bet · GO01AU5 · 2000-11-21 00:00:00 — Den ena är att arbetslöshetsförsäkringen skall vara förenligmed arbetsmarknadspolitikens mål om en väl fungerande arbetsmarknad.Den andra är att försäkringen skall förstärka välfärden och rättvisani samhället genom att ge en solidariskt finansierad inkomsttrygghetför den som blir arbetslös.Regeringen anser att en god arbetslöshetsförsäkring bör uppfylla föl-jande krav:Den skall främja den ekonomiska effektiviteten. Försäkringen skallutformas så att den är förenlig med en väl fungerande arbetsmarknad.Söktiden för en arbetslös skall vara avpassad så att hon eller hanfortast möjligt kommer i lämpligt arbete. En effektiv sökprocess ärockså avgörande för arbetsgivarens möjligheter att hålla uppe och ökaproduktionen.Den skall vara en försäkring. Den skall ge en trygghet i omställningengenom att förhindra en alltför drastisk försämring av levnadsvillkorenoch ge ekonomiska möjligheter att söka nytt arbete under en rimligtid.Den skall vara rättvis. Den arbetslöse skall inte behöva ta mycketlågt betalda arbeten. Försäkringen skall också vara solidariskt finan-sierad, dvs. försäkringsskyddet skall inte i någon större omfattningvara beroende av risken för att bli arbetslös. Försäkringen skallockså vara utformad så att den främjar jämställdhet mellan kvinnor ochmän.Den skall präglas av legitimitet och rättssäkerhet i tillämpningen. Dekrav som ställs på den arbetslöse skall uppfattas som rimliga och välavvägda. Kraven skall vara lika för alla i samma situation.Enligt regeringens mening skall kompensationsnivån i arbetslöshetsför-säkringen vara hög av välfärdsskäl och rättviseskäl. Detta förutsätteratt reglerna är tydliga och tillämpas på ett konsekvent sätt.Den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen fungerar bristfälligt i vissaavseenden. Det finns stora variationer i tillämpningen av regelsystem-et mellan arbetsförmedlingarna. Detta rättssäkerhetsproblem har blivitallt tydligare och riskerar att äventyra försäkringens legitimitet.Det förekommer att försäkringen utnyttjas på ett inte avsett sätt. Denhar kommit att användas som en inkomstutfyllnad. Möjligheten tillåterkvalificering för nya ersättningsperioder genom deltagande i ar-betsmarknadspolitiska åtgärder har medfört att dessa åtgärder i storutsträckning har använts för dem som riskerar att bli utförsäkrade.Detta var försvarbart massarbetslöshet. Med nyaaktivitetsgarantin kommer stödet till långtidsarbetslösa att få eneffektivare utformning. Värdet av arbetslöshetsförsäkringen har ocksågröpts ur . Allt färre har ett inkomstrelaterat skydd iegentlig mening.För att minska arbetslösheten krävs aktiv medverka inte bara från dearbetslösa utan också från arbetsgivarna. Det är viktigt att ävenarbetsgivarna tar ansvar för de anställdas kompetensutveckling. Ar-betsgivarna måste också ta till vara den kompetens och erfarenhet sompersoner med utländsk bakgrund har. Detsamma gäller den äldre arbets-kraften. En annan utsatt grupp på arbetsmarknaden är de arbetshandi-kappade. Dessa måste ges samma möjlighet att delta i arbetslivet somövriga arbetssökande.Syftet med förslagen i propositionen är att effektivisera sökprocessenoch stärka arbetslöshetsförsäkringens legitimitet. att de arbetslösa får möjlighet att delta i kvalitativt bättreprogram, att de får fler timmar hos arbetsförmedlingen, att det införsömsesidigt upprättade handlingsplaner av hög kvalitet, att de krav somgäller för att aktivt söka arbete blir tydligare och tillämpas på ettlikformigt sätt och att tillsynen över arbetsförmedlingarna och ar-betslöshetskassorna stärks.MotionerModeraterna hävdar i kommittémotion A5 att det är 400000 färre sysselsatta jämfört med trots att den arbetsförabefolkningen har ökat med ca 200 000 personer . Detbehöver därför skapas mer än en halv miljon nya arbeten för att manskall komma upp i samma sysselsättningskvot som gällde för tio årsedan. Till detta kommer att näringslivet får allt svårare att rekry-tera personal. är över 55 000 långtidsarbetslösa.Moderaterna