bet · GO01TU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Den ensidiga fokuseringenpå trafikvolymen på måste ersättas av ett O-ringstänkande, där alla delar av ringen ges jämförbaravillkor och där intresset riktas mot det sammanlagda antaletpersontransporter över samt kvaliteten på det totalatrafikutbudet i både södra och norra . Motionärernaanser att den nationella betydelsen av Helsingborgsledengör det relevant att ställa upp ett kvalitetsmål. Ett sådantkvalitetsmål skulle minska osäkerheten och därmedunderlätta den långsiktiga planeringen inom olika sektorersamt underlätta integrationen mellan och Själland.Riksdagen bör därför stödja ett kvalitetsmål för trafiken inorra som innebär att trafikfrekvensen skall liggapå minst dagens nivå (yrkande 1).Enligt motionärerna kan vidare en fortsatt framgång för Öresundsbronkombineras med oförändrad trafikfrekvens mellan ochHelsingör om konkurrensen mellan de båda resvägarna får fortsätta att ske pålika villkor. För att undvika skapandet av osunda konkurrensvillkor i trafikenöver bör ställa sig bakom ett paritetsmål som innebär attinget trafikalternativ mellan och skall ges ekonomiskaförutsättningar som inte motsvaras av likvärdiga fördelar för konkurrerandetra- fikalternativ (yrkande 2).2.16.2 Utskottets ställningstagandeEnligt gällande transportpolitiska princip fastställer statenvarken kvalitet eller turtäthet på enskilda internationellaförbindelser. Utskottet anser att denna princip är riktig.Trafikbeslut bör så långt möjligt fattas genom ettdecentraliserat beslutsfattande för att möta marknadensbehov. Utskottet är därmed inte berett att förorda någottrafikmål för färjetrafiken i norra som förnärvarande ombesörjs av olika konkurrerande färjeföretag.Utskottet vill vidare klargöra att i det ursprungliga avtalet mellan Sverigesoch regeringar om en fast förbindelse över ingår etttilläggsprotokoll enligt vilket nivån för färjetaxorna vid skall vara utgångspunkt för taxorna för vägtrafiken på bron (punkt3 i tilläggsprotokollet).Utskottet anser motdenna bakgrund attriksdagen inte bör tanågot initiativ när detgäller färjetrafiken inorra . Utskottetföreslår att riksdagenavslår motion T836 (m).3 BanverketAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet fem regeringsförslag inomBanverket (yrkandena 9-13). Regeringen föreslår attriksdagen9. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget 36:4Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter, ingå ekonomiska förpliktelsersom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 6 300 000 000 krefter ,10. godkänner att får använda högst från anslaget36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter till investeringar ianslutning till det kapillära nätet i samverkan med externa intressenter,11. godkänner att regeringen för får besluta om en låneram iRiksgäldskontoret om högst 9 för för investeringari eldrifts- och teleanläggningar, produktions- och telenätsutrustning,rörelsekapital, finansiering av omsättningstillgångar samt för statens andel avkapitalkostnader för lån avseende vissa investeringar i år1983 mellan , och staten,12. godkänner att regeringen får använda medel från anslaget 36:3Banverket: Administration för att utreda alternativ finansiering avinfrastruktur samt för andra transportpolitiska utredningar,13. godkänner att anslaget 36:4 : Banhållning ochsektorsuppgifter får belastas med kostnader för räntor och amorteringar förlån upptagna i Riksgäldskontoret.Vidare behandlar utskottet följande tre motioner:- T212 yrkande 22 av m.fl. (m),- T223 yrkande 9 av ,n m.fl. (m),- T519 yrkande 8 av ,n m.fl. (m).3.1 Ekonomiska förpliktelserDen verksamhet som bedriver innebär ofta attBanverket ingår långsiktiga avtal med externa parter omekonomiska förpliktelser . Detta gällersåväl avtal om investeringar som avtal gällande drift ochunderhåll. har också regeringens uppdrag att geut bidrag för olika ändamål. För dessa bidrag måste mångagånger bidragsmottagaren