bet · GO01KU3 · 2000-11-09 00:00:00 — Föratt underlätta de demokratiska vinster som finns atthämta med IT föreslår motionärerna att myndigheterskall vara skyldiga att lägga ut protokoll och andraviktiga handlingar på nätet.I motion 1999/2000:K313 av ()hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om delsmyndigheters nåbarhet via e-post (yrkande 1), delsoffentliga handlingar på Internet (yrkande 2). Detär enligt motionären angeläget att myndigheter görsnåbara via den nya tekniken. Det behövs en IT-strategi på varje myndighet som bör utgå ifrånmedborgarnas behov av att nå den berördamyndigheten. Alla myndigheter bör, enligtmotionären, nås med e-post. Offentlighetsprincipenär ett flaggskepp i vår demokrati. Det är viktigtatt medborgare får möjlighet att ta del avoffentliga handlingar även via nätet. Allaoffentliga handlingar som efterfrågas fr.o.m. 1998och framåt bör, enligt motionären, görastillgängliga via Internet.I motion 2000/01:K341 av m.fl. (c)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om öppnadiarier på nätet (yrkande 7). Regering och riksdagbör enligt motionärerna stärkaoffentlighetsprincipen i det egna arbetet. Ettrimligt första steg är att lägga ut de egnadiarierna tillgängliga och sökbara på Internet, ochinleda överläggningar om sådana insatser i landetsalla kommuner med kommun- och landstingsförbund.I motion 2000/01:T713 av m.fl. (c)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om attmyndigheter skall erbjuda samtliga tjänster somintelligenta tjänster från (yrkande 10), om att det bör ankomma på regeringenatt ge erforderliga uppdrag åt myndigheter och atttillskjuta medel inom ramen för utgiftsområdena föratt förverkliga idén om en myndighetskontakt(yrkande 11), om användarvänlighet i myndigheternasIT-baserade information (yrkande 12), om att genomregleringsbrev påskynda myndigheters anpassning tillett gemensamt SHS-system (yrkande 13) och om IT ochdemokrati (yrkande 16). Statskontoret har i skriftenredovisat såväl arbetet med att utvecklaintelligenta tjänster inom ett antal myndigheter somvilka steg som bör tas för att komma vidare. Blandannat RFV har lagt ned ett stortarbete på att anpassa sina tjänster för att utnyttjaInternet som medium. Motionärerna anser attregeringen valt en onödigt passiv hållning i fråganoch själv borde ta initiativet till att underlättaför myndigheter att erbjuda digitala tjänster. Påsikt bör regeringen kräva av myndigheterna att deerbjuder samtliga tjänster som intelligentatjänster. Detta mål bör sättas till den 1 januari2004. Målsättningen bör enligt motionärerna vara atten medborgare i behov av kontakt med myndigheterskall kunna få den kontakten utifrån sin situation,inte efter hur myndigheter är organiserade eller huruppgifter delas mellan myndigheter. Idén om enmyndighetskontakt finns t.ex. i de medborgarkontoren del kommuner byggt upp och borde återfinnas i enmodern, serviceinriktad statsförvaltning. Det börankomma på regeringen att ge erforderliga uppdrag åtmyndigheter och tillskjuta medel inom ramen förutgiftsområdena för att åstadkomma detta. Enavgörande aspekt på de intelligenta tjänsterna äranvändarvänligheten. Som var och en som söktoffentlig information via Internet kan konstatera,är denna av mycket skiftande kvalitet.Funktionshindrade och äldre är exempel på tvåkategorier användare som har behov avspecialanpassade gränssnitt för att kunnatillgodogöra sig den funktionalitet andra användarehar tillgång till. Frågan om utformning avanvändargränssnitt har i stor utsträckning variteftersatt i den svenska IT-diskussionen. Som ett ledi att öka den offentliga sektorns IT-baseradeservice till medborgarna bör regeringen tainitiativet till att stärka forskningen kring dettai och att sprida resultaten till berördamyndigheter. Utöver detta bör regeringen iregleringsbrev till myndigheterna lägga in ettuppdrag att se över hur väl olika grupper hartillgång till myndigheternas IT-baseradeinformation. Statskontoret driver tillsammans