bet · GN01UbU8 · 2000-03-09 00:00:00 — Om finneratt undervisningen i den fristående skolan intelever upp till dessa krav, skall beslutet omgodkännande respektive rätten till bidragåterkallas.Utskottet har från inhämtat att verketinom ramen för det löpande arbetet med friståendeskolor tar fram underlag och internainstrument för att bättre kunna bedöma friståendeskolor just när det gäller värdegrunden. Dettaarbete beräknas vara klart i maj i år.I Verksamhetsplan 2000 anmäls att enutvärdering skall göras av muslimska friståendeskolor med avseende på värdegrund och kunskapsmål isvenska och svenska som andraspråk,religionskunskap, bild, musik, elevers idrott ochhälsa, inflytande samt jämställdhetsfrågor (s. 24).Utvärderingen har enligt uppgift från verket redanpåbörjats.Enligt motion 1999/2000:Ub217 (m) finns det ettbehov av att införa en sista beslutsdag förbehandling av ansökan hos om godkännandeav en fristående skola. Motionären hävdar att dagenssystem, där verket i princip kan dröja med sittbeslut före tänkt skolstart,försvårar inte bara för den fristående skolan utanäven för den kommunala skolhuvudmannen. Enligtmotionen kan ses som riktlinje, vilket ärdet datum som de kommunala skolorna i regel har somsista dag för internt val av skola.U t s k o t t e t avstyrker motionen. Skolverkethar enligt vad verket uppger i externa meddelandenambitionen att slutbehandla ansökningar omgodkännande av fristående skolor, inför skolstarttill hösten, före utgången av mars månad, dvs. innantiden går ut för nya ansökningar för påföljandeläsår. Enligt verket klarar man av att leva upp tilldenna ambition med några få undantag, därförseningen i regel beror på sökanden.Betydelsen av att fristående skolor har rätt attanställa den person de tycker är mest lämpad somlärare understryks i motion 1999/2000:Ub313 (m)yrkande 2. Motionären framför synpunkten att manmåste kunna bli lärare genom flera sortersutbildningar och erfarenheter. Genom att "öppna"läraryrket öppnar man för en utveckling avlärarrollen och därmed för en central del avförnyelsen av skolan.U t s k o t t e t konstaterar att det inte finnsnågot i skollagen uttalat krav på att lärare ifristående skolor skall ha pedagogisk utbildning.Dock uttalades i förarbetena till gällande regleratt bristande lärarkompetens kan leda till attskolans godkännande respektive rätt till bidragåterkallas (prop. 1995/96:200 s. 57). Utskottetfinner det viktigt att framhålla att samma krav påkvalitet i utbildningen gäller för fristående skolorsom för offentliga. Motionsyrkandet avstyrks därmed.Övriga frågorFrågor som tar sikte på profilering av skolor tasupp i några motioner.Vänsterpartiet anser i motion 1999/2000:Ub296yrkande 6 att ett krav för att skallförklara en fristående skola berättigad till bidragbör vara att skolan har en pedagogisk profil sominnebär ett kvalitativt pedagogiskt tillskott tillskolväsendet i kommunen. Regeringen bör återkommatill med förslag till sådan ändring avskollagen.I motion 1999/2000:Ub259 (m) hävdas att denpolitiska styrningen av skolan måste minska (yrk.3). Det skall enligt motionären finnas en nationellmålbaserad läroplan. Hur målen skall nås skallavgöras av respektive skola, där skolledning ochlärare tillsammans med barn och föräldrar kan formaverksamheten. Motionären pläderar för mångfald ochprofilering i skolan (yrk. Om varje skola finnersitt område att bli särskilt duktig på kommerkvaliteten i det samlade skolsystemet att öka.Profileringen skapar också en sund konkurrens mellanlandets skolor, oavsett vem som är huvudman. Imotion 1999/2000:Ub313 yrkande 1 framhålls defristående skolornas betydelse för utvecklingen ochförnyelsen av skolans arbetsformer.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet påminner om att tidigare gällde som ettvillkor för att en godkänd fristående skola skullefå statsbidrag att skolan tillförde skolväsendet nypedagogik och nya verksamhetsformer av allmäntintresse. Detta villkor slopades i och med att nyabidragsbestämmelser infördes (prop.1991/92:95, bet. UbU22, rskr. 346).Med nuvarande målstyrning av skolan genom bl.a. enövergripande läroplan och ökad frihet att disponeraundervisningstiden inom ramen för skolans val itimplanen finns stora möjligheter till profileringav såväl kommunala som fristående skolor, medalternativ inriktning mot speciella ämnen ellersärskild pedagogik. Beslut om hur utrymmet förskolans val skall användas fattas av rektorn (2 kap.21 § grundskoleförordningen 1994:1194).En jämförande studie mellan de fristående skolornasoch de kommunala skolornas betygssättning begärs avVänsterpartiet i motion 1999/2000:Ub296 yrkande 5. Imotionen hävdas att elever vid fristående skolor igenomsnitt har högre betyg än elever i kommunalaskolor. Detta kan bero på flera orsaker, såsomföräldrastöd, elevernas studiemotivation ochundervisningsgruppernas storlek, men också pågrunderna för bedömning vid betygssättning, menarmotionärerna.