bet · GN01UbU14 · 2000-04-27 00:00:00 — Riksdagenbör normalt inte göra ställningstaganden gällande ett visst lärosäte eller vissregion annat än när prövar regeringens budgetförslag.Vissa ämnen och yrkesgrupperModerata samlingspartiet vill enligt motion 1999/2000:T717 - som bär ru-briken Informationssamhällets möjligheter - att skall ha som mål-sättning att öka antalet examinerade civilingenjörer inom dekommande fem åren (yrk. 7).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.I budgetpropositionen för beräknade regeringen att examensmålenför civilingenjörsexamen för skulle höjas till ca 4 300per år (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 104). Som planeringsförutsättningför de berörda lärosätena har regeringen i regleringsbrevet för angettexamensmål för den nämnda perioden i överensstämmelse med detta. Mellanläsåren 1996/97 och 1997/98 ökade antalet civilingenjörsexamina med 2 %till knappt 3 400. Den höjning av examensmålen för perioden 2003-2005som regeringen räknar med innebär således en höjning med frånden faktiska examinationen /98. Av uppgifterna i budgetpropositio-nen framgår också att det finns viss osäkerhet om huruvida examensmålenför perioden när det gäller civilingenjörsexamen kommer att uppnåstill fullo.Det största problemet när det gäller att öka antalet civilingenjörer generelltsett är rekryteringsunderlaget från gymnasieskolan. Antalet elever som gårnaturvetenskapligt eller tekniskt program och därmed uppnår full behörighetatt antas till civilingenjörsutbildning är inte tillräckligt stort. Ansträngningörs på olika håll, bl.a. genom det s.k. , att öka ungdomarsintresse för att välja något av dessa gymnasieprogram. Det är inte bara civil-ingenjörsutbildningen som behöver rekrytera fler ungdomar från sådan gym-nasieutbildning, utan också t.ex. lärarutbildning. Naturvetenskapligt ochtekniskt basår anordnas också såväl inom högskolan som inom komvux påmånga håll, vilket bidrar till att hjälpa upp rekryteringen. harenligt utskottets mening anledning att hysa tilltro till regeringens strävandenatt med olika medel öka antalet personer som genomgår högskoleutbildningmed naturvetenskaplig eller teknisk inriktning, bl.a. civilingenjörsutbildning.Utskottet anser det inte meningsfullt att uttalar sig för examensmålpå som avsevärt överstiger det som regeringen har bedömt somrealistiskt.När det gäller civilingenjörsutbildning med inriktning mot IT noterar ut-skottet att det enligt uppgift från fanns sammanlagt1 348 nybörjarplatser i civilingenjörsutbildning med IT-inriktning i landet(Högskoleutbildade - tillgång och efterfrågan. Arbetsrapport nr 9, ). Därutöver fanns det knappt 6 300 nybörjarplatser i IT-inriktadeutbildningsprogram som ledde till andra examina (t.ex. högskoleingenjörsex-amen, kandidatexamen eller magisterexamen). KTH har inlett en satsning påett s.k. IT-universitet i där verksamheten skall vara inriktad mot infor-mationssamhällets infrastruktur och präglas av en helhetssyn på informa-tionssystem med starka kopplingar både mellan olika tekniska discipliner ochtill nya industriella tillämpningar. Cirka hälften av de nya platser som till-delas KTH beräknas lärosätet avsätta för sats-ningen i . Expansionen av civilingenjörsutbildning på IT-området -liksom av annan IT-utbildning på högskolenivå - kan emellertid inte gåsnabbare än vad tillgången på kompetenta lärare på området inom högskolantillåter.En översyn av innehållet i högskolans dansutbildning bör enligt Kristdemo-kraterna i motion 1999/2000:Kr313 genomföras . Eftersom dansaresyrkeskarriär är så kort bör grundutbildningen av dansare alltid ge förutsätt-ningar för en alternativ karriär och en planering för omskolning eller vidare-utbildning, anser motionärerna (yrk. 11).