medtolv andra myndigheter ett projekt för att etableraden svenskutvecklade SHS-standarden för säkerInternetkommunikation mellan myndigheter och mellanmyndigheter och företag eller medborgare. Regeringenbör påskynda myndigheters anpassning till ettgemensamt SHS-system med regleringsbrev. Varjeoffentlig institution bör enligt motionärernaerbjuda olika former att ta del av information ochatt avge synpunkter. Som ett komplement tillelektroniska anslagstavlor bör åtminstone e-postlistor finnas vid varje myndighet där man kan fåinformation om eller diskutera kring verksamheten.Motionärerna vill varna för en övertro på IT somdirektdemokratiskt redskap. En ensidig fokusering pårösthandlingen i en demokrati riskerar att förautvecklingen i riktning mot en mentometerdemokrati.Rådgivande omröstningar och ökade inslag avdirektdemokrati på den nära politiska nivån kan dockvara av stor vikt i förening med andra åtgärder föratt stärka deltagandet. Detta förutsätter dock attdet finns tillförlitliga system för att kontrolleraidentitet och bevara rösthemligheten. Regeringen haren viktig uppgift i att stimulera försök kring ökadeinslag av direktdemokrati med IT-stöd som ett led ien större demokratisatsning.BakgrundI regeringens skrivelse 1997/98:19 Utvecklingen iinformationssamhället framhålls att är ettav världens ledande och mest utvecklade länder vadgäller såväl tillgången till som användningen avavancerad informations- och kommunikationsteknik.Förutom väl utbyggda nät för tele- ochdatakommunikation växer också användningen avInternet mycket snabbt. harinformationsspridningen via Internet från svenskaoffentliga databaser ökat snabbt. Denna spridningsker bl.a. genom den s.k. webben. Webben (World WideWeb, www) är ett informationssystem som använderstandardiserade programspråk, vilket gör det lättatt hämta information från olika källor över helavärlden. Webbtekniken skapades ursprungligen för attunderlätta kunskapsutbyte mellan forskare. Teknikenhar dock utvecklats så att privatpersoner, företag,myndigheter och andra kan publicera information pås.k. Enligt regeringen har IT-utvecklingenuppmärksammats och behandlats av statsmakterna påflera sätt. tillsatte regeringen som skall ge regeringen råd iövergripande och strategiska frågor inominformationsteknikens område. I propositionenÅtgärder för att bredda och utveckla användningen avinformationsteknik (prop. 1995/96:125), den s.k. IT-propositionen, lämnade regeringen förslag till målför en övergripande nationell IT-strategi.Regeringen har därvid förespråkat tre prioriteradestatliga områden - rättsordningen, utbildningen ochsamhällets informationsförsörjning - samt redovisatett handlingsprogram för att bredda och utveckla IT-användningen. har sedan i huvudsakbeslutat i enlighet med propositionen. Vad gällerområdet för samhällets informationsförsörjningangavs i propositionen att målet är att utforma eninfrastruktur som ger hög tillgänglighet tillbasinformation som är tillväxtbefrämjande.Regeringen noterade också att vid eninternationell jämförelse ligger långt fram när detgäller utvecklingen av grundläggande offentligadatabaser.Enligt 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF) harvarje svensk medborgare rätt att ta del av allmännahandlingar. Att myndigheter lägger ut information påInternet är inget inslag i myndighetens skyldighetatt tillhandahålla allmänna handlingar enligt 2 kap.TF. Offentlighetsprincipens reglering i 2 kap. TFinnebär i fråga om elektroniska upptagningar endasten skyldighet att lämna ut en utskrift.Regeringen har tillsatt en kommitté med uppgift attgöra en översyn av bestämmelserna om allmännahandlingars offentlighet i syfte att vidgamöjligheterna för offentlighetsprincipenstillämpning i IT-samhället (dir. 1998:32). Enligtregeringen behövs det en översyn avoffentlighetsprincipen i syfte att vidga desstillämpningsområde i IT-samhället. Med den snabbautvecklingen på IT-området, som bl.a. medfört attalltfler har tillgång till Internet