bet · GN01MJU11 · 2000-02-08 00:00:00 — anser att detär av största betydelse att det satsas storaresurser på forskning och utveckling inom dettaområde för att utnyttja de goda förutsättningarnaför produktion och vidareförädling av bioråvaror somfinns i Sverige.Då vi erfarit att regeringen bereder fråganhar vi avstått från att reservera oss idenna del. Vi vill dock fortfarandeframhålla vikten av att behandlingen av denforskningspolitiska propositionen skerskyndsamt och vidhåller intentionerna imotionsyrkandena.4. Vissa forskningsområdenGudrun () anför:Marin forskningVästerhavsprojektet (1990-1995) kartlade destorskaliga processerna och miljöeffekterna iKattegatts och havsområden. Arbetet, varsslutrapport kom , benämnsVästerhavsprojektet och finansierades avNaturvårdsverkets forskningsnämnd. Rapporten (NVrapport 4676) visade att situationen är alarmerandeoch har förvärrats för och Skagerrak.Under de senaste 20 åren har halterna av kväve ochfosfor bara ökat. Gödningen påverkar ekosystemengenom ökad produktion av plankton, som i sin turorsakar syrgasbrist vid bottnarna. ärett pressat och stressat kusthav.Snabbväxande grönalger och giftigaUnder den senaste tioårsperioden har mängdenfintrådiga och snabbväxande grönalger ökat drastiskti grunda vikar. är av de grunda områdena täckta av alger sommartid.Just dessa platser är viktiga "barnkammare" ochskafferi för fiskar och kräftdjur. Den omfattandealgförekomsten har inneburit negativa förändringarpå kustvattnens ekosy- stem och biologiskamångfald.Skagerrak som soptunna30 miljoner ton partiklar och gifter uppskattasfölja strömmarna in från södra tillSkagerrak och norra för att främstackumuleras i djuphålorna. Utöver dessa giftupplaghar lokala utsläpp av gifter i höga koncentrationersedimenterats utmed kusten. Via luften transporterasmängder av gifter, bl.a. polyaromatiska kolväten(PAH), som hamnar i ytsedimenten.Radioaktiva ämnen, som teknetium (se särskildmotion), följer med strömmarna in mot Bohuskustenoch värdena stiger i bl.a. tång och räka. Påbottnarna ligger också stora mängder dumpadkrigsmateriel, uppskattad till , varav ca5 senapsgas, som förr eller senare kommeratt vålla stora bekymmer.Biologiska effekterMed kunde forskarna för förstagången konstatera att sedimenten innehåller giftersom ger biologiska effekter på olika arter avbottendjur och på fisk. visadehur miljögifterna och eutrofieringen, genom denökade närsaltsbelastningen, storskaligt påverkarvåra kusthav. De senaste resultaten frånundersökningar som ekologi,/, utfört visar klarastörningar i bottenmiljön, och i flera fall har enförsämring inträffat jämfört med tidigareundersökningar.Nödvändig forskning och räddningsinsatserI budget 2000 förstärks anslagen till miljöforskningrejält. I samarbetet med regeringen om budgeten hardetta varit en prioriterad uppgift för Miljöpartiet.Vi anser att fortsatta satsningar på den marinaforskningen är avgörande men att detta måstekompletteras med hårdare krav, nationellt ochinternationellt, för att minimera giftiga utsläpp,liksom att insatser för att minskanärsaltsbelastningen måste förstärkas. Det finnsingen återvändo, om vi vill upprätthålla etthållbart livssystem.Mykologisk forskningSvamparna är en stor och viktig del av svensk natur.Av totalt ca 55 000 kända arter av växter, djur ochsvampar i utgör svamparna inte mindre än ca10 000. ArtDatabanken vid Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) i ger utEkologisk katalog över storsvampar i somvisar att vi har ca 4 000 storsvampar, dvs. svamparsom är synliga för ögat. Resten utgör mikrosvampar.Hundratals svamparter, t.ex. ostticka, blåtryffeloch smultronkantarell, finns bara i riktigt gamlaskogar. För att bevara dessa svampar och med demassocierade växter och djur behöver mer naturskyddas.Naturens underbara kretsloppSvamparna har stor betydelse för kretsloppet inaturen. De utgör tillsammans med bakterier ochandra organismer naturens eget renhållningsbolag.Här sker fullständig källsortering. Svamparna bryterner barr, löv, kvistar och annat dött organisktmaterial till lösliga näringsämnen som växterna kantillgodogöra sig.Uppemot tusen svenska svamparter, bl.a. kantarell,lever ett fascinerande samliv och bildar mykorrhiza(= svamprot) med gran, tall, björk och andraskogsträd. Även de flesta andra växter, t.ex.orkidéer, lever ihop med svampar. Varje kvadratmetersvensk skogsmark kan innehålla flera hundra tusenrotspetsar med mykorrhiza! Träd och andra växtersrotsystem förlängs tusenfalt genom samlivet medsvampar. Växterna får vatten och mineralnäring avsvampen medan svampen i utbyte får kolhydrater somväxten tillverkat med hjälp av solljus ifotosyntesen. Om detta samliv störs skulle träden mådåligt, skogsexporten hotas liksom det svenskavälståndet.Minskningen av mykorrhiza i marken har ju sambandmed miljöproblem orsakade av människan. Ju mindremykorrhiza i marken, desto lägre kvalitet i skogenoch därmed lägre ekonomisk avkastning per hektar. nya föreslås att organismer i vattenskall nyttjas som bioindikatorer i sådana biotoper.Svampar, men även lavar, kan nyttjas på samma sätt iskogen.Forskare världen över studerar degrundläggande processerna i marken under vårafötter. 1998 hölls t.ex. en storinternationell konferens om mykorrhiza vid SLU iUppsala.Stärk mykologin!Den mykologiska forskningen har lång tradition iSverige med goda botaniska traditioner frånsystematiker som och senare år har dock forskningen tappat markgentemot t.ex. våra nordiska grannländer och länderpå kontinenten, t.ex. . finns ingenheltidstjänst i inom mykologi med systematikoch morfologi som huvudsakligt ämnesområde. Sverigebehöver stärka miljöforskningen på detta viktigaområde. är ett skogsland där svampen betyderoerhört mycket även för ekonomin. Naturens underbaramångfald och de ekologiska processerna behöverstuderas och kartläggas ytterligare och där harsvamparna en mycket viktig roll.Detta bör enligt uppfattning beaktasi den forskningspolitiska proposition som regeringenavser förelägga under hösten.5. Högre lantbruksutbildning i ÖstergötlandDan () anför:Mitt krav om att SLU skall decentralisera sinverksamhet så att en filialverksamhet kan byggas uppi avvisas med motivet att det inte är enfråga för att besluta om. Men i denprincipiella ståndpunkten om SLU skall hadecentraliserad verksamhet måste statsmakterna kunnaha en uppfattning på motsvarande sätt som man slagitfast principen om utbyggnad av små och medelstorahögskolor i hela landet. SLU är ju ett specielltuniversitet och hela landet är betjänt av dessverksamhet om man har en decentraliseradorganisation. Min uppfattning om lämpligheten avhögre lantbruksutbildning i kvarstårmed de motiv som anförs i motionen.