bet · GO01UbU3 · 2000-10-12 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning ochmotioner som väckts med anledning av den, samt ettantal motioner i lärarutbildningsfrågor frånallmänna motionstiden 1999.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker samtliga motioner.Åtta av de olika lärarexamina som finns i dagföreslås bli ersatta med en ny examen, kalladlärarexamen. Flyglärarexamen, folkhögskollärarexamenoch specialpedagogexamen blir kvar som separataexamina. Den nya lärarexamen sätts samman av tres.k. utbildningsområden: allmänt utbildningsområde60 poäng, som innehåller de lärargemensammamomenten, inriktningar (minst 40 poäng), som angerlärarexamens profil samt specialiseringar (minst 20poäng) som kan vara en fördjupning eller breddningav tidigare studier. Det allmänna utbildningsområdetbestår till ca hälften av tvärvetenskapligaämnesstudier.Lärarexamen för förskollärare och fritidspedagogerskall omfatta minst 140 poäng, i stället för i dag120 poäng. För undervisning i senareårskurser och i gymnasieskolan skall lärarexamenomfatta minst 180 poäng. Lärare i gymnasieskolansyrkesämnen skall ha minst 120 poäng, i stället för 100 poäng.Universitet och högskolor med lärarutbildningåläggs i lag att ha ett särskilt organ för attansvara för grundutbildning av lärare och forskningoch i förekommande fall forskarutbildning i näraanslutning till lärarutbildningen.Lärarutbildningsreformen beräknas bli genomfördfr.o.m. den 1 juli 2001.Moderata samlingspartiet och föreslår ien gemensam reservation att skall avslåpropositionen i dess helhet. Därutöver har dessabåda partier samt ochCenterpartiet reservationer på ett antal olikapunkter, dels var för sig, dels i olikakonstellationer. Regeringen har i proposition 1999/2000:135 Enförnyad lärarutbildning föreslagit1. att antar regeringens förslag till lagom ändring i skollagen (1985:1100),2. att antar regeringens förslag till lagom ändring i högskolelagen (1992:1434),3. att godkänner vad regeringen föreslårom en samlad lärarutbildning och resurserna fördenna (avsnitt 5.1),4. att godkänner vad regeringen föreslårom principerna för ökade resurser för forskning ochforskarutbildning med anknytning tilllärarutbildningen (avsnitt 7).Lagförslagen bifogas som bilaga 1 och bilaga 2 tilldetta betänkande. Motioner med anledning av propositionen1999/2000:Ub31 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om enskilda anordnare avlärarutbildning.1999/2000:Ub32 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en introduktionsperiod förnyutbildade lärare.1999/2000:Ub33 av m.fl. (kd) variyrkas1. att hos regeringen begär förslag omhur det allmänna utbildningsområdet bör utformas föratt vara öppet för alla studerande,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av tydlighetnär det gäller vari skolans värdegrund består ochhur arbetet med den kan omsättas i praktiskthandlande,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av tydlighetnär det gäller ämneskunskaper,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om verksamhetsförlagdtid och samspelet mellan lärarutbildning ochpraktikskolor,5. att med avslag på propositionensförslag om förlängd förskollärar- ochfritidspedagogutbildning hos regeringen begär nyttförslag i enlighet med vad i motionen anförts,6. att hos regeringen begär förslag ometappvis inläsning av lärarexamen och enlärarlegitimation,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utbildningentill teckenspråkslärare skall ske med sammautgångspunkt som för andra språklärare,8. att med avslag på regeringens förslagtill lärarutbildning i s.k. ettämnesutbildningar hosregeringen begär nytt förslag i enlighet med vad imotionen anförts,9. att hos regeringen begär förslag omatt lärosätena bör få i uppgift att utforma eninriktning mot vuxenlärare,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om möjlighetentill validering av den praktiska kunskapen,11. att hos regeringen begär förslag omen renodlad lärlingsutbildning, med uppföljning aven yrkeshögskola,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkompetensutveckling,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att lärosätenamåste tillföras nya medel om intentionerna ipropositionen skall förverkligas,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utökadspecialpedagogisk kompetens i förhållande till denkoncentrerade kompetensen vid specialskolorna,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om massmedier