öppnas, enligtregeringen, nya möjligheter för allmänheten att fåinsyn i myndigheternas verksamhet. För myndigheternainnebär detta en möjlighet att på ett effektivt ochbilligt sätt sprida information till allmänheten påelektronisk väg. Det gäller både sådaninformationsspridning som sker inom ramen förmyndigheternas allmänna service och sådan sominnebär utlämnande av allmänna handlingar. Ettutlämnande av uppgifter på elektronisk väg innebäremellertid också risker för t.ex. den personligaintegriteten. Det måste enligt regeringen råda engod balans mellan myndigheternas användning av ITför informationsspridning och skyddet för känsligauppgifter. Kommitténs uppdrag skall i denna del varaavslutat senast den 31 december 2000.Regeringen gav Statskontoret iuppdrag att ta fram ett förslag till kriterier somskall ligga till grund för begreppet 24 timmars-myndighet. En viktig förvaltningspolitisk fråga ärutvecklandet av statliga myndigheters servicegentemot enskilda medborgare och företag. Målet ärenligt regeringen att statliga myndigheter skallvara tillgängliga och tillmötesgående, kunnadeklarera vilka tjänster som erbjuds och i vilkaformer detta sker, ge enskilda medborgare ochföretag tillfälle till dialog och möjlighet attlämna synpunkter på den verksamhet de berörs av samtmedge insyn och kontroll av myndighetens verksamhet.Vad gäller statliga myndigheters tillgänglighet ärmålet att enskilda medborgare och företag skallkunna få information, ställa frågor och uträttaärenden när det passar dem oberoende av kontorstideroch geografisk belägenhet. Som ett komplement tillmanuella tjänster bör det enligt regeringen finnaselektroniska tjänster för självbetjäning.Statskontoret redovisade sitt uppdrag irapporten "24-timmarsmyndighet, Förslag tillkriterier för statlig elektronisk förvaltning imedborgarnas tjänst. Statskontoret 2000:21". Irapporten lämnar Statskontoret förslag till enutvecklingstrappa i fyra steg för hur en myndighetkan förverkliga målet att öka sin tillgänglighet ochvara en 24-timmars-myndighet. Statskontoret förordaratt kriterierna primärt skall ta fasta påmyndigheternas förmåga att elektroniskttillhandahålla interaktiva tjänster till medborgareoch företag. Som komplement föreslår Statskontoretkriterier rörande allmän myndighetsinformation ochdess presentation samt medborgarnas insyn imyndighetens verksamhet. Förslag lämnas också tillhur och myndigheterna kan påskyndaoch stimulera utvecklingen mot en elektroniskförvaltning.I proposition 1999/2000:86 Ett informationssamhälleför alla föreslog regeringen mål, inriktning ochprioriteringar av områden för IT-politiken. Det IT-politiska målet är att som första land blirett informationssamhälle för alla. Den vägledandeinriktningen för IT-politiken skall vara att främjatillväxt, sysselsättning, regional utveckling,demokrati och rättvisa, livskvalitet, jämställdhetoch mångfald, en effektiv offentlig förvaltning ochett hållbart samhälle. Den effektiva förvaltningenskall främjas genom att låta den offentligaförvaltningen bli en föregångare i användningen avIT och genom att bidra till att elektroniskkommunikation sker på ett säkert sätt mellanmyndigheter, människor och företag. När det bl.a.gäller regelsystem, utbildning och infrastrukturskall staten prioritera att öka tilliten till IT,kompetensen att använda IT samt tillgänglighetentill informationssamhällets tjänster i syfte attskapa ett informationssamhälle för alla i enlighetmed den föreslagna inriktningen av IT-politiken.Regeringen har i skriften idemokratins tjänst - ett handlingsprogram från år2000 redovisat sitt handlingsprogram för att uppnåde förvaltningspolitiska målen. I programmetpresenteras samlat de åtgärder som planeras.Programmet riktar sig till verksledningar ochanställda. Under avsnittet Staten som föredömlig IT-användare skriver regeringen bl.a.:Det främsta redskapet för att utveckla servicen iförvaltningen är informationstekniken. Tjänster somriktar sig till individer och företag skall