veta i förväg att bidraget kommeratt betalas ut, för att kunna planera sin verksamhet.Utskottet tillstyrker att regeringen bemyndigas att i fråga omramanslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifterpå högst efter år 2001.3.2 Kapillära bannätetMed det kapillära bannätet avses spår och växlar längst ut ibannätet och som främst används för godstrafik.Utskottet godkänner att får använda högst 27,4miljoner kronor från anslaget 36:4 : Banhållningoch sektorsuppgifter till investeringar i anslutning till detkapillära nätet i samverkan med externa intressenter.3.3 Låneram för vissajärnvägsinvesteringar m.m.Banverket har möjlighet att låna i för attfinansiera inve- steringar i eldrifts- och teleanläggningar,produktions- och telenätsutrustning, rörelsekapital ochomsättningstillgångar. Lån får även tas upp för statenskapitalkostnader för vissa investeringar iStockholmsområdet enligt en överenskommelse år 1983mellan SJ, och staten. Lånenåterbetalas med anslagsmedel i enlighet medanläggningarnas ekonomiska livslängd.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att riksdagengodkänner en låneram för dessa ändamål på högst 9 000miljoner kronor.3.4 Finansiering av visstutredningsarbeteUtskottet anser att regeringen bör få använda medel frånanslaget 36:3 : Administration för att utredaalternativ finansiering av infrastruktur samt för andratransportpolitiska utredningar.Utskottet förutsätter att regeringen i lämpligt sammanhang närmare klargörde ekonomiska förutsättningarna för utredningsarbetet.3.5 Finansiering av vissajärnvägsinvesteringar m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att anslaget 36:4Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter får belastasmed kostnader för räntor och amorteringar för lån upptagnai Riksgäldskontoret.3.6 Banverketsproduktionsverksamhet3.6.1 ,n m.fl. (m) framhåller i motion T519 atten bolagisering av konkurrensutsatta verksamheter krävs föratt tydliggöra olika roller. En effektivisering ochbesparing är möjlig att uppnå genom att upphandla helaBanverkets produktion. Enligt motionen bör staten somägare av infrastrukturen uppträda som en kompetentupphandlare av tjänster. Det betyder att projektering ochbyggande bör ske i konkurrens mellan marknadens aktörer.3.6.2 Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare beslutat att de delar av Banverketsverksamhet som omfattar produktionsansvar skallkonkurrensutsättas och organiseras på ett sätt somgaranterar konkurrensneutralitet. För att kunna möta dessakrav bygger organisation på en tydligrollfördelning mellan förvaltande och producerande enheter.Det innebär att förvaltningsenheterna beställer arbeten såvälav egna producerande enheter som av externaleverantörer. Enligt vad utskottet erfarit är Banverketsinriktning att all ny- och ombygggnad samt tekniskakonsulttjänster skall upphandlas i konkurrens från den 1 juli2001.Utskottet anser att gällande riktlinjer för tillsammans medfortsatt utvecklingsarbete är väl ägnade att främja en effektiv ochändamålsenlig utveckling inom järnvägsområdet. Med hänvisning till detanförda finner utskottet att syftet med motion T519 (m) yrkande 8 ärtillgodosett. Yrkandet kan därför lämnas utan åtgärd från sida ochavstyrks följaktligen.3.7 Konsekvensanalys3.7.1 MotionsförslagKristdemokraterna är genom m.fl. i motionT212 tveksamma till regeringens medelsberäkning förBanverkets administrationsanslag. Enligt motionenframhålls att verket inte hinner med att fullfölja projekt somär projekterade och beslutade. Regeringen bör därför återkomma till med en konsekvensanalysav besparingarna. Visar det sig att de administrativanedskärningarna har varit för stora bör resurser återföras tillBanverket.3.7.