bet · GN01NU15 · 2000-03-07 00:00:00 — Möjligheten tillforskningsverksamhet och energiteknisktutvecklingsarbete, inklusive fusionsforskning, inomkärnkrafts- och kärnteknikområdet begränsas alltsåinte av den aktuella paragrafen i kärntekniklagen,betonade utskottet.I en reservation (m, kd, fp) krävdes att detaktuella förbudet skulle upphävas. Enligtreservanterna handlar det om att förhindra attkvalificerade svenska kärntekniker och forskare stårbredvid och passivt betraktar en utveckling som kanleda till resultat av stort intresse även för vårtland. Företrädarna för de tre partierna ville anmälafarhågor för att tankeförbudsparagrafen kan fåskadliga effekter genom att försvåra forskning kringeffektivare utnyttjande av kärnbränslet, minimeringav avfallsmängder, transmutation av befintligtkärnavfall m.m. De hänvisade också till att nyaforskningsfält öppnar sig inom kärnteknikområdetvars utveckling på några decenniers sikt inte gåratt bedöma.Utskottets ställningstagandeUtskottet har, som tidigare redovisats, behandlatden aktuella bestämmelsen i kärntekniklagen vid ettflertal tillfällen. Utskottet vidhåller sinuppfattning att det saknas skäl för attompröva förbudet i kärntekniklagen mot vissaförberedande åtgärder och hänvisar till vadutskottet anförde i förra årets energipolitiskabetänkande (bet. 1998/99:NU8 s. 23). Utskottet villsamtidigt understryka att bestämmelsen inteinkräktar vare sig på det tekniskautvecklingsarbetet och forskningsverksamheten ellerpå möjligheterna till fri opinionsbildning.Med det sagda avstyrker utskottet motionerna1999/2000:N228 (m), 1999/2000:N295 (kd, m, fp) och1999/2000:N383 (kd) i här berörda delar.Säkerhetskrav i kärntekniklagenMotionenMiljöpartiet ifrågasätter i motion 1999/2000:N274 omsäkerhetskravet i kärntekniklagen i praktiken äruppfyllt. hävdar motionärerna attriksdagen aldrig klart uttryckt vilken säkerhetsnivåsom krävs för de svenska kärnkraftsreaktorerna. Motdenna bakgrund anser motionärerna attkärntekniklagen bör preciseras och skärpas så attlagen mer detaljerat uttrycker vilken säkerhetsnivåsom skall krävas av de svenska kärnkraftverken.Vissa kompletterande uppgifterNär utskottet senast behandlade fråganom säkerhetskravet i kärntekniklagen (bet.1997/98:NU2) redovisades följande kompletterandeuppgifter. De då aktuella yrkandena föranledde intenågon åtgärd från sida.I kärntekniklagen läggs allt ansvar för säkerhetenpå den som har tillstånd att bedriva kärntekniskverksamhet. I lagen anges vilka säkerhetsåtgärdersom skall vidtas. Villkoren för det enskildatillståndet bygger på säkerhetskrav, ochverksamheten som omfattas av tillståndet står underfortlöpande kontroll och tillsyn av berördamyndigheter. För att uppnå kravet på säkerhet ochstrålskydd krävs en sammanhållen bedömning - ettsystemtänkande - av verksamheten. Säkerheten bestämsinte bara av utformningen av tekniska system m.m.utan även av organisatoriska, administrativa ochpersonella faktorer. Avsikten är att en avvägningskall göras av samtliga ingående komponenter iverksamhetskedjan i syfte att uppnå en optimalsäkerhetsnivå. Även om kunskaperna om de risker somär förbundna med användningen av kärnenergi harfördjupats och utvecklats, anses det inte möjligtatt enkelt och i kvantitativa termer ange engodtagbar säkerhetsnivå som kan infogas ilagstiftningen. Bestämmelserna om säkerhetskrav harmot den bakgrunden getts en mera allmän formuleringi kärntekniklagen som tar hänsyn till utvecklingen isäkerhetstänkande och säkerhetskrav.