bet · GN01SkU13 · 2000-02-22 00:00:00 — Vidare har vi lagt fram förslag omskattesänkningar som särskilt gynnar småföretagarna,inte minst för att en så stor del av vår befolkninghar sin huvudsakliga inkomst från små och medelstoraföretag (bet. 1999/2000:FiU1).I de nu aktuella motionerna tas bl.a.skatteväxlingstanken upp. Skatteväxling innebärsänkta skatter på arbete och höjda skatter påmiljöfarliga utsläpp och ändliga resurser. Det ärhär viktigt att konstatera att de totala skatternahar höjts med netto sedan valet1994 och att de miljörelaterade skatterna höjts med10 miljarder kronor utan att motsvarande skatter påarbete sänkts. Därmed har utrymmet för skatteväxlingavsevärt begränsats av den socialdemokratiskaregeringen. Det finns dock anledning att gå vidare,inte minst med anledning av att utvecklingen iomvärlden kan vidga detta utrymme. Detta arbetemåste drivas internationellt och i synnerhet inom EUför att slå vakt om konkurrensneutraliteten mellanföretag och länder. För svenskt vidkommande inteminst därför att produktion utomlands ofta drivs medmiljökrav som är lägre än i Sverige.En skatteväxling med generellt sänkta skatter påarbete gör det möjligt att få en utveckling avtjänstesektorn. Det största hindret förtjänstesektorns utveckling är det höga skattetrycketi kombination med den stora skillnaden i beskattningmellan egenproduktion och marknadsproduktion. Föratt möjliggöra en positiv utveckling krävs bl.a. engenerell sänkning av skatten på arbete.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande allmänna riktlinjer förinkomstbeskattningenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk325yrkande 3, 1999/2000:U504 yrkandena 4 och 14,med anledning av motionerna 1999/2000:Sk601,1999/2000:Sk638, 1999/2000:Sk661, 1999/2000:Sk704, 1999/2000:Sk769 yrkandena 1 och 6,1999/2000:MJ255 yrkande 13, 1999/2000:MJ718yrkande 17, 1999/2000:A805 yrkande 5 och medavslag på motionerna 1999/2000:Sk616 yrkandena 1och 4, 1999/2000:Sk666, 1999/2000:Sf305 yrkande1, 1999/2000:A713 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservationen.3. Allmänna riktlinjer förinkomstbeskattningen (mom. 1) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Ekonomiska styrmedel, som till exempel skatter ochavgifter, ger som en sidoeffekt inkomster tillstatskassan. Det innebär att staten kan sänka andraskatter och avgifter som är störande församhällsekonomin. Begreppet grön skatteväxling ärtydligt till sin innebörd. Grön skatteväxlinginnebär sänkt skatt på arbete och höjda skatter påmiljöförstöring och användning av ändliganaturresurser.Riksdagen har fattat beslut om höjdaenergi- och produktionsskatter för att finansiera enframtida stimulans för individuell kompe-tensutveckling. Enligt vad regeringen anför i detärendet utgör detta en skatteväxling.Detta är en sanning med modifikation. Visserligengenomförs en höjning av miljöskatter men någonmotsvarande sänkning av arbetsgivaravgiftergenomförs inte. För trovärdigheten i begreppet grönskatteväxling är det olyckligt att regeringen medbenägen hjälp av förfelar begreppet ochkallar sitt tricksande för grön skatteväxling.Centerpartiet har i sitt budgetalternativ för 2000föreslagit en riktig grön skatteväxling. ICenterpartiets förslag till grön skatteväxling ärdet raka rör mellan höjda miljöskatter och sänktaarbetsgivaravgifter. I med hög arbetslöshettrots högkonjunktur och uppenbara miljöproblem anserCenterpartiet att den självklara strategin är attsänka skatten på arbete och öka skatten påmiljöförstöring och användning av ändliganaturresurser. På så vis kan fler människor få jobb,som vi stimulerar en effektivareresursanvändning och kretsloppsanpassad produktion.Det anförda bör med bifall till motionMJ718 yrkande 17 som sin mening ge regeringen tillkänna.Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande allmänna riktlinjer förinkomstbeskattningenatt med bifall till motion 1999/2000:MJ718 yrkande17 och med avslag på motionerna 1999/2000:Sk325yrkande 3, 1999/2000:Sk601, 1999/2000:Sk616 yrkandena 1 och 4,1999/2000:Sk638, 1999/2000:Sk661,1999/2000:Sk666, 1999/2000:Sk704, 1999/2000:Sk769 yrkandena 1 och 6, 1999/2000:U504yrkandena 4 och 14, 1999/2000:Sf305 yrkande 1,1999/2000:MJ255 yrkande 13, 1999/2000:A713yrkande 2 och 1999/2000:A805 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservationen.4. Allmänna riktlinjer förinkomstbeskattningen (mom. 1) - fpJohan () hardels anfört följande:Folkpartiet vill genomföra en skattereform medinriktning på sänkt skatt på arbete ochrisksparande. Avsikten är att de grundläggandeprinciperna skattereform skallåterupprättas. Vi vill koncentrera skatte-förändringarna till de för tillväxt och jobb mestskadliga inslagen, nämligen marginalskatterna. Genomavskaffad värnskatt, höjd brytpunkt för statligskatt och borttagande av den s.k. LO-puckeln, villvi uppnå den grundläggande principen - att de flestabara skall betala i skatt, och att de med högainkomster skall betala . Orimliga skattereglerhindrar framväxten av hundratusentals nyajobb. Eftersom vi bedömer att den störstapotentialen för nyföretagande och jobb finns i denprivata tjänstesektorn anser vi att hela sänkningenbör riktas mot denna del av ekonomin. Vårskattereform genomförs över en tre-fyraårsperiod.I vårt budgetalternativ för lade vi framförslag med denna inriktning. Marginaleffekternaminskades såväl genom inkomstskattesänkningar somgenom växling av inkomstprövat bostadsbidrag motgenerellt barnstöd. För att betona att barnstödetinnebär att beskattningen tar hänsyn till föräldrarsextra försörjningsbörda föreslog vi att en kommandeutökning av barnstödet skulle ske i form avskattereduktion. Vi föreslog avskaffad värnskatt,höjd brytpunkt för statlig skatt och borttagande avden s.k. LO-puckeln, för att uppnå den grundläggandeprincipen - att de flesta bara skall betala iskatt, och att de med höga inkomster skall betala50 %. Vi lade också fram förslag om sänktaarbetsgivaravgifter, bättre villkor försmåföretagare, skattelättnader för hushållstjänsterm.m. avslog våra förslag förår 2000. De konkreta förslagen finns redovisade ibetänkandet 1999/2000:FiU1.I de nu aktuella motionerna framhålls att det finnsett stort antal hushåll med mycket små marginalersom drabbas av kraftiga marginaleffekter när deförsöker ändra sin situation och att det är viktigtför barnfamiljerna med en sänkning av skatten påvanliga inkomster, höjt generellt barnstöd ochminskad inkomstprövning av bostadsbidragen. Exempelpå sådana hushåll redovisas i motion Sk769. Vidareframhålls att höjningar i det generella barnstödet ifortsättningen bör ske i form av skattesänkningarför att tydliggöra att barnbidraget utgör ett sättatt ta hänsyn till försörjningsbördan vidbeskattningen. Om en familj inte betalar någon skattkan ett kontantbidrag utgå via skattekontot.Det är grundmurad liberal ståndpunkt att det liggerett egenvärde i att den enskilde kan påverka sinegen situation. Det innebär både att han eller honinte genom politiskt beslutade åtgärder, t.ex.beslut om skatter, skall hamna i en sådan situationatt inte ens en genomsnittlig inkomst ger enmarginal efter skatt för oförutsedda händelser, byteav yrke eller bostadsort etc. Och naturligtvis inteheller att det skall vara omöjligt att påverka sinegen situation på grund av höga marginaleffekter.Det ligger ett egenvärde i att människor har egnapengar att själva disponera och ha beslutsrättenöver. Även den som inte haft möjlighet att sparastora egna summor skall kunna känna tryggheten ochfriheten i att inte vara utlämnad till andrasbeslut. Att genom systemförändringar ge individenstörre summor att faktiskt disponera själv är därförnödvändigt. Som motionärerna framhåller är detviktigt inte minst för grupper med låga inkomsteroch för barnfamiljer att förslag nugenomförs.Folkpartiet är också positivt till s.k. grönskatteväxling och vill omsätta skatteväxlingen ipraktiken. skall driva en offensivmiljöpolitik såväl nationellt som på deninternationella