ochinformationsteknik och vikten av att undervisningenockså inrymmer etiska frågeställningar,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om alternativpedagogik inom ramen för den nya lärarutbildningen,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om examensrätttill fristående privata lärarutbildningar,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attutbildningsledarskap bör införas som nytt akademisktämne,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten avstatligt stöd för att den särskildaforskningssatsning som görs får bredast möjligastöd och uppbackning ute på lärosätena.1999/2000:Ub34 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition1999/2000:135 i dess helhet,2. att hos regeringen begär förslag varierad lärarutbildning i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om omfattningen avlärarutbildningen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förlärarutbildningen relevant forskning,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om test vid antagningtill lärarutbildning,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tidsbegränsning avlärarutbildarnas tjänster,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införande av ettlärarcertifikat,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om friståendelärarutbildningar,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en förstärktledarskapsutbildning för alla lärare,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om fortbildningoch kompetensutveckling för lärare,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om RudolfSteinerhögskolan,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omförutsättningarna för lektorstjänster,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om krav på gedignakunskaper i svenska för antagning tilllärarutbildning.1999/2000:Ub35 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning,2. att - om yrkande 1 avslås - som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om att inriktningen mot enhetslärare hotarämneskunskaperna,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att föra över 40poäng från det allmänna utbildningsområdet tillämnesstudier,4. att - om yrkande 1 avslås - som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om att ämnesutbildning för lärare igrundskolans senare år skall omfatta minst 40 poäng,samt att för flertalet teoretiska ämnen igymnasieskolan miniminivån bör vara ämnesstudieromfattande 60 poäng,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att var tiondegymnasielärare skall vara lektor ,6. att - om yrkande 1 avslås - som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om att ämnesstudierna skall utformas så attdet blir goda möjligheter för en lärare att forskainom sitt ämnesområde,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att enlärarlegitimation bör införas,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avhjälpalärarbristen,9. att - om yrkande 1 avslås - som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om att förkortad lärarutbildning normaltskall omfatta 40 poäng för personer med akademiskämnesbehörighet,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om mer läs- ochskrivinlärning för lärare i tidigareår,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om tydligtdefinierad speciallärarutbildning,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ommusiklärarutbildning vid musikhögskolorna,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om rätten att bedrivafristående lärarutbildningar.1999/2000:Ub36 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bör bliett av lärosätena för den nyapåbyggnadsutbildningen.1999/2000:Ub37 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de tre ämnenapedagogik, didaktik och metodik också skall varasynliga i målbeskrivningen för det allmännautbildningsblocket,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att fördelningenmellan centrala kunskapsområden ochtvärvetenskapliga studier i det allmännautbildningsområdet får göras lokalt,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att detvärvetenskapliga studierna i huvudsak bör förläggastill senare delen av utbildningen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de ämnen somingår i tvärvetenskapliga ämnesstudierinnehållsmässigt bör kunna definieras för att senarekunna tillgodoräknas som ämnesstudier,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det avkursplanen bör framgå hur stor del av