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet medhänvisning till följande.I tillsyn av fristående skolor granskarverket enligt uppgift regelmässigt huruvida denfristående skolans bedömning av elevernas kunskaperoch betygssättningen görs enligt de nationellabestämmelserna.Skolverket har i regleringsbrev för budgetåret 2000fått i uppdrag att genomföra en studie av orsakernatill att elever lämnar ochgymnasieskolan utan fullständiga betyg. Inom ramenför studien skall undersökas vilka orsaker somligger bakom skillnader i måluppfyllelsen mellanolika skolor. Både offentliga och fristående skolorskall studeras. Uppdraget skall redovisas senast den1 maj 2001.Regeringen har uppdragit åt att genomföra en nationellkvalitetsgranskning rubricerad En likvärdig ochrättvis betygssättning. Resultatet av granskningenskall redovisas senast den 1 september 2000.Granskningen skall bl.a. belysa hur skolhuvudmännentar sitt ansvar för att betygssättningen skall varalikvärdig och rättvis. Den skall omfatta alla deinstrument skolhuvudmannen förfogar över för attkvalitetssäkra betygssättningen. Den skall beskriva,bedöma och värdera hur såväl skolhuvudmannen somskolorna arbetar med dessa instrument samt hurresultatet av detta arbete återspeglas iverksamheten. I vilken utsträckning friståendeskolor kommer att ingå i granskningen är ännu inteklart. beträffande rätten att välja skolaatt avslår motionerna 1999/2000:Ub228 yrkande 1,1999/2000:Ub259 yrkande 1 och 1999/2000:Ub311yrkande 1 i denna del,res. 1 (m, kd, c, fp) -delvis2. beträffande införandet av en nationellskolpengatt avslår motionerna 1999/2000:Ub259 yrkande 2och 1999/2000:Ub311 yrkande 1 i denna del,res. 2 (m)3. beträffande villkoren för godkännandeav och bidrag till fristående skoloratt avslår motionerna 1999/2000:Ub236 yrkande 14,1999/2000:Ub246 yrkandena 1 och 2,1999/2000:Ub279 yrkande 1, 1999/2000:Ub294yrkande 30, 1999/2000:Ub296 yrkandena 2-4 och 7,1999/2000:Ub304 och 1999/2000:Ub313 yrkande 4,res. 1 (m, kd, c, fp) -delvisres. 3 (v) - delvis4. beträffande en utredning om effekter avett ökat antal fristående skoloratt avslår motionerna 1999/2000:Ub257,1999/2000:Ub279 yrkande 2 och 1999/2000:Ub296yrkande 1,res. 3 (v) - delvis5. beträffande uppföljning och utvärderingav fristående skolor när det gäller värdegrundenm.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub252 och1999/2000:Ub296 yrkande 8,res. 3 (v) - delvis6. beträffande sista beslutsdag förbehandling av ansökan om godkännande avfristående skolaatt avslår motion 1999/2000:Ub217,res. 1 (m, kd, c, fp) -delvis7. beträffande lärare i friståendeskoloratt avslår motion 1999/2000:Ub313 yrkande 2,8. beträffande profilering av skolorm.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub259 yrkandena 3och 5, 1999/2000:Ub296 yrkande 6 samt1999/2000:Ub313 yrkande 1,res. 3 (v) - delvis9. beträffande en jämförande studie mellande fristående skolornas och de kommunalaskolornas betygssättningatt avslår motion 1999/2000:Ub296 yrkande 5.res. 3 (v) - delvisStockholm den 9 mars 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), LarsHjertén (m), (), TomasHögström (m), (), (), (), (),Per (), (), ()och (). Rätten att välja skola, m.m. (mom. 1, 3och 6) - m, kd, c, fpBeatrice (), (), LarsHjertén (m), (), (), Per (), () och UlfNilsson (fp) anför:Vi är övertygade om att kvaliteten i skolan bästfrämjas om skolor med olika inriktningar, arbetssättoch huvudmän kan verka sida vid sida. Alla elevermåste ges rätt att välja den skola där eleven kanfinna sig till rätta. Ett fritt skolval driver påutvecklingen mot att varje skola anstränger sig föratt vara så bra som möjligt för eleverna, oavsett omdet är en skola eller en fristående skola.Det fria skolvalet ger skolor möjlighet attprofilera sig genom att bli extra duktiga inom vissaämnesområden och viss pedagogik eller på att skapaen unikt god social miljö. Vi anser att rätten attvälja gymnasieskola måste garanteras. Det ärorimligt med en ordning som medför att tur ellerelevens bostadsadress är avgörande för antagningtill gymnasieskolan. Därutöver bör reglerna förspecialutformade