m.m." som börjar med "Utskottet har" och slutar med "A722(yrk. 1)" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att det finns ett alltmer växande problem med ut-brändhet och stress. Det är dessutom en stor övervikt av kvinnor som drabbasav detta. I de flesta yrkesgrupper är det kvinnorna som mår sämre än sinamanliga kolleger. Utskottet anser, i likhet med motionären i motion A722, attett sätt att komma till rätta med stress och utbrändhet på arbetsplatsen är attinföra ett friår mitt i livet. Ett friår bör innebära att den som väljer att tatjänstledigt erbjuds ersättning från arbetslöshetskassan förutsatt att en ar-betslös får arbete. Ett friår kan innebära att en utarbetad person kan kommatillbaka efter tjänstledigheten med förnyade krafter. Vad utskottet anfört börmed tillstyrkan av motion A722 (yrk. 1) ges regeringen till känna. Övriga isammanhanget behandlade motionsyrkanden avslås.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande friår m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A722 yrkande 1samt med avslag på motionerna 1999/2000:A223, 1999/2000:A249och 1999/2000:A254 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,31. Det nya mål 3 (mom. 33)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.3 Övriga A-anslag under rubriken 5 Europeiska socialfonden m.m. för perio-den som börjar med "Regeringen" och slutar med "utgiftsområde14" bort ha följande lydelse:Under nästa programperiod kommer strukturfondsmedel inom mål 3 attkunna användas för kompetensutveckling inom privat och offentlig sektor.Utskottet anser i likhet med i motion N278 att det är av störstabetydelse att åtgärderna inom nya mål 3 fokuseras på de allra minsta företa-gen. De senaste årens glädjande tendens med ett ökat antal enmansföretagareborde på ett tydligare sätt återspeglas i åtgärderna inom mål 3. Att som iförslaget använda bruttolönesumman som utgångspunkt för tilldelningen avmedel för stimulans till kompetensutveckling ger ett särskilt dåligt utfall förenmansföretag där löneuttaget kan vara mycket blygsamt. Utskottet förordari stället ett system där den lägsta stödnivån är tillräckligt hög för att utgörstimulans även för det lilla företaget. Med hänsyn till det anförda tillstyrkerutskottet de nu behandlade motionerna.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande det nya mål 3att med anledning av motionerna 1999/2000:A203 yrkande-na 1-3, 1999/2000:N278 yrkande 3 och 1999/2000:N374 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. Utförsäljning eller privatisering av AmuGruppen (mom. 36)(), (), (), (), (), () och ()anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.3 B Arbetsliv under rubrikenAnslaget B 7 bort ha följande lydelse:All statlig affärsverksamhet riskerar att andra aktörer på marknaden integes möjlighet att konkurrera på samma villkor. AmuGruppen:s verksamhetär av den arten att de inte motiverar statligt ägande. En privatisering avAmuGruppen AB skulle därmed verka för en ökad konkurrensneutralitet ochdessutom innebära större möjligheter för koncernen att utvecklas. Den snab-ba utveckling av personaluthyrningsverksamhet som AmuGruppen ägnar sigåt understryker vikten av en privatisering av koncernen. Med hänsyn till detanförda tillstyrker utskottet motionerna A231 yrkande 8 (fp), A247 yrkande3 (m) och A277 yrkande 4 (m). Det anförda bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande utförsäljning eller privatisering av AmuGruppenatt med anledning av motionerna 1999/2000:A231 yrkande8, 1999/2000:A247 yrkande 3 och 1999/2000:A277 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. Anslag på utgiftsområde 14 (mom. 37)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.1 Anslaget A 1, förvaltningskostnader bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening behövs en renodling av Arbetsmarknadsverketsverksamhet. Tyngdpunkten måste förskjutas mot platsförmedling, för det ärpå det sättet som utgifterna kan minska. Det bör också ske en förskjutning såatt den lokala arbetsförmedlingen får mer makt i förhållande till AMS.Under en rad år har arbetsförmedlingarna på förslag av regeringen fått re-surser för tillfälliga personalförstärkningar. Det finns anledning att peka påatt inga ordentliga analyser har gjorts av hur dessa medel används. LiksomFolkpartiet anser utskottet att byråkratin inom måsteminskas, vilket är ett skäl att säga nej till dessa tillfälliga förstärkningar.Däremot bör avsättas speciellt för arbetet med integre-ring av personer med utländsk bakgrund.Utskottet håller också med om att den statliga