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringens förslag innebär attBanverkets anslagsstruktur förändras. Anslaget 36:3Banverket: Administration renodlas till att enbart omfattaBanverkets administrationskostnader. En överföring med175 har därför gjorts från det anslaget tillanslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter.Denna förändring innebär att siffrorna för inte ärjämförbara med dem . Om hänsyn tas tilldessa förändringar är den föreslagna anslagstilldelningen istort sett oförändrad jämfört . Enligtbudgetpropositionen beräknas Banverketsadministrationsanslag till för ,vilket är en minskning eller ca 10 miljonerkronor jämfört med anslagsnivån för år 2000.När det gäller anslaget för banhållning och sektorsuppgifter innebärregeringens anslagsberäkning för samt regeringens beräkning avramar en lägre nivå än vad som tidigareförutsatt enligt fastställd infrastrukturplan. räknar med attinvesteringar för ca inte kommer att kunna genomföras tillslutet av . Denna förskjutning av investeringsplanen påverkarförutsättningarna för verksamhet.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av brakonsekvensbeskrivningar. Regeringen avser att senare presentera enproposition om inriktningen av åtgärder i transportinfrastrukturen. Ipropositionen kommer regeringen att lämna förslag till den mer långsiktigainriktningen av transportinfrastrukturen. Utskottet förutsätter att regeringendetta sammanhang närmare redovisar konsekvenserna avanslagstilldelningen för järnvägsutbyggnad. Något initiativ från ärsåledes inte nödvändigt. Utskottet föreslår att avslår motion T212(kd) yrkande 22.3.8 Banavgifternas storlek3.8.1 ,n m.fl. (m) konstaterar i motion T223 attstaten täcker en stor del av järnvägens underhållskostnadermed budgetmedel. Enligt budgetpropositionen svararbanavgifterna endast för enfjärdedel av kostnaderna för banhållningen. Motionärernaanser att drifts- och underhållskostnaderna påjärnvägsområdet huvudsakligen bör täckas genomtrafikavgifter. Nuvarande system för beräkning avbanavgifterna avvisas därför och i stället bör man återgå tilltidigare gällande ordning.3.8.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att ekonomiska styrmedel är ett viktigtmedel i arbetet med att uppnå ett långsiktigt hållbarttransportsystem. Enligt transportpolitiska beslutgäller därför att en utgångspunkt vid beräkningen avbanavgifterna skall vara de samhällsekonomiskamarginalkostnader som tågtrafiken ger upphov till. Ijämförelse med tidigare avgiftssystem har därmedbanavgifterna reducerats med cirka två tredjedelar.Utskottet anser detviktigt att järnvägen gesgoda förutsättningar attspela en viktig roll somett effektivt, miljövänligtoch energisnålttransportmedel. Utskottetär inte berett att kraftigtförsämrajärnvägstrafikenskonkurrenskraft genomatt återgå till tidigareprinciper för att beräknabanavgifter. Av dettaföljer att utskottetavstyrker motion T223(m) yrkande 9.4 Statens järnvägarAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet två regeringsförslag omStatens järnvägar (yrkandena 14 och 15). Regeringenföreslår att riksdagen14. godkänner ekonomiska mål och investeringsplan för Statens järnvägarför i enlighet med vad regeringen förordar,15. bemyndigar regeringen att för ge samt deteller de nya SJ-bolagen finansiella befogenheter i enlighet med vadregeringen förordar.Vidare behandlar utskottet motion T519 yrkandena 4 och 15av ,n m.fl. (m).4.1 Ekonomiska mål,investeringsplaner och finansiellabefogenheter för bestod av affärsverket SJ samtdess helägda dotterbolag . Koncernen varuppdelad i fem sektorer: , , , och SJ Teknik. Härutöver fannssupportenheter samt koncernstaber. Bolagen liksom AB Trafikrestauranger samt Royal avyttrats . bildadesSektor Terminalproduktion, där enheterna SJ Städservicesamt delar av SJ Teknik och SJ Resor ingår.SJ-koncernens resultat efter finansiellaposter för var 239 miljoner kronor.Medelantalet årsanställda inom uppgick till 15006.4.1.2 Framtida utvecklingI proposition 1999/2000:78 ndrad verksamhetsform för SJm.m. har regeringen föreslagit att ()skall ombildas från affärsverk till aktiebolag och attregeringen skall bemyndigas att genomföra ombildningen.Riksdagen beslutade att ställa sig bakomförslaget (prop. 