bet · GN01UU10 · 2000-01-01 00:00:00 — I motionen yrkas att regeringen skall återkomma till riks-dagen med förslag till en ny och effektivare politik på sysselsättningsområ-det.Arbetsmarknadsutskottet har behandlat motionerna U505 (fp) yrkande 13 ochU12 (m) yrkande 2 (delvis) i sitt betänkande 1999/2000:AU2y och framhållerdärvid följande:Den låga sysselsättningen och den höga arbetslösheten är, som utskottet vidflera tidigare tillfällen har konstaterat, ett av de största problemen både förSverige och för övriga medlemsstater i EU. har också alltsedanmedlemskapet i EU arbetat för att kampen mot arbetslösheten borde ges enlika stor tyngd i det europeiska samarbetet som t.ex. ambitionerna på detmonetära området. Utskottet ser därför med tillfredsställelse att det genomikraftträdandet av Amsterdamfördraget har tagits ett stort och betydelsefulltsteg mot detta mål i och med att kampen mot arbetslösheten har fått störrevikt i unionsarbetet. Härigenom har det skapats bättre förutsättningar för attmedlemsstaterna gemensamt skall kunna bekämpa arbetslösheten.Det nya samarbetet kring sysselsättningspolitiken har sin grund i erfaren-heterna från det övervaknings- och rapporteringsförfarande som tidigareanvänts vid övervakningen av den ekonomiska politiken och bygger på ge-mensamma riktlinjer för sysselsättningen som antas av rådet, nationellahandlingsplaner som respektive land upprättar , en årliggemensam rapport från kommissionen och rådet samt en möjlighet för rådetatt avge rekommendationer till enskilda medlemsstater. Härutöver sker ocksåett utbyte av goda erfarenheter mellan medlemsstaterna.Utskottet ser, liksom regeringen, positivt på de effekter för sysselsättning-en och tillväxten som det utökade samarbetet kring sysselsättningspolitikenkan komma att få, men vill understryka att sysselsättningspolitiken,trots det fördjupade samarbetet kring sysselsättningsfrågorna på unionsnivå,alltjämt i första hand är en angelägenhet på nationell nivå.I och med Amsterdamfördraget skall medlemsstaterna utforma sin syssel-sättningspolitik så att den stämmer överens med de allmänna riktlinjerna förmedlemsstatens och gemenskapens ekonomiska politik. Utgångspunkten försysselsättningspolitiken är därför, liksom för den övriga ekonomiska politi-ken, att de offentliga finanserna är sunda och att det går att hålla priserna pen stabil nivå. För att tillväxt och sysselsättning skall kunna ligga på en högnivå krävs därutöver en makroekonomisk stabilitet. Den makroekonomiskapolitiken måste därför vägas mot och kombineras med åtgärder för att fåarbetsmarknaden att fungera bättre, göra varu- och tjänstemarknaderna mereffektiva samt göra kapitalmarknaden både effektivare och mer tillgängligför de företag som behöver riskkapital. För att få en mer anställbar arbets-kraft måste särskild vikt läggas vid insatser för bättre utbildning och högrekompetens hos arbetstagarna.År 1996 slog regeringen som ett mål fast att den öppna arbetslösheten iSverige skulle uppgå till högst . Regeringens bedömning, somutskottet ansluter sig till, är att målet nu ligger inom räckhåll. År 1998kompletterades arbetslöshetsmålet med ytterligare ett mål, nämligen att år2004 skall av befolkningen vara reguljärt syssel-satt. Härefter är målsättningen "full sysselsättning".Ökad sysselsättning leder också till ökad social trygghet. Grunden för densvenska arbetsmarknadspolitiken, och hela välfärdspolitiken, har därförunder varit den s.k. arbetslinjen. Arbetslinjen innebär att aktiva åt-gärder för att få tillbaka individen i arbete skall prioriteras inom alla politområden framför passiva kontantstöd. Till exempel har inom socialförsäk-ringsområdet arbetslösa bidragstagare stått till arbetsmarknadens förfogande,och i sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna har rehabilitering betonats. Attindividen får arbete innebär, förutom minskat bidragsberoende och minskadeutgifter för staten, att denne får tillgång till resurser som ger bättre möjligter att kontrollera och styra sitt eget liv. En väl fungerande arbetsmarknadsom samverkar med en verkningsfull arbetsmarknadspolitik är dessutomgrundläggande förutsättningar för en framgångsrik välfärdspolitik. Undersenare år har arbetslinjen utvecklats till en arbets- och kompetenslinje, sominnebär att om en arbetslös inte kan få arbete skall denne erbjudas en lämpligutbildning eller en praktikplats, som kan leda till anställning om det är lämp-ligt eller ekonomiskt möjligt, framför ett passivt utbetalande av kontantstöd.Att upprätthålla arbetslinjen är också viktigt för att motverka att arbetslös-hetsersättningen används som en del i förtida pensionering av arbetskraften.Inom EU har arbetslinjen och ett mål om full sysselsättning inte tidigareomfattats av alla medlemsstater. Utskottet ser därför mycket positivt på attsamtliga medlemsstater vid rådsmötet i enatsom en strategi för att återskapa förutsättningarna för full sysselsättning ochför en stärkt social sammanhållning.Vid det nämnda mötet formulerade medlemsstaterna också ett nyttstrategiskt mål för unionen under det kommande decenniet; att unionen skallbli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiskt kunskapsbaserade eko-nomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre ar-betstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. För att uppnå denangivna målsättningen presenterade rådet en strategi som har tillsyfte att:- förbereda övergången till en ekonomi och ett samhälle som baserar sig påkunskaper genom en politik som gynnar informationssamhället och forsk-ning och utveckling, genom att driva på den strukturella reformen för kon-kurrenskraft och innovation samt genom att fullborda den inre marknaden,- modernisera och stärka den europeiska sociala modellen, genom att inve-stera i människor och bekämpa social utslagning samt- vidmakthålla de sunda ekonomiska utsikterna och den gynnsamma till-växtprognosen genom att genomföra lämpliga makroekonomiska åtgärder.Det av rådet angivna målet liksom tillvägagångssättet för att uppnå det stårväl i överensstämmelse med den strategi som presenterade i denhandlingsplan för sysselsättning som överlämnades till kommissionen ochrådet , där det framhölls att den sysselsättningspolitik som ledertill de bästa resultaten är den som stimulerar tillväxt och sysselsättning samtmotverkar arbetslöshet. Utskottet ansluter sig vidare till vad regeringen ihandlingsplanen anför om att det är nödvändigt att ta till vara de betydanderesurser som kan mobiliseras i ett samhälle där ingen ställs utanför arbetsli-vet. Därvid bör särskilt fästas vikt vid att främja jämställdhet mellan kvinnoroch män inom hela arbetslivet. För att möjliggöra en god ekonomisk tillväxtoch en ökad sysselsättning krävs därför att man fullt ut tar till vara de möj-ligheter som ett utnyttjande av både mäns och kvinnors resurser i arbetsliv,familjeliv och samhälle innebär.Under senare tid har sysselsättningen, som en följd av den mycket godatillväxten i svensk ekonomi, ökat i . Utskottet ser detta som mycketpositivt. De delar av ekonomin som har stått för en stor del av denna tillväxtär de som är relaterade till den nya informationstekniken. Trots att bådeantalet arbetslösa och efterfrågan på arbetskraft alltjämt är stor inom flerabranscher, har det börjat att uppstå problem med att hitta arbetssökande somhar den kompetens som krävs för de lediga arbetena. Till exempel framgår avden s.k. småföretagarbarometern, som presenterades av , att det är en mycket god utveckling försmåföretagen, men att en stor del av dem ser risker med att brist på kompe-tent arbetskraft kan komma att minska ökningen både av tillväxt och syssel-sättning. Att förhindra att brist på kompetent arbetskraft uppstår som begrän-sar, eller i värsta fall helt förhindrar, möjligheterna till tillväxt är därförde viktigaste uppgifterna för arbetsmarknadspolitiken. Detta uppnås bästgenom att utbildnings- och kompetensnivån kan höjas hos arbetskraften samtgenom en bättre matchning av arbetssökande till de olika arbetena. För attmatchningen skall bli effektiv måste arbetskraften göras mer rörlig såvälyrkesmässigt som geografiskt.Utskottet anser därför att det är positivt att regeringen har presen-terat ett förslag till förnyad arbetsmarknadspolitik - proposition 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt - där det är enuttalad ambition att öka sysselsättningen. Propositionen kommer inom kortatt behandlas av utskottet.Inte bara arbetslösa får del av de insatser som görs för att höja kompeten-sen hos arbetskraften. Även de som redan har anställning kommer att inom ramen för Europeiska socialfondens mål 1 ochmål 3 kunna ta del av en satsning på kompetensutveckling av redan anställda.Syftet med satsningen är att uppnå en allmänt högre kunskapsnivå i arbets-kraften, vilket bl.a. kan verka förebyggande av förtida pensionering, att ökaindividens valfrihet samt att underlätta omställningar genom en högre yr-kesmässig rörlighet.Vid sidan av de åtgärder som är direkt relaterade till arbetsmarknadspoliti-ken vill utskottet framhålla vikten av det som sker inom skol- och utbild-ningsväsendet och som bidrar till att göra det livslånga lärandet till en realitisk målsättning. Ett mycket positivt exempel härpå är försöket med det s.k.Kunskapslyftet som sedan det infördes har varit mycket framgångs-rikt. Utredningen har också mot bakgrund därav isitt slutbetänkande, Kunskapsbygget det livslånga lärandet (SOU2000:28), föreslagit att skall permanentas. ekono-miska vårproposition har regeringen föreslagit en förlängning av Kunskaps-lyftet till år 2003.Som anförts ovan spelar den nya informationstekniken en allt större rollför tillväxten och utvecklingen av samhället. En av de viktigaste uppgifternablir därför att kunna ta till vara den potential som den nya tekniken ger.Förutom ökad utbildning och kompetens inom området krävs därför att detäven finns en väl utbyggd infrastruktur som gör tekniken tillgänglig för såmånga som möjligt. Behovet är tudelat. För det första krävs en god in-frastruktur för att det skall bli möjligt att driva företag på så många orter smöjligt i landet. För det andra kommer alltfler tjänster som företagen produ-cerar att tillhandahållas med hjälp av informationsteknik. En väl utbyggdinfrastruktur är därför nödvändig för att kunderna skall kunna ta del av dessaprodukter. Det är därför bra att regeringen tagit initiativet till en snabb ut-veckling inom området genom de förslag som presenteras i proposition1999/2000:86, Ett informationssamhälle för alla.- - -och anför i var sin motion bl.a. att , som enföljd av de uttalanden som görs i de sysselsättningsriktlinjer som rådet utfär-dat och som regeringen i den svenska handlingsplanen för sysselsättning harställt sig bakom, borde driva en mer aktiv politik för en sänkning av skattenpå arbete för att därigenom skapa fler arbetstillfällen.Utskottet noterar till att börja med att regeringen själv har betonat att skat-tepolitiken bör spela en aktiv roll i arbetet för en högre sysselsättning ochtillväxt. Utskottet behandlade ett liknande yrkande i sitt yttrande över rege-ringens skrivelse rörande verksamheten i EU 1998 (1998/99:AU1y, skr.1998/99:60). I nämnda yttrande redovisade utskottet bl.a. en rad åtgärdersom hade vidtagits för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten.Utskottet vill därutöver framhålla att en lika viktig fråga som skatterna är atse över de olika bidrags- och avgiftssystemen. Vid bedömningen av vilkaåtgärder som bör vidtas för att öka utbytet av arbete för arbetstagare med delägsta lönerna är det inte enbart skatterna som spelar roll utan samma ochibland bättre effekter kan uppnås genom förändringar i bidrags- och avgifts-systemen som innebär olika tröskel- och/eller marginaleffekter. Ett exempelpå en sådan åtgärd är det förslag om införande av maxtaxa inom förskole-verksamhet och barnomsorg som regeringen har aviserat under maj månad.Frågor rörande förhållningssätt