ocksåerbjudas via Internet. Statliga myndigheter måstesamverka såväl med varandra som med kommuner,landsting och näringsliv för att skapa rationellaservicelösningar för alla parter. Enskilda individeroch företag bör - så långt som det är möjligt -enkelt kunna hämta och lämna den information som ärrelevant i varje enskild situation oavsett hurinformationsansvaret är fördelat mellan myndighetereller mellan stat, kommun och landsting.Informationstekniken är ett utmärkt instrumentockså för att underlätta insyn och kontroll samt föratt i större utsträckning informera och hämta insynpunkter från medborgare och företag.En gemensam, öppen och säker IT-infrastrukturbaserad på Internet skall ligga till grund för deelektroniska kontakterna med enskilda individer ochföretag. Särskilt bör små och medelstora företagskontakter med myndigheter elektroniskt underlättas.Ett omfattande arbete pågår när det gäller attutveckla IT-infrastrukturens olika delar. Ett systemför spridning och hämtning av information harutvecklats i samverkan mellan statliga myndigheter,det s.k. SHS-systemet. Användningen av digitalasignaturer påskyndas genom myndighetssamverkan. Enså långt möjligt heltäckande gemensam elektroniskingång, Direkt, baserad delvis på livs- ochaffärssituationer har tagits fram och skalltillsammans med mer specialiserade elektroniskaingångar, s.k. portaler, underlätta medborgar- ochföretagskontakterna. Det gäller för statligamyndigheter att ta till vara det infrastrukturarbetesom görs.Statliga myndigheter bör ha en webbplats påInternet med en hemsida av hög kvalitet som ärkopplad till Direkt. Hemsidan bör snabbtleda till grundläggande fakta om myndigheten ochannan för medborgarna intressant sakinformation. Denbör också möjliggöra för medborgarna att tillmyndigheten sända in uppgifter och initiera ärendenelektroniskt etc.Informationstekniken bör också användas som ettinstrument i den gemensamma kunskaps- ochkompetensutvecklingen inom statsförvaltningen.Myndigheterna bör samverka i uppbyggnaden av IT-baserade kunskapsbaser och nätverk förerfarenhetsutbyte kring frågor som är gemensamma förförvaltningen.Ansvaret för regelgivningen i samhället ligger påalla tre nivåerna inom statsförvaltningen: riksdag,regering och myndigheter. Myndigheternas ansvar äratt utforma tillämpningsföreskrifter till lagar ochförordningar. De grundläggande kraven påmyndigheternas föreskriftsarbete finns iverksförordningen.Enligt verksförordningen skall myndigheterna innande beslutar om föreskrifter eller allmänna råd göraen konsekvensutredning och ge dem som är berördasamt tillfälle att yttra sig.Som ett led i arbetet med att förbättra villkorenför små företag har regeringen beslutat om enförordning om särskilda konsekvensanalyser avreglers effekter för små företags villkor. Enligtförordningen skall myndigheterna före den1 februari rapportera till regeringen om sitt arbetemed sådana konsekvensanalyser.Reglerna i samhället skall leda till avseddaeffekter till rimliga kostnader, vara tillgängligaoch lätta att förstå för alla som berörs. Dettainnebär att kraven på kvalitet i arbetet med attutforma regler är höga, på riksdag och regeringsåväl som på myndigheterna. Myndigheternasregelgivning skall bygga på ett kompetent ochhögkvalitativt förarbete. I detta skall det bl.a.ingå konsekvensutredningar, prövning av alternativaåtgärder och kunskaps-inhämtning från berördaparter.Förvaltningen bör fortlöpande och systematisktförenkla och förbättra regelsystemen såvälinnehållsligt som redaktionellt och språkligt.Bland de åtgärder som planeras nämner regeringen irapporten bl.a.Gemensamma säkerhetslösningar kommer att utvecklasför att garantera hög säkerhet i den elektroniskakommunikationen mellan myndigheter, företag ochmedborgare. skall tillsammans medRiksförsäkringsverket, Patent- ochregistreringsverket samt Statskontoret föreslå hurman i statsförvaltningen bör organisera ansvaret fören säker hantering av elektroniska signaturer.Departementsvisa översyner