bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Att införa tull- och kvotfritt tillträde för MUL-länders exporttill i-ländernas marknader vore ett steg i rätt riktning. Detta skulleinte drabba i-länderna märkbart eftersom MUL-andelen bara är avvärldshandeln. I yrkande 8 krävs att de fattiga länderna måste fåchansen att bygga upp en mer mångsidig industriproduktion. Olikastödåtgärder måste underlätta framtidsinriktade industrisatsningar utanatt leda till utländsk kontroll av deras näringsliv. Vidare krävs iyrkande 13 att genom WTO skapa rättvisa spelregler i det internationellahandelssy-stemet, regler som möjliggör för länder att delta ivärldshandeln på lika villkor. kapacitet att delta i WTOmåste stärkas genom utökat tekniskt bistånd. Utskottets övervägandenFlera yrkanden, motionerna U206 (fp) yrkandena 1, 2 och 40, U208 (s),U210 (m), U213 (c) yrkande 10 samt U216 (kd) yrkandena 1, 2 och 4 rörallmänna frågor om utvecklingssamarbetets mål och utformning.Utskottet konstaterar att de frågor som väcks i motionerna kommer attbehandlas i den pågående parlamentariska utredningen om politikför global utveckling (dir. 1999:80). Det övergripande biståndspolitiskamålet om fattigdomsbekämpning står fast. Utredningens uppdrag är bl.a.att se över de befintliga utvecklingspolitiska målen i ljuset av denpolicyutveckling som skett och att föreslå åtgärder sombättre harmonierar med behoven i en förändrad värld. Översynen är ocksåmotiverad av faktiska policyförändringar i svensk utvecklingspolitik,liksom förändringar av arbetssätt och organisation. Utredningen skalldels skapa en "syntes" av regeringsskrivelser och andra policydokumentunder , dels analysera hur politik på området kanvidareutvecklas. Det är bl.a. utredningens uppgift att analyserahuruvida erfarenheterna från äger giltighet förövrig utvecklingspolitik. Direktiven anger åtta - ej inbördesrangordnade - "strategiska uppgifter" för kommitténs arbete. Deprioriterade sakområdena är 1) ökad samstämmighet mellan olikapolitikområden, 2) utvecklingssamarbetets roll för att förebygga ochhantera konflikter, 3) mänskliga, inklusive barnens, rättigheter ochrespekten för internationell humanitär rätt, 4) partnerskapetskonsekvenser för bi- och multilateralt samarbete, 5) konsekvenserna avde åtaganden som gjort i biståndspolitiska strategi,såsom uttryckt i dokumentet Shaping the 21st Century, 6) möjligheternaatt förena kunskaps-, kapacitets- och institutionsutveckling med kravenpå reformer för ekonomisk modernisering och "levande" demokrati, 7) hurSverige kan främja EU:s politik vad gäller global utveckling och 8) hursvensk politik kan öka förutsättningar att delta ivärldshandeln.Utskottet menar att den breda ansats och noggranna genomlysning avbistånds- och utvecklingspolitiken som biståndsutredningen kommer attgenomföra gör att de frågor som väckts i motionerna kommer att behandlasav utredningen, och att det därför vore fel att föregripa de slutsatsersom utredningen kommer att presentera eller att föreslå några störrepolicyförändringar i detta skede.Därmed anses motionerna U206 (fp) yrkandena 1, 2 och 40, U208 (s) samtU216 (kd) yrkandena 1, 2 och 4 besvarade.I motion U210 (m) krävs att svenskt bistånd bör konkurrensutsättas.Centerpartiet kritiserar i motion U213 (c) yrkande 10 fokuseringen på"stat-till-stat samarbete" och val av mottagarländer och vill överge attländervalet styr biståndet för att i stället låta ändamålen bli denavgörande faktorn vid biståndets utformning.Stat-till-stat-samarbetet dominerar inom biståndet. Det gäller främstatt stödja utveckling i enskilda länder, där folkvalda regeringarformulerar politiken och gör prioriteringarna. Ett enskilt land äralltjämt den främsta motparten, och kanalen, för svenskt statligtbistånd. Utformningen av biståndet skall ställas i relation till landetsprioriteringar, målsättningar och internationella åtaganden. Ivissa fall kan andra kanaler än statsapparaten anses mer ändamålsenligaför att genomföra enskilda biståndsinsatser. Biståndet