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med hänvisning till den lämnaderedogörelsen och till vad utskottet anförde i nämndabetänkande (bet. 1997/98:NU2 s. 28) beträffandeuppbyggnaden av kärntekniklagen erinra om dekomplikationer som ansetts vara förknippade med atti lagen ange specifika säkerhetsnivåer. Utskottetvidhåller därför sin uppfattning att yrkandet intebör föranleda någon åtgärd från sida.Med det sagda avstyrker utskottet motion1999/2000:N274 (mp) i här berörd del.MOX-bränsleMotionenI motion 1999/2000:N227 (mp) uppmärksammas det s.k.MOX-bränslet (Mixed Oxide Fuel). Detta kärnbränslebestår av plutonium och uran. Enligt ettavtal skulle ca använtkärnbränsle från ()upparbetas vid iSellafield (i ). Det aktuellakärnbränslet upparbetades . Det upparbetadematerialet består av uran, plutonium ochavfallsprodukter. äger uranet och plutoniumetenligt avtalet.Motionärerna befarar att det upparbetade svenskägdamaterialet i skall användas förframställning av MOX-bränsle. I motionen framhållsatt de främsta problemen med MOX-bränslet är attupparbetningen av kärnavfall ökar mängden avplutonium.Det största och farligaste hotet, anförmotionärerna, är möjligheten att framställakärnvapen av plutonium. Genom att tillåtaframställning av plutonium genom upparbetning,kommer berget av plutonium och tillgängligheten avplutonium att öka. Upparbetning av kärnavfall istället för direktdeponering innebär, hävdarmotionärerna, stora risker för kärnvapenspridning,vilket i sin tur ökar risken för smuggling,speciellt i de instabila samhällen som satsar påproduktion av MOX-bränsle. Slutsatsen avmotionärernas argumentering är att måstepresentera en lösning som inte bygger ut utanavvecklar den svenska kärnkraften.Enligt motionärerna skall det inte tillåtas någonframställning av MOX-bränsle och inte hellerinförsel av MOX-bränsle till . Det innebär,understryker motionärerna, att aldrig skallproducera eller använda MOX-bränsle i de svenskareaktorerna.Vissa kompletterande uppgifterSvar på frågor i om MOX-bränslet lämnadessenast av dåvarande miljöminister . På en fråga (1997/98:1098) av ()framhöll statsrådet att den svenska politiken sedanår 1982 är inriktad på direkt slutförvaring avanvänt kärnbränsle utan föregående upparbetning. Denuppkomna situationen med det upparbetade bränslet iSellafield är resultatet av en tidigare fördpolitik, som bl.a. fick till följd att mellanåren 1975 och 1982 skeppade över använtkärnbränsle till . Detta, fortsattemiljöministern, påverkar dock inte på något sättregeringens inställning till att MOX-bränslet iprincip inte skall användas i svenska reaktorer.Av svaret framgår vidare att inte hartillstånd att använda MOX-bränsle i sina reaktorer.För att kunna göra det krävs särskilt tillstånd avregeringen. skulle vilja överlåta detplutonium som frigjorts vid upparbetningen för attlåta något annat kärnkraftsföretag tillverka MOX-bränsle kräver även det tillstånd av regeringen. OKGAB får inte heller flytta plutoniumet frånanläggningen i utan särskilt tillstånd avStatens kärnkraftinspektion (SKI), påpekadestatsrådet.OKG inkom med en ansökan tillregeringen om tillstånd att införa och använda MOX-bränsle i 2 eller 3. Ansökan är underberedning inom . SKI har iremissvar till regeringen yttrat sig över OKG:sansökan. I remissvaret tillstyrker SKI begränsadanvändning av MOX-bränsle med motivering att denansökta handlingsvägen är den bästa tillgängliga,från både säkerhets- och icke-spridningssynpunkt.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat frågan om MOX-bränsle itidigare sammanhang. Utskottets ståndpunkt i dennafråga ligger fast. Av den redogörelsenframgår att användningen av MOX-bränsle i äromgärdad med hårda restriktioner. Den berednings-och kontrollprocess som utövas av de svenskakontrollmyndigheterna är enligt utskottets meningtillfyllest. Principen är, som framgått av dentidigare lämnade redogörelsen, att MOX-bränsle inteskall användas i svenska reaktorer. Den nu aktuellaansökan från bereds iRegeringskansliet. Enligt utskottets mening bör denu aktuella yrkandena i motion 1999/2000:N227 (mp)inte föranleda någon åtgärd från sida.ReservkraftsproduktionMotionenI motion 1999/2000:N325 (kd) riktas kritik mot attdet inte togs någon hänsyn till behovet avreservkraften när elmarknaden avreglerades. Enkonse-kvens av detta har blivit, konstateras det,att flertalet kondenskraftverk har tagits ur drift.Det anförs vidare att det är rimligt med vissaförsäkringskostnader så att tillförsäkras eninhemsk reservkraft vid