program och rätten att välja sådanaockså utanför hemkommunen vidgas. bör medbifall till motionsyrkandena i dessa frågor som sinmening ge regeringen till känna vad vi nu haranfört.Enligt vår mening skall fristående skolor somgodkänts av ha rätt till bidrag frånelevernas hemkommuner. Reglerna om att en friståendeskola inte skall förklaras berättigad till bidrag,eller mista bidrag, om dess verksamhet skulleinnebära påtagliga negativa följder för skolväsendeti lägeskommunen skapar utrymme för kommunaltgodtycke. Vi är emot de förändringar i villkoren förde fristående skolorna som genomfördes under denförra mandatperioden. Det är vår bestämdauppfattning att de fristående grundskolorna iskollagen måste garanteras en lägsta grundnivå förersättning och därutöver kompenseras för särskildaåtaganden. Resurstilldelningssystemet måste görasmer enhetligt såväl för fristående grundskolor somför fristående gymnasieskolor. Reglerna förekonomisk ersättning måste bli så tydliga att heltskilda tolkningar i kommunerna inte är möjliga.Riksdagen bör med bifall till motionsyrkandena hosregeringen begära sådana ändringar i skollagen.Vi ställer oss bakom motionsförslaget att införa ensista beslutsdag för behandling av ansökan hosSkolverket om godkännande av fristående skola.Enligt vår mening är dagens system, där iprincip kan dröja med sitt svar till några veckorföre tänkt skolstart, djupt olyckligt och försvårarinte bara för den fristående skolan utan också imotsvarande mån för den kommunala skolhuvudmannen.Vi anser att datumet kan tjäna somriktlinje, vilket är det datum som de kommunalaskolorna i regel har som sista dag för internt valav skola. Detta bör med bifall tillmotionen som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 1, 3 och 6 bort hemställa1. beträffande rätten att välja skolaatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub228yrkande 1, 1999/2000:Ub259 yrkande 1 och1999/2000:Ub311 yrkande 1 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,3. beträffande villkoren för godkännandeav och bidrag till fristående skoloratt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub236yrkande 14, 1999/2000:Ub246 yrkandena 1 och 2,1999/2000:Ub294 yrkande 30 och 1999/2000:Ub313yrkande 4 samt med avslag på motionerna1999/2000:Ub279 yrkande 1, 1999/2000:Ub296yrkandena 2-4 och 7 och 1999/2000:Ub304 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,6. beträffande sista beslutsdag förbehandling av ansökan om godkännande avfristående skolaatt med bifall till motion 1999/2000:Ub217 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,2. Införandet av en nationell skolpeng(mom. 2) - mBeatrice (), (), () och Per () anför:Utbildningen i och gymnasieskolan är ennationell angelägenhet. Vi vill införa ett statligtstöd riktat direkt till skolorna - en nationellskolpeng - för att alla skolor skall få resurser påen nationellt jämförbar nivå. Ett fast belopp perelev skall utbetalas direkt till skolorna utifrånantalet inskrivna elever. En sådan nationellskolpeng bidrar till att ge skolorna ökadsjälvständighet och frihet att förfoga över deekonomiska medlen. Den blir också ett medel för attgarantera valfrihet för eleverna. Vi vill betona atten mer generaliserad fördelning av skolresursernainte utesluter att hänsyn tas till särskilda behov.Regeringen bör återkomma till medförslag i enlighet med vad som anförts i våramotionsyrkanden.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 2 bort hemställa2. beträffande införandet av en nationellskolpengatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub259yrkande 2 och 1999/2000:Ub311 yrkande 1 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,3. Villkoren för godkännande av och bidragtill fristående skolor, m.m. (mom. 3, 4, 5,8 och 9) - vBritt-Marie Danestig (v) och ()anför:Vi är starkt kritiska till framväxten av friståendeskolor. Kraven på offentlig finansiering av godkändafristående skolor försvårar en rationell planeringav det kommunala skolväsendet. Därigenom ökarkommunernas kostnader och kvaliteten i de kommunalaskolorna kan äventyras. Vi menar att villkoren iskollagen för de fristående skolorna bör skärpas.Skolverket bör få förklara en fristående skolaberättigad till bidrag endast om kommunen kan visaatt detta inte innebär påtagliga negativa följdervare sig för skolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen eller för lägeskommunens ekonomi. Vi anservidare att huvudmannen för en fristående skola skallvara skyldig att betala kommunen för de