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr.1999/2000:238).Syftet med bolagiseringen är att skapaeffektiva och lönsamma järnvägsföretagsom kan konkurrera på samma villkor somövriga intressenter på marknaden. Syftet ärvidare att kunderna garanteras bra ochprisvärd service som SJ kan geaffärsmässig avkastning på ägarnas kapital.För att uppnå detta anser regeringen att deti samband med bolagiseringen krävs att SJökar fokuseringen på kärnverksamheten.Överföringen av SJ:s verksamhet till etteller flera aktiebolag beräknas ske /2001. pågårinom regeringen ett arbete för att avgörahur en överföring av SJ:s verksamhet tillaktiebolag kan genomföras.4.1.3 Regeringens förslag till ekonomiskamål och investeringsplan för SJRegeringen anser att de ekonomiska mål som lades fast föraffärsverket SJ för skall ligga kvar under perioden2001-2003.De ekonomiska målen 1999 var räntabilitet påeget kapital samt soliditet. I budgetpropositionen förår 2000 föreslogs nya ekonomiska mål. Dessa omfattar enräntabilitet om samt en skuldsättningsgrad ommaximalt 2,5 gånger.Räntabiliteten på eget kapital uppgick till . garensavkastningskrav uppfylldes således i detta avseende. Soliditeten, rensad frånutskiftning av tillgångar till och tillväxt i nollkupongobligationer,uppgick till . De främsta orsakerna till företagets låga soliditet är desenaste årens otillräckliga resultat samt att flera stora lånefinansieradeinvesteringar har genomförts . SJ:s skuldsättningsgrad var5,2 gånger för , vilket är långt från målet om 2,5 gånger som gällerfr.o.m. Det egna kapitalet har därmed urholkats. För att uppnåskuldsättningsmålet krävs i första hand ökad lönsamhet. Regeringen bedömeratt möjliga resultatförbättringar inte räcker, utan att avyttringar avverksamheten även kommer att krävas.I regeringens treårsplan för har hänsynej tagits till en eventuell bolagisering av SJ. Planen baseraspå antagandet om kontinuitet i gällande bolagsform, dvs.affärsverk.Tillväxten på transportmarknaden förväntas öka i genomsnitt med 1,5 %per år för persontrafik och för godstrafik. Den ökadekonkurrensen från nya tågoperatörer, främst inom persontrafikmarknaden,har inneburit sänkta marginaler för och med den 1 januari utför inte längre SJ pendeltågtrafikenåt (). Detta innebär ett intäktsbortfall på ca900 och en resultatpåverkan på ca 300 miljoner kronor.Öresundsbron och de nya järnvägsanslutningarna till och Kastrupberäknas tillföra nya marknader och affärsmöjligheter.SJ-koncernens resultat efter finansiella poster förväntas ökafrån för till 500 miljonerkronor vid utgången av år 2003.Verksamhetens produktivitet förväntas öka med i genomsnitt per årunder den kommande treårsperioden. Personalstyrkan beräknas minska undersamma period med ca 4 400 personer. Av dessa avser 2 200 personerverksamheter som avyttras.Räntabilitetsmålet om på sysselsatt kapital förväntas hållas , och målet om en skuldsättningsgrad om maximalt 2,5 gångerberäknas uppnås i slutet av treårsperioden.Investeringar beräknas till ca 2 900 miljoner kronor.Regeringens förslag till finansiella befogenheter för SJSedan 1988 års trafikpolitiska beslut har SJ haft vidabefogenheter i frågor som berör t.ex. försäljning av fastegendom. Syftet har varit att underlätta omstruktureringarav SJ samt att göra det möjligt att driva verksamheten underbolagsliknande förhållanden inom ramen föraffärsverksformen.Koncernens investeringar finansieras huvudsakligen genom leasing.Betalningsåtagandet för samtliga finansiella leasingkontrakt uppgick år 1999till 9 173 miljoner kronor.SJ hade för en total låneram om 10 700 miljoner kronor.Regeringen anser att gällande beslutsordning ochbefogenheter i huvudsak bör ligga fast under perioden2001-2003. Mot denna bakgrund föreslås att riksdagenbemyndigar regeringen att ge SJ följande finansiellabefogenheter för :? godkänna aktieöverföringar mellan SJ och AB Swedcarrier,?? godkänna avtal som SJ träffar om