utformasdärigenom utifrån ändamålen men inom ramen för enskilda länders politik.Det landdestinerade biståndet kompletteras med bistånd viainternationella, regionala och enskilda organisationer där insatser kangenomföras i enskilda länder som ej är föremål för långsiktigt svensktavtalsbundet utvecklingssamarbete.För svensk biståndspolitik och biståndsplanering har arbetet medlandramar fungerat tillfredsställande och spelat en viktig rollparallellt med senare års betoning av partnerskapsarbetet. Den framtidabetydelsen av dessa instrument kommer dock att ses över av denbiståndspolitiska utredningen.I biståndet finns redan en konkurrensutsättning - dels mellan denstatliga och den privata sektorn, dels en betydande konkurrens inomvarje projekt. De projekt som beviljas stöd innehåller normalt flerakomponenter som höjer effektiviteten i biståndet. Utöver utrustningingår vanligtvis även kompetensöverföring i form av teknisk assistansoch ledning med sikte på att introducera ny teknik, alternativtförbättra befintlig, effektivisera system och stöd till att förbättraorganisation. Öppen konkurrens på projektnivå mellan statliga ochprivata organisationer eller företag, liksom av enskilda organisationer,rymmer ett stort antal komplexa frågor som rör både effektivitet ochpartnerskap.Utskottet förutsätter att frågor som rör stat-till-stat-samarbetet ochbiståndets konkurrensutsättning kommer att behandlas av denutvecklingspolitiska kommittén.Med vad som ovan anförts anses motionerna U210 (m) och U213 (c) yrkande10 besvarade.I motion U211 (v) yrkandena 4 och 6 uppmärksammas frågorna ompartnerskapsförhållande i biståndsarbetet.Utskottet menar att samarbete och ömsesidighet bör prägla ettutvecklingssamarbete präglat av partnerskapstanken. Ett ökat partnerskapinom biståndet innebär att tonvikten flyttas från ett givarcentreratsynsätt till ett samarbete präglat av ökat lokalt ägande avutvecklingsprocessen. Biståndsgivarna måste förhålla sig tillsamarbetsländernas egna prioriteringar och utvecklingsplanering för atteffektivt kunna bekämpa fattigdomen. På givarsidan bör detta ta sig iuttryck i ökad samordning och harmonisering av procedurerna förbiståndsgivningen. verkar aktivt för detta inom bl.a. DAC.Därmed anses motion U211 (v) yrkandena 4 och 6 besvarad.I motion U216 (kd) yrkande 9 understryks det angelägna i att främjaekonomisk tillväxt och utveckling.Utskottet delar motionärernas syn på att extrem fattigdom är ett av destörsta hindren för en social rättvisa och ekonomisk utveckling och attstora ekonomiska klyftor alltför ofta leder till konflikter och krig.Fattigdomsbekämpningen handlar om att främja den ekonomiska utvecklingenför de allra fattigaste. Det handlar om att förbättra hälsovården,säkerheten och utbildningsnivån och att främja en hållbar ekologiskutveckling.För att verkligen minska fattigdomen och uppnå en bred ekonomisktillväxt i utvecklingsländerna krävs att globaliseringens positivaeffekter även kommer dessa länder till del. De länder som mestframgångsrikt har integrerats i den globala ekonomin, bl.a. tack vareinvesteringar från utlandet, har mest effektivt kunnat bekämpafattigdomen. Utskottet menar att en god utvecklingspolitik bl.a. innebäratt verka för en lättnad på handelshinder och stöd till företag iutvecklingsländerna för att klara den internationella konkurrensen.Därmed anses motion U216 (kd) yrkande 9 besvarad.I motion U206 (fp) yrkande 21 framhåller betydelsen avinternationell handel. bör verka för att utvecklingsländernaintegreras i en världsekonomi driven av frihandel ochföretagsinvesteringar. I yrkande 22 efterlyses också ett mer kraftfulltsvenskt stöd för ekonomiska reformer i de nya demokratierna. Centernargumenterar i motion N328 (c) yrkande 7 för bättre villkor för MUL-ländernas export och i yrkande 8 för fattiga ländersnärigslivsutveckling. I yrkande 13 i samma motion krävs förändringar avWTO:s regelverk samt ett utökat tekniskt bistånd i syfte att stärka position i frihandelsorganisationen.Utskottet har, vad gäller