till unionens sysselsättningsrikt-linjer och rådets rekommendationer liksom frågor kring företagande be-handlades också av utskottet budgetbetänkande (1999/2000:AU1).Där konstaterade utskottet att regeringens sysselsättningspolitik låg väl i linmed förslag om sysselsättningsriktlinjer samtatt ett flertal åtgärder, däribland skattesänkningar, hade vidtagits för att föbättra villkoren för företagande.Mot bakgrund av det anförda förordar utskottet sammanfattningsvis attmotionerna 1999/2000:U12 yrkande 2 ... och 1999/2000:U505 yrkande 13bör avstyrkas.Utrikesutskottet delar arbetsmarknadsutskottets bedömningar och avstyrkermotionerna U12 (m) yrkande 2 (delvis) och U505 (fp) yrkande 13.Samarbetet inom miljöområdetI motion U515 (mp) yrkande 2 anförs att bör verka för inrättandet aven miljökommitté som enligt fastlagda principer för miljöpolitiken granskarförslag till beslut. Vidare anser att EEA, European EnvironmentAgency, som samlar in och sammanställer information om miljötill-ståndet i unionen, skall ges ökade resurser och befogenheter (yrkande 3). Iyrkande 4 i samma motion anförs att bör verka för att ett beslut inomEU skall föregås av en grundlig kontroll gentemot en checklista med gällan-de miljöprinciper. vill vidare att unionens fördragstexter skallkompletteras med en rad miljöprinciper i syfte att stärka miljöns konstitutio-nella ställning inom EU. En sådan viktig miljöprincip som ännu inte finnsmed i gällande fördrag är substitutionsprincipen (yrkande 10). I motion U14(mp) yrkande 2 med anledning av regeringens skrivelse begär ettriksdagens tillkännagivande om att regeringen skall redogöra för den rådandeutvecklingen på miljöområdet baserat på ett antal miljöindikatorer.Utskottet vill i denna del inledningsvis framhålla att hållbar utveckling ochmiljöområdet utgör de områden inom gemenskapssamarbetet som undersenare år har präglats av en hög ambitionsnivå. EG:s miljöpolitik skall bidratill att bevara, skydda och förbättra miljön, skydda människors hälsa, utnyttjaresurserna varsamt och rationellt samt främja åtgärder på internationell nivå.Utskottet konstaterar vidare att Amsterdamfördraget trädde i kraft den 1 maj1999 och innebär enligt utskottets mening en viktig utveckling av de grund-läggande principerna för skyddet av miljön. Hållbar utveckling slås fast somett övergripande mål för alla politikområden i EG. Vid Europeiska rådetsmöte i avrapporterade sålunda sex ministerråd -transport, energi, jordbruk, industri, inre marknaden och bistånd - om åtgär-der för integration av miljöhänsyn i sina respektive områden. Nya sektorer idetta arbete är allmänna rådet, fiske och . I även fast att en övergripande EU-strategi för hållbar ut-veckling bör tas fram till toppmötet i i juni 2001.Utskottet anser att den gemensamma miljöpolitiken stegvis skärptes underår 1999. Arbetet med den på svenskt initiativ tillkomna försurningsstrateginfortsatte genom bl.a. förhandlingar om ett s.k. takdirektiv innebärande högstatillåtna nivåer för svaveldioxid, kväveoxid och ammoniak. EU:s klimatgruppföljde det arbetsprogram som bestämdes vid klimatkonventionens möte iBuenos Aires 1998. På initiativ av flera medlemsländer, däribland ,påbörjade kommissionen ett arbete med att införa en övergripandekemikaliestrategi. Vid Europeiska rådets möte i i decemberbeslutades att kommissionen skall lägga fram ett förslag till ett nytt miljö-handlingsprogram . I slutsatserna vid uppma-nar stats- och regeringscheferna rådet att slutföra arbetet med indikatorer ochtidsplanering. Det framfördes önskemål bl.a. av att det i syfte attövervaka framstegen i miljöarbetet bör utvecklas indikatorer för miljötill-ståndet, sektorsintegration och hållbar utveckling. Utskottet konstaterar attSverige har varit pådrivande för att få dessa slutsatser antagna.Utskottet vill även framhålla att det utkast till program för det svenska ord-förandeskapet som presenterades för innebär attden svenska ordförandeskapsperioden kommer att präglas av en hög ambi-tionsnivå vad gäller hållbar utveckling och arbetet för en bättre miljö. I ut-kastet framhålls bl.a. följande:EU-samarbetet innebär ett betydande mervärde när det gäller att värna miljönoch främja en hållbar utveckling. Samarbetet prioriteras högt av det svenskaordförandeskapet, som kommer att driva utvecklandet av en strategi för enhållbar utveckling där de miljömässiga, ekonomiska och sociala aspekternabalanseras mot varandra. Vid Europeiska rådets möte i skall rikt-linjerna för en sådan strategi diskuteras med utgångspunkt i ett av kommis-sionen presenterat förslag. kommer också att fortsätta arbetet med attintegrera miljöhänsyn i EU:s olika politikområden i enlighet med kommis-sionens rapport och slutsatserna frånEuropeiska rådets möte i . Andra angelägna frågor är arbetet medatt förverkliga en ny kemikaliestrategi och en integrerad, miljöanpassad,produktpolitik samt att föra arbetet framåt med ett nytt, 6:e, miljöhandlings-program med utgångspunkt i det förslag som kommissionen skall förberedatill slutet av år 2000.EU är en viktig partner i det internationella miljösamarbetet. Det svenskaordförandeskapet kommer bl.a. att följa upp besluten vid klimatkonventio-nens sjätte partskonferens inklusive den samordning som krävs för att upp-fylla EU-gemensamma åtgärder för ratifikationsprocessen.Vidare vill utskottet framhålla att det beträffande miljökonsekvensbeskriv-ningar pågår ett arbete inom gemenskapen som syftar till att utöka kraven pådessa. Det gällande direktivet gäller konkreta projekt men ett arbetepågår som skall leda fram till att miljökonsekvensbekrivningar även skallutarbetas i samband med att övergripande planer och strategier utarbetas.Vad beträffar produktvalsprincipen kan utskottet konstatera att försiktig-hetsprincipen inom EG delvis verkar i samma riktning. Utskottet kan ävenkonstatera att reformarbete pågår inom EG i samma riktning som produkt-valsprincipen anger, bl.a. när det gäller utarbetandet av en kemikaliestrategi.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna U515 (mp) yrkan-dena 2-4 och 10 och U14 (mp) yrkande 2 är besvarade.I motion U14 (mp) yrkande 8 begärs en redogörelse för den svenska strategininom EU för frågor gällande genmanipulerade organismer (GMO s).Motionärerna är kritiska mot att det i om EU 1999 inte nämns attmiljörådet införde ett moratorium för utsättning av genetiskt modifiera-de produkter.Enligt vad utskottet kunnat utröna har ministerrådet ej beslutat om någotsådant moratorium. Det finns heller inte såvitt utskottet kan bedöma någonlegal möjlighet att införa ett moratorium med mindre än att lägger fram ett förslag om att nuvarande reglering (bl.a. di-rektiv 90/220/EEG) upphör att gälla, vilket skulle innebära att GMO blir ettoreglerat område på gemenskapsnivå.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att har haft enframskjuten position i arbetet med GMO både inom EU och internationellt.Sverige har, tillsammans med och , varit depådrivande medlemsländerna i översynen av direktiv /220/EEG om av-siktlig utsättning i miljön av GMO. Utskottet konstaterar att det ändradeförslaget till direktiv innefattar en mängd förbättringar såsom bl.a. krav påmärkning av GMO, obligatorisk övervakning av marknadsgodkända GMO,tidsbegränsade tillstånd och ökad öppenhet i beslutsprocessen.Vidare vill utskottet betona att var ett av de tongivande länderna ibiosäkerhetsprotokollsförhandlingarna. Utskottet noterar att miljöministernvar direkt inblandad i sluförhandlingarna och delaktig i att ett protokollkunde antas.