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Riksdagen har behandlat motsvarande yrkanden , senast ibetänkande 1997/98:UbU13 (s. 8). Beslut om utbildningens innehåll ochuppläggning fattas av den berörda högskolan själv. Utskottet anser fortfaran-de att det bör vara ett ansvar för och dansarnas egna organi-sationer att ta initiativ till de förändringar av utbildningens innehåll som debedömer behövliga.Utbildningen av dramapedagoger tas upp i fyra motioner.Kristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Kr313 att en utredningskall göras om efterfrågan på dramapedagoger och utbildningssituationen försådana (yrk. Verksamhetsfältet för dramapedagoger är främst skolan, menockså organisationer, föreningar, vårdsektorn, näringsliv och teater användersig av dramapedagogiken, skriver motionärerna. De påpekar att yrkesutbild-ning av dramapedagoger bedrivs endast på två folkhögskolor, att anta-let sökande är mycket stort och att efterfrågan på utbildade dramapedagogeröverstiger tillgången. Även i motion 1999/2000:Ub475 (kd) begärs en utred-ning om dramapedagogutbildningens omfattning i förhållande till efterfrå-gan.En sådan utredning, för att man senare eventuellt skall ålägga universitetoch högskolor att utbilda fler dramapedagoger, föreslås också i motion1999/2000:Ub420 (c).Enligt motion 1999/2000:Ub488 (v) bör dramapedagogutbildningarna vidfolkhögskolor ges högskolestatus (yrk. 1) och göras treåriga med examens-rätt (yrk. I andra hand vill motionärerna att regeringen skall tillsätta enutredning om att förändra dramapedagogutbildningen till en utbildning medhögskolestatus (yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Riksdagen behandlade en motion (v) motsvarande den sistnämnda motio-nen även vid 1997/och avslog den (bet. 1997/98:UbU13 s.12). Utskottet påpekade då att när det gäller att anordna viss utbildning inomhögskolan, t.ex. för dramapedagoger, är ordningen för planeringen av hög-skoleutbildningen sådan att det i första hand är högskoleenheterna själva somprövar frågan. nämnde utskottet att våren 1997avstyrkte en ansökan från de tre folkhögskolor som då anordnade dramape-dagogutbildning om examensrätt för högskoleexamen. Regeringen avslogansökan.Den pågående utredningen om högskolans styrning skall analysera möjlig-heterna för en vidareutveckling av nuvarande system och föreslå förbättring-ar av systemet. Utskottet anser att bör avvakta resultatet av utred-ningen och regeringens eventuella förslag, och avstå från att göra uttalan-den som innebär avsteg från det gällande planerings- och styrsystemet.Liksom Lärarutbildningskommittén i betänkandet Att lära och leda En lä-rarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63) anser utskottetatt konst, musik, slöjd, teater och dans är exempel på icke-verbalt språk somkan bidra till att fördjupa barns och ungdomars sammanlagda förmåga. Denmodell för uppbyggnad av lärarutbildningar som kommittén föreslår medgeratt utbildning för att använda drama i skolverksamheten anordnas inom ra-men för lärarutbildningen, som en inriktning eller en specialisering. Utskottetbedömer det som en klar fördel om dramapedagogisk verksamhet inom sko-lan kan bedrivas av lärare som tillhör skolans arbetslag och har en med övri-ga lärare jämförbar kompetens. Regeringen förbereder nu en proposition pågrundval av kommitténs förslag och remissbehandlingen av detta. Riksdagenbör inte föregripa regeringens förslag och därför inte nu ta ställning till hurutbildning för att bedriva dramapedagogisk verksamhet i skolan skall varaorganiserad.Som framhålls i motion är dramapedagogernas arbets-fält vidare än enbart skolan. Liksom andra estetiska uttrycksformer, sommusik, bild eller dans, kan drama användas i terapeutiska sammanhang.Vissa högskolor i anordnar kurser i bildterapi, musikterapi ochdansterapi, vanligen som påbyggnad på andra yrkesutbildningar eller konst-närliga utbildningar. Det finns inga bestämmelser som reglerar rätten attutöva sådana verksamheter, utbildningskrav eller liknande. Utskottet anserför sin del att det är viktigt att de som utövar terapeutisk eller rehabiliteraverksamhet har en adekvat utbildning för detta. Personer med den nuvarandedramapedagogutbildningen är också verksamma inom folkbildning ochfritidsverksamhet. Om personal som