merkostnadersom kan uppstå för det fall att verksamheten i denfristående skolan inte kommer i gång som planerat,och nya elevgrupper måste beredas plats i denkommunala skolan. Vi föreslår också att det införsen bestämmelse att det överskott som uppstår ifristående skolor och förskolor skall gå tillbakatill verksamheten och inte betalas ut som vinst tillhuvudmannen. Alltfler rapporter har kommit omprivata bolag som startar fristående skolor utanannat märkbart syfte än det ekonomiskavinstintresset. bör med bifall till våramotionsyrkanden i nämnda frågor hos regeringenbegära förslag till sådana ändringar i skollagen.Segregationen i det svenska samhället har under1990-talet blivit allt tydligare och är ett avvåra allvarligaste problem. Ett ekonomiskt ochsocialt utanförskap har även fått etniska ochreligiösa förtecken. Det finns rapporter som tyderpå att fristående skolor, särskilt de som vänder sigtill vissa religiösa, etniska och kulturellagrupper, har en tendens att förstärka segregationeni samhället. Vi menar att de fristående skolornaseffekt på segregationen i samhället bör utredasvidare. Detta bör med bifall till vårtmotionsyrkande som sin mening ge regeringen tillkänna.I läroplanerna för både den obligatoriska skolanoch gymnasieskolan anges att undervisningen i skolanskall vara icke-konfessionell. Detta anser vi varaen mycket viktig princip, särskilt i ettmångkulturellt samhälle. Vi ställer oss därförfrågande till hur de fristående skolor som drivs påkonfessionell grund uppfyller detta grundläggandekrav. Som föreslås i vår motion bör få iuppdrag att göra en uppföljning och utvärdering avfristående skolor när det gäller värdegrunden m.m.Riksdagen bör bifalla vårt motionsyrkande.Vi anser vidare att det i skollagen bör föreskrivasatt en fristående skola för att bli förklaradbidragsberättigad av skall ha enpedagogisk profil som innebär ett kvalitativtpedagogiskt tillskott till skolväsendet ilägeskommunen. bör med bifall till dettavårt yrkande hos regeringen begära förslag till ensådan ändring i skollagen.Elever vid fristående skolor har i genomsnitt högrebetyg än elever i kommunala skolor. Detta kan beropå bra stöd från högutbildade föräldrar och högstudiemotivation hos elever från studievana hem.Andra orsaker kan vara undervisningsgruppernasstorlek och grunderna för bedömning vidbetygssättning. Vi menar att det skulle vara avintresse att en jämförande studie gjordes mellan defristående skolorna och de kommunala skolorna då detgäller kriterier för betygssättning. Detta börriksdagen med bifall till vårt motionsyrkande somsin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 3, 4, 5, 8 och 9 bort hemställa3. beträffande villkoren för godkännandeav och bidrag till fristående skoloratt med bifall till motion 1999/2000:Ub296yrkandena 2-4 och 7, med anledning av motionerna1999/2000:Ub279 yrkande 1 och 1999/2000:Ub304samt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub236yrkande 14, 1999/2000:Ub246 yrkandena 1 och 2,1999/2000:Ub294 yrkande 30 och 1999/2000:Ub313yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,4. beträffande en utredning om effekter avett ökat antal fristående skoloratt med bifall till motion 1999/2000:Ub296 yrkande1 samt med anledning av motionerna1999/2000:Ub257 och 1999/2000:Ub279 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,5. beträffande uppföljning och utvärderingav fristående skolor när det gäller värdegrundenm.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub296 yrkande8 och med anledning av motion 1999/2000:Ub252som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,8. beträffande profilering av skolorm.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub296 yrkande6 samt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub259yrkandena 3 och 5 och 1999/2000:Ub313 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,9. beträffande en jämförande studie mellande fristående skolornas och de kommunalaskolornas betygssättningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub296 yrkande5 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts.Särskilt yttrandeLärare i fristående skolor (mom. 7) - vBritt-Marie Danestig (v) och ()anför:Vi anser att det är oroande att andelen lärare medpedagogisk utbildning är betydligt mindre i defristående skolorna än inom det offentligaskolväsendet. Med tanke på att alltfler elever nugår i fristående skolor vore det rimligt attlagstiftningen beträffande krav på lärarnaspedagogiska utbildning också omfattade de friståendeskolorna.