försäljning av fast egendomoch aktier inom en ram om medavyttringar intagna i ramen,?? fastställa beloppsgräns för försäljning av fast egendom ochaktier från SJ,?? låta SJ förvärva, förvalta och avyttra aktier inom ramen förden beslutade koncernstrategin,?? låta SJ besluta om organisationsfrågor vad gäller avyttringarav verksamhetsgrenar som inte bidrar till att stärka och stödjajärnvägsverksamheten,?? låta SJ använda den typ av finansieringsform som ger denlägsta kostnaden för SJ sett över investeringens ekonomiskalivslängd och som är möjlig att föra över tillaktiebolagsformen,?? tillföra SJ utdelning från Swedcarrier,?? teckna borgensförbindelser till förmån för bolag inom inom en total ram om medbeaktande av möjligheterna att föra över dessa tillaktiebolagsformen,?? placera kassamässigt överskott hos och påmarknaden. ?4.1.4 Utskottets ställningstagande tillregeringens förslag om SJRegeringens förslag om ekonomiska mål ochinvesteringsplan samt finansiella befogenheter för SJ harinte givit upphov till några motioner.Utskottet tillstyrker regeringensförslag (yrkandena 14 och 15).4.2 Verksamhetsinriktning för SJ4.2.1 ,n m.fl. (m) framhåller i motion T519 attSJ:s roll bör renodlas till att vara en starkoperatör som på affärsmässiga grunder kan konkurrera ombåda inhemsk och internationell trafik. SJ bör förberedas påatt kunna klara en framtida internationalisering avverksamheten. Vidare framhålls att vid en bolagisering börstaten ställa samma krav på SJ som på ett börsnoterat bolagavseende avkastning, redovisning, rapportering m.m.4.2.2 Utskottets ställningstagandeMotionärernas syn på SJ:s verksamhetsinriktning ligger väli linje med vad regeringen uttalat i årets budgetpropositionsamt i proposition 1999/2000:78 ndrad verksamhetsformför SJ m.m. som föregick beslut år2000 att ombilda till aktiebolag.Motionen kan därför sägas vara tillgodosedd i denna del varför någotinitiativ från sida inte är erforderligt. Motion T519 (m) yrkande 4avstyrks.4.3 Privatisering av SJ4.3.1 MotionsförslagI motion T519 framhåller ,n m.fl. (m) atten bolagisering skall vara ett första steg mot en privatiseringav Statens järnvägar.4.3.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet kan ej ställa sig bakom det motionärerna anför omprivatisering av . Motionen avstyrks därföri denna del.5 SjöfartAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet sex regeringsförslag inomdelområde Sjöfart (yrkandena 16-21). Regeringen föreslåratt riksdagen16. godkänner ekonomiska mål och investeringsplan för i enlighet med vad regeringen förordar,17. bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighetför i enlighet med vad regeringen förordar,18. bemyndigar regeringen att för ge finansiellabefogenheter i enlighet med vad regeringen förordar,19. godkänner vad regeringen förordar beträffande investeringar i farledertill hamn,20. godkänner vad regeringen anför om finansiering av kostnader medanknytning till förlisning,21. godkänner vad regeringen förordar om Handelsflottans kultur- ochfritidsråd.I detta avsnitt behandlar utskottetvidare ett åttiotal av demotionsyrkanden som anges i deninledande förteckningen, på s. 6-28, i detta betänkande. Deyrkanden det gäller anges iberörda underavsnitt.5.1 Statligt ekonomiskt stöd tillsjöfartsnäringen5.1.1 InledningUtskottet har i avsnitt 1 behandlat regeringens förslag om enmedelsanvisning på under anslagetBidrag till sjöfarten. Utskottet behandlar i det följande ettantal motionsförslag om det statliga ekonomiska stödet tillsjöfartsnäringen, vilka inte berör den avregeringen föreslagna medelsanvisningen för nästabudgetår. Yrkandena skall ses mot bakgrund avriksdagsbeslut om principerna förnuvarande bidragssystem.5.1.2 sjöfartspolitiska beslutRiksdagen antog ett sjöfartspolitiskt beslut (prop. 1996/97:1 utg.omr. 22, bet. 1996/97:TU1, rskr.1996/97:115). Enligt detta skall staten tillförsäkra densvenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor ochhärigenom