skall använda drama i skol-verksamheten kommer att utbildas i andra former än den nuvarande drama-pedagogutbildningen vid folkhögskolor - något som utskottet dock som nysssagts inte tar ställning till just nu - förändras förutsättningarna för den be-fintliga dramapedagogutbildningen. Vilka utbildningar inom det estetiskaområdet som kan behövas för t.ex. terapeutiskt eller rehabiliterande arbeteeller för folkbildning och fritidsverksamhet, och hur de skall organiseras,ankommer det i första hand på andra än att bedöma.Om vårdyrkena skall bli attraktiva och om det skall kunna bli enmångfald av driftsformer inom vårdsektorn, krävs det utbildning i entrepre-nörskap inom vård- och omsorgsutbildningarna, hävdar motionärerna i mo-tion 1999/2000:Ub496 (s).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivandemed hänvisning till att det är respektive högskolas ansvar att inom ramen förde mål för olika examina, som anges i bilaga till högskoleförordningen,närmare utforma utbildningen.En högskoleutbildning specialinriktad mot fordonsteknik/fordonstestning kanmed fördel anordnas i kommun, anser motionärerna i motion1999/2000:Ub480 (s). har enligt deras mening en unik miljö lämp-lig för klimatologisk fordonstestning och goda förutsättningar för högreutbildning inom området. Specialutbildningen i skulle enligt motio-nen bygga på tidigare teknisk utbildning inom annat lärosäte och bedrivas isamarbete med t.ex. tekniska högskola.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Enligt det styrsystem som antagit för högskolan är detta inte enriksdagsfråga.I motion 1999/2000:Ub451 (fp) tar motionären upp behovet av handikapput-bildning. Utöver personal inom vård och omsorg kommer många andra yr-kesgrupper som möter personer med mer omfattande funktionshinder att habehov av kvalificerad högskoleutbildning (yrk. Bland de nya högskolornafinns öppenhet för tematisk forskning och utbildning kring handikapp, heterdet i motionen. Motionären understryker vad regeringen skriver i budgetpro-positionen om värdet av flerdisciplinär kompetens (prop. 1999/2000:1utg.omr. 16 s. 90), men han anser att resurstilldelningssystemet inte premie-rar lärosätenas intentioner att utveckla sådan kompetens (yrk. Slutligenpåtalar han att de regionala högskolorna får så liten ökning av fasta forsk-ningsresurser att de riskerar att halka efter universiteten och bli ett B-lag(yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslår alla tre yrkandena.Regeringen har i propositionen Från patient till medborgare - en nationellhandlingsplan för handikappolitiken, som är under behandling i riksda-gen, redovisat sin avsikt att låta utarbeta ett nationellt program för kompe-tensutveckling när det gäller förtroendevalda, chefer, personal och andra somi sitt arbete möter personer med funktionshinder (prop. 1999/2000:79 s. 94).Ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionärens yrkande 1 ärenligt utskottets mening inte behövligt. Eftersom utredning nu pågår omresurstilldelningssystemet bör inte göra något uttalande i enlighetmed yrkande 2. Frågan om hur forskningsresurser skall fördelas mellanuniversiteten och de mindre högskolorna bör avgöras i anslutning till kom-mande förslag om forskningspolitiken, varför även yrkande 3 bör avslås.Vikten av utbildning om homo- och bisexualitet för olika yrkesgrupper tasupp i motion 1999/2000:Ub417 (v). I sin utbildning bör lärarna få sådanakunskaper att de kan möta homo- och bisexuella elever och de elever somhar homo- och bisexuella föräldrar med respekt, anser motionärerna (yrk. 1).Riksdagen bör vidare begära att ges i uppdrag att kartläggavilken bild av homosexuella som förmedlas till blivande lärare, präster, psy-kologer, socionomer, läkare, sjuksköterskor, jurister och poliser samt föreslålämpliga åtgärder (yrk. Slutligen vill motionärerna att kunskaper omhomo- och bisexuella skall ingå i yrkesexamina för de nämnda grupperna(yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Regeringen har aviserat att en proposition om lärarutbildningen kommeratt läggas fram under maj månad.Utskottet anser det vara självklart att alla som avlägger en yrkesexameninom högskolan skall ha sådana kunskaper att de kan möta de medmänniskorsom de får att göra med i yrkesutövningen med respekt. Från och med nästaår kommer att med regelbundna intervall genomföra utvär-deringar av kvaliteten i all grundläggande högskoleutbildning i landet. Riks-dagen bör enligt utskottets mening iaktta stor återhållsamhet när det gäller atuttala sig om vilka utredningsuppdrag som regeringen bör ge till underställdamyndigheter.Den nationella styrningen av kraven för olika examina sker genom exa-mensordningen, som utgör en bilaga till högskoleförordningen (1993:100).Av propositionen om studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolanframgår att regeringen avser att se över målen för den högre utbildningen,såväl de som anges i högskolelagen som de som finns i högskoleförordning-en (prop. 1999/2000:28 s. 20).Värdeetik och värdeteori bör enligt motion 1999/2000:Ub412 (s) ges utrym-me i läkarutbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivandemed hänvisning till att det närmare innehållet i olika utbildningar inte regle-ras av riksdagen.Ett antal motioner tar upp olika frågor om lärarutbildning.Kristdemokraterna för i motion 1999/2000:Ub805 fram uppfattningen attdet behöver införas en särskild lärarutbildning för vuxenutbildningen (yrk.3). I motion 1999/2000:Ub808 (kd) uttrycker motionärerna förvåning överatt i sitt slutbetänkande inte tar upp IT (yrk. 3).Centerpartiet skriver i motion 1999/2000:Ub810 att det behövs en förnyadlärarutbildning med förstärkt vetenskaplig grund. Lärare skall ha goda äm-neskunskaper, med en sammanhållande kompetens i pedagogik, didaktik ochmetodik, heter det i motionen (yrk. Vidare understryks vikten av praktik ilärarutbildningen (yrk. 6) och motionärerna anser att det bör inrättas profes-surer i didaktik vid lärarhögskolorna (yrk. 8).I motionerna 1999/2000:Ub430 (kd) yrkande 1 och 1999/2000:Ub457 (s)föreslås tillkännagivanden om att trafiklärarutbildningen bör anordnas inomhögskolan.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.När det gäller yrkandena om trafiklärarutbildningen hänvisar utskottet tillatt yrkanden med samma inriktning avslagits av efterförslag av trafikutskottet (bet. 1999/2000:TU5). , som ansågatt det finns starka skäl för att trafiklärarutbildning skall bedrivas på hög-skolenivå, ville inte föregripa ett pågående beredningsarbete.De övriga yrkandena bör avslås med hänvisning till att en proposition omlärarutbildning kommer att läggas fram . Att regeringen i dennatänker återkomma till frågan om informationsteknikens betydelse för lärarut-bildningen framgår av proposition 1999/2000:86.Mot bakgrund av dagens och ännu mer framtidens problem med att mötaefterfrågan på psykologer bör antalet utbildningsplatser för psykologutbild-ning utökas, anser motionärerna i motion 1999/2000:Ub433 (s). De hävdaratt uppfyller de krav som bör ställas på ett lärosäte somskall bedriva psykologutbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Regeringen har inte funnit skäl att ange kvantitation examensmålför psykologexamen. Enligt högskolelagen (1992:1434) är det Högskolever-ket som efter ansökan från ett lärosäte avgör frågan om examensrätt. eller högskola avgör själv, inom ramen för de resursersom tilldelats och de examensrätter som lärosätet har, vilka utbildningar somskall anordnas där och med vilken dimensionering. Motionärernas yrkandetangerar frågan om högskolans styrning, som ju nu befinner sig under utred-ning (dir. 1999:70).Behovet av en receptarieutbildning vid i förs fram imotion 1999/2000:Ub428 (m, c). Apoteken i Norrlandslänen har rekryte-ringsproblem. Utbildningen kan enligt motionärerna organiseras så att lärarevid farmaceutiska fakulteten i knyts till Mitthögskolan.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivandemed hänvisning till vad utskottet anfört om högskolans styrning.Ett antal lärosäten - dock inte - har ansökt hos om examensrätt för receptarieexamen.