bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Mycket talar för att dessa organisationer drar dettyngsta lasset och har en nyckelroll för ett effektivt bistånd.Kristdemokraterna föreslår inga ändringar gentemot regeringen vad gällerlandramarna för länder i , , och Europa.Bilateralt utvecklingssamarbete (tusental kronor)Regeringen 2 330 000 2 330 000Asien 1 415 000 1 415 000Latinamerika 785 000 785 000Europa 705 000 705 000Globala utvecklings- program 1 162 000 1 162 000Krediter för utveckling 430 000 430 000Enskilda organisationer 890 000 (+ 150 000) 1 040 000Humanitärt bistånd 1 077 000 (+ 100 000) 1 177 000Ekonomiska reformer 700 000 (+ 350 000) 1 050 000Information 50 000 50 000Totalt 9 544 000 (+ 600 000) 10 144 0005 Anslag och utfästelser under utgiftsområde 7 Internationellt biståndför (mom. 11)() anför:Centerpartiet delar inte regeringens och Sidas uppfattning attförändringarna i det svenska utvecklingssamarbetet motiverar attmyndighetens förvaltningsanslag skall öka och omfördelar medel inomutgiftsområdet från anslaget Sida till anslaget Biståndsverksamhet.Under anslagsposten 1.1. Multilateralt utvecklingssamarbete ibudgetpropositionen föreslår en ökning i förhållande tillregeringens förslag med fördelat på följande sätt:FN:s utvecklingsprogram UNDP föreslås ökas med 50 miljoner kronor.FN:s barnfond föreslås ökas med 30 miljoner kronor.FN:s kvinnofond Unifem föreslås ökas med 30 miljoner kronor.Multilateral handelsrelaterad biståndsverksamhet föreslås ökas med 20miljoner kronor.UNAIDS föreslås ökas med 70 miljoner kronor.Under anslagsposten 1:2. Bilateralt utvecklingssamarbete föreslårCenterpartiet en ökning i förhållande till regeringens förslag med 500miljoner kronor, fördelat på följande sätt:Afrika föreslås en ökning i förhållande till regeringens förslag med 150miljoner kronor.Enskilda organisationer föreslås en ökning i förhållande tillregeringens förslag med 50 miljoner kronor.Humanitärt bistånd och konfliktförebyggande åtgärder föreslås en ökningi förhållande till regeringens förslag med 50 miljoner kronor.Globala utvecklingsprogram föreslås en ökning i förhållande tillregeringens förslag med 50 miljoner kronor.Ekonomiska reformer föreslås i förhållande till regeringens förslag enökning med 200 miljoner kronor.6. Anslag och utfästelser under utgiftsområde 7 Internationellt biståndför (mom. 11)() anför:Folkpartiet liberalerna har i motioner föreslagit en alternativ budgetför . Vårt budgetförslag innebär i sina huvuddrag sänkta skatterför ökat företagande och en långsiktig och uthållig tillväxt, samt enmera rättvis skattepolitik för bl.a. barnfamiljer, med utgiftsökningarnär det gäller vård och omsorg men även för utbildning, forskning,bistånd, miljö och rättssäkerhet (för en utförligare redovisning sereservation nr 15 i bet. 2000/01:FiU1). För utgiftsområde 7 föreslog vi1 utöver regeringens förslag. Vårt förslag tillutgiftsram har emellertid avslagits av i budgetprocessensförsta steg, och vi är nu förhindrade att fullfölja våraanslagsyrkanden.Folkpartiet liberalerna avvisar utskottsmajoritetens förslag att nivånpå det svenska biståndet endast skall uppgå till av BNI, vilketSocialdemokraterna, ställt sig bakom. Vikan ej heller acceptera de omfattande besparingar på biståndet som desocialdemokratiska regeringarna gjort . Folkpartietliberalerna håller fast vid att enprocentsmålet för det totala svenskabiståndet skall vara något mer än vackra ord. För oss är det ettmoraliskt grundat åtagande mot de fattiga länderna som åter böruppfyllas möjligt. I en situation med enorma behov avkatastrofhjälp och omfattande behov av bistånd till stöd fördemokratiska och ekonomiska reformprocesser är det inte svårt att seangelägna ändamål för u-hjälp. Enligt liberalerna bör vägenmot enprocentsmålet anträdas . liberalerna anslårdärför i sitt budgetalternativ ytterligare tillanslaget 8:1 Biståndsverksamhet utöver regeringens ochutskottsmajoritetens förslag.De ytterligare som liberalerna tillförbiståndet fördelas enligt följande.1. Multilateralt utvecklingssamarbete + 480 miljoner kronorDe internationella biståndsorganisationerna befinner sig i omvandlingoch brottas med stora ekonomiska bekymmer. Utvecklingen i världen göratt nya hot, såsom exempelvis miljö- och naturkatastrofer, konflikterinom i stället för mellan länder har uppstått och många nya problemskall hanteras. Speciellt konflikthantering har under de senaste årenvarit ett område där det fordras ett radikalt omtänkande. Att de flestaväpnade konflikter nu är interna ställer ökade krav på ett effektivtkonfliktförebyggande bistånd.UNDP + 40 miljoner kronorFN:s utvecklingsprogram UNDP spelar en central roll inom FN:sutvecklingsverksamhet. Vi föreslår att för UNDP anslås ytterligare 40miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.Unicef + 30 miljoner kronorBarnen måste ges en särskild uppmärksamhet i biståndspolitiken. Sverigemåste aktivt bidra i arbetet för att stötta barns och ungdomarsrättigheter. Med tanke på den angelägna verksamhet för barnen i u-ländersom bedriver föreslår vi ett anslag på ,vilket är utöver regeringens förslag.UNFPA + 40 miljoner kronorFolkpartiet liberalerna har pläderat för attbefolkningsfrågan skall få en mer framskjuten plats inom det svenskabiståndet. står för en mycket hög andel av kostnadernaför de projekt som rör frågor om sexuell och reproduktiv hälsa. För attnå ut till alla par i barnafödande ålder måste bidragen från den rikavärlden fördubblas. För bl.a. detta satsar vi mer ändet utskottsmajoriteten beslutat till UNFPA.WFP + 20 miljoner kronorFN:s världslivsmedelsprogram, WFP, spelar en viktig roll för länder medakuta försörjningsproblem. liberalerna föreslår att WFPanslås utöver regeringens förslag.UNHCR + 30 miljoner kronorUNHCR spelar en mycket viktig roll i arbetet med att hjälpa flyktingarrunt om i världen. Dessvärre är det en organisation som har svårt att fåde reguljära resurser som arbetet kräver. Katastroferna ochflyktingsituationen i världen innebär en kraftig ökning av UNHCR:sarbetsuppgifter. liberalerna föreslår därför att ytterligare30 utöver regeringens förslag tillförs UNHCR.Totalbeloppet för UNHCR för blir då 422 miljoner kronor.UNRWA + 20 miljoner kronorStöd till för Palestinaflyktingar är viktigt förfreden och stabiliteten i . liberalerna anslår20 mer än vad regeringen föreslagit till UNRWA.UNAIDS + ,WHO (hiv/aids) + 30 miljoner kronorAtt förebygga ohälsa och bekämpa sjukdomar är vidare en av biståndetshuvuduppgifter. Bland de största hälsoproblemen märksinfektionssjukdomarna. Hiv/aids utgör ett särskilt problem, främst förutvecklingsländerna. Det är viktigt att förebygga hiv/aids genominformation om spridningssätt och rekommendation om kondomanvändning.Folkpartiet föreslår att ytterligare anslås tillUNAIDS. Bidraget till WHO föreslås bli högre änregeringens förslag.Unifem + ,Särskilda jämställdhetsinsatser + 30 miljoner kronorArbetet med att främja jämställdhet mellan män och kvinnor skall spelaen viktig roll i utvecklingssamarbete. Därför anslårFolkpartiet liberalerna ytterligare till Unifem. särskilda jämställdhetsinsatser anslås 30 miljoner kronorutöver regeringens förslag.HABITAT + 10 miljoner kronorBiståndsinsatser för att komma åt urbaniseringsproblem ärnödvändiga. Vi föreslår därför ytterligare anslag på 10 miljoner kronortill Habitat.Miljöinsatser + 100 miljoner kronorDen globala miljön är en överlevnadsfråga för mänskligheten. börspela en pådrivande roll i det internationella miljöarbetet. Folkpartietliberalerna föreslår att multilaterala miljöinsatser får ytterligare 100miljoner kronor.Konfliktförebyggande insatser + 50 miljoner kronorSkall världen lyckas hantera sina konflikter bättre måstedet ske på internationell bas. liberalerna föreslår därföratt delposten Konfliktförebyggande insatser ökas med 50 miljoner kronor.Utsatta barn i fattiga länder + 25 miljoner kronorBarnen skall ges särskild uppmärksamhet i biståndspolitiken. Folkpartietliberalerna föreslår att anslaget Utsatta barn i fattiga länder ökas med25 utöver vad regeringen föreslagit.2. Bilateralt utvecklingssamarbete + 1 220 miljoner kronorSärskilda insatser + 530 miljoner kronorFolkpartiet liberalerna anser att demokrati, mänskliga rättigheter,miljö och kvinnors villkor skall genomsyra hela det bilateralabiståndet. Vi vill rikta särskild uppmärksamhet på det bistånd som gårgenom partinära organisationer. Denna sorts bistånd bör permanentas ochöka på den del av stödet som fördelar sig efter riksdagsmandat.Folkpartiet föreslår att detta stöd fördubblas. Denna utgift finansierasdelvis via anslagsposten Särskilda utvecklingsprogram (särskildainsatser för demokrati och mänskliga rättigheter). anslårytterligare till särskilda insatser för demokratioch mänskliga rättigheter.Enskilda organisationer + 250 miljoner kronorDet bistånd som förmedlas via enskilda organisationer har stor betydelsebl.a. för att stärka det civila samhället i mottagarländerna. Olikaundersökningar visar dessutom att utvecklingsbistånd förmedlat viaenskilda organisationer är effektivt både organisatoriskt ochekonomiskt. Enskilda organisationer har vidare en särskild roll attspela som den enda lämpliga biståndsformen när det gäller bistånd tilldiktaturer. har reserverat sig mot bilateralt bistånd tilldiktaturer och mot den anslagsnivå som regeringen föreslår till Enskildaorganisationer. föreslår att anslagsposten för bistånd genomEnskilda organisationer tillförs ytterligare 250 miljoner kronor.Totalsumman blir då 1 140 miljoner kronor.Ekonomiska reformer och skuldlättnader + 425 miljoner kronorOm de spirande nya demokratierna skall ha en chans anser Folkpartietliberalerna att omfattande skuldlättnader måste ges. De utomordentligtallvarliga skuldproblem som flera av våra fattigaste mottagarländerbrottas med utgör starka skäl för att stora belopp skall finnastillgängliga för bl.a. skuldlättnadsinsatser. För att säkerställa dennaav liberalerna prioriterade biståndsform föreslår vi attytterligare tillförs stödet för ekonomiska reformer.Vidare vill vi framhålla vår i grunden kritiska hållning till bundetbistånd. Vi utgår därför ifrån att det i detta sammanhang är fråga omkrediter utan bindning till upphandling i . Stor återhållsamhetbör råda vad gäller kreditgivning till de allra fattigaste länderna.Sverige bör normalt inte medverka till att ytterligare öka på derasskuldbörda. I sådana länder bör gåvobistånd vara den dominerandebiståndsformen.Landramar + 15 miljoner kronorVad gäller landramar förespråkar liberalerna vissaomfördelningar mellan de bilaterala landramarna jämfört med detutskottsmajoriteten förordar.För och föreslår vi ytterligare 40 miljonerrespektive . I avvaktan på en fredlig lösning ikonflikten mellan och föreslår vi en frysning avbiståndet till dessa båda länder. För , som inte kan uppvisa någrapåtagliga demokratiska framsteg, föreslås en sänkning av biståndet med35 miljoner kronor.Zimbabwes president har stärkt sindiktatoriska makt på ett mycket oroväckande sätt. Biståndet tillZimbabwe bör upphöra tills en demokratisk utveckling kan skönjas.Mot bakgrund av vår kritiska uppfattning om bristen på demokratiskutveckling finner vi det även naturligt att sänka biståndet till Vietnamoch . Vi föreslår att Vietnamramen sänks med 130 miljoner kronorsamt att biståndet till sänks med 50 miljoner kronor.Sverige har en lång erfarenhet av samarbete med . Dålandsstrategier arbetas fram bör inriktningen vara på demokratiinsatsersamt fattigdomsbekämpning (främst insatser för utbildning ochvattenförsörjning). Vi föreslår att anslaget höjs med 130miljoner kronor. Dessutom vill vi öka anslaget till /medytterligare 40 miljoner kronor.7. Samordning av bistånds- och flyktingpolitiken (mom. 12)() anför:Bistånds- och flyktingpolitiken bör vara nära sammankopplade i främsttre avseenden. För att förebygga flyktbehov är en ökad satsning pådemokratifrämjande insatser mest angelägen. I akuta massflyktsituationerkrävs omfattande hjälpinsatser i närområdet. Även vid repatriering ochåteruppbyggnad är bistånd