höglastproblem och vidstörningar. Motionären understryker att Sverigebehöver en inhemsk reservkraftsproduktion, inteminst av beredskapsskäl. I motionen förordas att enny modell skall utarbetas som säkerställerförsörjningen med erforderlig reservkraft i detsvenska elproduktionssystemet. Kostnaden för dennamodell bör enligt motionärerna betalas av allaelkonsumenter via nätavgiften.Vissa kompletterande uppgifterPå uppdrag av regeringen avlämnade i samråd med svenskakraftnät () enrapport om behovet av reservkraftsproduktion i detsvenska elsystemet. Utredningen har gjort enbedömning av den maximalt tänkbara elförbrukningenvid korta effekttoppar vid kallt väder ochanalyserat hur förbrukningen kan tillgodoses.Analysen visar att trots avveckling avoljekondenskraft är produktionsförmågan i de flestafall tillräcklig för att tillgodose efterfråganunder , även under vinternseffekttoppar.Svenska kraftnät och har därefterfortlöpande analyserat effektbalansen ochleveransförmågan inom elsystemet. Arbetet avses skei samverkan med övriga nordiska länder. Svenskakraftnät kommer vidare att verka för ett gemensamtutnyttjande av reservkraftsresurserna i det nordiskaelsystemet och därvid överväga åtgärder för att ökaöverföringskapaciteten. ämnarundersöka förutsättningarna för att ökaflexibiliteten på elmarknadens användningssida vidhöglastsituationer. Myndigheten har vidare deltagiti en förstudie inom ramen för ett projekt vid detinternationella energiorganet IEA () för att finna mekanismer för att ökaflexibiliteten på elmarknadens användningssida.Svenska kraftnäts ansvar har specificerats iregleringsbrev för vad gäller tillgången påel vid höglast i det svenska elsystemet, dvs. dåelbehovet är som störst. Två nya mål har införts förverksamheten. För det första skall Svenska kraftnätbevaka tillgången på höglastkapacitet i det svenskaelsystemet och förmedla relevant information tillmarknadens aktörer. För det andra skall Svenskakraftnät utveckla marknadsinstrument som kan bidratill att säkra tillgången på effekt vidtoppbelastning. Inriktningen är att affärsverket gesett uttalat bevaknings- och informationsansvar vadgäller effektbalansen. Resultatet av detta arbeteskall rapporteras till regeringen senast den 15augusti 2000.Som beredskapsmyndighet har ocksåett ansvar för delfunktionen Elförsörjning inomfunktionen Energiförsörjning. De åtgärder som vidtasför att elförsörjningen skall kunna upprätthållasoch återupprättas i krig har också en positiv effektpå den fredstida beredskapen. När det gällerelförsörjningen under den rådande vintern arbetarSvenska kraftnät med att finna praktiska lösningarsom kan förbättra försörjningstryggheten. Blandannat har tecknat avtal medferrolegeringsföretaget om att vidbehov kunna reducera eller koppla bort företagetselförbrukning.Med anledning av nedläggningar avelproduktionsanläggningar i Syd- och Mellansverigemed en total effekt av ca 3 500 MW, beslöt Svenskakraftnät att anslå 90 miljonerkronor av beredskapsmedel för att garantera fortsattdrift av i i två och etthalvt år.Vidare har beslutat att bidra med4 för att förhindra export av en avSydkrafts gasturbiner i under åren2000-2006. har bolaget beslutatatt bidra med ca 6 miljoner för restaureringav gasturbinen.För att långsiktigt säkra resurser för att kunnahantera störningar i kraftsystemet har Svenskakraftnät , genom ett nytt dotterbolag(), från köpt sexgasturbiner med en total eleffekt av ca 400 MW.För att klara belastningen medeffekttoppar har fr.o.m. den 1november 1999 infört ett högt pris, perkWh, vid effektbrist för de balansansvarigaelföretagen. Syftet med denna åtgärd är att skapaincitament för företagen att bibehållaproduktionseffekt och/eller minskaeffektkonsumtionen. Denna åtgärd har ännu intebehövt tillgripas.I ett svar på en interpellation(1999/2000:104) av () omelförsörjningen i framhöllnäringsminister att på denintegrerade nordiska elmarknaden utnyttjas våragemensamma produktionsresurser effektivare. Det göratt behovet av reservkapacitet minskar. Deproduktionsanläggningar som avvecklats eller lagts imalpåse är i första hand oljeeldade kraftverk som pågrund av sina höga driftkostnader utnyttjats endastvid höglastsituationer, dvs. i många fall endastnågra enstaka timmar . Regeringen har nogaföljt utvecklingen och har också haft överläggningarmed företrädare för branschen. I det sammanhangethar det blivit tydligt att det finns ett behov avatt utveckla nya marknadsinstrument som gertillräckligt starka ekonomiska incitament att hållaeffektreserver för höglastsituationer.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är tillgången tillreservkraftsproduktion i det svenska kraftsystemeten ytterst angelägen fråga. Senast fråganaktualiserades var i samband med förra åretsenergibetänkande (bet. 1998/99:NU8 s. 41). Utskottetsåg då med oro på det faktum att svenska, modernaoch förhållandevis miljövänliga oljekondensverk harstängts till förmån för import av billig danskelektricitet som producerats i miljöstörandekolkraftverk.Av den redogörelsen framgår attEnergimyndigheten och fortlöpandeskall analysera effekbalanssystemet ochleveransförmågan inom elsystemet i samverkan medövriga nordiska länder. Vidare skall Svenskakraftnät bevaka tillgången på höglastkapacitet i detsvenska elsy-stemet och utveckla marknadsinstrumentsom kan bidra till att säkra tillgången på effektvid toppbelastning. Resultatet skall rapporterastill regeringen . Utskottet villbetona att uppdraget är mycket betydelsefullt förelmarknadens fortsatta utveckling.Som beredskapsmyndighet har också Svenska kraftnätett ansvar för delfunktionen Elförsörjning inomfunktionen Elförsörjning. Enligt utskottets meninghar de åtgärder som vidtagits för attelförsörjningen skall kunna upprätthållas ochåterupprättas i krig också en positiv effekt på denfredstida beredskapen. Utskottet vill ocksåpoängtera att när det gäller den framtidaelförsörjningen arbetar, som tidigare redovisats,intensivt med att finna praktiskalösningar som kan förbättra försörjningstryggheten.Bland annat har tecknat avtal medferrolegeringsföretaget om att vidbehov kunna reducera eller koppla bort företagetselförbrukning. Det är enligt utskottet självklartatt försörjningstryggheten skall säkras, men dettamåste i första hand ske på marknadsmässiga villkor.Enligt utskottets mening måste det i första handankomma på och Energimyndighetenatt närmare följa den nu aktuella frågan. För attsäkerställa reservkraftskapaciteten i det svenskaelsystemet finns det emellertid anledning också förregeringen att noga följa utvecklingen på området.Utskottet förutsätter att så sker och att regeringenåterkommer till om modellen förförsörjning av reservkraft behöver ändras.Med det sagda avstyrker utskottet motion1999/2000:N325 (kd).Tillsyn av fjärrvärmeMotionernaNär det gäller distribution av fjärrvärme anförModerata samlingspartiet i motion 1999/2000:N228 attdet krävs en effektiv tillsyn av verksamheteneftersom fjärrvärmetaxorna varierar kraftigt mellanolika delar av landet. En förklaring till de storaskillnaderna är sannolikt anslutningsgraden ochbebyggelsestrukturen. Prisskillnaderna berorsannolikt även på att fjärrvärmen inte alltid drivseffektivt och på att taxorna i vissa fall ärorimligt höga. En skärpt tillsyn av priser påmonopolområden måste, enligt motionärerna, syftatill att skydda konsumenterna från att drabbas avoskäliga priser och att uppmuntra tillrationaliseringar. Vidare anför motionärerna att enskälig andel av rationaliseringsvinsterna skallkomma konsumenterna till godo genom lägre priser.Dessutom måste tillsynen syfta till att konkurrenseninom elhandeln upprätthålls och till att förhindrasnedvridning genom subventionering med överskottfrån monopolverksamhet.Liknande synpunkter framförs i motion1999/2000:N215 (m). Motionärerna menar att mångaabonnenter "sitter fast" i ett fjärrvärmesystem utanatt kunna påverka sina priser. I motionen föreslåsdärför en avreglering av fjärrvärmemarknaden och atten tillsynsmyndighet skapas för att se överfjärrvärmetaxorna.Vissa kompletterande uppgifterStatens energimyndighet fick i december 1998regeringens uppdrag att göra en förstudie i syfteatt beskriva situationen på värmemarknaden ur ettanvändarperspektiv främst med avseende på bostads-och servicesektorn. av värmemarknaden i oktober1999. I rapporten lämnas förslag till fortsattverksamhet inom området.I rapporten sägs bl.a. att värmemarknaden består avett flertal delmarknader som befinner sig i störreeller mindre grad av konkurrens med varandra. Dessamarknader avgränsas genom den teknik eller deenergibärare som används. Fjärrvärme utnyttjas tillstörsta delen i flerfamiljsfastigheter och lokaler,medan småhusen främst värms med olja och el. År 1997stod fjärrvärmen för av det totalauppvärmningsbehovet för bostäder och lokaler iSverige. Eftersom användningen av energi förvärmeändamål står för en så stor andel avenergianvändningen i finns det, enligtEnergimyndigheten, skäl att följa utvecklingen,särskilt med beaktande av den avreglering som skettpå elmarknaden.Prisrelationer mellan olika energibärare förändrassom en följd av den ökande konkurrensen påelmarknaden. Marginalerna för elhandelsföretagenväntas minska. Det gör att de energiföretag som harbåde elhandel och fjärrvärme kan se sig tvingade attöka marginalerna i fjärrvärmedelen.I rapporten sägs det vidare atthetvattendistribution via ett system av rörledningarutgör ett s.k. naturligt monopol. Det innebär attdet endast finns utrymme för ett företag inom ettgeografiskt avgränsat område. För självahetvattenproduktionen finns det i principmöjligheter till konkurrens mellan olikaproducenter. Det finns alltid risk, enligtEnergimyndigheten, för att monopolföretag utnyttjarsin ställning och tar ut priser som inte är möjligaatt ta ut vid normal konkurrens. Vidare ärmonopolföretagen inte påtvingade samma löpanderationaliseringstryck som gäller för företag påmarknader med en fungerande konkurrens.I juni 1998 tillkallade regeringen (dir. 1998:41)en särskild utredare (f.d. riksdagsledamot (s)( för att se över den lagstiftningsom reglerar handel, transporter och distribution avnaturgas och annan rörbunden energi. Regelverken förfjärrvärmesektorn skulle därvid specielltuppmärksammas samt möjligheten att undanta kommunalavärmeföretag från kommunallagenslokaliseringsprincip. Utredningen, den s.k. Värme-och gasmarknadsutredningen, redovisade i januari1999 delbetänkandet Effektiva värme- ochmiljölösningar (SOU 1999:5).Mot bakgrund av förstudie ochutredningens förslag i det nämnda betänkandet beslötregeringen att ge Energimyndigheteni uppdrag att följa upp fjärrvärmemarknaden, dels avkonkurrensskäl, dels som ett led i att kunna följaenergiomställningsprogrammet.Energimyndigheten skall, efter samråd medföreträdare från bransch- ochkonsumentorganisationer, ta fram en modell föruppföljning av fjärrvärmemarknaden. I uppdragetingår vidare att utreda vad prisskillnaderna inomfjärrvärmesektorn beror på. Vidare skall myndighetenbedöma riskerna för korssubventionering mellankonkurrensutsatt och monopolskyddad verksamhet samtföreslå åtgärder som bör vidtas för att komma tillrätta med problemen.Energimyndigheten skall redovisa uppdraget omfjärrvärmemarknaden senast den 1 oktober 2000.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det betydelsefullt attfjärrvärmesektorn nu analyseras. Som framgår av dentidigare redovisningen har iuppdrag att följa upp fjärrvärmemarknaden från olikaperspektiv. Resultatet av uppdraget skall redovisassenast . I avvaktan påEnergimyndighetens rapport bör , enligtutskottets mening, inte vidta någon åtgärd medanledning av de nu aktuella motionerna.VindkraftMotionernaI motion 1999/2000:N276 (s) anförs att det saknaslångsiktiga mål för vindkraftens roll i det svenskaenergisystemet. Motionärerna efterlyser preciserademål som skall gälla för produktion av el frånvindkraftverk.I motion 1999/2000:N280 (kd) pläderas för enutbyggnad av vindkraften. Därför behövs det, anförmotionären, en nationell vindkraftsplan, där manväger in var