arenan. Det finns inte någon poäng iatt ensidigt urholka industrins internationellakonkurrenskraft eller driva enskilda näringar urlandet med höga miljöskatter. miljöskatterkan således inte ligga väsentligt mycket högre änövriga EU-länders. I stället måste det långsiktigaarbetet inriktas på att inom framför allt EU höjamiljöskatterna gemensamt på bl.a. koldioxid. Förhöga miljöskatter kan således paradoxalt nog ledatill en försämrad miljö. Detta gäller särskiltnäringar som är energiintensiva. Trots omfattandeskatteväxlingar från arbete till miljö i samband medskattereformen kommer avskatteinkomsterna från arbete och från miljö ochenergi. Det är en mix som vi successivt måsteförändra.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande allmänna riktlinjer förinkomstbeskattningenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk769yrkandena 1 och 6, 1999/2000:Sf305 yrkande 1,1999/2000:MJ255 yrkande 13, med avslag påmotionerna 1999/2000:Sk325 yrkande 3,1999/2000:Sk601, 1999/2000:Sk616 yrkandena 1 och4, 1999/2000:Sk638, 1999/2000:Sk661, 1999/2000:Sk666,1999/2000:Sk704, 1999/2000:U504 yrkandena 4 och14, 1999/2000:MJ718 yrkande 17, 1999/2000:A713yrkande 2 och 1999/2000:A805 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservationen.5. Tjänstesektorn (mom. 2) - m, kd, fpCarl (), (), (), de (),(), ()och () hardels anfört följande:Sverige har den industrialiserade världens högstaskatteuttag på arbete. Mellan och avkostnaderna för en tjänst utgörs av skatter ochsociala avgifter. De stora skattekilarna -skillnaden mellan köparens pris och säljarensersättning efter skatt - bromsar framväxten avmoderna tjänsteföretag och fler jobb itjänstesektorn. I synnerhet gäller dettjänsteproduktion riktad till privatpersoner sombetalar med redan beskattade medel.Det finns en stor efterfrågan på hushållstjänster.Totalt är nästan vart fjärde hushåll i Sverigeintresserat av hjälp, ibland eller regelbundet. Vivet dock att det är det höga skatteuttaget somhindrar efterfrågan och utbud från att mötas på envit marknad. Inkomstskatter, sociala avgifter ochmoms driver upp timpriset till nivåer som nästaninga hushåll med normala inkomster är beredda attbetala.Nästan allt hushållsarbete som utförs mot betalningutgör svart arbete. Riksskatteverketsundersökningar visar att den svarta marknaden förhushållstjänster lågt räknat omsätter 10 miljarderkronor . På denna marknad arbetar mångakvinnor och ungdomar. De har inga rättigheter, ingaförsäkringar, inga pensionspoäng, ingen sjukpenningoch ingen trygghet. För många unga riskerar denförsta kontakten med arbetsmarknaden att bli ettsvartjobb. Det är djupt olyckligt att orimligaskatteregler på detta sätt pressar människor tillsvart arbete.För att efterfrågan på hushållstjänster skall tafart måste priset sänkas rejält genom attskattekilen minskas eller slopas helt. Vi anser attdet enklaste och bästa är att införa enskattereduktion för hushållens köp av den här typenav tjänster. Frågan om hur skattelättnader förhushållstjänster kan vara utformade är noga utreddoch analyserad och det finns flera förslag.Kunskaper och erfarenheter finns också att hämta ien rad andra EU-länder, som t.ex. , Finlandoch , som öppnat marknader för privatahushållstjänster.Fördelarna med en vit marknad för hushållsnäratjänster är många.De som arbetar svart får möjlighet attinordna sig i ett legalt system och som alla andrafå del av förmånerna i socialförsäkringssystemen:sjukförsäkring, pension m.m.Valfriheten ökar. Människor får större möjlighetatt välja mellan att arbeta mycket och köpa tjänstertill hemmet, eller att arbeta mindre och i ställetgöra hemarbetet själv.Den könsuppdelade arbetsmarknaden kan brytas upp.Om fler kvinnor och jämställda män skall kunnakonkurrera om ledande positioner i näringsliv ochoffentlig förvaltning måste det bli möjligt atthederligt och öppet kunna köpa vissa tjänster. Delatansvar för hem och barn innebär inte att motsätt-ningarna mellan hemarbete och karriär försvinner. Dedelas och blir mindre för var och en, men de finnslikafullt kvar.Det blir möjligt för en arbetsgivare att erbjudaden här typen av tjänster som en beskattad förmån.