av lagar och förordningarskall genomföras i syfte att underlätta införandetav interaktiva och integrerade elektroniskatjänster. En strategi utformas för att effektiviseraoch underlätta tillgängligheten till dengrundläggande elektroniska samhällsinformationen.Enligt vad utskottet inhämtat frånJustitiedepartementet bereds frågor som gäller "24-timmarsmyndigheter" och IT i förvaltningenfortlöpande i Regeringskansliet.Utskottets bedömningI några motioner begärs att myndigheterna skalllägga ut allmänna handlingar på Internet. Det skulleenligt utskottet vara en stor fördel om medborgarnahar möjlighet att ta del av allmänna handlingar påInternet. Myndigheterna skulle på detta sätt kunnabli öppnare för medborgarna. Den kommitté som hartill uppgift att göra en översyn av bestämmelsernaom allmänna handlingars offentlighet i syfte attvidga möjligheterna för offentlighetsprincipenstillämpning i IT-samhället skall enligt direktivenredovisa resultatet av sitt arbete i december 2000.Kommittén har i uppdrag att utreda t.ex. möjlighetenatt ta del av allmänna handlingar på Internet.Eftersom utskottet inte anser att kommitténs arbetebör föregripas avstyrker utskottet motionerna1998/99: K231 yrkande 3, 1999/2000:T705 yrkande 2,1999/2000:K313 yrkande 2 och 2000/01:K341 yrkande 7.Regeringen har i skriften idemokratins tjänst - ett handlingsprogrampresenterat olika planerade åtgärder. Enligtregeringen bör enskilda individer och företag, sålångt det är möjligt, enkelt kunna hämta och lämnaden information som är relevant i varje enskildsituation oavsett hur informationsansvaret ärfördelat mellan myndigheter eller mellan stat,kommun och landsting. Informationstekniken är ettutmärkt instrument också för att underlätta insynoch kontroll samt för att i större utsträckninginformera och hämta in synpunkter från medborgareoch företag. En gemensam öppen och säker IT-infrastruktur baserad på Internet skall, enligtregeringen, ligga till grund för de elektroniskakontakterna med enskilda individer och företag.Statliga myndigheter bör ha en webbplats på Internetmed en hemsida av hög kvalitet som är kopplad tillSverige Direkt. Hemsidan bör snabbt leda tillgrundläggande fakta om myndigheten och annan förmedborgarna intressant sakinformation. Den bör,enligt regeringen, också möjliggöra för medborgarnaatt till myndigheten sända in uppgifter och initieraärenden elektroniskt etc. Utskottet hoppas att deföreslagna åtgärderna kommer att underlätta förmedborgarna att t.ex. erhålla information från ochanhängiggöra ärenden hos myndigheter. Utskottetanser att det är mycket viktigt att myndigheterna äröppna och lättillgängliga för medborgarna.Resultaten av planerade åtgärder bör emellertidavvaktas. Genom de planerade åtgärderna anserutskottet att motionerna 1999/2000:K313 yrkande 1och 2000/01:T713 yrkandena 10-13 och 16 får ansestillgodosedda varför de avstyrks.Myndigheters service, m.m.MotionernaI motion 1999/2000:K204 av m.fl. (c)hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enmedborgarnas rättighetslista (yrkande 14).Motionärerna vill pröva möjligheten att gentemotstatliga myndigheter och förvaltningar inrätta enmedborgarnas rättighetslista. En sådanrättighetslista bör innehålla krav på att dröjsmålinte får förekomma utan giltigt skäl samt längstatid innan medborgaren får svar från myndigheten m.m.Den bör också innehålla krav på vänligt och korrektbemötande från myndigheters företrädare.I motion 1999/2000:So327 av m.fl.