det är lämpligt att placeravindkraftverken. Det är också viktigt attfinansieringen av utbyggnaden av vindkraften sesöver. Dessutom måste man se på möjligheterna attansluta de nya kraftanläggningarna till befintligtkraftledningssystem.Enligt motionärens mening borde ettvindkraftsprogram omfatta ca 15 000 vindkraftverk på10 år. Strävan skall vara att ett så lokalt ägandesom möjligt skall uppmuntras. Vad gällerfinansieringen borde det införas någon form avstatligt vindkraftslån, som läggs upp med lågaräntor . När det gälleranslutningen av de nya aggregaten bör staten varamed och delfinansiera de anslutningsanordningar sombehövs för att vindkraftsanläggningarna skall kunnakopplas till kraftledningssystemet.Miljöpartiet framhåller i motion 1999/2000:N275 attdet behövs en kraftig utbyggnad av den svenskavindkraftsproduktionen. Motionärerna föreslår i ettförsta steg att målet för vindkraftsproduktionenskall nå upp till elproduktion per år.Vidare anför motionärerna att omfattandevindkraftsutbyggnad kan innebära behov av förstärktaelnät. Därför är det viktigt att hitta ett systemför kostnadsfördelning där lokala lösningar skapas ien avvägning mellan de olika aktörernas intressen.Finansieringen i utbyggnaden av elnätet till följdav vindkraftsutbyggnad måste på ett bättre sätt fördelas mellan aktörerna utifrån derasintressen.Motionärerna föreslår att frågan om utbyggnad avelnätet utreds i samband med en vindkraftsutbyggnad.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen tillsatte (dir. 1998:35) ensärskild utredare (departementsrådet )- den s.k. - med begäran omdels en sammanställning av aktuella uppgifter omerfarenheter av utbyggnaden av land- och havsbaseradvindkraft, dels analyser av förutsättningarna för enfortsatt utbyggnad av vindkraft i . Vidareskulle utredaren lämna förslag till kriterier somskall gälla för lokalisering av land- ochhavsbaserad vindkraft. Utredaren skulle ocksåredovisa vilka behov som föreligger att förstärkalokala elnät i samband med utbyggnad av vindkraftsamt överväga villkoren för ekonomisk ersättningtill nätägare. Utredaren överlämnade i december 1998delrapporten en ren energikälla tarplats (SOU 1998:152) och slutbetänkandetRätt plats för vindkraften (SOU 1999:75).I december 1999 tillsatte regeringen en arbetsgruppmed uppgift att göra en samlad översyn av stöd tillförnybar elproduktion. Målet för arbetsgruppen äratt ta fram ett förslag till ett samlat långsiktigtprogram för främjande av elproduktion från förnybaraenergislag. Arbetsgruppen skall presentera sinaförslag i ett betänkande . Med nuvarandeelpriser är en stor del av den el som produceras medförnybara energikällor inte lönsam. finns ettflertal stöd såsom miljöbonus ochinvesteringsbidrag. Arbetsgruppen skall se översamtliga stödordningar på området och, om det bedömslämpligt, föreslå ett samlat program. Äveninvesteringsbidragen och Vindkraftsutredningensförslag om nätutbyggnad skall beaktas. Inriktningenär att ett nytt system skall kunna träda i kraft /2001. Behovet av en särskild planför vindkraftsutbyggnad kommer att beaktas i dettasammanhang.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att de synpunkter som tasupp i motionerna 1999/2000:N276 (s), 1999/2000:N280(kd) och 1999/2000:N275 (mp), angående utbyggnad avvindkraften, är under övervägande i form av enarbetsgrupp som skall göra en samlad översyn av stödtill förnybar elproduktion. Målet för arbetsgruppenär, som nämnts, att ta fram ett förslag till ettsamlat långsiktigt program för främjande avelproduktion från förnybara energislag. I avvaktan påslutförandet av denna utredning är inte utskottetberett att närmare gå in på frågan om stöd tillvindkraftsutbyggnad. Med det sagda avstyrkerutskottet här behandlade motionyrkanden.Vissa biobränslefrågorMotionernaModerata samlingspartiet anför i motion1999/2000:N228 att partiet är positivt till en ökadbiobränsleanvändning, men innan en ökning avbiobränsleanvändningen initieras måste det göras enordentlig miljökonsekvensbeskrivning.