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande tjänstesektornatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk603,1999/2000:Sk639 yrkande 1 och 1999/2000:Sk762yrkande 1 och med anledning av motionerna1999/2000:Sk602 yrkande 1, 1999/2000:U504 yrkandena 12 och 13, 1999/2000:N384 yrkande21 och 1999/2000:A230 yrkande 17 och med avslagpå motionerna 1999/2000:Sk602 yrkande 2,1999/2000:Sk639 yrkande 2, 1999/2000:Sk760, 1999/2000:T244 yrkande 1 och1999/2000:N384 yrkande 22 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i reserva-tionen.6. Tjänstesektorn (mom. 2) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Det finns ett verkligt "pigproblem". Detgäller de många kvinnor som arbetar svart inom denhushållsnära tjänstesektorn. Dessa har ingarättigheter, inga försäkringar, inga pensionspoäng,ingen sjukpenning och ingen trygghet.De stora skattekilarna mellan vad den som vill köpaen tjänst själv måste tjäna in för att utförarenskall få en anständig nettolön är för stora.Skillnaden mellan brutto och netto är minst sexgånger pengarna. Det säger sig självt att intesärskilt många har råd att anlita professionellaföretag för hushållsnära tjänster. Skattekilarnamåste reduceras.Skall fler kvinnor och jämställda män kunnakonkurrera om ledande positioner i näringsliv ochoffentlig förvaltning måste det bli möjligt atthederligt och öppet kunna köpa vissa tjänster. Delatansvar för hem och barn innebär inte attmotsättningarna mellan hemarbete och karriärförsvinner. De delas och blir mindre för var och en,men de finns likafullt kvar.Vi anser att ett system med en skattereduktion om50 % av totalpriset för hushållsnära tjänster börinföras. På så sätt elimineras den största delen avdagens skattekilar som någon subventioninte uppstår eftersom priset ändå överstigernettolönen, och en liten skatt betalas in. I dagförekommer i princip ingen sådan verksamhet i denvita sektorn.På detta vis blir också ett system med förmån avhemtjänster lika attraktivt som förmån av bil ellerdator är då arbetsgivaren bekostar förmånen och denanställde skattar för förmånen.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande tjänstesektornatt med bifall till motion 1999/2000:Sk762 yrkande 1och med anledning av motionerna 1999/2000:Sk602yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Sk603,1999/2000:Sk639 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Sk760, 1999/2000:U504 yrkandena 12 och 13,1999/2000:T244 yrkande 1, 1999/2000:N384yrkandena 21 och 22 och 1999/2000:A230 yrkande 17 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i reservationen.7. Kompetenskonton (mom. 3) - m, fpCarl (), (),de (), ()och () hardels anfört följande:I det nutida samhället förändras produktions- ochmarknadsförutsättningarna hastigt. Arbetskraftenblir alltmer rörlig, dels därför att individerfrivilligt byter jobb, dels därför attarbetsmarknadssituationen föranleder det. Samtidigthar investeringar i kompetens fått en allt störrebetydelse. Det blir allt viktigare att rätt kunskapoch specialisering finns tillgänglig i olikasituationer.Den ökade rörligheten hos arbetskraften gör attalla företag inte är lika intresserade av att satsapå de anställdas långsiktiga kompetensutveckling,eftersom det finns en risk att företaget självt intefår någon nytta av investeringen.I den nya situationen är det rimligt att enskildaindivider i högre grad själva tar ansvar för sinkompetensutveckling. Det ligger i den enskildesintresse att kunna styra sin egenkompetensutveckling och att behålla sinprofessionalism. Många önskar sig möjligheter tillpersonlig utveckling och nya utmaningar genom attkunna byta inriktning på sitt arbete ilivet. Det är också ett samhällsintresse attmänniskor är välutbildade och kan möta näringslivetsoch arbetsmarknadens behov.Särskilt