bet · GN01AU5 · 2000-02-15 00:00:00 — Motionären villdärför att regeringen skall redovisa vilken principiell uppfattning den hari fråga om SPV skall hantera nya kommunala pensionsavtal och därmed bäraansenliga investeringskostnader och ta de affärsrisker detta innebär (yrk.1).Vidare anser motionären att eftersom SPV får agera på den kommunalamarknaden är det rimligt att den statliga pensionsadministrationen öppnasför konkurrens (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet inleder med att behandla frågan om den statliga pensionsadminist-rationen skall öppnas för konkurrens. Både arbetsmarknadsutskottet ochfinansutskottet har tidigare tagit ställning till liknande yrkanden. behandlade frågan var i samband medbehandlingen av budgetpropositionen för (se bet. 1998/99:AU1 s. 105). Utskottet framförde då - med åberopande av vad finansutskottettidigare anfört - följande. "Reglerna för tjänstepensionen bestäms i centrala kollektivavtal mellan och arbetstagarnas huvudorganisationer på det statliga områ-det. Tillsammans med motparterna förfogar myndigheterna, som arbetsgivaregenom sin centrala företrädare , över tjänstepensionsför-månerna. Parterna förfogar också över den avgiftsbaserade kompletterandeålderspensionen, vilken i konkurrens administreras av SPV. Finansutskottetansåg att den särskilda nämnd som skulle komma att bestämma grunderna förförsäkring, och ersättning till SPV borde ge tillräckliga garantierför att de avgifter som kommer att erläggas till SPV kontrolleras ochprövas i syfte att hålla kostnaderna nere. Till skillnad frånkonkurrensverket ansåg finansutskottet inte att myndigheterna kan varaförsäkringsgivare i egen regi då utfästelserna automatiskt tryggas i denjuridiska personen, staten. Sam-manfattningsvis ansåg finansutskottet inteatt förslaget att enskilda myndig-heter skulle upphandla administrationenav pensionsförmåner för statliga arbetsgivare var förenligt med det sättvarpå tjänstepensionsavtalet på det statliga området är konstruerat.Arbetsmarknadsutskottet ansluter sig helt till den bedömning somfinansutskottet tidigare gjort i frågan. "Enligt utskottet har det inte framkommit något som medför att utskottetskulle frångå den ståndpunkt som redovisats ovan. Utskottet avstyrkerdärför motionen i denna del.När det sedan gäller frågan om SPV:s verksamhet inom resultatområdetPension Försäkring vill utskottet inte på grundval av vad som anförts i mo-tionen göra något tillkännagivande. Utskottet utgår från att regeringen kom-mer att följa den fortsatta utvecklingen inom detta område.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motion A602 yrkandena 1 och 2 (m).7 Stuverimonopolet m.m.Utskottet kommer i detta avsnitt att behandla motioner som i första handrör arbetsrättsliga frågor inom sjöfarten.MotionerModeraterna hävdar i kommittémotion T616 att den svenska rederinäringenunder senare år har utsatts för konflikter och konflikthot i storomfattning vilket drabbat både rederierna och svensk industri på ettorimligt sätt. Mode-raterna anser att den arbetsrättsliga lagstiftningenmåste ändras. Bland annat måste den s.k. Vidareanser att den svenska regeln att skepp även omfattas avbestämmelserna om personalöver-gångar vid företagsförsäljningar, trots attde undantagits från direktivet, måste tas bort. anser också attde speciella bestämmelser om sjuklön, arbetstid och semester som gäller försjöfarten måste tas bort. Dessa regler har historiska förklaringar mensaknar betydelse. Bestämmelser-na bör därför anpassas till degenerella bestämmelser som gäller för svensk arbetsmarknad (yrk. 10).Slutligen föreslår att det s.k. stuverimonopolet avskaffas ochatt nr 137 upphävs (yrk. 2 och 3).Kristdemokraterna påpekar i kommittémotion T210 att stuverimonopolet är enomtalad företeelse. Partiet föreslår därför att regeringen skall återkommamed förslag om hur stuverimonopolet skall hanteras med tanke påkonkurrenssituationen (yrk. 27).Folkpartiet föreslår i kommittémotion T209 att säger upp nr 137 och avvecklar stuverimonopolet (yrk. Ikommittémotion A231 föreslår samma parti att skall avskaffas(yrk. 17 delvis).Jan () anser i motion A714 att det finns skäl att göra en översynav stuverimonopolet.Utskottets ställningstagandeI flera motioner har framställts krav som rör nr 137 ochdet s.k. stuverimonopolet. Utskottet vill i denna del anföra följande.ILO-konvention nr 137 om hamnarbete innehåller regler, vilkas främsta syfteär att åstadkomma sysselsättning, säkerhet, hälsa, välfärd och yrkesut-bildning för hamnarbetare. ratificerade konventionen 1974. Fråganom att säga upp konventionen behandlades av den svenska 1996.För att konventionen inte skulle fortsätta att gälla hade krävts att densagts upp av . Någon sådan uppsägning gjor-des inte. är därför bundet av konventionen ytterligare tio år.Ett ofta återkommande påstående är att konventionen utgör den rättsligagrunden för det s.k. stuverimonopolet. Innebörden av ett sådant monopolskulle vara att andra yrkeskategorier än hamnarbetare och medlemmar i vissaarbetstagarorganisationer förvägras att utföra arbetsmoment med anknytningtill godshantering. Den svenska uttalade sig 1996 om tolk-ningen av konventionen. Enligt kommittén innehåller den inte någon be-stämmelse som kan åberopas som rättsligt stöd för ett stuverimonopol. Dettadelgavs arbetsmarknadens parter.Utskottet är med hänsyn till vad som anförts inte berett att göra någottill-kännagivande med anledning av vad motionärerna anfört. Utskottetavstyrker därför motionerna A714 (m), T209 yrkande 14 (fp), T210 yrkande 27(kd) och T616 yrkandena 2 och 3 (m).Utskottet övergår nu till att behandla de motioner som rör medbestämmandelagen är det förbjudet att vidta stridsåtgärder isyfte att undantränga existerande kollektivavtal. Förbudet har dock genomLex 1991 inskränkts till att gälla enbart när en organisationvidtar åt-gärder med anledning av arbetsförhållanden sommedbestämmandelagen är direkt tillämplig på. Syftet är bl.a. att ge defackliga organisationerna i Sveri-ge möjlighet att träffa kollektivavtalmed villkor som motsvarar vad som normalt tillämpas i fråga om arbete somutförs här i landet och därigenom motverka s.k. social dumpning. Utskottetanser med hänsyn till det sistnämn-da att motionerna A231 yrkande 17 delvis(fp) och T616 yrkande 10 delvis (m) bör avslås.Vad sedan gäller krav på att lagreglerna om personalöver-gångar vid överlåtelse av verksamhet inte skall omfatta skepp kan utskottetkonstatera att den svenska lagstiftningen skiljer sig från det s.k.överlåtelse-direktivet (rådets direktiv /187/EEG). Direktivet är tillskillnad från vad som gäller enligt den svenska lagstiftningen intetillämpligt på sjögående fartyg. När direktivet skulle genomföras i svensklag kon-staterades att det fanns ett värde i att så långtsom möjligt upprätthålla prin-cipen om att svensk arbetsrättslagstiftningbör ha en generell tillämplighet (se bet. 1994/95:AU4). Enligt utskottettalade detta för att låta reglerna om personalövergångar omfatta ävensådant som ligger utanför direktivet. Den väsentliga frågan var enligtutskottet om en utvidgning skulle kunna leda till storatillämpningssvårigheter. Efter att ha gjort en analys av denna frågeställ-ning var utskottet inte berett att gå i från propositionens förslag i dennadel (se betänkandet s. 37). Utskottet förutsatte att regeringen skulleåterkomma till om reglerna skulle medföra icke godtagbaraeffekter. Rege-ringen har inte återkommit i denna fråga. Utskottet, somfortfarande håller fast vid de ovan redovisade principerna, anser inte attdet finns skäl att till-styrka motion T616 yrkande 10 delvis (m).Vad slutligen gäller kravet att de speciella arbetsrättsliga regler somgäller för sjöfarten skall slopas vill utskottet anföra följande.I motion T616 hävdas att det finns speciella regler avseende sjuklön, ar-betstid och semester. Utskottet kan notera att så är fallet vad gällersjuklön och arbetstid. Däremot finns det ingen särreglering avseendesemester utan semesterlagen är tillämplig fullt ut.När det gäller sjömännens rätt till sjuklön regleras den i sjömanslagen (1973:282) som innebär att de har full kompensation. I budgetpropositionenför (prop. 1996/97:1 utg. omr. 22) behandlades bl.a. dessaregler. I propositionen konstaterades att en utredning, 1990 årssjömanslags-utredning, föreslagit att en lägre nivå skulle gälla.Regeringen delade dock inte denna åsikt. Av propositionen framgår attregeringens ståndpunkt var att några åtgärder inteskulle vidtas med hänsyn till de in-vändningar som framförts avarbetstagarorganisationerna. Enligt regeringen hade dessa hävdat attsjömansyrkets särart fortfarande motiverade att be-stämmelserna skullebibehållas. Vid sin behandling av propositionen uttalade trafikutskottet ibetänkande 1996/97:TU1 att man delade regeringens upp-fattning.Av arbetstidslagens 2 § framgår att den inte är tillämplig på fartygsarbete. I stället gäller lagen (1998:958) om vilotid för sjömän. Denna lag träddei kraft och ersatte sjöarbetstidslagen . Dennya lagen bygger på två konventioner, dels nr 180 omsjömäns arbetstid och bemanning på företag, dels den reviderade om sjöfolks utbildning, vakthållning och certifiering.Utskottet är inte på de skäl som anförs i motionen beredd att föreslå någratillkännagivanden i denna del. Motion T616 yrkande 10 delvis (m) avstyrksdärför. Utskottet hemställerDel I1. beträffande statsmakternas ansvar för lönebildningenatt avslår motion 1999/2000:A6 yrkande 3,res. 1 (m)2. beträffande innebörden av en välfungerande lönebildning m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A6 yrkandena 1, 2 och 4-7, 1999/2000:A8 yrkande 1, 1999/2000:A10 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:A254 yrkande24 samt 1999/2000:Sk692 yrkande 24,res. 2 (m, kd, fp)3. beträffande avslag på förslaget om m.m.att avslår motion 1999/2000:A6 yrkandena 11-13, det se-nare imotsvarande del,res. 3 (m)4. beträffande roll i lönebildningen m.m.att avslår motion 1999/2000:A8 yrkande 2,5. beträffande utvärdering av m.m.att avslår motion 1999/2000:A10 yrkandena 3 och 4,res. 4 (fp)6. beträffande tvångsmedlingatt avslår motion 1999/2000:A10 yrkande 7,7. beträffande förlängd varseltidatt avslår motion 1999/2000:A6 yrkande 15,res. 5 (m)8. beträffande verkan av uteblivet varselatt avslår motion 1999/2000:A6 yrkandena 16 och 17,res. 6 (m)9. beträffande blockad mot enmans- och familjeföretagatt med anledning av motionerna 1999/2000:A6 yrkande 9, 1999/2000:A7 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:A8 yrkande 7, 1999/2000:A9 yrkandena 2-4, 1999/2000:A10 yrkande 9, 1999/2000:A231 yrkande 17 i motsvarande del,1999/2000:A254 yr-kande 28, 1999/2000:A701 i motsvarande del, 1999/2000:A706, 1999/2000:Fi211 yrkande 8 i motsvarande del och 1999/2000:Sk692yrkande 23 i motsvarande del antar de enligt bilaga 2 av utskottetframlagda förslagen till lag om ändring ia) lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivetb)c) lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister,d)res. 7 (s, v)10. beträffande stridsåtgärders proportionalitetatt avslår motionerna 1999/2000:A6 yrkande 8, 1999/2000:A8yrkande 5, 1999/2000:A9 yrkandena 5-7, 1999/2000:A10 yrkande 10 och 1999/2000:Fi211 yrkande 8 i motsva-rande del,res. 8 (m)res. 9 (kd, c, fp)11. beträffande samhällsfarliga konflikteratt avslår motion 1999/2000:A10 yrkande 8,res. 10 (kd, fp)12. beträffande sympatiåtgärderatt avslår motionerna 1999/2000:A6 yrkande 10, 1999/2000:A8yrkande 6, 1999/2000:A701 i motsvarande del och 1999/2000:Sk692 yrkande 23i motsvarande del,res. 11 (m, kd)13. beträffande statistikansvarig myndighetatt avslår motionerna 1999/2000:A6 yrkande 14, 1999/2000:A8yrkande 3, 1999/2000:A9 yrkande 1 samt 1999/2000:A10 yrkandena 5 och 6,res. 12 (m, kd, c, fp)14. beträffande övriga uppgifter för Medlingsinstitutetatt avslår motion 1999/2000:A6 yrkande 13 i motsvaran-de del,res. 13 (m)15. beträffande antagande av lagförslagen i propositionenatt riksdagendels med anledning av propositionen i motsvarande del antar det enligtbilaga 1 av regeringen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet med den