av stor betydelse.I såväl svensk som internationell debatt har frågan omett samband mellan å ena sidan flykting- och migrationsfrågor och åandra sidan biståndspolitik kommit i fokus. Sambandet torde vara klart iden meningen att ett lands ekonomiska och sociala utveckling, och kanskeframför allt utvecklingsnivå, har betydelse för såväl flykting- sommigrationsströmmar. Men det är ändå viktigt att skilja på flyktingar ochmigranter. En flykting söker skydd undan förföljelse eller hot. Migrantär den som söker en bättre, tryggare eller rikare, framtid i ett annatland.Biståndspolitiska insatser som främjar ekonomisk och social utvecklingkan långsiktigt minska migrationstrycket. Det gäller både förmågan attförsörja sig och ländernas möjligheter att få kontroll över sinbefolkningsutveckling. Behovet av sådana insatser är mycket stort menverkar främst på något . På kortare sikt kan en genomsnittligstandardförbättring i ett u-land enligt olika studier tvärtom stimuleratill migration.Demokratibistånd torde kunna medverka till att förhindraflyktsituationer för människor i tredje världen. Den satsning på biståndsom främjar demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, och förminoriteters rättigheter, som liberalerna förordar, äralltså motiverad även i ett flyktingpolitiskt perspektiv.När flyktsituationer uppstår i större omfattning är behovet avbiståndsinsatser mer uppenbart. I de flesta fall i tredje världen tarflyktingar sin tillflykt till grannländer. Sådana massflyktsituationerställer oerhört stora anspråk på mottagarländerna, som ofta ocksåtillhör gruppen av fattigare . Detta kan dessutom ha en direktdestabiliserande inverkan har en rad långvariga massflyktsituationer nått enlösning genom att människor kunnat återvända till sina hemländer. Såväldet fysiska repatrieringsarbetet som de enorma insatser föråteruppbyggnad som erfordras för att flyktingar skall ha något attåtervända till kräver stora biståndsinsatser.En samordnad politik för att bidra till att förebygga och/ellerundanröja orsaker till flykt och påtvingad migration skall vara ettviktigt inslag i internationella agerande såväl bilateralt sommultilateralt. Här bör inte minst olika FN-organ som t.ex UNHCR få ettkraftfullt stöd.8. En rättvisare världsordning, skuldavskrivningar och Världsbankensroll (mom. 16)() anför:Den industriella revolutionen och demokratins landvinningar har letttill att människan har större möjligheter än ihistorien. Den tilltagande globaliseringen, i fråga om ekonomi, kultur,värderingar och kunskap, förstärker och fördjupar ömsesidiga beroendenöver hela jorden. Det finns fortfarande många utmaningar och ödesfrågoratt möta. Makten är ännu ojämnt fördelad och många människor står utangrundläggande trygghet. Vinsterna av framsteg fördelas ojämlikt, nyaklyftor uppstår och det återstår en lång väg till hållbar utveckling.Centerpartiet vill möta dessa utmaningar genom att öka människorssjälvbestämmande, lägga grunden för trygghet i förändring och verka fören socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling.Vad gäller de internationella finansieringsinstitutionerna måsteöppenheten inom och öka. Överenskommelser måste iframtiden publiceras för att alla skall kunna se att det finns en viljaatt respektera grundläggande värden. Diskussionerna medlåneländer behöver framför allt tydligare fästa större vikt vid densociala och miljömässiga sidan av infrastrukturprojekt eller ekonomisksanering. I förhandlingar om framtida låneprogram måste bankerna i högregrad väga in faktorer som de politiska och sociala strukturernasbärkraft, uppbyggnaden av demokratiska institutioner och en fungeranderättsstat.9. En rättvisare världsordning, skuldavskrivningar och Världsbankensroll (mom. 16)() anför:Den globalisering vi har är orättvis, skapar klyftor och marginaliseringoch förvärrar för sårbara grupper och för de minst utvecklade länderna,säger , FN:s människorättskommisarie. Det är inte bara honutan många fler som ifrågasätter globaliseringens effekter.Dessa effekter, både positiva och negativa, finns inom i stort sett allaområden i samhällslivet. Vi kan se hur miljontals människor lyfts urfattigdom i vissa delar av världen, som fattigdom ochmiljöförstörelse ökat i andra delar av världen. Globaliseringen harockså ökat kunskapen om människor i andra länder och deras behov. I englobal värld ställs större krav på solidaritet och rättvisa spelregler.Samtidigt som världen blivit öppnare har effekterna av de globalainstitutionerna blivit allt tydligare. FN:s, IMF:s, ochWTO:s roll och regelsystem har ifrågasatts. Alltfler är övertygadeom att FN behöver reformeras (se även motion FN efterMillennietoppmötet). anser att även de övrigainternationella institutionerna måste reformeras, bli mer öppna ochförändra sina regler så att de tar ansvar för en mer solidariskfördelning, miljöhänsyn och rättvisa regelsystem. Utan ett regelsystemsom tar sådana hänsyn kommer orättvisorna att öka och den starke ta försig ytterligare. kan vi konstatera att den rika delen av världen,med av dess befolkning, förbrukar av jordens resurser.Internationella valutafonden () har gjort sig mest känd, framför allti de fattiga länderna, genom sina tuffa strukturanpassningsprogram.Dessa program har ofta slagit mycket hårt mot den sociala situationen idessa länder. För ett flertal länder förvärrades skuldfällan. Ipraktiken blev de föremål för en modern form av kolonialism, då det varIMF och som i realiteten kom att bestämma över dem.Nettoflödet av ekonomiska resurser går från till i-länder,trots att det borde vara tvärtom. För att de skuldtyngda länderna skallkunna få en möjlighet att satsa på sina egna behov anser vi iMiljöpartiet att regeringen inom FN-systemet måste arbeta kraftfullt fören avskrivning av skulderna.10. Demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet (mom.27)() anför:För att bedriva ett effektivt demokratibistånd krävs en definition avvad detta bistånd kan innehålla och vad det innebär. Demokratibistånd ärinte endast diverse utbildningsprojekt, som ofta bedrivs av enskildaorganisationer, eller uppbyggnad av rättssystem, som bl. a. bedrivs avSida. Mänskliga rättigheter och demokrati hör ihop men demokrati ärockså något utöver att människor tillförsäkras grundlägganderättigheter. Det är demokrati och frihet, inte diktatur och ofrihet, somtillåter kritik och nya förslag till lösningar av viktigautvecklingsproblem.Sida har genomfört ett arbete som syftat till att definierademokratibiståndets innehåll. Det är positivt att det nu finns etthandlingsprogram för fred, demokrati och mänskliga rättigheter. Arbetetkan dock inte anses avslutat med detta dokument. krävs endjupare analys av skillnaden mellan demokrati och frågor som rörmänskliga rättigheter i största allmänhet. Det fortsatta arbetet börmynna ut i en definition av demokratibistånd och vad ett sådant biståndinnebär mer konkret. Det är viktigt att slå fast att det är en skillnadmellan demokratibistånd vars primära mål är att bygga upp demokratinsramverk och dess primära aktörer, såsom partier och aktivaopinionsbildande organisationer, och det som skulle kunna kallas biståndför demokrati vars sekundära syfte är människors deltagande i olikaorganisationer, etc. Svenskt bistånd är i hög grad koncentrerattill denna andra inriktning, dvs. vad som här kallas bistånd fördemokrati. Från sida anser vi att denna tyngdpunkt börförskjutas till ett mer balanserat stöd till de olika delarna av enfungerande demokrati.Regeringen bör i en särskild rapport eller på annat lämpligt sätt varjeår för redovisa läget beträffande demokrati och mänskligarättigheter i våra mottagarländer. Med tanke på demokratimåletsbetydelse är det rimligt att denna information ställs till riksdagensförfogande regelbundet och på ett lättillgängligt sätt, t.ex i sambandmed att budgeten presenteras, och därmed också kan bli föremål fördiskussion.11. Kampen mot hiv/aids (mom. 34), , och (alla m)anför:Aids betraktas av många experter som det största globala hälsoproblemetunder