för de små företagen skulle en förbättringav de enskildas egna möjligheter tillkompetensutveckling ha stor betydelse. De småföretagen har inte tid att satsa påkompetensutveckling när verksamheten går bra ochbeläggningen är hög och vågar inte göra sådanasatsningar när orderingången viker och konjunkturengår ned. Problemet skulle kunna hanteras bättre omde enskilda själva i högre grad kunde stå för sinkompetensutveckling. Företaget skulle då kunna bidraekonomiskt i goda konjunkturer och ge möjlighet tillstudier när verksamheten går sämre.Vi förordar införande av individuellakompetens/utbildningskonton, där den enskilde ochdennes arbetsgivare kan avsätta resurser föråterkommande kunskapsförsörjning och som fåranvändas när helst det passar arbetstagaren ocharbetsgivaren. Förslaget är ett av många som behövsför en friare och rörligare arbetsmarknad.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 3 hemställt:3. beträffande kompetenskontonatt med bifall till motion 1999/2000:Sk692 yrkande36, med anledning av motion och 1999/2000:N387yrkande 14 och med avslag på motion1999/2000:Sk717 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i reservationen.8. Kompetenskonton (mom. 3) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:En av de viktigaste reformerna är att ökamöjligheterna till återkommande utbildning. Mycketav dagens företagsutbildning ellerkompetensutveckling ges i hög grad till dem somredan har en god utbildning. De med störst behov avlängre kompetenshöjande utbildningar kommer oftainte i åtnjutande av dessa. Möjligheten tillåterkommande utbildning är fundamental för att klaraen allt snabbare kunskapstillväxt.Behovet av att kunna studera kommer att öka. Finansiering avdetta kan inte varken av företaget eller avden enskilde. För att fler skall kunna ha möjlighettill livslångt lärande måste det inrättas ett nyttfinansieringssystem - ett kompetenskonto - som germöjligheter till rimlig ekonomisk försörjning underen utbildningstid mitt i livet.Kompetenskontot skall vara knutet till den enskildemed möjlighet att sätta av en del av sin lön elleravstå från en del av löneökningen som den enskildesjälv förfogar över. Arbetsgivaren svarar för atttillskjuta en del.Kompetenskontot får störst nytta om det användstillsammans med arbetsgivarens avsättning förkompetensutveckling. Statens insats blir att skatte-mässigt gynna avsättningar till kompetenskontot. Dåbåda parter måste komma överens om hurarbetsgivarens del skall användas stärksincitamentet att kompetenskontot används i enlångsiktig utbildnings- och utvecklingsplan, tillgagn för både den enskilde och företaget.Vid sidan om den skattesubvention som bör göras,behöver staten också ta på sig en utjämnandefunktion. De som saknar arbete eller har låga löner,kommer att ha svårt att sätta av medel till ettkompetenskonto, oavsett skattesubvention. Det ärrimligt att även dessa människor ges möjlighet attbygga upp ett kompetenskonto för vidareutbildningeller omskolning under livet. Inte minst måstejämställdhetsaspekten vägas in då kompetenskontoninrättas. Eftersom kvinnor fortfarande har lägregenomsnittslöner än män, kan kompetenskonton kommaatt leda till att skattesubventionen bidrar tillökade orättvisor mellan män och kvinnor påarbetsmarknaden, då männen i genomsnitt får bättreekonomiska förutsättningar för kompetensutveckling.Det bör ankomma på regeringen att överväga hur enutjämnande funktion bör utformas, t.ex. genom attstaten garanterar någon form av grundbelopp för demmed lägst inkomster.