ändringen att i denföreslagna 63 § tredje stycket orden "tredje" respektive "andra" skallersättas av "fjärde" respektive "tredje",dels med bifall till propositionen i motsvarande del och motion 1999/2000:A6 yrkande 18 antar det enligt bilaga 1 av regeringen framlagda förslagettill lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),16. beträffande statistik och arbetsvärderingatt avslår motion 1999/2000:A8 yrkande 4,Del II17. beträffande utredning av arbetsrätten m.m.att dels avslår motionerna 1999/2000:A219 yrkande 1, 1999/2000:A220 yrkande 21, 1999/2000:A231 yrkande 18, 1999/2000:A254 yrkande 25, 1999/2000:A723 yrkande 1, 1999/2000:A811 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:K351yrkande 2, 1999/2000:Sk692 yrkandena 21 och 22, 1999/2000:Sf304 yrkande 9samt 1999/2000:N389 yrkande 3, dels som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om en utredning,res. 14 (m, kd, c, fp)18. beträffande information till företagareatt avslår motion 1999/2000:A254 yrkande 32,19. beträffande visstidsanställningar m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A240, 1999/2000:A254 yrkandena29 och 31 samt 1999/2000:A723 yrkande 3,res. 15 (m, kd)res. 16 (v)20. beträffande pensionsförmåneratt avslår motion 1999/2000:A712,res. 17 (m)21. beträffande lokala avtalatt avslår motionerna 1999/2000:A220 yrkande 22 och 1999/2000:A723 yrkande 2,res. 18 (m, kd, c)res. 19 (v)22. beträffande avsteg från anställningsskyddslagenatt avslår motion 1999/2000:A713 yrkande 1,res. 20 (m)23. beträffande återanställningsrättatt avslår motionerna 1999/2000:A254 yrkande 30 och 1999/2000:A723 yrkande 4,res. 21 (m, kd)res. 22 (v)24. beträffande tillräckliga kvalifikationeratt avslår motion 1999/2000:A723 yrkande 5,res. 23 (v)25. beträffande skadestånd vid ogiltigförklaring av uppsäg-ningatt avslår motion 1999/2000:A723 yrkande 9,res. 24 (v)26. beträffande information och opinionsbildningatt avslår motion 1999/2000:A708,27. beträffande vetoregleratt avslår motionerna 1999/2000:A231 yrkande 17 i mot-svarandedel och 1999/2000:A254 yrkande 27,res. 25 (m, kd, fp)28. beträffande delgivningsregeln i 30 § medbestämmandela-genatt avslår motion 1999/2000:A709,29. beträffande semesterlön vid särskilt utbildningsbidragatt avslår motion 1999/2000:A704,res. 26 (m, kd, c, fp)30. beträffande utredning om semesterlagenatt avslår motion 1999/2000:N387 yrkande 5,res. 27 (m, kd, c, fp)31. beträffande förlängd föräldraledighetatt avslår motion 1999/2000:Sf302 yrkande 9,res. 28 (kd)32. beträffande föräldraledighetslagens skyddsregleratt avslår motionerna 1999/2000:A818 yrkande 13 och 1999/2000:A819 yrkande 15,res. 29 (v, mp)33. beträffande rätten till bibehållen heltidstjänstatt avslår motion 1999/2000:A727,34. beträffande ledighet för att bedriva näringsverksamhetatt avslår motion 1999/2000:A705,res. 30 (m)35. beträffande ledighet för närståendevårdatt avslår motion 1999/2000:So332 yrkande 7,res. 31 (kd)36. beträffande ledighet för tjänstgöring inom frivilligförsva-retatt avslår motion 1999/2000:Fö206,37. beträffande ledighet för förtroendeuppdrag i handikappför-bundatt avslår motion 1999/2000:A710,38. beträffande avskaffande av Arbetsdomstolenatt avslår motion 1999/2000:A715 yrkande 5,res. 32 (m)39. beträffande SPV:s verksamhetatt avslår motion 1999/2000:A602 yrkandena 1 och 2,res. 33 (m)40. beträffande stuverimonopolet m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A714, 1999/2000:T209 yrkande 14, 1999/2000:T210 yrkande 27 samt 1999/2000:T616 yr-kandena 2 och 3,res. 34 (m, fp)res. 35 (kd)41. beträffande avslår motionerna 1999/2000:A231 yrkande 17 i mot-svarandedel och 1999/2000:T616 yrkande 10 i motsvarande del,res. 36 (m, fp)42. beträffande övergångsdirektivetatt avslår motion 1999/2000:T616 yrkande 10 i motsva-rande del,res. 37 (m)43. beträffande sjuklön m.m. för sjömänatt avslår motion 1999/2000:T616 yrkande 10 i motsva-rande del.res. 38 (m)den 15 februari 2000På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaAndersson (c), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), Carlinge