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U14 (mp) yrkande 8 ärbesvarad.Narkotika samt införselregler för alkoholI motion U505 (fp) yrkande 16 framhåller motionärerna att regeringens profilpå narkotikaområdet har varit oroväckande låg samt kräver ett betyd-ligt mer intensivt arbete för att föra ut narkotikastrategi i Europa.Utskottet kan konstatera att bekämpning av narkotika behandlas inom allatre pelare inom EU-samarbetet och att aktivt deltar i Europasamar-betet bl.a. inom den pelaröverskridande rådsarbetsgruppen HorisontellaNarkotikagruppen (HNG). Regeringen för här fram en svensk position, somgrundar sig på en balans mellan efterfrågedämpande och tillgångsminskandeåtgärder. Regeringen arbetar även aktivt för en nedtoning av s.k. skadedäm-pande åtgärder. Enligt vad utskottet erfarit var detta arbete framgångsrikt vidförhandlandet om EU:s nya narkotikastrategi 2000-2004. I den nya strateginfick regeringen dessutom gehör för vissa angelägna frågor vilket resulterat iatt i strategin anges särskilt betydelsen av arbetet med ungdomar. Vidarelyfts skolans och föräldrarnas roll fram i strategin. Enligt vad utskottet in-hämtat fortsätter nu arbetet med en handlingsplan för genomförande av nar-kotikastrategin.En fråga som särskilt prioriteras är framtagandet av jämförbar statistik.Detta arbete förs med beslutsamhet inom Europeiska centret för narkotikaoch narkotikamissbruk (ECNN) i . Regeringen deltar, förutom istyrelsearbetet, även i en särskild arbetsgrupp som skall ta fram ett nytt ar-betsprogram för ECNN. Arbetsprogrammet skall grunda sig på den evalue-ring av ECNN som gjorts på initiativ av . Vidare påpekaskontinuerligt vikten av jämförbar statistik och likartade rapporteringsgrunderi allt Europasamarbete på narkotikaområdet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U505 (fp) yrkande 16 ärbesvarad.I motion U12 (m) yrkande 3 med anledning av regeringens skrivelse väl-komnas den ändring av införselregler på alkohol som kommer att ske. Deändrade införselreglerna måste följas av en anpassning av de svenska skat-terna på dessa varor.Även i motion U14 (mp) yrkande 11 med anledning av rege-ringens skrivelse tas införselreglerna upp till behandling. villregeringen presenterar en strategi för hur skall kunna behålla sinarestriktivare införselregler för alkohol och tobak.Skatteutskottet tar i sitt yttrande 1999/2000:SkU8y upp dessa yrkanden tillbehandling och framhåller följande:Utskottet vill inledningsvis erinra om följande. Sedan vederbörande kommis-sionär, trots från svensk sida åberopade folkhälsoskäl, först förklarat sigovillig att över huvud taget lägga fram något förslag om en förlängning avdet svenska införselundantaget har , med enhälligt stöd av samtligaEU-länder, lyckats utverka att kommissionen ändå skall föreslå rådet attSverige, i likhet med och , får fortsätta att t.o.m. den 31december 2003 ha regler som avviker från gällande direktiv. Det förslagsom kommissionen nu - efter överenskommelse med den svenska regeringen- lägger fram innebär en successiv ökning av de volymer som skall få förasin utan skatt och kommer senare att behandlas i rådet efter hörande av EU:sparlament.Därutöver har finansministern i ett interpellationssvar informeratriksdagen om att regeringen avser att se över skattepo-litiken, analysera hur de nya reglerna kommer att påverka den svenska be-skattningen på alkohol och försäljningen på Systembolaget och satsa mer påförebyggande insatser som upplysning, utbildning och forskning kring alko-holens effekter på folkhälsan. Vidare skall en nationell ledningsgrupp föralkohol- och narkotikaförebyggande insatser ta fram både en långsiktig stra-tegi och ett konkret åtgärdsprogram ; avsikten är atthandlingsplanen skall redovisas i den kommande alkoholpolitiska proposi-tionen för ställningstagande . Inom EU hållersamtidigt kommissionen på att utarbeta ett förslag till en EU-strategi omalkohol som kan komma att presenteras och diskuteras på Världshälsoorgani-sationens ministerkonferens, som hålls i ochsom förhoppningsvis också kan antas under det svenska ordförandeskapetförsta halvåret 2001.I en proposition som kommer att läggas fram kommer regering-en att föreslå de förändringar av införselreglerna som aktualiseras genomöverenskommelsen med kommissionen. I samband med beredningen i riks-dagen av den propositionen kommer det att finnas möjlighet att återkommatill de frågor motionärerna tagit upp.