Återupptagande av sjöbefälsutbildningen vid föreslås i motion1999/2000:Ub439 (s). Denna utbildning i lades ned år 1986.Motionärerna finner det oroande att så få personer från söker sig tillsjöbefälsutbildning.I motion 1999/2000:Ub438 (m) föreslås ett tillkännagivande om vikten avatt den i privat regi bedrivna sjöbefälsutbildningen på och fårfortsätta. Frågan om examensrätt är enligt motionärerna ännu inte löst.U t s k o t t e t föreslår att avslår båda motionerna.När det gäller lokalisering av utbildning inom den statliga högskolan hän-visar utskottet till den pågående utredningen om högskolans styrning.Yrkanden om sjöbefälsutbildningen på och behandlades avriksdagen vid förra och avslogs (bet. 1998/99:UbU7 s. 28). Ut-skottet underströk då vikten av att kvalitetskraven på olika examina på hög-skolenivå upprätthålls. Därefter har det inträffat att ,som är ett dotterbolag inom Chalmersfamiljen, träffadeavtal med om att ta över utbildningsverksam-heten på . har examensrätt för de olikasjöbefälsexamina.Utredning om en treårig gemensam högskoleutbildning för tandsköterskoroch tandhygienister förordas i motion 1999/2000:Ub463 (s). Motionärenpåpekar att den tandvårdsutbildning som erbjuds inom gymnasieskolansomvårdnadsprogram inte attraherar ungdomarna och inte ger den kunskaps-nivå som dagens och framför allt morgondagens tandvård kräver. Den treåri-ga högskoleutbildning som motionären förespråkar bör enligt hennes upp-fattning ha samma behörighetskrav som tandläkarutbildningen, så att enstegvis vidareutbildning till tandläkare möjliggörs.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.För tandhygienistexamen krävs en tvåårig högskoleutbild-ning. Tandhygienistexamen ligger till grund för legitima-tion.Socialstyrelsen påbörjade en översyn av den framtida kompe-tensfördelningen mellan olika yrkesgrupper inom tandvården samt utbild-ningskapaciteten. Projektet avslutades och ärendet beredsnu i . bör inte föregripa denna beredning.Fyra motioner tar upp utbildning i teckenspråk.I motion 1999/2000:Ub432 (s) påpekar motionärerna att uni-versitet är det enda lärosäte som anordnar högskoleutbildning i ämnetteckenspråk. Eftersom ungdomar som utbildar sig tenderar att bli kvar påutbildningsorten eller i dess närhet innebär detta att bristen på personal medkunskaper i teckenspråk kvarstår i norra , hävdar motionärerna. Deföreslår ett tillkännagivande om att bör ges ett särskilt åtagan-de att anordna teckenspråksutbildning, vilket högskolan har begärt i skrivelsetill Utbildningsdepartementet.Även motion 1999/2000:Ub461 (c) pläderar för teckenspråksutbildning vidMitthögskolan. Motionären hänvisar till att teckenspråkstolkar utbildas iHärnösand och att det råder brist på lärare som kan undervisa i utbildningenav teckenspråkstolkar.Behovet av lärarutbildning i teckenspråk tas upp i motionerna 1999/2000:Ub456 (kd) yrkande 1 och 1999/2000:Ub466 (s). De socialdemokratiskamotionärerna hänvisar till förslag och framhål-ler att lärarutbildning för undervisning i teckenspråkiga skolor med fördelkan anordnas vid /med förläggning tillVänersborg. Den kristdemokratiska motionären påtalar det stora behovet avbåde grundutbildning och fortbildning av teckenspråkslärare.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.På uppdrag av regeringen har detta år inventerathögskolornas möjligheter att ge utbildning i teckenspråk samt modeller förteckenspråkslärarutbildning (Högskolestudier och funktionshinder. rapportserie 2000:4 R). Vidare har - som påpekas i en av motio-nerna - föreslagit att det inom lärarutbildningenskall finnas en inriktning för undervisning vid teckenspråkiga skolor ochförskolor. bör enligt utskottets mening avvakta regeringens för-slag i dessa frågor.Kristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Ub474 ett tillkännagivandeom att fler spetsutbildningar skall skapas för att möta samhällets behov (yrk.7). Det råder enligt motionärerna brist på specialistutbildade läkare och tek-niker och de vill ha en utredning om behovet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Det är enligt utskottets mening naturligt att nya spetsutbildningar växerfram ur initiativ från lärosäten där avancerad forskning bedrivs eller frånmyndigheter eller organisationer som bedömer att det finns ett otill-fredsställt behov. Högskolans s.k. tredje uppgift innebär ett ansvar att sam-verka med det omgivande samhället för att utveckla högskolans utbildningoch forskning. bör begära utredningar endast när det står klart vadsom behöver utredas, att det är angeläget att det sker och att utredningen inteskulle komma till stånd utan initiativ.I motion 1999/2000:Ub804 (m) framhålls vikten av att det inrättas ett natio-nellt centrum för hemkunskap, t.ex. motsvarande det centrum som finns förteknik (yrk. Ett sådant kan enligt motionärerna anordnas i anslutning tillnågon av de hushållsvetenskapliga/kostvetenskapliga institutionerna vidGöteborgs, eller universitet.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionen.Det finns vid några universitet nationella resurscentrum för fysik(), kemi (), teknik () och matematik(). Utskottet anser inte att motionärerna har påvisat attdet behövs ett nationellt resurscentrum för hemkunskap. Utskottet hemställerÖvergripande frågor1. beträffande högskolans ledning och självförvaltningatt avslår motion 1999/2000:Ub421 yrkande 7,res. 1 (kd) - delvis2. beträffande social snedrekrytering till högre utbildningatt avslår motion 1999/2000:Ub421 yrkande 12,res. 1 (kd) - delvis3. beträffande inriktningen av insatser för internationalise-ringatt avslår motion 1999/2000:Ub421 yrkande 18,4. beträffande uppdrag till rörande undervis-nings- och examinationsformeratt avslår motion 1999/2000:Ub499 yrkande 9,5. beträffande viktiga faktorer för en god studie- och forsk-ningsmiljöatt avslår motion 1999/2000:Ub814 yrkande 1,res. 2 (fp) - delvis6. beträffande regionala högskoloratt avslår motion 1999/2000:N388 yrkande 9,Huvudmannaskap7. beträffande huvudmannaskap för vårdutbildningarnaatt avslår motion 1999/2000:Ub421 yrkande 14,8. beträffande fristående universitet och högskoloratt avslår motionerna 1999/2000:Ub814 yrkande 8,1999/2000:Sk692 yrkande 34 och 1999/2000:T717 yrkande 9,res. 3 (m) - delvisres. 2 (fp) - delvisPrinciper för resurstilldelning9. beträffande studenternas val som styrfaktor för resurstilldel-ningen inom högskolesystemetatt avslår motion 1999/2000:Ub427 yrkande 1,res. 4 (m, kd, fp)10. beträffande förändringar av resurstilldelningssystemet föratt främja decentraliserad utbildning och distansutbildningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub476,1999/2000:Ub477, 1999/2000:Ub478 yrkandena 2-4,1999/2000:Ub495, 1999/2000: Ub499 yrkande 13, 1999/2000:Ub813yrkande 5 och 1999/2000:N214 yrkande 13,res. 5 (c) - delvis11. beträffande statsbidragen till de fristående teologiska hög-skolornaatt avslår motion 1999/2000:Ub447 yrkandena 1 och 3,res. 6 (m, kd, c, fp)12. beträffande koppling mellan grundutbildningens omfattningoch forskningsresursernas storlekatt avslår motion 1999/2000:Ub465,Distansutbildning13. beträffande utbyggnad av distansutbildningenatt avslår motionerna 1999/2000:Ub448,1999/2000:Ub478 yrkande 1, 1999/2000:Sk692 yrkande 33 och1999/2000:T717 yrkande 8,res. 3 (m) - delvis14. beträffande ställningatt avslår motion 1999/2000:Ub499 yrkande 11,res. 5 (c) - delvis15. beträffande ansvarsfördelningen när det gäller distansut-bildningatt avslår motion 1999/2000:N388 yrkande 10,16. beträffande utbyggnad av digital infrastrukturatt avslår motion 1999/2000:Ub499 yrkande 12,res. 5 (c) - delvisStudenter med funktionshinder17. beträffande funktionshindrades studiesituation i högsko-lanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub421 yrkande 4,1999/2000:Ub422 yrkande 1, 1999/2000:So327 yrkande 5 och1999/2000:So488 yrkande 6,res. 1 (kd) - delvisres. 5 (c) - delvis18. beträffande högskoleprovetatt avslår motionerna 1999/2000:Ub471 och 1999/2000:So327 yrkande 6,Invandrare19.