inriktningarnaoch specialiseringarna som kan tillgodoräknas förytterligare studier i det aktuella ämnet,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att denverksamhetsförlagda tiden läggs i sammanhållnaperioder,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att friståendeskolor bör ingå i lärarutbildningarnas nätverk vadgäller den verksamhetsförlagda delen avutbildningen,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att högskolorna börha ett ansvar för att alla kommuner blir delaktiga ide verksamhetsförlagda delarna av utbildningen,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att olika kulturellauttrycksformer är viktiga i skolans läroprocesseroch därför bör utgöra ett angeläget kunskapsområdeför alla lärare oavsett inriktning ochspecialisering,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att de ökaderesurserna som skall tillföras forskningsuppbyggnadinom lärarutbildningen inte får leda till attgrundutbildning och forskning inom andra områdenminskas,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att högskolornabör stimuleras att genomföra doktorsprogram för sinaicke disputerade lärare och att börges i uppdrag att utreda hur detta kan ske,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att det börfinnas en valmöjlighet att vänta till den 1 juli2002 för att genomföra reformen,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att införa ettlärarcertifikat,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att de lokalaskolstyrelserna blir delaktiga vid framtagandet avkompetensutvecklingsplaner.Motioner från allmänna motionstiden 19991999/2000:Ub227 av m.fl. (m) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rekrytering avlärare.1999/2000:Ub236 av m.fl. (kd)vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lärares status ochframtida rekrytering.1999/2000:Ub275 av m.fl. (kd) variyrkas17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att uppvärderalärarrollen,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om mentorer förnyutexaminerade lärare.1999/2000:Ub277 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om synen på lärare,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lärarutbildningen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nyutexamineradelärare,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fortbildning.1999/2000:Ub294 av m.fl. (fp) variyrkas26. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om inrättandet avfler lektorat.1999/2000:Ub801 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att var tiondegymnasielärare skall vara lektor ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att särskildakarriärtjänster bör inrättas för lärare,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att enlärarlegitimation bör införas,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att undvikalärarbrist,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förbättralärarutbildningen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att enhetslärareriskerar gedigna ämneskunskaper,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om mer läs- ochskrivinlärning för grundskollärare 1-7,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att mer praktikinom lärarutbildningen inte får ske på bekostnad avämneskunskaper,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att skolan haren skyldighet att erbjuda fortbildning ochvidareutbildning för lärare,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att värnaläraryrkets kompetens.1999/2000:Ub802 av m.fl. (c, m,kd, fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om IT-frågornasbetydelse i lärarutbildningen och i skolornasläroplaner.1999/2000:Ub810 av m.fl. (c) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införandet av ettlärarcertifikat,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inrättaspecialisttjänster,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inte sänkakraven för lärare vad gäller svenska språket. InledningRiksdagen ställde sig bakomutbildningsutskottets enhälliga uppfattning attregeringen borde tillsätta en parlamentariskutredning om lärarutbildningen (bet. 1996/97:UbU1,rskr. Utskottet pekade på att de snabbaförändringarna i omvärlden kräver en ny lärarroll,som måste genomsyras av förmåga till omställning,förnyelse och utveckling. Integreringen av denpedagogiska verksamheten för barn och ungdom iåldern , avskaffandet av stadiegränserna igrundskolan och de genomgripande förändringar somskett i gymnasieskolan och vuxenutbildningen varandra motiv bakom utskottets förslag om en nyutredning av lärarutbildningen.I april 1997 tillsattes Lärarutbildningskommittén.I direktiven för utredningen pekade regeringen påatt mål och styrning av skolan har förändrats,vilket bl.a. innebär att lärarna förväntas självautveckla nya sätt att organisera och leda arbetet iskolan. Hur eleverna skall nå målen är det lärarnasuppgift att avgöra. Den förändrade lärarrollenkräver enligt regeringen ett ledarskap medprofessionella kunskaper om hela verksamheten -läraren måste kunna ta ansvar för såväl övergripandemål som ämnesspecifika - vara både generalist ochspecialist. Läraryrket kräver också mer av teoretiskkompetens (dir. 1997:54).Den proposition som behandlas i detta betänkande -En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) -bygger på betänkande Attlära och leda. En lärarutbildning för samverkan ochutveckling (SOU 1999:63).Propositionens förslag i korthetEn ny lärarexamen skall ersätta åtta av debefintliga lärarexamina. Den nya utbildningen sättssamman av tre s.k. utbildningsområden: ett allmäntutbildningsområde om 60 poäng med de lärargemensammamomenten, ett utbildningsområde med inriktningar somanger lärarexamens profil och ett utbildningsområdemed specialisering som kan innebära fördjupningeller breddning av tidigare studier.Den nya lärarexamen får olika längd för olikalärarverksamheter. Utbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger föreslås bli förlängd med 20 poängoch omfatta minst 140 poäng. För undervisning igrundskolans tidigare årskurser skall läraren liksomhittills behöva minst 140 poäng. Lärare igrundskolans senare årskurser och i kärnämnen ochkaraktärsämnen (utom yrkesämnen) i gymnasieskolanskall behöva minst 180 poäng, vilket motsvararlängden på dagens utbildning. För undervisning iyrkesämnen i gymnasieskolan skall krävas dels detallmänna utbildningsområdet, dels omfattandeyrkeserfarenhet samt en relevant yrkesinriktadhögskoleutbildning om minst 60 poäng ellermotsvarande, alltså sammanlagt minst 120 poäng.Den som har inhämtat sin ämneskompetens på annatsätt och vill bli lärare skall ha möjlighet att läsadet allmänna utbildningsområdet som en friståendeutbildning och därefter få lärarexamen.Målen och villkoren för lärarexamen avserregeringen att liksom reglera iexamensordningen, som utgör en bilaga tillhögskoleförordningen (1993:100). Utbildningensnärmare innehåll och uppläggning i fråga om kurser,program och studieorganisation i övrigt skall -liksom för annan högskoleutbildning - bestämmas avvarje lärosäte mot bakgrund av det som står iexamensordningen. För att underlätta rekryteringenbör enligt regeringens uppfattning huvudalternativetvara att den studerande under utbildningens gång harmöjlighet att välja fortsatt inriktning av examen.Man skall dock även redan från början kunna väljaett program av en bestämd omfattning och inriktning.Resurserna för forskning och forskarutbildning ianslutning till lärarutbildningen skall öka.Universitet och högskolor som anordnarlärarutbildning skall ha ett särskilt styrorgan fördenna utbildning och för forskning med anknytningtill den.Förslag om avslag på propositionenModerata samlingspartiet och föreslår imotionerna 1999/2000: Ub34 yrkande 1 respektive1999/2000:Ub35 yrkande 1 att skall avslåpropositionen i dess helhet. anser attförslaget innebär en nedprioritering av lärarnas ochskolans kunskapsförmedlingsuppgifter. Folkpartietanser att regeringens förslag inte löser problemen,utan riskerar att sänka läraryrkets statusytterligare. Förslaget innebär enligt Folkpartietatt specialkompetenser försvagas och att lärarrollentunnas ut ytterligare.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om avslag på propositionen.Den reform av lärarutbildningen som regeringen nuföreslår har sitt ursprung i ett enhälligt uttalandeav utbildningsutskottet. Utskottet återkommer längrefram till motionärernas kritik av olika delar avregeringsförslaget.En ny lärarutbildningEn samlad lärarexamen och resurserna för dennaPropositionenEnligt propositionen skall det inrättas en samladlärarexamen med en ny struktur, och resurserna förlärarutbildningen inom den grundläggandehögskoleutbildningen skall öka inom ramen förutgiftsområde 16. Regeringen begär riksdagensgodkännande av detta.Den samlade lärarexamen skall ersätta åtta av deelva befintliga lärarexamina, nämligen barn- ochungdomspedagogisk examen, bildlärar-,grundskollärar-, gymnasielärar-, hushållslärar-,idrottslärar-, musiklärar- och slöjdlärarexamen.Flyglärarexamen, folkhögskollärarexamen ochspecialpedagogexamen blir kvar som separata examina.Även studie- och yrkesvägledarexamen, som enligtLärarutbildningskommittén skulle infogas i den nyastrukturen, lämnas av regeringen utanför den nyalärarexamen. Regeringen tillsatte enutredning om vägledningen i skolväsendet. Utredarenskall bl.a. lämna förslag när det gäller utbildningoch kompetensutveckling för vägledare (dir.1999:107). Uppdraget på denna punkt skallslutredovisas senast den 15 december 2000.Den nya strukturen byggs upp av de treutbildningsområdena: allmänt utbildningsområde,inriktning(ar) samt specialisering(ar). Det allmännautbildningsområdet omfattar för alla 60 poäng, avvilka minst 10 skall vara verksamhetsförlagda. Detbestår dels av för läraryrket centralakunskapsområden, dels av tvärvetenskapligaämnesstudier med en omfattning av ungefär hälftenvardera. Inriktningar skall omfatta minst 40 poäng,varav minst 10 verksamhetsförlagda. Inriktningarnabör svara mot de ämnen eller ämnesområden som denblivande läraren avser att arbeta med och kan alltsåbestå av t.ex. studier i skolämnen som engelska,matematik etc., men också av tvärvetenskapligastudier, tematiska kunskapsområden eller kompetens-områden som är unika för läraryrket, såsom läs- ochskrivinlärning eller specialpedagogik. En inriktningkan också avse undervisning i ett ämne ellerämnesområde för en viss åldersgrupp, t.ex. vuxna.Specialiseringar skall omfatta minst 20 poäng ochkan gälla fördjupning, breddning, kompletteringeller nya perspektiv på de kunskaper som studententidigare har hämtat in.För att få den nya lärarexamen skall studentenutföra ett examensarbete om 10 poäng. Examensarbetetutförs inom de tre utbildningsområdenas ram.Den som vill bli lärare efter att ha skaffat sigämneskompetens på annat sätt skall ha möjlighet attläsa det allmänna utbildningsområdet som enfristående utbildning och därefter få lärarexamen.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion1999/2000:Ub34 att hos regeringen skallbegära förslag till en varierad lärarutbildning medutgångspunkterna att lärarutbildningarna skall varafler och att ämnesinnehållet skall stärkas. Fokus ilärarutbildningen måste enligt motionärerna vara attläraren skall behärska de kunskaper han eller honskall förmedla vidare till eleverna. Navet ilärarutbildningen, oavsett ingång, skall vara ettallmänt utbildningsområde med pedagogiskt ochdidaktiskt innehåll om 40 poäng. Därutöver skallutbildningen omfatta kursfordringar om 60 till 80poäng med tyngdpunkt på det eller de ämnen lärarenavser att arbeta med (yrk. anserockså att det behövs en förstärktledarskapsutbildning för alla lärare, eftersom detär av stor vikt att alla lärare kan formulera målför sitt och elevernas arbete och känner tillprinciperna bakom och de praktiskatillvägagångssätten när det gäller utvärdering,uppföljning och betygssättning. De föreslår etttillkännagivande till regeringen om detta (yrk. 9).Kristdemokraterna, som stöder propositionensutgångspunkt att det finns en kärna i läraryrket sombehöver fokuseras, kritiserar i motion 1999/2000:Ub33 regeringen för att propositionen inte medverkartill klarhet om vari skolans värdegrund består (yrk.2). De föreslår också ett tillkännagivande tillregeringen om vikten av tydlighet när det gällerämneskunskaper. När regeringen i propositionen angerbehörighetskrav för lärare i svenska ochsamhällskunskap (nämligen 60 poäng i vartdera ämnetför undervisning i senare årskurser och80 poäng för undervisning i gymnasieskolan) skapardetta en otydlighet om vad som gäller för andraämnen, anser motionärerna (yrk. IKristdemokraternas motion 1999/2000:Ub277, somväcktes under allmänna motionstiden och såledesinnan propositionen lagts fram, sägs att blivandelärare behöver såväl ämnesfördjupning somlärarkunskap, i vilken ingår både pedagogiska ochdidaktiska moment, och att man bör överväga engemensam utbildning för lärare fr.o.m. sjundeskolåret t.o.m. gymnasieskolan (yrk. 2).Folkpartiet hävdar i motion 1999/2000:Ub35 attinriktningen mot enhetslärare hotar ämneskunskaperna(yrk. Motionärerna vill föra över 40 poäng fråndet allmänna utbildningsområdet till ämnesstudier(yrk. Enligt deras mening skall ämnesutbildningför lärare i senare år omfatta minst 40poäng, och för flertalet teoretiska ämnen igymnasieskolan bör miniminivån vara ämnesstudieromfattande 60 poäng (yrk.