anser att det mot denna bakgrund är nödvändigt att såvälarbetsmarknadspolitiken som arbetslöshetsförsäkringen verkligen under-stöder en arbetslinje. Detta är inte fallet anser . I stäl-let är arbetsmarknadspolitiken inriktad på volymåtgärder i syfte attåterkvalificera arbetslösa till nya ersättningsperioder.Moderaterna anser vidare att arbetslöshetsförsäkringen alltmer harkommit att anta formen av en sorts medborgarlön för "insiders" påarbetsmarknaden. Ersättningsberoende perioder av arbetslöshet kanvarvas med arbetsmarknadspolitiska åtgärder på ett sådant sätt attarbetslöshetsförsäkringen blivit en permanent försörjningskälla förmånga. finns det en halv miljon "outsiders" som står utanförarbetskraften.Moderaterna har ingen invändning mot de fyra olika krav som regeringenställer på en god arbetslöshetsförsäkring. Försäkringen uppfyllerenligt dock inte dessa krav.Den ekonomiska effektiviteten motverkas av att arbetslöshetsförsäk-ringen förlorat sin karaktär av omställningsförsäkring. För att återgeförsäkringen denna karaktär krävs någon form av tidsmässig begräns-ning. Det skulle förstärka försäkringstagarnas incitament att söka ochta jobb och därmed förkorta arbetslöshetstiderna. Försäkringen motver-kar en sund lönebildning och bidrar i stället till att hålla reserva-tionslönerna uppe. Den enskilde blir mindre benägen att acceptera dearbeten som erbjuds. Vidare förlängs söktiderna och rörligheten mins-kar. Höga reservationslöner bidrar också till att den strukturellaarbetslösheten ökar. Arbeten med heltidslöner som är lägre än reserva-tionslönen slås ut.De försäkringsmässiga sambanden är svaga. Arbetslöshetsförsäkringen ärtill finansierad med skattemedel som den i hu-vudsak är administrerad av arbetslöshetskassor som är direkt knutnatill de fackliga organisationerna. Detta innebär i realiteten attförsäkringen fungerar som ett rekryteringsbidrag till de fackligaorganisationerna. förordar i stället en allmän försäkringsom omfattar alla och administreras av staten. Det försäkringsmässigasambandet förstärkts genom högre egenfinansiering. Härigenom under-stöds också en sund lönebildning.Moderaterna anser att försäkringen inte är rättvis eftersom reserva-tionslönerna hålls uppe. Det omöjliggör för stora grupper att enskomma in på arbetsmarknaden.Arbetslöshetsförsäkringens legitimitet skadas dels av att den inte ären omställningsförsäkring, dels av att verksamheten, som nästan ärhelt skattefinansierad, inte administreras av staten. Till följd avatt regeringen inte vill införa en bortre gräns i försäkringen har denenskildes ansvar gjorts otydligt. Detta har även lett till incita-mentsproblem som framtvingar olika system för krav, kontroller ochsanktioner. Dessa system är resurskrävande och medför att arbetsför-medlarna får en olycklig dubbelroll; de skall utgöra stöd och hjälpför de arbetssökande som de skall vara kontrollanter. EnligtModeraterna skulle en tydlig omställningsförsäkring med en bortregräns innebära att man kan slopa huvuddelen av nuvarande regel-, kon-troll- och sanktionssystem. Rättssäkerheten skulle därmed öka. (yrk.1-4)Även i två motioner från allmänna motionstiden framför Moderater-na krav på förändringar av arbetslöshetsförsäkringen. I kommittémotion1999/2000:A282 ställs krav på en reformering av arbetslöshetsförsäk-ringen som innebär att den skall vara allmän och administreras avstaten. Vidare föreslås att det införs en bortre parentes i försäk-ringen och att egenfinansieringen ökar (yrk. Motsvarande kravframställs i partimotion 1999/2000:Sk692 (yrk. 26).Kristdemokraterna hävdar i kommittémotion A279 att arbetslöshetsför-säkringen är ett viktigt och nödvändigt inslag i det svenska välfärds-systemet. Vid en period av arbetslöshet skall den arbetslöse ha kvarett ekonomiskt stöd han söker nytt arbete. Arbetslös-hetsförsäkringen skall fungera som en omställningsförsäkring där inci-tamenten att ta nytt arbete är stora. Den skall ge en grundtrygghet sålänge man står till arbetsmarknadens förfogande. De individuella hand-lingsplanerna är ett viktigt och nödvändigt instrument och skall sti-mulera aktivt arbetssökande, kompetensförstärkning och rörlighet såatt passiva perioder blir mycket tillfälliga. Det måste vara mer lön-samt att ta korta och tillfälliga arbeten än att låta bli. Kristdemo-kraterna anser att det bör införas en allmän obligatorisk arbetslös-hetsförsäkring fr.o.m. (yrk. 1) som betalas solida-riskt av alla. Den nya arbetslöshetsförsäkringen bör bygga på en ökadegenfinansiering (yrk. Det nuvarande finansieringssystemet sominnebär att avgiften är helt oberoende av arbetslöshetens nivå ledertill att det saknas incitament för kassorna och deras huvudmän atthålla nere arbetslösheten. Genom en högre egenfinansiering uppnås ettbättre samband mellan lönebildning och arbetslöshet. Egenfinansiering-en bör vara en tredjedel av kostnaderna för arbetslöshetsersättningen.Den enskilde kompenseras genom högre grundavdrag.I kommittémotion 1999/2000:A255 från den allmänna motionstiden 1999framför liknande krav på förändringar av arbetslös-hetsförsäkringen (yrk. 3).Centerpartiet poängterar i kommittémotion A1 att arbetslöshetsförsäk-ringen är en omställningsförsäkring för den som hunnit kvalificera sigoch inte en långsiktig försörjningsmöjlighet. Det är därför viktig attden som hamnar i arbetslöshet snabbt kommer tillbaka in på arbetsmark-naden.Centerpartiet anser att hela propositionen bör avslås (yrk. Istället förordar partiet en annan utformning av arbetslöshetsförsäk-ringen. Försäkringen skall vara en omställningsförsäkring och inte enförsörjningskälla. Den bör utformas så att ersättningsnivån är deförsta för att sedan successivt trappas ned. Ersättnings-dagarna skall vara maximalt 600. Det skall inte vara möjligt att merän en gång återkvalificera sig till en ny ersättningsperiod genomdeltagande i arbetsmarknadspolitiska program. Även utförsäkrade skallfå ersättning, men på en lägre nivå än ersättningen från arbetslös-hetsförsäkringen. Denna ersättning skall dock inte sänkas på grund avbesparingar och fastighetsinnehav. Småföretagarnas möjligheter att fåarbetslöshetsersättning måste förbättras (yrk. 2).Centerpartiet förklarar i en partimotion 1999/2000:N214 från allmännamotionstiden att arbetslöshetsförsäkringen bör utformas så attinte deltidsanställda missgynnas (yrk. 22).Enligt kommittémotion A2 är en väl fungerande arbetslöshetsförsäkringen frihetsfråga för . Den enskildes trygghet och rörlighe-ten på arbetsmarknaden gynnas av att det finns ett försäkringsskydd.Därför behövs det enligt en arbetslöshetsförsäkring somomfattar alla på arbetsmarknaden. Partiet förordar att arbetslöshets-försäkringen utformas som en omställningsförsäkring med tidsbegränsadersättning baserad på inkomstbortfall. Ersättningen skall vara avinkomstbortfallet för att sedan successivt trappas ned. Ersättningsni-vån skall motsvara nivåerna i övriga socialförsäkringssystem. Delta-gande i arbetsmarknadspolitiska program skall bara kunna återkvalifi-cera en gång. För utförsäkrade som står till arbetsmarknadens förfo-gande bör det finnas ett efterskydd på en lägre nivå än arbetslöshet-sersättningen. Denna ersättning skall inte sänkas på grund av denenskildes besparingar eller fastighetsinnehav (yrk. 1).Margareta m.fl. (s) vill i motion A276 ha en översyn avreglerna för användandet av "a-kassemedel". Motionärerna vill attdeltagande i vissa organisationer, t.ex. Frivillig Ideell Arbetsin-sats, skall vara kvalificerande för arbetslöshetsersättning.Hans Karlsson m.fl. (s) föreslår i en motion från allmänna motionsti-den , 1999/2000:A273, att det görs en översyn av arbetslöshetsför-säkringen i syfte att anpassa den till en förändrad arbetsmarknad.Utskottets ställningstagandeUtskottet tar först upp yrkande om avslag på proposi-tionen i motion A1 (yrk. Partiet utvecklar inte närmare grundenför sitt avslagsyrkande, men i motionen framförs ett antal synpunkterpå hur försäkringen borde utformas som avviker från vad som gällereller från vad som föreslås i propositionen. Utskottet, som inte fin-ner skäl att avslå propositionen, återkommer i det följande till någraav de synpunkter på försäkringen som motionen innehåller. Yrkandet omavslag på propositionen avstyrks av utskottet.Utskottet går över till några övergripande synpunkter på arbetslös-hetsförsäkringen.Arbetslöshetsförsäkringens uppgift är att ersätta den enskilde förinkomstförlust vid arbetslöshet fram tillett nytt arbete. Det samhälleliga stödet till arbetslöshetsförsäkring-en syftar bl.a. till att stärka arbetslinjen i arbetsmarknadspoliti-ken. Med det förstås att den arbetslöse så fort som möjligt skallövergå i reguljärt arbete. Arbetslöshetsförsäkringen har alltid varitavsedd att vara en omställningsförsäkring. I detta ligger att den inteär någon yrkesförsäkring. Ersättningsperioderna har varit relativtkorta.Arbetslöshetsförsäkringen får inte bli en permanent försörjningsin-rättning, varken på heltid eller som kontinuerlig inkomstutfyllnadunder . Den skall inte heller användas för att subven-tionera olika branscher, eftersom det kan leda till att det uppståroacceptabla snedvridningar i konkurrensförhållandena mellan företag.Försäkringen bör inte heller användas för att finansiera verksamheter,som i och för sig kan framstå som angelägna, men som samhället i öv-rigt inte klarar av att finansiera.Det förslag som regeringen presenterar innebär en fortsättning på detförändringsarbete som påbörjades när antog rege-ringens proposition Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet ochtillväxt (prop. 1999/2000:98). Genom införandet av aktivitetsgarantinförbättrades möjligheterna för långtidsinskrivna att komma tillbakatill den reguljära arbetsmarknaden. Arbetslinjen stärktes samtidigtsom rundgången mellan åtgärder och öppen arbetslöshet motverkades.Kravet på att aktivt söka lämpligt arbete har förtydligats.Genom de nu aktuella förslagen kommer ytterligare förbättringar avsökprocessen att genomföras och arbetslinjen stärkas. Försäkringenblir rättvisare som legitimiteten förstärks. Både den en-skildes och arbetsförmedlingens ansvar kommer att bli tydligare.En vanlig uppfattning är att rätten till arbetslöshetsersättning bordetidsbegränsas, dvs. att det borde införas någon form av "bortre paren-tes". Införandet av en sådan gräns skulle dock kunna medföra allvarli-ga konsekvenser för den enskilde. Regeringens förslag innebär att dens.k. rundgången motverkas som arbetslinjen stärks. Genomaktivitetsgarantin kommer stora insatser att riktas mot den enskildeför att få honom eller henne tillbaka till den reguljära arbetsmarkna-den som den enskilde får en försörjning.En annan kritik som riktas mot nuvarande system är att det administre-ras av arbetslöshetskassor som har nära anknytning till olika intres-seorganisationer vilket bl.a. lett till att många personer kommit attstå utanför arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet ansluter sig intetill denna kritik. Enligt utskottets mening har sambandet mellan ar-betslöshetskassorna och de fackliga organisationerna inneburit ettstarkt fackligt engagemang i utvecklingen av arbetslöshetsförsäkring-en. De fackliga organisationernas inflytande över arbetslöshetskassor-na har inneburit att nödvändiga strukturomvandlingar inom arbetsmark-naden har underlättats. Man har kunnat acceptera rationaliseringareftersom den ekonomiska tryggheten för arbetstagarna har varit säkrad.Bildandet av ALFA-kassan har också lett till att de grupper som valtatt stå utanför de fackligt anknutna arbetslöshetskassorna getts enmöjlighet att omfattas av inkomstbortfallsförsäkringen. Med dennamöjlighet kan arbetslöshetsförsäkringen numera anses vara en allmänförsäkring. Enligt utskottets bedömning finns det därför inget skälatt ändra den nuvarande administrationen och omforma försäkringen tillett rent statlig system.Avslutningsvis kan utskottet konstatera att det framförs flera krav påändrad finansiering av arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet anser attden nuvarande finansieringsmodellen är en bra avvägning mellan denenskildes och statens insats.Med hänsyn till det anförda kan utskottet inte ställa sig bakom deförändringsförslag som framförs i ovanstående motioner. Motionerna1999/2000:A255 yrkande 3 (kd), 1999/2000:A273 (s), 1999/2000:A282yrkandena 4-6 (m), A1 yrkande 2 (c), A2 yrkande 1 (fp), A5 yrkandena1-4 (m), A276 (s), A279 yrkandena 1-2 (kd), 1999/2000:N214 yrkande 22(c) och 1999/2000:Sk692 yrkande 26 (m) avstyrks.3. Ett ömsesidigt ansvar3.1 HandlingsplanPropositionenRegeringen konstaterar att det gäller attarbetsförmedlingen skall utarbeta individuella handlingsplaner för dearbetssökande som är eller riskerar att bli arbetslösa. harbeslutat att de individuella handlingsplanerna skall vidareutvecklastill ömsesidiga handlingsplaner och omfatta alla arbetssökande. Deskall upprättas från tidpunkten från anmälan vidarbetsförmedlingen. Planerna skall ange de arbetssökandes skyldighetersamt de planerade aktiviteter som dessa behöver delta i för att ökamöjligheterna att komma ur arbetslösheten. Regeringen kommer att före-skriva att AMS skall utfärda föreskrifter om handlingsplanernas ut-formning.Regeringen anser att de individuella handlingsplanerna inte skall hakaraktären av egentliga sökkontrakt eftersom detta kan förorsaka miss-uppfattningar om den juridiska innebörden i handlingsplanerna. Hand-lingsplanerna skall innehålla dels kraven på sökaktivitet enligtgrundvillkoren, dels aktuella sökområden och en bedömning av vad somär lämpligt arbete eller lämplig arbetsmarknadspolitisk insats utifrånden arbetssökandes förutsättningar. Hänsyn skall tas till de villkorsom råder på den arbetsmarknad som den arbetssökande är utbildad föreller etablerad inom. Skälet är att arbetsmarknadssituationen varierarpå grund av olika arbetsmarknaders och branschers speciella förhållan-den. Detta gäller enligt regeringen särskilt kulturarbetare. Arbets-förmedlingen skall också kontinuerligt tillsammans med den arbetssö-kande följa upp handlingsplanen.En förutsättning för att handlingsplanerna skall bli effektiva ärenligt regeringen att de arbetssökande medverkar och aktivt deltar iframtagandet av sådana. Regeringen föreslår därför att detta skallutgöra ett grundvillkor för rätt till ersättning. En arbetssökande somunderlåter att medverka till att en individuell handlingsplan upprät-tas kan inte anses uppfylla de grundläggande villkoren i arbetslös-hetsförsäkringen och bör inte ha rätt till arbetslöshetsersättning sålänge han eller hon inte medverkar till detta. I propositionen före-slås en ändring i 9 § i enlighet med detta.MotionerBåde och tillstyrker i kommittémotioner-na A5 respektive A279 regeringens förslag i dessa delar.Moderaterna påpekar att man tidigare framhållit vikten av att vidare-utveckla de individuella handlingsplanerna. De borde kunna fungerabättre som ett instrument i matchningsarbetet och tydliggörabåde den arbetssökandes och arbetsförmedlingens åtagande.Kristdemokraterna konstaterar att partiet hävdat att denindividuella handlingsplanen måste vara ett aktivt redskap för såvälarbetssökande som arbetsförmedling.I kommittémotion Kr230 anser att arbetsmarknadspolitiskaåtgärder riktade mot kulturområdet bör vända sig endast till etablera-de konstnärer (yrk. I samma motion framhåller attkonstnärer som inte kan försörja sig på sitt konstnärskap bör - precissom alla andra arbetstagare eller företagare - byta yrke (yrk. 12).Folkpartiet anser i kommittémotion A2 att grundtanken med handlings-planerna är bra. Partiet framhåller dock att handlingsplanen inte fårbli en papperskonstruktion som inte används. Planen bör därför utvär-deras efter en tids användning (yrk. 2).I motion A3 (delvis) förespråkar och (bådas) en mjuk övergång mellan gamla och nya regler för att underlätta enomställning främst för dessa som varit arbetslösa länge.Från den allmänna motionstiden finns en motion 1999/2000:A216 avMarietta de och (båda m). De anser attgrundvillkoren för rätt till ersättning enligt 9 § bör anpassastill verkligheten och utvecklingen inom IT-området.Charlotta L Bjälkebring och (båda v) anser i motionA296 att AMS bör ges i uppdrag att i samråd med berörda konstnärsorga-nisationer utforma närmare föreskrifter om hur arbetslöshetsförsäk-ringsreglerna skall tillämpas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har under en rad av år betonat vikten av individuella hand-lingsplaner, senast i samband med behandlingen av den arbetsmarknads-politiska propositionen 1999/2000:98.I betänkande 1999/2000:AU7 konstaterades att bakgrunden till utskot-tets positiva syn på handlingsplanerna givetvis är övertygelsen om atten realistisk, tydlig och konkret handlingsplan som används aktivtsamt fortlöpande hålls aktuell är ett verksamt instrument när detgäller att gå från arbetslöshet till arbete på den reguljära arbets-marknaden. Att den enskilde aktivt deltar i utarbetande och aktualise-ring av en handlingsplan bör rimligen öka hans eller hennes förutsätt-ningar att få arbete. Utvecklade handlingsplaner kan således bli ettcentralt hjälpmedel för att förbättra resultatet i platsförmedlingsar-betet och för att motverka rundgången. för utskottetsbehandling gällde enligt förordningen (1987:405) om den arbetsmark-nadspolitiska verksamheten att arbetsförmedlingen och den arbetssökan-de skulle upprätta en individuell handlingsplan om denne riskeradelångtidsarbetslöshet. Utskottet ansåg att ambitionsnivån borde höjasytterligare och föreslog att det borde upprättas en ömsesidig hand-lingsplan för samtliga arbetssökande, inte bara för dem som riskerarlångtidsarbetslöshet.Numera regleras detta i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknads-politiska verksamheten. Av förordningens 6 § framgår att länsarbets-nämnden i samråd med den som söker arbete skall upprätta en individu-ell handlingsplan där den arbetssökandes skyldigheter och planeradeaktiviteter anges. Planen skall upprättas från detatt den enskilde anmäler sig som arbetssökande hos den offentligaarbetsförmedlingen.I regleringsbrevet för har regeringen gett AMS i uppdrag attfortsätta att utveckla handlingsplanerna till att bli ett centralthjälpmedel för att förbättra platsförmedlingsarbetet. AMS skulle se-nast redovisa omfattningen av och kvaliteten på deindividuella handlingsplanerna och vilka åtgärder som vidtagits föratt höja kvaliteten.AMS har lämnat en redovisning av uppdraget. Under rubrikenanges följande. "Efter överenskommelse mellan AMS verksledning och länsarbetsdirektö-rerna har följande åtgärder vidtagits för att förbättrakvaliteten i de individuella handlingsplanerna:en gemensam kvalitetsstandard för innehållet i en "jobbsökarplan" somalla arbetsförmedlingar skall följa och som skall vara upprättad se-nast 3 månader efter inskrivning vid förmedlingenmetodstöd och datorstött utbildningsprogram för arbetsförmedlaremedverkan för kvalitetsansvariga vid varje länsarbetsnämndmedverkan från AMS i chefskonferenser och utbildningsaktiviteterredovisningskrav för länsarbetsnämnderna till AMS om arbetet med attfå genomslag för kvalitetsstandarden och följa upp kvalitetendialogträffar mellan AMS och länen för att utveckla länens eget upp-följningsarbetesärskild granskning av jobbsökarplaner i aktivitetsgarantin.Förbättrad kvalitet har redan konstaterats för handlingsplaner somupprättats i form av större delaktighet i planeringenför arbetssökande, tydligare ansvarsfördelning mellan den sökande ochförmedlingen och bättre kvalitet i innehållet i dokumentationen av deindividuella handlingsplanerna/jobbsökarplanerna. "Utskottet vill ytterligare en gång betona vikten av att utvecklingsar-betet av handlingsplanerna fortsätter. Väl fungerande handlingsplanerär ett viktigt instrument för att komma till rätta med den höga ar-betslöshet som trots allt kvarstår. En handlingsplan måste vara ömse-sidig. Detta innebär att arbetsförmedlingen och den arbetssökandegemensamt har ett ansvar för att en sådan plan upprättas och för attden på bästa sätt tar till vara den arbetssökandes möjligheter att fåett arbete.