det nya århundradet. Sjukdomen drabbar den fattigaste delen avvärldens befolkning hårdast. av de smittade bor i ettutvecklingsland och allra värst är situationen i söder om ,i synnerhet för kvinnor och barn. Där finns av de smittade, trotsatt av världens befolkning bor där.Detta har haft, och kommer fortsättningsvis att ha, förödandekonsekvenser för de berörda samhällena. I , , Swazilandoch en del regioner i uppskattas så många som en fjärdedel avden vuxna befolkningen vara hivsmittad och i flera stora städer lärsiffran vara ännu högre. Detta påverkar naturligtvis hela samhället.Utöver de många dödsfallen så har uppskattningsvis 10 miljonerbarn förlorat antingen sin mamma eller båda föräldrarna i sjukdomen. Detfinns uppgifter om hur hela landsändar riskerar att dö ut.Men det går att göra något åt problemen. Det visar inte barautvecklingen i väst, utan också trenden i de som vågat och haftviljan. I de länder där regeringarna vågat göra öppna offensiver - medt.ex. informationskampanjer, utdelning av gratis kondomer och frivillighivtestning - har den negativa utvecklingen avstannat eller t.o.m. vänt.I t.ex. har andelen hivsmittade minskat från15 till fortfarande alarmerande höga, men ändock lägre, 10 procent.Att hivsmittan fortfarande orsakar lidande för miljontals människor,över hela världen, men särskilt i de fattigaste länderna och bland defattigaste människorna, gör det angeläget för oss alla att fortsättastödja kampen mot hiv/aids. Vikten av att svenskt bistånd är kraftfulltinriktat på att bekämpa hiv/aids kan inte nog understrykas. Att bekämpadenna epidemi är antagligen den största utmaning den nu levandegenerationen har att möta under sin livstid.De mest framgångsrika insatserna görs ofta av frivilligorganisationersom kyrkor, Röda korset och . Sannolikt skulleeffekten av det svenska biståndet öka ytterligare om en större del avresurserna ställdes till dessa och liknande organisationers förfogandeför informationsinsatser med god lokal förankring.Samtidigt bör det svenska biståndet kraftsamla för att möta detallvarliga hot som hiv/aidsepidemin utgör. kan görabetydelsefulla insatser för att hindra hiv spridning och lindraeffekterna för dem som drabbats av aids. Det kan vara att stödja lokaltanpassade informationskampanjer, stödja sjukvårdens beredskap ochmöjligheter att utföra hivtester och hjälpa aidspatienter, finansieratester och mediciner, stödja forskning, stödja barnhem för barn somförlorat föräldrar i aids, stödja projekt som stärker kvinnans ställningsamt att på politisk väg försöka påverka lokala politiker att erkännaproblemen. Just att stärka kvinnors ställning och rätt tillsjälvbestämmande är ett viktigt led för att bekämpa hivspridning.12. Väpnade konflikter, vapeninköp och minröjning (mom. 41)och (båda v) anför:Många fattiga länder bygger omfattande militärapparater fastän landetsresurser borde användas för att råda bot på fattigdomen. hargivit bistånd även till länder som haft ett ansträngt förhållande tillgrannländerna eller diskriminerat eller undertryckt storabefolkningsgrupper i det egna landet. Ett exempel på detta är Etiopien.Den nuvarande regimen i hade länge, trots sitt tidigaresamarbete i kampen mot Menguistoregimen, ett konfliktfyllt förhållandetill . Detta ledde till en oerhört kostsam militär storoffensivmot och ödelade stora delar av landet. har dennuvarande regimen, liksom tidigare etiopiska regimer, undertrycktOromofolket, landet största befolkningsgrupp.Sveriges grundhållning när det gäller konflikter har varit att ingripainnan de övergår i väpnad konfrontation. Ett medel för att förhindraväpnad konfrontation är det svenska utvecklingssamarbetet. Såvitt vikunnat observera har det svenska biståndet inte inbegripit någon sådanstrategi vad gäller . Det internationella utvecklingssamarbetetmed avbröts inte förrän den väpnade konfrontationen - detetiopiska storanfallet på - var ett faktum.Det är helt riktigt, som regeringen skriver, att varje land är suveräntatt bygga sitt eget försvar.