tillvarata sjöfartens möjligheter att såsom enkonkurrenskraftig exportnäring stärka betalningsbalansen.Vidare skall enligt beslutet den svenskflaggadehandelsflottan omfattas av ett statligt ekonomiskt stöd.Bestämmelser härom finns i förordningen (1996:1559) omstatligt bidrag till svensk sjöfart. Av denna framgår attbidrag lämnas till arbetsgivare för inbetald skatt påsjöinkomst och för arbetsgivares kostnader försocialavgifter. Bidraget avser ombordanställda "på svenskahandelsfartyg som huvudsakligen används i utrikestrafik avbetydelse för den svenska utrikeshandeln eller den svenskatjänsteexporten". Bidragsgivningen gäller dock inte föranställda på passagerarfartyg i förordningens mening, dvs. "fartyg som transporterar även andra passagerare änchaufförer till lastbilar som transporteras med fartyget".Färjetrafiken mellan svenska och utländska hamnaromfattas sålunda, i huvudsak, inte av något statligtekonomiskt stöd.5.1.3 sjöfartspolitiska beslutI budgetproposition, som avser ,framhöll regeringen att flera EU-länder, inom ramen för nyariktlinjer för statsstöd till sjöfarten - antagna av - hade förstärkt sinanäringspolitiska insatser på sjöfartsområdet. Härigenomhade den svenska handelsflottans konkurrenskraft påverkatsnegativt. ven sjöfarts- politiska beslut bordedärför förstärkas, betonade regeringen, så att man kundebryta trenden i fråga om utflaggning. Genom åtgärder frånbåde statens och sjöfartsnäringens sida skulle man kunnaminska kostnadsgapet gentemot våra närmastekonkurrentländer. Den statliga åtgärd som aviserades isammanhanget innebar en höjning av bidraget till kostnaderför sociala avgifter från till perkalenderår och årsarbetskraft.Parterna på sjöarbetsmarknaden hade - framgick det av 1998 årsbudgetproposition - träffat vissa principöverenskommelser och ramavtalsom innebar möjligheter att i väsentlig grad minska bemanningskostnaderna.De möjligheterna borde kunna utnyttjas, framhölls det. Möjligheten attanställa sjömän bosatta utanför EES-området , högst sexmånader, var enligt regeringens bedömning det mest betydelsefullamomentet för bemanningskostnaderna. Parterna hade emellertid förutsatt attbefrielse från inkomstskatt och sociala avgifter skulle kunna medges, för detillfälligt anställda sjömän det var fråga om, enligt en s.k. nettomodell.Därvid förutsattes också att i obligatoriska krav på socialatrygghetsersättningar skulle kunna ersättas med avtalsbundna sådana fördessa anställda.En sådan nettomodell utgjorde emellertid enligt regeringens bedömning ettavsteg från grundläggande principer för beskattningen av arbetsinkomster.Att slopa arbetsgivaravgifterna för de sjöinkomster det var fråga om stredvidare mot principerna för och finansieringen avsocialförsäkringsförmånerna och inte minst den inkomstgrundadeålderspensionen, som hade beslutats. Regeringen förordade därmeden s.k. bruttomodell. Den aviserade höjningen av bidraget till kostnader försociala avgifter villkorades så att den förutsatte en överenskommelse mellansjöarbetsmarknadens parter om åtgärder som påtagligt förbättrar den svenskahandelssjöfartens konkurrenskraft.Regeringen, , de gröna, Sveriges redareföreningoch fackförbundet enades om hur det statligastödet till sjöfarten borde utformas. Stödet skulle enligt uppgörelsen byggapå den nämnda bruttomodellen. Bidrag till kostnaderna för de socialaavgifterna skulle utgå med per årsarbetskraft ocht.o.m. Detta innebar en ökning med per årsarbetskraft iförhållande till förslaget budgetproposition. I ett gemensamtuttalande framhöll parterna att uppgörelsen var positiv för svensk sjöfart. Deanställda skulle ges löne- och anställningstrygghet somkonkurrenskraften stärktes. Förutsättningar fanns därmed för en fortsatt godutveckling av svensk sjöfartsnäring. Sjöarbetsmarknadens parter skulle somen följd av uppgörelsen sluta erforderliga avtal om tillfälligt anställd person(s.k. ) under svensk flagg.Riksdagen ställde sig bakom uppgörelsen (bet.1998/99:TU1, rskr.