arbetsförmed-lingens roll i det nya informationssamhället måste ses över eftersom en majo-ritet av de arbetssökande finner sina arbeten genom Internet eller tele-fonservice. Arbetsförmedlingens organisation måste svara mot det modernainformationssamhällets.dels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.2 Anslaget A 2, Arbets-marknadspolitiska åtgärder under rubriken bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning att det behövs generella åtgärderför att få fram nya arbeten, inte nya selektiva arbetsmarknadspolitiska åtgär-der av typen förstärkt anställningsstöd. var kritiskt när åtgärdeninfördes. I konsekvens med detta bör den föreslagna utvidgningen av stödetavvisas. Utskottet anser att propositionen bör avslås i denna del. Inte hellerbör några andra förändringar ske när det gäller sättet att bestämma vad somskall avses med begreppet långtidsinskriven.dels att utskottets ställningstagande i avsnittet 3.2.2 Anslaget A 2, Arbets-marknadspolitiska åtgärder under rubriken ställningstagande ifråga om anslagen bort ha följande lydelse:Den traditionella arbetsmarknadspolitiken bör kunna minskas och ersättasav generellt sett bättre villkor för företagandet. Med en sådan politik skulleefterfrågan på de traditionella åtgärderna bli mindre. Resurserna bör satsas påkvalitet och inte på kvantitet. Besparingar kan också genomföras med enkraftfull decentralisering och avbyråkratisering, med färre åtgärder ochmindre detaljstyrning, med en nära samverkan med kommuner och närings-livsorganisationer, genom en effektivare och mer konkurrensutsatt upphand-ling och genom att man mer konsekvent försöker välja en billigare åtgärdframför en dyrare. Inte minst försvårar detaljstyrningen från AMS en effektivresursanvändning.Utskottet ansluter sig till uppfattning att anslaget för arbets-marknadspolitiska åtgärder på detta sätt kan minska med 2,5 miljarder kronori förhållande till regeringens förslag. Därmed tillstyrks motionerna A213(yrk. 23 delvis) och Fi212 (yrk. 15 delvis). Propositionen i motsvarande deloch motionerna A254 (yrk. 35 delvis), A275 (delvis) och A277 (yrk. 7)avstyrks.dels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.3 Anslaget A 3 Särskildaåtgärder för arbetshandikappade bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom att anslaget A 3 bör öka med 80 miljo-ner kronor i förhållande till regeringens förslag. Oavsett konjunkturläge harde arbetshandikappade en svår situation på arbetsmarknaden. De statligainsatserna bör alltid prioriteras, några nedskärningar kan inte accepteras. Enlönebidragsanställning är en bra lösning för många arbetshandikappade. Detär dessutom ett billigare alternativ än både a-kassa och förtidspensionering.Utskottet tillstyrker därmed motionerna A231 (yrk. 23 delvis) och motionFi212 (yrk. 15 delvis). Ställningstagandet innebär att propositionen avstyrks imotsvarande del liksom motionerna A254 (yrk. 35 delvis) och A275 (delvis).dels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.3 Anslaget B 3 Forskning,utveckling och utbildning m.m. bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom att anslaget bör bestämmas till ett be-lopp som är lägre än vad regeringen föreslagit. Dettainnebär att motionerna A231 (yrk. 23 delvis) och motion Fi212 (yrk. 15delvis) tillstyrks. Det innebär också att propositionen i motsvarande del ochmotionerna A254 (yrk. 35 delvis), A275 (delvis) och A277 (yrk. 11) avstyrksav utskottet.dels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.3 Anslaget B 5 Finansieringav forskning och utveckling inom arbetslivsområdet bort ha följandelydelse:Utskottet anser liksom att anslaget bör bestämmas till ett be-lopp som är lägre än vad regeringen föreslagit. Dettainnebär att motionerna A231 (yrk. 23 delvis) och motion Fi212 (yrk. 15delvis) tillstyrks. Det innebär också att propositionen i motsvarande del ochmotionerna A275 (delvis) och A277 (yrk. 13) avstyrks av utskottet.dels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.3 Anslaget B 6 Bidrag tillSamhall bort ha följande lydelse:Som framförts ovan i anknytning till anslaget A 3 har de arbetshandikap-pade alltid en svår situation på arbetsmarknaden oavsett konjunkturen. Ut-skottet instämmer med att insatserna för att stärka deras ställningalltid bör vara prioriterade. Därför bör anslaget till förstärkas i en-lighet med förslag, dvs. med jämfört medpropositionen.Detta innebär att motionerna A231 (yrk. 23 delvis) och motion Fi212 (yrk.15 delvis) tillstyrks. Det innebär också att propositionen i motsvarande delavstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 37 bort ha följande lydelse:37. beträffande anslag på utgiftsområde 14 för 2000att riksdagena)-g) = utskotteth) med bifall till motion 1999/2000:231 yrkande 10 avslår propositio-nen i motsvarande del (yrkande 9, ramanslaget A 2 Arbetsmarknads-politiska åtgärder),i)-o) = utskottetp) med bifall till motionerna 1999/2000:231 yrkandena 20 och 23samt 1999/2000:Fi212 yrkande 15 i motsvarande del och med anled-ning av propositionens yrkande 11 anvisar anslagen under utgiftsom-råde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt vad som framgår av bilaga1,q) avslår övriga i bilaga 2 upptagna motionsyrkanden som avser utgiftsom-råde 14.Särskilda yttranden1. Politiken på utgiftsområdena 13 och 14 m.m. (), , och (allam) anför:Den 18 november 1999 beslöt majoritet bestående av socialde-mokrater, vänsterpartister och miljöpartister att fastställa ekonomiska ramarför de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning avstatens inkomster avseende . beslutades om preliminärautgiftstak för åren 2001 och 2002.Moderaterna har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inrikt-ning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt och socialt växanSverige. Genom en större enskild sektor och ett starkare civilt samhälle kanbåde företag och människor växa. Fler och fler kan komma in på den ordina-rie arbetsmarknaden. Den sociala tryggheten ökar också i andra bemärkelsergenom att hushållen får en större ekonomisk självständighet. Friheten attvälja bidrar till mångfald, en bättre kvalitet och en större trygghet. De enskida människorna får ett större inflytande över sina liv.Moderaterna har föreslagit en långtgående växling från subventioner ochbidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst för låg- och medelin-komsttagare. värnar vi om de människor som är i störst behov avgemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sinegen situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser föatt på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måste varagemensamma.Eftersom majoritet genom riksdagsbeslutet den 18 novemberhar valt en annan inriktning än den av oss föreslagna avstår vi ifrån att deltautskottets beslut om anslagsfördelningen. I stället redovisas i detta yttrandede delar av den moderata budgetpolitiken som rör arbetsmarknadsområdetoch utgiftsområdena 13 och 14 för budgetåret 2000.Den allmänna inriktningen av politikenModeraterna, liberalernahar avgivit en gemensam reservation om inriktningen av politiken, se reser-vation 1. Allmän inriktning av politiken. Därutöver vill vi anföra följande:Sverige har världens högsta skattetryck och avståndet till övriga ländertycks öka. Genom den höga nivån på skatterna minskar utrymmet för männi-skor att träffa egna val och att ta ansvar för sina egna liv. För företagen utgdet höga skattetrycket en av de omständigheter som hämmar deras möjlig-heter att växa och utveckla.De höga skatterna motverkar tillväxt och sysselsättning. De medför att fö-retag, jobb och kunskap flyttar till länder där skatteklimatet ter sig mer gynnsamt. Omfördelning av det höga svenska skattetrycket och olika former avs.k. skatteväxling löser inte problemen. För att råda bot på dem måste dettotala skattetrycket sänkas.En av de effekter som de höga skatterna har bidragit till är den utflyttningfrån som flera företag har gjort av sina huvudkontor och delar av sinverksamhet. Många fler företag står dessutom i begrepp att följa efter. Det ärdärför angeläget att ändringar i gällande regelverk görs så att trenden kanvändas. Om utflyttningen fortsätter innebär den att tillgångar, arbetstillfälleoch idéer lämnar landet för gott.Det handlar naturligtvis inte bara om skatter. Allmänt krävs att det måsteblir lättare för företag att etablera sig, växa och utvecklas i . Särskiviktigt ter det sig att undanröja de hinder som finns för småföretagen attväxa. Därför måste krångel undanröjas, mängden regler minskas och utbild-ningen förbättras.Ett sätt att förbättra förutsättningarna för privat företagande är att utsättaoffentliga verksamheterna för konkurrens. Genom att ge möjligheter tillkonkurrens på lika villkor uppnås en förbättrad kvalitet på de varor ochtjänster som produceras och dessutom ges de anställda, inte minst kvinnorinom offentliga monopolverksamheter, en möjlighet att välja arbetsgivare.En betydande del av krånglet sammanhänger med den komplicerade ar-betsrättsliga lagstiftningen. Många företag kan vittna om den tveksamhetsom de känner inför att nyanställa och expandera. Lagen om anställnings-skydd måste mot den bakgrunden omarbetas. Varje enskild arbetstagare skallha ett grundläggande legalt skydd mot att bli avskedad på grunder som inteär sakliga. Däremot bör exempelvis turordningsreglerna slopas helt. Ettförsta steg kan då bli att tillåta undantag i småföretag i enlighet med dettillkännagivande som gjorde under föregående riksmöte.För arbetsmarknadens del har den utformning som arbetsrättslagstiftningenfått - en allomfattande reglering med utgångspunkt i de gamla kollektivav-talens anda - sammantaget inneburit att arbetsmarknaden blivit för stel för attge utrymme för den improvisation som företagande innebär. På morgonda-gens arbetsmarknad behövs det en mer "individualiserad" lagstiftning, detvill säga en lagstiftning som tydligt gör den enskilde till bärare av arbetetsrättigheter.Även lönebildningen fungerar dåligt i . Det nuvarande förhand-lingssystemet tenderar att driva fram alltför höga, generella löneökningar.Bristen på flexibilitet i lönebildningen utgör också ett problem. En nödvän-dig åtgärd för att förbättra lönebildningen är att skapa en rimligare balansmellan parterna på arbetsmarknaden. Sålunda bör sympatiåtgärder förbjudas,liksom möjligheterna att försätta enmansföretagare i blockad. Det ter sigockså nödvändigt att se över hur arbetslöshetsförsäkringen fungerar.Enligt vår mening är det angeläget med en individualisering av lönesätt-ningen. Lönerna får inte utgöra ett hinder för ungdomar att komma in påarbetsmarknaden. Mest avgörande för lönebildningen är emellertid proble-met med skatterna. Ett förhandlingssystem kan inte fungera när det utrymmeproduktivitetsökningen skapar tas i anspråk av högre skatter. För den enskil-de innebär det att löneökningar som skulle varit möjliga om skatterna hadevarit lägre, nu uteblir.Den höga arbetslösheten bland invandrare, i kombination med att det blandpersoner med utländsk bakgrund finns en god grund och ett stort intresse föratt starta företag, innebär en betydande potential för ett ökat nyföretagande.dagens stannar det tyvärr ofta vid att invandrare förblir en outnyttjadresurs.Utgiftsområde 13Vi föreslår att det införs en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkringfr.o.m. Den skall ge arbetstagarna ett grundläggandeskydd mot inkomstbortfall vid arbetslöshet och den skall bidra till en sundlönebildning och ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Den skall också ökaincitamenten för arbetslösa att ta jobb. Försäkringen skall vara en omställ-ningsförsäkring som träder in för att klara övergången från ett arbete till ettannat.Om rörligheten skall öka måste tiden i arbetslöshet minimeras. Detta krä-ver någon form av bortre parentes i försäkringen Också för deltidsarbetslösabör det införas en bortre parentes i huvudsaklig överensstämmelse medDELTA-utredningens förslag. Våra förslag i denna del innebär ingen avlast-ning på statsbudgeten för , men för åren 2001och 2002 när förslagenfått fullt genomslag beräknas utgifterna minska med 1,4 miljarder resp. 2,7miljarder kronor.Kvalifikationskraven för ersättning, det s.k. arbetsvillkoret, bör vara 12månader.Ersättningsnivån bör vara i arbetslöshetsförsäkringen liksom i övrigasocialförsäkringssystem. Det ger den enskilde ett godtagbart skydd motinkomstbortfall, utan att leda till så höga s.k. reservationslöner att människofastnar i bidragsberoende eller utestängs från arbetsmarknaden. Den sänktaersättningsnivån kombineras i det moderata budgetförslaget med kraftigtsänkta inkomstskatter för alla löntagare. Det grundläggande försäkrings-skyddet bör också kunna kompletteras med tilläggsskydd genom avtal. Slut-ligen bör ersättningen beräknas med utgångspunkt i inkomsten vid försäk-ringstidpunkten uppräknad efter basbeloppsförändringen, inte efter löneök-ningstakten inom det berörda avtalsområdet.I fråga om finansieringen konstaterar vi att nästan hela kostnaden för för-säkringen betalas med skattemedel inklusive obligatoriska arbetsgivar-avgifter. Sambandet mellan inbetalda avgifter och utbetalningar är därmed idet närmaste obefintligt. Detta inverkar negativt på lönebildningen. För atttydliggöra kopplingen bör finansieringen till större del ske genom premierfrån den enskilde. förordar vi att den så kallade finansieringsav-giften höjs engångsvis med motsvarande . För åren 2001och 2002 räknar vi med att ca kan flyta in i frånförsäkringstagarna i den allmänna arbetslöshetsförsäkringen.Den arbetslöshetsförsäkring som vi förordar ovan bör inkludera det mot-svarande stöd som utges vid deltagande i vissa arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.