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 3 hemställt:3. beträffande kompetenskontonatt med bifall till motion 1999/2000:N387 yrkande 14och med anledning av motionerna 1999/2000:Sk692yrkande 36, 1999/2000:Sk717 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservationen.9. Reseavdrag (mom. 4) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Sverige är ett glest bebott land. För många hushållär resorna till och från arbetet långa.Kollektivtrafiken är i många fall inget alternativ.Det är då nödvändigt att använda bilen. Dessutomkrävs ofta biltransporter för privata ändamål föratt det skall vara möjligt att bo kvar i mindretättbefolkade områden.Denna situation kräver särskilda avvägningar närdet gäller att utforma skattepolitiken. Höjdbensinskatt och andra kostnadsökningar försvagarhushållsekonomin och gör att intresset för att taarbete på större avstånd från hemmet minskar. Detminskar rörligheten på arbetsmarknaden.Mot denna bakgrund har Moderata samlingspartiet isitt budgetalternativ föreslagit enomedelbar sänkning av bensinskatten med (vartill kommer moms). Dessutom har vi föreslagitatt avdraget för resor till och från arbetet höjstill per mil och att det skall inkludera resortill barnomsorg. Vårt budgetförslag innebar vidareen sänkning av det icke avdragsgilla beloppet förarbetsresor med till . Våra förslagför har avslagits av (jfrbet. 1999/2000:FiU1).Vi anser att det skall vara möjligt att vara bosattoch arbeta även i de glest befolkade delarna avSverige. Schablonen för avdrag för resor med egenbil mellan bostad och arbetsplats måste därför höjasoch gränsen för avdragsgilla kostnader för resorsänkas. Vidare bör barnfamiljers arbetsresor inklu-dera resan till dagis.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande reseavdragatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk634yrkande 1, 1999/2000:Sk762 yrkande 3 och1999/2000:A807 yrkande 20, med anledning avmotionerna 1999/2000:Sk687, 1999/2000:N214yrkande 28, 1999/2000:N277 yrkande 4 och medavslag på motion 1999/2000:Sk637 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i reservationen.10. Reseavdrag (mom. 4) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:Kristdemokraterna har i sitt budgetalternativ för2000 föreslagit att gränsen för avdrag för resortill och från arbetet sänks från till 6 000kr. har avslagit förslaget (jfr bet.1999/2000:FiU1).De höjda bensinpriserna drabbar befolkningen pålandsbygden hårt. Eftersom kollektiva färdmedelsällan är något alternativ för dessa grupper är dehelt beroende av den egna bilen för att kunna ta sigtill arbetet. Det är därför viktigt attlandsbygdsbefolkningen kompenseras för de stigandedrivmedelspriserna.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande reseavdragatt med bifall till motion 1999/2000:N277 yrkande 4och med anledning av motionerna 1999/2000:Sk634yrkande 1, 1999/2000:Sk637 yrkande 1,1999/2000:Sk687, 1999/2000:Sk762 yrkande 3,1999/2000:N214 yrkande 28, 1999/2000:A807yrkande 20 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservationen.11. Reseavdrag (mom. 4) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Boende långt från de områden där de störreinfrastrukturinvesteringarna sker kan intenyttiggöra sig dessa satsningar. Kostnader somuppstår på grund av långa avstånd och avsaknad avvalfrihet måste kompenseras. Detta kan inte enbartske via ett höjt reseavdrag utan måste ske också påannat vis. Att bo på landsbygden innebär att manmåste ha bil, oftast behöver man dessutom två. Ensådan kompensation kan lättast hanteras viaskattsedeln med avdragsmöjligheter som knyts tillboende och möjligheter att utnyttja allmännakommunikationer.En utgångspunkt för avdraget bör vara att definieraen basservice och finna ett system som innebär ettdifferentierat avdrag beroende på avstånd ochtillgång till basservice. har vid ettflertal tillfällen begärt att regeringen skallutreda ett glesbygdsavdrag. Vårt krav på utredningkvarstår.Regeringen bör låta utreda möjligheterna att införaett glesbygdsavdrag. Det anförda bör somsin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande reseavdragatt med bifall till motion 1999/2000:N214 yrkande 28och med anledning av motionerna 1999/2000:Sk634yrkande 1, 1999/2000:Sk637 yrkande 1,1999/2000:Sk687, 1999/2000:Sk762 yrkande 3,1999/2000:N277 yrkande 4 och 1999/2000:A807yrkande 20 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservationen.12.