Wisberg (v) och Mag-nusJacobsson (kd).ReservationerDel I1. Statsmakternas ansvar för lönebildningen (mom. 1), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i Del 1, avsnitt 3, i den del sombörjar med "Utskottet vill dock" och slutar med "motion A6 (yrk. 3)" bortha föl-jande lydelse:Utskottet kan konstatera att regeringen på flera ställen i propositionenåterkommer till att det är parterna på arbetsmarknaden som har ansvaret förlönebildningen och formerna för den. Utskottet kan hålla med regeringen omatt avtal är bättre än lagstiftning, men en sådan allmän uppfattning kaninte leda till slutsatsen att lönebildningen är ett område som staten iprincip inte har att göra med. Som framhålls i motion A6 harregeringen och på detta område precis samma ansvar som på andraområden för att med lagstiftning ange grundläggande spelregler och därmedramarna för olika aktörers agerande. En dåligt fungerande lönebildningpåverkar välfärden för alla samhällsmedborgare, även för dem som interepresenteras av parterna på arbetsmarknaden. Utskottet kan också hålla medregeringen om att statsmakterna har ett intresse av att relationerna mellanparterna är goda. Men den ståndpunkten kan inte drivas dithän att totalkonsensus görs till en förutsättning för lagstiftarens beslut om ändringari spelreglerna. Sam-syn är eftersträvansvärt, men - vilket Moderaternaframhåller - ingen organi-sation kan tilldelas vetorätt mot nödvändigaförändringar i samhället.Utskottet kan också hålla med regeringen om att staten skall vara neutralmellan parterna. Denna utsaga rimmar dock mycket illa med regeringensundfallenhet gentemot LO. Utskottet delar den uppfattning som kommit tilluttryck i den ovannämnda skrivelsen från och . Genom att ge en partavgörande inflytande över spelreglerna för lönebildningen äventyraslegitimiteten i avtalsförhandlingarna och kollektivavtalen som lönebild-ningsinstrument.Det som utskottet nu anfört om statsmakternas ansvar för lönebildningen börges regeringen till känna. Motion A6 (yrk. 3) tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande statsmakternas ansvar för lönebildningenatt med anledning av motion 1999/2000:A6 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Innebörden av en välfungerande lönebildning m.m. (mom. 2)(), (), (), ChristelAnderberg (m), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i Del 1, avsnitt 3, från och medunderrub-riken Analysen av de bakomliggande problemen och till slutet bortha följan-de lydelse:Regeringen har en alltför snäv syn på lönebildningen. Lönebildning hand-larinte bara om förhandlingssystemet och hur det skall utformas för att mot-verka höga generella löneökningar. I lönebildningsprocessen ingår en radfaktorer som förväntningarna på Europapolitiken, inflationsutvecklingen,skattepolitiken, företagens konkurrenskraft och marknadens efterfrågan påolika typer av kompetens.Utskottet anser liksom och att det måsteupprätthållas en klar rågång mot statlig inkomstpolitik. Regeringen gör detdock för lätt för sig genom att skylla på arbetsmarknadens parter för attlöne-bildningen inte fungerar. Sanningen är att staten i alla avgörandehänseenden bestämmer förutsättningarna för lönebildningen genom denekonomiska politiken i stort och genom skatte-, närings- ochutbildningspolitiken samt genom lagstiftningen. Löneförhandlingar äger interum i ett vakuum.En annan brist i propositionen är att den inte berör betydelsen av lönebild-ningen för att skapa dynamik och flexibilitet, och därmed sysselsättningoch tillväxt. De problem som består i en låg andel sysselsatta inom denprivata sektorn, liten rörlighet på arbetsmarknaden, dåligt utbyte avutbildning, kompetens, kunnande och prestation och i högaanställningströsklar förbigås helt av regeringen.Lagstiftningen på arbetsmarknaden bidrar till att cementera arbetslöshetenoch till att skapa problem med lönebildningen. Lagstiftningen kom till föratt man ansåg att den anställde hade en svag position gentemotarbetsgivaren. Vad som gått snett är att organisationerna på båda sidorfått för stort infly-tande. Utskottet instämmer med i motionA10 att lönebildningen och arbetsrätten bör utformas så att den enskildearbetstagaren och arbetsgi-varen får större inflytande överanställningsavtalet. Som framhålls i motio-nen är det ändå viktigt attpåpeka att det i huvudsak är genom avtal som parterna bör lösa dessa frågor.Utskottet ansluter sig till , de kritiserar regeringen för att vara alltför fixerad vid dengenomsnittliga löneökningstakten. Minst lika viktigt är hur lönestrukturenutvecklas. En väl fungerande lönebildning innebär inte bara att den samladelöneökningstakten inte skall överstiga ökningstakten i vårakonkurrentländer, utan också att lönerelationerna mellan olika branscheroch yrken i högre grad än speglar tillgång och efterfrågan påarbetskraft. I det sammanhanget kan en central medlingsfunktion inte hanågon egentlig uppgift.Utskottet delar och uppfattning att löne-bildningen bör ske så decentraliserat och individualiserat som möjligt. Pådet sättet kan löneökningarna relateras till en faktisk, och inte bara enpå förhand antagen, produktivitetsökning. Den enskildes kompetens kan bliden domine-rande faktorn, vilket också bör bidra till kvinnornaslöneutveckling. I en mer individualiserad lönebildning kan även olika slagav vinstdelningssystem ingå.Moderaterna och anger en rad faktorer som på detta sättär långt viktigare än regeringens förslag för att lönebildningen skallfungera på ett bra sätt och för att en långvarig och stabil tillväxt skallunderlättas. Utskottet instämmer med dessa partier i att förändringar måstegenomföras inom följande politikområden:Utformningen av skattepolitiken. Marginalskatter och olika former av mar-ginaleffekter måste hållas nere. Skattekilarna måste minska. Höga skattersnedvrider prissättningen och arbetstillfällen slås ut. Lägre skatter på ar-betsinkomster uppmuntrar arbete, utbildning, kompetensutveckling och ökatansvarstagande i arbetet. Även skattereduktion för hushållsnära tjänsterhar betydelse för att skapa arbetstillfällen. Dubbelbeskattningen på ägandei företagen är ytterligare exempel på att utbytet av en arbetsinsats ellerinveste-ring inte kommer till stånd. Med lägre inkomstskatt kan flerförsörja sig själva, lönebildningen underlättas och det blir lättare attkomma in på ar-betsmarknaden.Lönestrukturen. Ingångslönerna är höga även för dem som saknar erfaren-het.Det leder till att många utestängs från arbete, inte minst ungdomar, in-vandrare och arbetshandikappade. får de som har arbete svagaincitament att förkovra sig och göra ytterligare insatser. Den sammanpressa-de lönestrukturen har försvagat sambandet mellan kompetens och lön. Lö-nestrukturen påverkas i alltför låg grad av utbud och efterfrågan. Detdåliga utbytet av högre utbildning är förödande för ett moderntkunskapssamhälle. Det leder dessutom till att ungdomar från hem utanstudievana inte ser det som lönsamt med uppoffrande studier.Reservationslönerna. Statsmakterna har ansvar för de höga reservationslö-nerna, dvs. den lönenivå som krävs för att en person skall uppfatta det sommer lönsamt att arbeta än att avstå från arbete. De bidrar till att öka denstrukturella arbetslösheten eftersom arbeten med löner som understiger re-servationslönerna slås ut från arbetsmarknaden. Även detta drabbar särskiltungdomar och invandrare liksom personer med låg utbildning. Det kan ledatill en uppdelning i "insiders" som har arbete och en grupp "outsiders" somaldrig kommer in på arbetsmarknaden.Arbetslöshetsförsäkringen. Försäkringen har alltmer kommit att bli en sortsmedborgarlön för "insiders" på arbetsmarknaden och inte den omställnings-försäkring som den var tänkt att vara. Perioder med ersättning varvas medarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta har försvagat den enskildes incita-ment att söka och ta arbete. Försäkringen bör därför reformeras. Den börvara obligatorisk, och den bör i större utsträckning än finansierasge-nom avgifter från de försäkrade.Det arbetsrättsliga regelverket.