frihandel och utvecklingsländer, i olikasammanhang (bl.a. i bet. 1998/99:UU2 Internationellt bistånd, i bet.1998/99:UU12 Utrikeshandel och internationella investeringar samt i bet.1999/2000:UU2 Internationellt bistånd) understrukit betydelsen av att defattiga länderna ges möjlighet att finna avsättning för sinaexportprodukter.Utskottet konstaterar att behovet av ekonomiska reformprogram i defattiga och skulddrabbade länderna är omfattande. Regeringenger fortsatt hög prioritet åt stöd till ekonomiska reformer ochskuldlättnadsåtgärder och ökar posten i budgeten för , från 665miljoner kronor till . tog regeringen fram"Riktlinjer för stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad". Iriktlinjerna lyfts även fram, utöver behovet av en god ekonomiskutveckling, behovet av god samhällsstyrning i övrigt, inklusive respektför de mänskliga rättigheterna och demokrati.Under året har regeringen beslutat att lämna istöd till ekonomiska reformer och skuldlättnader samt även fattat beslutom att lämna ytterligare ett bidrag om tillVärldsbankens och IMF:s skuldlättnadsinitiativ, det s.k. HIPC-initiativet (Heavily Indebted Poor Countries).Utskottet konstaterar vidare att , sedan sitt inträde i EU,arbetat målmedvetet för en avreglering av EU:s handelshinder gentemot . Särskild vikt lägger vid marknadstillträde för minstutvecklade länder -MUL. ges alla MUL-länder kvot- och tullfritttillträde till EU:s marknad för i stort sett alla produkter.Sveriges multilaterala handelsrelaterade tekniska bistånd till u-ländervia WTO, ITC och är av stor betydelse för mottagarländerna. Tillde tre nämnda organisationerna fogas nu ett center för rättshjälp tillu-länder i WTO-tvister (ACWL). Dess betydelse ökar på grund av behovetav bättre integrering av i handelssystemet, högreförhandlingskapacitet i WTO, stöd för tillträdande länder i WTO samtimplementering av existerande WTO-regler. Utskottet ser det somangeläget att utvecklingsländer kan delta i världshandeln på likavillkor.I syfte att hjälpa de fattigaste länderna att utveckla sitt egetnäringsliv och att locka till sig utländska företags investeringarstöder företagsutveckling i flera fattiga länder.Sida har i uppdrag att arbeta för att stärka förutsättningarna för ettkonkurrenskraftigt näringsliv i samarbetsländerna och höja deras förmågatill produktion och export av miljöanpassade produkter.Swedfund International AB har som affärsidé att delta i investeringarsamt utveckla och sälja projektfinansieringstjänster bl.a. annat isamverkan med svenska företag som arbetar i eller vill arbeta i u-ländersamt i . Syftet är även attinvesteringsverksamheten skall bidra till att främja en hållbarutveckling, överföring av kunnande och en god miljö för att på detta visbekämpa fattigdom.Utskottet konstaterar att regeringen förklarat att den ävenfortsättningsvis, i synnerhet inom ramen för EU, kommer att verka förökad frihandel gentemot övriga världen. Utskottet understyker i dettasammanhang vikten av att integreras och kan delta i denglobala ekonomin.Med vad som ovan anförts anses motionerna U206 (fp) yrkandena 21 och 22samt N328 (c) yrkandena 7, 8 och 13 besvarade.I motion U216 (kd) yrkande 5 understryks att främjandet av mänskligarättigheter är ett viktigt politikområde.Utskottet konstaterar att i skrivelsen 1997/98:76 Demokrati ochmänskliga rättigheter i svenskt utvecklingssamarbete kan man utläsa enbred syn på demokratibegreppet. Denna omfattar demokratins institutioneroch procedurer. Den omfattar också dess formella byggstenar, respektenför de mänskliga rättigheterna och det centrala i en demokratis kultursom främjar tolerans, dialog, mångfald och en vilja till kompromisser.Arbetet med att följa upp och förverkliga intentionerna i skrivelse1997/98:76 har varit intensivt . Liksom motionärernamenar utskottet att biståndet är ett viktig instrument för att främjademokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingsländerna.Med vad som ovan anförts anses motion U216 (kd) yrkande 5 besvarad.I motion U216 (kd) yrkande 19 krävs bättre internationell samordning vidhumanitära kriser.Utskottet konstaterar att den humanitära verksamheten samordnas av () där relevanta FN-organ deltar ochorganisationer som ICRC har observatörsstatus. leds av FN:ssamordnare för humanitära frågor (Emergency Relief Coordinator) somtillika är chef för , FN:s kontor för humanitär samordning. OCHAinrättades som en del av generalsekreterarens reformpaket för att bl.a.stärka samordningen av FN:s humanitära verksamhet. OCHA ansvarar för denhumanitära samordningen både centralt (genom ) och i fält, därvanligtvis en s.k. humanitarian coordinator utses. Vid vissa humanitärakatastrofer utses en s.k. lead agency för den humanitära samordningen,som t.ex. UNHCR var i Kosovo.Sverige har varit drivande i kontakter med OCHA, både i informellakonstellationer såsom givargruppen Friends of OCHA och i det s.k.humanitära segmentet inom ECOSOC. bidrog , utöverreguljärt bidrag till OCHA på , med 5 miljoner kronortill en särskild fond för fältsamordning.Därmed anses motion U216 (kd) yrkande 19 besvarad.I motion U206 (fp) yrkande 9 understryks vikten av att kunna ge biståndtill uppbyggnad av politiska partier. Även motion U216 (kd) yrkande 8tar upp frågan om de politiska partiernas demokratistöd.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att utnyttjasvenska politikers kompetens för demokratiinsatserna inomutvecklingssamarbetet.Stödet genom svenska partianknutna organisationer tilldemokratiuppbyggnad i och i länder i ären viktig del i samlade ansträngningar att genomutvecklingssamarbetet bidra till demokratisering. Den utvärdering somgjorts på uppdrag av Sida visar att stödet haft positiva effekter förutvecklingen av politiska partier i öst och syd. pekarutredarna på behov av bättre och mer transparenta redovisningsrutiner,ökad samordning mellan de partinära organisationerna samt betydelsen avatt tydliggöra stödformens roll i förhållande till övrigt svensktdemokratibistånd.Utskottet har inhämtat att regeringen anser att ett fastare regelverkkring de partianknutna organisationerna samt ett tydliggörande avsamordningsfördelarna måste föregå ett beslut om att permanenta och höjastödet. För att ge tid till konsultationer mellan de berördaorganisationerna, Sida och departementet avser regeringen att förlängade nuvarande riktlinjerna för stödet genom de partianknutnaorganisationerna . Efter en sådan dialog kommer nya riktlinjer attbeslutas , i syfte att de skall träda i kraft i januari 2002.Därmed anses motionerna U206 (fp) yrkande 9 och U216 (kd) yrkande 8besvarade.Ett flertal yrkanden gäller frågor som i olika avseenden rör demokratioch mänskliga fri- och rättigheter som övergripande mål i svensktutvecklingssamarbete. I några diskuteras även det ovan behandladepartinära stödet. I motion U206 (fp) yrkande 20 krävs en utveckling avdet bistånd som främjar fria massmedier samt yttrande- ochorganisationsfrihet. I yrkande 3 anförs vidare att utvecklingssamarbetetbör vara villkorat vad gäller graden av demokrati ochkorruptionsbenägenhet i mottagarlandet. konstaterar imotion U213 (c) yrkande 2 att demokrati och mänskliga rättigheter ärförutsättningar för ekonomisk och social utveckling och betonar iyrkande 3 vikten av ett fungerande rättsväsende och gott styrelseskick.Vad som framförs i motionerna om stöd till massmedier och en ökadbetoning på rättsstatens betydelse för utveckling ligger, enligtutskottets mening, i allt väsentligt i linje med svensk politik påområdet. En ökad uppmärksamhet riktas i det svenskautvecklingssamarbetet mot stärkandet av rättsväsendet och andrademokratibärande strukturer.Stöd till medier i bred bemärkelse är en del av Sidasverksamhet. Nuvarande policy lyfter särskilt fram mediernas betydelseför mångfald i debatten och därmed rollen som stöd för demokratisering.Vad gäller bistånd behäftat med villkor, konstaterar utskottet attsådant har haft relativt liten betydelse som påtryckningsmedel för attinföra och hålla fast vid ekonomiska och andra reformer. Partnerskapetmellan och samarbetsländerna påverkas dock i hög grad av hur desenare hanterar den ekonomiska reformprocessen och hur de försökerbegränsa korruptionen.Stöd till framväxten av ett demokratiskt samhälle har, i olika former,länge varit ett biståndsmål. har frågan lyfts fram somen av hörnpelarna i svensk biståndspolitik. Genom biståndet främjarSverige demokratisering i samarbetsländerna, stöder demokratiskarörelser och bidrar till ökad respekt för de konventionsbundna mänskligarättigheterna.Utskottet menar att god samhällsstyrning är en central komponent ifrämjandet av demokrati och rättsstat. har ett betydandekunnande byggts upp inom Sida avseende stöd till effektiva förvaltningari demokratins tjänst. De senaste årens betoning på demokrati ochmänskliga rättigheter har tillfört en kvalitativ dimension till dettakunnande som har påverkat metoder och målformuleringar, snarare äninsatstyper. Utvecklingssamarbetet måste vila på en värdebaserad ochtydlig politisk dialog för att uppnå förändringar som främjardemokratisering och mänskliga rättigheter.Därmed anses motionerna U206 (fp) yrkandena 3 och 20 samt U213 (c)yrkandena 2 och 3 besvarade.Biståndsramen samt avräkningarna från dennaPropositionen (avsnitt 3.1 s. 11-12)Politikområdet Internationellt utvecklingssamarbete består avBiståndsverksamhet och förvaltningsanslagen för Sida respektive . Politikområdets resurser beräknas utifrånbiståndsramen. Från biståndsramen görs avräkningar för kostnader, vilkaklassificeras som bistånd, inom andra utgiftsområden.I propositionens yrkande 1 begär regeringen att biståndsramen förinternationellt utvecklingssamarbete fastställs till av vidbudgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) för 2001.Biståndsramen uppgår till , dvs. 0,73 %av beräknad BNI.Avräkningarna från biståndsramen minskar i förhållande tillföregående år. Avseende avräkningen för kostnader för asylsökande frånutvecklingsländer beror minskningen på att det tillkom särskildakostnader för mottagande av flyktingar från Kosovo. uppgåravräkningen för asylkostnader till , vilket är enhöjning med i förhållande till regeringens ekonomiskavårproposition på grund av en beräknad ökning av antalet flyktingar frånvästra . Ett av skälen till denna ökning av antalet flyktingar ärSveriges fulla anslutning till . Från biståndsramenavräknas vidare kostnader för det svenska bidraget till den del av EG:sgemensamma bistånd som finansieras över den Europeiska kommissionensreguljära budget. uppgår avräkningen till ,vilket beräknats som biståndets andel av den totala EG-budgetenmultiplicerat med medlemsavgift. Avräkningen för administrativakostnader m.m. består främst av administration avutvecklingssamarbetet samt den del av FN-bidrag som utbetalas från andrautgiftsområden och som klassificeras som bistånd. Avräkningsbeloppet harår 2001 minskat till , vilket förklaras av att FN-bidragen minskat något och att vissa övriga biståndskostnader intelängre är aktuella.MotionernaFolkpartiet kräver i motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 45 en ökning avdet totala biståndet till 0,81, 0,85 respektive av BNI för åren2001, 2002 och 2003. Vidare i yrkande 46 krävs en återgång tillenprocentsmålet inom en femårsperiod.Centerpartiet kräver i motion 2000/01:U213 (c) yrkande 13 en snabbareoch jämnare återgång till enprocentsmålet än den regeringen harföreslagit.I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 25 konstaterar attSverige har haft en hög biståndsprofil och framstått somett föredöme för andra länder. strävan ochmålsättning är att återtar sin plats som en av världens främstabiståndsgivare och de föreslår att biståndsramen för de kommande treåren skall höjas med totalt jämfört med regeringensförslag. föreslår en femårsplan mot enprocentsnivån,och når av BNI för att sedan de två följande åren uppnå0,respektive 0,90 %.Folkpartiet kräver i motion 2000/01:Fi211 (fp) yrkande 14 en återgångtill enprocentsmålet. Motionärerna anser att målet för biståndet somandel av BNI bör återställas och föreslår mer änregeringen för . Åren därefter ökar anslaget så att målet om 1 %av BNI kan nås inom en femårsperiod.Utskottets övervägandenI motion U206 (fp) yrkandena 45 och 46 krävs en ökning av biståndsramenför att kunna genomföra en återgång till enprocentsmålet inom enfemårsperiod. I motion U213 (c) yrkande 13 krävs att skall ta påsig sin del av ansvaret för de globala problemens lösning och därförsnabbare återta enprocentsmålet för biståndet. Även i motion U216 (kd)yrkande 25 liksom i Fi211 (fp) yrkande 14 (delvis) kräver motionärernaatt bör återgå till målet att det samlade biståndet skall uppgåtill av BNI genom högre medelstilldelning.Utskottet anser att förslagen i propositionen är lämpliga och välavvägda och tillstyrker därför regeringens förslag att för budgetåret2001 fastställa biståndsramen till av vid budgeteringstillfälletberäknad BNI (proposition 2000/01:1, volym 4, yrkande 1).Utskottet har , senast i betänkande1999/2000:UU2, framhållit att kunskapen om och stödet förenprocentsmålet är väl befäst i och i den allmänna opinionen.Samtidigt är återgången till enprocentsnivån också en viktigsymbolfråga, varför utskottet, även av det skälet, ansett att det börprioriteras. Utskottet har , bl.a. i ovan nämndabetänkande, välkomnat att en återgång nu inletts.Utskottet har också tidigare tagit ställning till förslag om mer ellermindre detaljerade planer för hur enprocentsmålet åter skall uppnås.Utskottet har därvid uttalat att bestämda planer för en återgång tillenprocentsnivån inte förefaller ändamålsenliga.Utskottet menar att det svenska biståndet skall nå av BNI, och itakt med ökat statsfinansiellt utrymme bör stegen mot enprocentsmåletpåskyndas. Ambitionen är att målet skall nås , helstinom . Den exakta tidpunkten måste dock vägas mot den framtidaekonomiska utvecklingen i Sverige.Utskottet välkomnar därför också att regeringen i propositionenförutskickar att biståndsnivån skall höjas till och 0,, i enlighet med beslut i anslutning tillvårbudgetpropositionen.I konsekvens med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionernaU206 (fp) yrkandena 45 och 46, U213 (c) yrkande 13, U216 (kd) yrkande 25samt Fi211 (fp) yrkande 14 (delvis).Fördelningen inom utgiftsområdetPropositionen (avsnitt 1 s. 7)För föreslår regeringen i budgetpropositionen yrkande 6att anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd fördelsenligt följande uppställning:Anslagsbelopp(Tusental kronor)AnslagAnslagstyp Anslagsbelopp8:1 Biståndsverksamhet reservations-anslag 136038848:2 (Sida)ramanslag 4512138:3 ramanslag 109149:1 Samarbete med reservations-anslag 8650009:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansielltstöd och exportkreditgarantierreservations-anslag35000Summa 14966011MotionernaI nedanstående motioner yrkas ändrade anslag som leder till minskningeller ökning av ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Avbilaga 1 (Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 7Internationellt bistånd för ) framgår partiernas förslagtill ändrad anslagstilldelning.I Moderata samlingspartiets kommittémotion 2000/01:U214 (m) (delvis)yrkas att anslaget för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd minskasmed 965 785 000 kr.I yrkandet föreslås vidare att utgiftsområdet tillförs anslaget 5:7Fredsfrämjande verksamhet från utgiftsområde 5 omfattande 149 453 000 krsamt anslaget 6:2 Fredsfrämjande truppinsatser från utgiftsområde 6omfattande . Detta skulle medföra att anslaget tillförs . Medlen skall enligt motionärerna läggas under anslaget8:1 Biståndsverksamhet.Motionärerna vill även att anslagsposten 9:1 Samarbete med Central- ochÖsteuropa tillförs anslagsposten 8:1 Biståndsverksamhet, vilket såledesskulle medföra en sammanslagning av de två anslagen. yrkas enökning av anslaget Samarbete med med 300 000 000kr.I motionen yrkas vidare att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas med2 416 000 kr.I partimotion 2000/01:U216 (kd) yrkande 27 föreslåsatt anslaget för utgiftsområde 7 ökas med .