(c) hemställs att hos regeringen begärsådan ändring i förvaltningslagen som anförts imotionen (yrkande 4) och i motion 2000/01:So354 avKenneth m.fl. (c) föreslås att riksdagenbegär att regeringen lägger fram förslag tilländring i förvaltningslagen kring bemötandefrågor(yrkande 3). Många medborgare uppger att de i sinakontakter med myndigheter och förvaltningar kännersig kränkta då de inte bemöts med respekt ochförståelse. I förvaltningslagen finns angivet vilkarättigheter medborgare har i fråga om att ta del avhandlingar, information m.m. Det motionärerna idetta sammanhang saknar är riktlinjer för bemötandeav medborgarna. I förvaltnings-lagen bör, enligtmotionärerna, införas ett tillägg angåendebemötandefrågor.I motion 1999/2000:K303 av m.fl. (v)hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enöversyn av möjligheten att införa ett 020-nummertill myndigheterna. Det har enligt motionärernablivit allt svårare att med telefonens hjälp nåmyndigheter för att få råd och stöd eller för attdiskutera ett uppkommet problem. Vänsterpartietanser att medborgarna till en låg kostnad skallkunna få råd och stöd av myndigheter. Kostnaden börockså vara densamma var man än bor i landet.Regeringen bör därför, enligt motionärerna, se överfrågan om ett införande av ett 020-nummer hos allamyndigheter i och de eventuella kostnadersom ett sådant införande kan medföra.I motion 2000/01:K265 av m.fl. (kd)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till lag om dröjsmålstalan. I enrättsstat är det viktigt att medel står till budssom garanterar den enskilde medborgarens rätt säker och snabb handläggning av ett ärende. Dettaär enligt motionärerna särskilt angeläget vad gällerfall av myndighetsutövning mot den enskilde. Enförstärkning av den enskildes ställning gentemot denoffentliga förvaltningen föreslås därför genominförandet av en s.k. dröjsmålstalan. En sådan talanger den enskilde en möjlighet att i domstol fåprövat om ett förvaltningsärende onödigt uppehållshos den myndighet som har att fatta beslut iärendet. Möjlighet till dröjsmålstalan bör enligtmotionärerna finnas avseende förvaltningsärenden somomfattar myndighetsutövning mot den enskilde.I motion 2000/01:K287 av ochAnita () föreslås att tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att myndigheter inte skall ägna sig åt ideologiskproduktion. I regeringsformen 1 kap. 9 § stipulerasatt domstolar och förvaltningsmyn-dighet i sinverksamhet skall "iakttaga saklighet ochopartiskhet". Opartiskhet lämnar enligt motionärernainte något utrymme för myndigheter att syssla medegen ideologisk produktion vid sidan av de politiskapartierna. Likväl sker detta. Till exempel agerarGlesbygdsverket lobbyorganisation för glesbygdenssärintressen. Ett annat exempel är Ungdomsstyrelsensom försöker påverka regeringen med kontroversiellakravlistor, förment med ungdomars bästa för ögonen.Motionärerna är inte omedvetna om att myndigheter istörsta allmänhet agerar med medborgarnas bästa förögonen, och kan till viss del instämma i vad somemellanåt framförs av de ovan uppräknademyndigheterna. Motionärerna vänder sig inte mot attmyndigheter ägnar sig åt att förmedla regeringensbudskap i enlighet med vad regleringsbreven anger.Däremot vänder sig motionärerna mot att myndighetersysslar med opinionsbildning och ideologiskproduktion i syfte att påverka regeringen. Därförmåste regeringen på ett otvetydigt sätt klargöra förmyndigheter att agera med saklighet och opartiskheti sin myndighetsutövning. I de fall berördamyndigheter anser att de agerar i enlighet med ochförsöker tolka de intentioner regeringen gettuttryck för i andra lagar bör denna invändningavvisas med hänvisning till att grundlagensformulering har tolkningsföreträde framför andraeventuella lagutrymmen.I motion 2000/01:N323 av m.fl. (fp)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ommyndigheternas service och öppettider (yrkande 15),och om kontaktpersoner vid statliga myndigheter ikommunerna (yrkande 16). behöver många nyaföretagare. Då måste det också bli lättare ochlönsammare för människor att göra verklighet av sinaplaner att starta eget. Myndigheterna skall enligtmotionärerna bli mer tillgängliga t.ex. genom att haöppet- och telefontider även ochklämdagar. Kontaktpersoner för företagare skallfinnas vid statliga myndigheter och kommuner för atträtt kunna hänvisa den som söker information.BakgrundEnligt 1 kap. 2 § regeringsformen (RF) skall denoffentliga makten utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet.