bet · GO01JuU6 · 2000-12-14 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2000/01JuU6Redogörelse för ärendetBakgrundI beslutade regeringen om en samladstrategi mot den ekonomiska brottsligheten.Strategin redovisades för i skrivelse1994/95:217. hade ingenting att erinra motden framlagda strategin (bet. 1994/95:JuU25, rskr.412).I strategin slås fast att det övergripande måletär att påtagligt minska den ekonomiskabrottsligheten genom åtgärder som innebär en kraftigförstärkning av samhällets samlade insatser motsådan kriminalitet. Åtgärder skall vidtas sominnebär en effektivisering när det gäller attförebygga, upptäcka, utreda och lagföra ekonomiskbrottslighet. En ökad tonvikt skall läggas vid detförebyggande arbetet. I detta ligger bl.a. attkontrollen skall effektiviseras och attmyndigheterna skall utveckla ett problemorienteratarbetssätt.Kampen mot den ekonomiska brottsligheten skallvara en prioriterad verksamhet för myndigheterna.Särskild vikt skall läggas vid att samordnamyndigheternas prioriteringar och att utveckla derassamarbete. Vidare skall myndigheternas kompetens ifråga om ekonomisk brottslighet höjas.En annan huvudpunkt i strategin är attnäringslivet måste ta ett ökat ansvar i kampen motden ekonomiska brottsligheten, bl.a. genom attutveckla affärs-etik och kontroll.För att genomföra dessa mål redovisades istrategin ett brett åtgärdsprogram. förstärkt skattekontroll och förenkladskattelagstiftning, förbättrad myndighetsstruktur,gemensamma kontrollaktioner från myndigheterna,affärsetik och internkontroll inom näringslivet,snabbare utredning och process, förbättradlagstiftning om bolagsstyrelser m.m., sanering avutsatta branscher, effektivare lagstiftning ompenningtvätt, effektivare sanktionsregler, aktivtinternationellt arbete bl.a. inom EU, ökadforskning, information till allmänheten samteffektivare styrning och uppföljning avmyndigheternas verksamhet.I syfte att underlätta arbetet inrättades idecember 1994 en arbetsgrupp inom , som kallas regeringensekobrottsberedning, består av tjänstemän frånJustitiedepartementet, ochNäringsdepartementet. En chefstjänsteman vidJustitiedepartementet är ordförande.Regeringen redovisar lägetbeträffande den ekonomiska brottsligheten i enskrivelse till (skr. 1996/97:49,1997/98:38, 1998/99:25 och 1999/2000:22).Skrivelsens huvudsakliga innehållI den nu aktuella skrivelsen redovisas översiktligtde åtgärder som vidtagits sedan föregåendelägesrapport inom ramen förregeringens strategi för samlade åtgärder mot denekonomiska brottsligheten.Till de åtgärder som behandlas hör utvecklingen avdet brottsförebyggande arbetet, utvecklingen av detinternationella arbetet, uppbyggnaden av den nyamyndighetsstrukturen samt forskning om ekonomiskbrottslighet.Vidare redovisas lagstiftningsarbete och andraåtgärder rörande bl.a. förverkande, handel medskalbolag, insiderhandel, penningtvätt,konkurstillsyn, varusmuggling, ekonomiskbrottslighet inom restaurangbranschen och brott motmiljön, t.ex. föroreningar från fartyg. I detta betänkande behandlar utskottet regeringensårliga skrivelse om den ekonomiska brottsligheten,två med anledning av skrivelsen väckta motioner samtyrkanden ur sex motioner väckta . Utskottet föreslår att riksdagenlägger regeringens skrivelse till handlingarna samtavslår samtliga motionsyrkanden.I ärendet föreligger tre reservationer, samtliga(kd) och två särskilda yttranden, varav ett (m) ochett (kd). 2000/01:Ju1 av de () variyrkasRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om sänkta skatter somett effektivt medel mot ekonomisk brottslighet.2000/01:Ju2 av m.fl. (s) vari yrkasRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av ensärskild åtgärdsplan för att motverkaarbetsmiljöbrott, miljöbrott samt ekonomiskbrottslighet i byggbranschen.Motioner från allmänna motionstiden2000/01:Ju303 av och () vari yrkasRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ge myndighetermöjlighet till utbyte av information för attmotarbeta den ekonomiska brottsligheten.2000/01:Ju304 av och Claes-GöranBrandin (s) vari yrkas2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omEkobrottsmyndighetens likställighet medpolismyndighet i vissa avseenden.2000/01:Ju913 av m.fl. (kd) vari yrkas9. begär att regeringen lägger framförslag till ändring av lagstiftningen så attEkobrottsmyndigheten tillåts skapa ett egetspaningsregister.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attEkobrottsmyndigheten skall utreda citesbrott ochallvarliga miljöbrott.2000/01:L909 av Per () vari yrkas2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förstärkt samarbetemellan polis och åklagare i olika länder inom EU-området.2000/01:U512 av m.fl. (kd) vari yrkas15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inom EU verkaför en europeisk åklagarmyndighet för bekämpning avsvinn i EU:s medel.2000/01:MJ841 av och LennartKollmats (fp) vari yrkas12. begär hos regeringen förslag tillinförande av miljöåklagare. Åtgärder mot den ekonomiska brottslighetenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att regeringens skrivelseläggs till handlingarna och att de i ärendetbehandlade motionerna avslås. Jämförreservationerna 1-3 (alla kd).Sänkta skatter för att bekämpa ekonomiskbrottslighetI motion Ju1 (m) föreslås att sänkta skatter skallanvändas som ett medel att bekämpa ekonomiskbrottslighet.Finansutskottet behandlade frågan omskattepolitikens allmänna inriktning. Därvidbehandlades även en motion med likartade synpunktersom de nu aktuella (bet. 2000/01:FiU1 s. 155 f).Finansutskottet ställde sig bakom den av regeringenförordade inriktningen av skattepolitiken ochavstyrkte den då aktuella motionen. Riksdagenfattade beslut i enlighet med utskottets förslag(rskr. 2000/01:36).Utskottet finner inte skäl att frångå denbedömning som finansutskottet gjort.Motion Ju1 avstyrks.Den ekonomiska brottsligheten inom byggbranschenI motion Ju2 (s) begärs en åtgärdsplan mot denekonomiska brottsligheten inom byggbranschen.Regeringen tillkallade en särskildutredare för att utreda vissa frågor omeffektivisering av kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Utredaren skulle därvid bl.a.överväga vilka åtgärder som krävdes för att sanerabranscher som är särskilt utsatta för ekonomiskbrottslighet (dir. 1995:142).Utredningen, som antog namnetBranschsaneringsutredningen, överlämnade sitthuvudbetänkande Branschsanering - och andra metodermot ekobrott (SOU 1997:111) till regeringen iseptember 1997. I betänkandet finns en beskrivningav de problem som finns inom byggbranschen i frågaom ekonomisk brottslighet. Vidare lämnas vissaförslag till hur branschen skulle kunna saneras frånekonomisk brottslighet.Betänkandet bereds inom . I vissadelar har dock beredningen avslutats, t.ex. i frågaom bestämmelserna om offentlig upphandling.Det kan också nämnas att det på myndighetsnivåpågår visst arbete på området. Riksskatteverketbedriver i samarbete med ettprojekt för att bekämpa svart arbetskraft inombyggbranschen. En första avstämning av projektetskall göras . Inom ramen för projektethar det bildats en särskild lagstiftningsgrupp somskall överväga vilka lag-ändringar som skullebehövas för att på ett effektivt sätt kunna bekämpadenna brottslighet.Utskottet delar i och för sig motionärernasuppfattning att den ekonomiska brottsligheten inombyggbranschen utgör ett problem och att det är avstor vikt att denna brottslighet bekämpas. Arbetepågår emellertid på området såväl inomRegeringskansliet som på myndighetsnivå. finns det mot den bakgrunden inte skäl förriksdagen att nu göra något särskilt uttalande ifrågan. Motion Ju2 avstyrks.Ekonomisk brottslighet och sekretess, m.m.I motion Ju303 (s) begärs, i syfte att effektiviseraekobrottsbekämpningen, att de brottsutredandemyndigheterna skall ges ökade möjligheter att utbytainformation utan hinder av gällande sekretess. Isamma syfte begärs i motionerna Ju304 (s) och Ju913(kd) att skall ges tillgångtill de polisiära spaningsregistren i sin verksamhetrespektive att skall fåupprätta ett eget spanings- ochunderrättelseregister.Regeringen tillkallade en särskildutredare med uppdrag att utreda frågor om sekretessvid bekämpning av ekonomisk brottslighet, m.m. (dir.1997:61). Ett mål för utredningen skulle vara attföreslå åtgärder i syfte att effektiviserabekämpningen av ekonomisk brottslighet genom attgöra det möjligt för berörda myndigheter och andraorgan att i ökad utsträckning lämna information omsådant som har betydelse för att förebygga, upptäckaeller utreda ekonomisk brottslighet, t.ex. vidgemensamma kontrollaktioner.Utredningen, som antog namnetEkosekretessutredningen, överlämnade sitt betänkandeEkonomisk brottslighet och sekretess (SOU 1999:53)till regeringen . I betänkandet redogörsför gällande bestämmelser på området samt i vilkenmån de bör ändras. Vissa utvidgningar imyndigheternas möjligheter att utbyta informationmed varandra föreslås, t.ex. anser utredningen attmyndigheter, utan hinder av sekretess, i vissa fallskall kunna lämna uppgifter om planerad brottslighettill polis, tull eller polisman vidEkobrottsmyndigheten. Det föreslås också att polisenoch tullen skall ges ökade möjligheter tillinformationsutbyte med varandra.Ekosekretessutredningens förslag bereds förnärvarande inom . Enproposition förväntas kunna överlämnas tillriksdagen under våren 2001.Ekobrottsmyndigheten har i yttrande överEkosekretessutredningens betänkande pekat på attmyndigheten inte har tillgång till samma verktyg sompolisen och skattebrottsenheterna har för attbedriva kriminalunderrättelseverksamhet. Frånvaronhärav har enligt medförteffektivitetsförluster i det operativa arbetet ochhindrat myndighetens utvecklingsarbete när detgäller det brottsförebyggande arbetet. Myndighetenanser därför att den bör ges samma befogenheter somdem polisen har på området, t.ex. genom attpolisdatalagen (1998:622) utvidgas till att ävenomfatta . En begäran härom harframställts till regeringen i en promemoria av den 2oktober 2000 (dnr Ju2000/4982).Ekobrottsmyndighetens begäran bereds förnärvarande inom Justitiedepartementet.Utskottet konstaterar att såväl frågan omutvidgade möjligheter till informationsutbyte mellande brottsutredande myndigheterna som frågan om vilkaregister bör ha tillgång tillbereds inom Justitedepartementet. Det pågåendearbetet bör inte föregripas. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna Ju303, Ju304 och Ju913 inu behandlade delar.En effektivare miljöbrottsbekämpningI motion Ju913 (kd) begärs att allvarliga miljöbrottoch s.k. citesbrott, dvs. brott som rör handel medväxter och djur, skall handläggas vidEkobrottsmyndigheten. I motion MJ841 (fp) begärs atten särskild miljöåklagare skall inrättas med uppgiftatt bl.a. ta emot och utreda enskilda personersklagomål över förhållanden på miljöområdet samt, närdet behövs, framföra förslag till ändradeföreskrifter på området.I regeringens strategi för samlade åtgärder motden ekonomiska brottsligheten slås fast attbegreppet ekonomisk brottslighet också kan innefattamiljöbrott (skr. 1994/95:217 s. 6).I 1998 års lägesrapport om den ekonomiskabrottsligheten presenterade regeringen en strategiför bekämpning av miljöbrott. Denna innebar enprecisering och vidareutveckling avekobrottsstrategin inom miljöbrottsområdet. Blandannat framfördes det att miljöbrottsbekämpningenskall vara en prioriterad verksamhet för polis ochåklagare samt att begångna brott skall utredas ochlagföras betydligt snabbare och i långt störreutsträckning . Det konstaterades ocksåatt ett mycket viktigt inslag i effektiviseringen avmiljöbrottsbekämpningen är att målmedvetet utvecklakompetens och rutiner när det gäller anmälan avmisstänkt miljöbrottslighet (skr. 1998/99:25 s. 7f).På uppdrag av regeringen inrättade Riksåklagaren() i samverkan med () den 1januari 2000 en ny organisation för bekämpning avbrotten mot miljön. En enhet hos RÅ har givits ettnationellt ansvar för miljöbrottsbekämpningen.Enheten, som är samlokaliserad medRikskriminalpolisens miljöbrottsrotel, har bl.a. iuppgift att svara för nationell samordning avmiljöbrottsbekämpningen, planering, uppföljning ochanalys av åklagarväsendets insatser, rättsliguppföljning och utveckling av miljöbrotts-området,metodutveckling och informationsinsatser samt frågorom kompetensutveckling. Det operativa ansvaret förmiljöbrottsbekämpningen åvilar däremot samtligamyndigheter inom åklagarväsendet. Normalt sett skallmiljöbrottsärenden handläggas av åklagare ochpoliser med specialistkompetens. Vid handläggningenav komplicerade miljöbrott kan biträde ges av densärskilda enheten hos RÅ.Av budgetpropositionen för framgår attEkobrottsmyndighetens ansvar förmiljöbrottsbekämpningen är begränsat till desituationer där det finns sådana samband mellanutredningar om ekonomisk brottslighet ochmiljöbrottslighet att det är lämpligast atthandläggningen sker där (prop. 2000/01:1 utg.omr. 4,avsnitt 4.6.2).Utskottet har tidigare behandlat yrkanden liknandede nu aktuella. Senast skedde det i samband medbudgetpropositionen för (bet. 1999/2000:JuU1s. 45 f). Utskottet kunde då inte finna annat än attorganisationen av miljöbrottsbekämpningen ochavgränsningen av fall där Ekobrottsmyndighetenskulle ha ett operativt ansvar föreföll ha fått enlämplig utformning och avstyrkte de då aktuellamotionsyrkandena.Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden.Motionerna Ju913 och MJ841 avstyrks i nu behandladedelar.Brottsbekämpningen inom EUI motion L909 (kd) begärs att samarbetet mellanpoliser och åklagare inom EU förstärks i syfte attmotverka den gränsöverskridande handeln med stulnafordon.Regeringen anför i skrivelsen att det för atteffektivt kunna bekämpa gränsöverskridandebrottslighet krävs att myndigheterna i berördaländer kan samarbeta med varandra. Enligt regeringenhar medlemskapet inom EU givit nya möjligheter tillett sådant samarbete.Under de senaste åren har en rad åtgärdergenomförts i syfte att förbättra samarbetet mellanmedlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter.Den 29 juni 1998 antog engemensam åtgärd om inrättande av ett europeiskträttsligt nätverk bestående av myndigheter imedlemsstaterna som ansvarar för det rättsligasamarbetet i brottmål. Åtgärden syftade till att ettkontaktnät skulle upprättas för att underlättasamarbetet mellan medlemsstaterna.För samarbetet mellan unionens polisorganisationerhar en europeisk polisbyrå, Europol, inrättats.Europol har verksamhet inleddes den 1juli 1999 tillsammans med olika medlemsländerdeltagit i ett flertal framgångsrika operationer sombl.a. rört stulna bilar. Medlemsstaternaspolismyndigheter samverkar också inom ramen förSchengensamarbetet. Detta samarbete är av storbetydelse när det gäller att bekämpa in- ochutförseln av stöldgods över gränserna. Sverigekommer att inträda fullt ut i det operativaSchengensamarbetet den 25 mars 2001.Vad gäller samarbetet mellan åklagare beslöts detvid det extra toppmötet i den 15-16oktober 1999 att en enhet, kallad Eurojust, skallinrättas bestående av nationella åklagare,förundersökningsdomare eller polismän medmotsvarande behörighet, vilka har avdelats frånvarje medlemsstat i enlighet med dess rättssystem.Eurojust skall bl.a. ha till uppgift att samordnainternationella brottsutredningar. Vidministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor() nåddes politisköverenskommelse om att ett provisoriskt Eurojustskall inrättas i avvaktan på att en överenskommelsekan nås om inrättandet av en permanent enhet. Enligtslutsatserna från skall beslut om denpermanenta enheten tas före utgången av år 2001.Utskottet har tidigare uttalat sig övermotionsyrkanden rörande samarbetet mellan poliseroch åklagare inom EU, senast (bet.1999/2000:JuU19 s. 6 f). Utskottet framhöll därvidatt det inom EU pågår ett omfattande arbete för attförbättra det rättsliga samarbetet mellanmedlemsstaterna och avstyrkte de då aktuellamotionerna.Utskottet anser i likhet med motionärerna attsamarbetet mellan de brottsutredande myndigheternainom EU är av stor betydelse när det gäller attmotverka den gränsöverskridande brottsligheten. Somframgår ovan har ett flertalåtgärder vidtagits för att utveckla detta samarbete.Utskottet anser inte att något särskilt uttalandekrävs i frågan och föreslår att avslårmotion L909 i denna del.I motion U512 (kd) begärs att en åklagarmyndighetinrättas inom EU för att bekämpa brott motgemenskapens ekonomiska intressen, t.ex.bidragsfusk.Av artikel 280 i EG-fördraget följer attmedlemsstaterna skall bekämpa all olaglig verksamhetsom riktar sig mot gemenskapens ekonomiskaintressen, bl.a. har medlemsstaterna att vidta sammaåtgärder för att bekämpa bedrägerier riktade motgemenskapens ekonomiska intressen som de vidtar motbedrägerier riktade mot sina egna ekonomiskaintressen. Enligt samma artikel skallmedlemsstaterna samordna sina åtgärder i dettaavseende.Europeiska kommissionen och hari sina bidrag till årets regeringskonferens ominstitutionella frågor framfört att EG-fördraget börändras så att en oberoende europeiskåklagarmyndighet kan inrättas. Denna myndighet skallinom ramen för särskilda regler kunna väcka talanvid medlemsstaternas domstolar i frågor rörandeskyddet av gemenskapens ekonomiska intressen. Blandannat skall myndigheten kunna åtala bedrägerier somriktar sig mot gemenskapens budget. Förslaget byggerpå ett tidigare presenterat förslag tillstraffrättsliga bestämmelser för att skydda unionensekonomiska intressen, Corpus juris, som utarbetatsav en av kommissionen tillsatt expertgrupp.Om Corpus juris-förslaget genomförs skullemedlemsstaterna vara tvungna att i vissa avseendenharmonisera sin lagstiftning, t.ex. i fråga omtillämpliga straffbestämmelser, hur den europeiskaåklagarmyndigheten skall kunna kopplas in och vilkautredningsbefogenheter den skall ha. Regler måsteockså införas om domstols kontroll av myndighetensämbetsutövning. För svensk del skulle en rad frågoraktualiseras, t.ex. frågan om straffansvar förjuridiska personer. Även bevisföringsreglerna skullei vissa avseenden behöva ändras då svenskprocessrätt bygger på principen om fri bevisprövningoch sålunda i stor utsträckning saknar bestämmelserom otillåten bevisning. Det skulle också kunna bliaktuellt med vissa grundlagsändringar. Bland annatmedger inte tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen förbud motoffentliggörande av uppgifter om bevisning på detsätt som förutsätts i Corpus juris. Därtill kommeratt endast svensk myndighet normalt sett får utövamyndighet i . För att överföramyndighetsutövning till en gemenskapsmyndighet avdetta slag krävs att beslutar därom på detsätt som anges i 10 kap. 5 § fjärde stycketregeringsformen, dvs. med tre fjärdedels majoriteteller i den ordning som stadgas för ändring avgrundlag.Enligt vad utskottet har inhämtat kom förslaget omen oberoende europeisk åklagarmyndighet inte upptill behandling vid årets regeringskonferens ominstitutionella frågor eftersom stöd för förslagetsaknades bland flertalet av medlemsstaterna. Dettavar också den inställning som regeringintog i förhållande till förslaget.Utskottet konstaterar att inrättandet av enöverstatlig europeisk åklagarmyndighet skulle kunnafå stora konsekvenser för svensk lagstiftning.Utskottet är mot den bakgrunden inte berett att nuställa sig bakom ett sådant förslag. Ansvaret attbekämpa brott som riktar sig mot gemenskapensekonomiska intressen bör även fortsättningsvis åvilade enskilda medlemsstaterna. Samarbete kan härvidbedrivas genom de samverkansorgan som finns inomunionen, t.ex. det beslutade Eurojust.Motion U512 avstyrks i nu behandlad del.ÖvrigtI övrigt har utskottet ingenting att anföra medanledning av skrivelsen.Utskottet föreslår att läggerregeringens skrivelse till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sänkta skatter för att bekämpa ekonomiskbrottslighetRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju1.2. Ekonomisk brottslighet inombyggbranschenRiksdagen avslår motion 2000/01:Ju2.3. Ekonomisk brottslighet och sekretess,m.m.Riksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju303,2000/01:Ju304 yrkande 2 och 2000/01:Ju913 yrkande9.Reservation 1 (kd)4. En effektivare miljöbrottsbekämpningRiksdagen avslår motionerna 2000/01:Ju913yrkande 10 och 2000/01:MJ841 yrkande 12.Reservation 2 (kd)5. Det rättsliga samarbetet inom EURiksdagen avslår motion 2000/01:L909 yrkande 2.6. Inrättandet av en europeiskåklagarmyndighetRiksdagen avslår motion 2000/01:U512 yrkande 15.Reservation 3 (kd)7. Lägesrapport i fråga om den ekonomiskabrottslighetenRiksdagen lägger regeringens skrivelse 2000/01:25till handlingarna.Stockholm den 14 december 2000På justitieutskottets vägnarGun HellsvikFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunHellsvik (m), (), (), (), (),(), (m), (), (), MorganJohansson (s), (), (), (), (c), GöranNorlander (s), () och ChristerNylander (fp). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Ekonomisk brottslighet och sekretess, m.m.(punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager med anledning avmotionerna 2000/01:Ju303, 2000/01:Ju304 yrkande 2och 2000/01:Ju913 yrkande 9 som sin mening förregeringen vad som anförts i denna reservation.StällningstagandeDet är enligt vår mening viktigt att debrottsutredande myndigheterna har tillgång tilltillräcklig information i sin verksamhet för att påett effektivt sätt kunna bekämpa ekonomiska brott.Eftersom polisdatalagen inte gäller förEkobrottsmyndighetens verksamhet har denna myndighetinte rätt att skapa sitt egetkriminalunderrättelseregister. Enligt vår meningskulle möjligheter atteffektivt utreda brott väsentligt förbättras om denhade tillgång till ett sådant register. Myndighetenbör därför ges möjlighet att skapa ett registerliknande det som polisen för.Det ankommer på regeringen att beakta vad vi nuanfört med anledning av motionerna Ju303, Ju304 ochJu913 inom ramen för pågående beredning och snaraståterkomma till med ett förslag tilllagändring.2. En effektivare miljöbrottsbekämpning(punkt 4)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager med anledning av motion2000/01:Ju913 yrkande 10 och med avslag på motion2000/01:MJ841 yrkande 12 som sin mening förregeringen vad som anförts i denna reservation.StällningstagandeVi anser att allvarliga miljöbrott skall ses som endel av den ekonomiska brottsligheten. Miljöbrottenskaraktär är densamma som traditionellekobrottslighet på det sättet att brottet begås inäringsverksamhet och utgör ett utpräglatvinningsbrott. Bekämpandet av miljöbrott kräver högkompetens och en avancerad organisationsstruktur.Det är därför naturligt att Ekobrottsmyndighetenskall handlägga de ärenden som rör allvarligamiljöbrott. Detta gäller i hög grad även s.k.citesbrott. För att de nu anförda typerna av brottbör handläggas på ett och samma ställe talar ocksådet förhållandet att internationellt samarbete påhög nivå ofta är en förutsättning för att man skallkunna utreda och bekämpa dem. Den nuvarandeordningen, där frågan om miljöbrott skall handläggasvid avgörs från fall till fall,är således inte tillfredsställande.Det ankommer på regeringen att vidta åtgärder medanledning av det nu anförda. Detta innebär att vistöder motion Ju913.Motion MJ841 bör avslås på de skäl majoritetenanför.3. Inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet(punkt 6)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager med anledning av motion2000/01:U512 yrkande 15 som sin mening förregeringen vad som anförts i denna reservation.StällningstagandeDe medel som EU förfogar över är offentliga medel.Enligt vår mening är det oacceptabelt attbedrägerier och misskötsel av dessa medel kanförekomma i så stor utsträckning som .