bet · GN01MJU8 · 2000-02-24 00:00:00 — När det gäller skydd och vårdav åar vill utskottet dessutom framhålla attFiskeriverket, inom ramen för anslaget Fiskevård(C4, utg.omr. 23) med vattenavgiftsmedel samtvillkorsmedel arbetar med återställning avflottledsrensade sträckor. Syfte är att återfå denmångformighet som tidigare fanns naturligt ivattendraget. Alla restaureringsåtgärder sker isamråd med , berörda kommuner samtberörda mark- och fiskerättsägare. Det anfördatillgodoser i allt väsentligt syftet med motion1999/2000:MJ408 (v) yrkandena 11 och 12. Utskottetföreslår därför att yrkandena lämnas utan vidareåtgärd.Befogenhet att fatta beslut om naturreservattillkommer förutom även berörd kommun(MB 7:4). Som framhölls i förslaget om miljöbalkligger det i statens intresse att kommunernaengageras i naturvårdsarbetet. Bildandet av skyddadeområden ansågs vara ett konkret sätt att ytterligarebygga upp den kommunala kompetensen pånaturvårdsområdet. Detta förmodades sedan komma attavspeglas i den kommunala översiktsplaneringen,lokalt agenda 21-arbete m.m. Staten skulle ävenfortsättningsvis svara för säkerställandet avområden som är värdefullast ur nationelltperspektiv. Därigenom kan kommunerna koncentrerasina naturskyddsinsatser till områden som har merlokal betydelse (prop. 1997:98:45, s. 312 f.).Vidare bör uppmärksammas att ochkommunen inför alla beslut om att bildanaturreservat skall samråda med varandra.Avslutningsvis konstaterar utskottet att det vidbl.a. bildandet av reservat torde finnas godamöjligheter att inom ramen för nu gällandelagstiftning beakta de lokala intressena.Utgångspunkten är alltid att endast sådanaföreskrifter som är nödvändiga för reservatetsfunktion skall utfärdas. Bildandet av ett marintreservat innebär inte automatiskt inskränkningar iexempelvis fisket eller annan marin verksamhet. Meddet anförda bör motion 1999/2000:MJ406 (c) yrkande 1kunna lämnas utan vidare åtgärd.Som anförts ovan behandlas frågan omförutsättningar och möjligheter för utveckling avsvensk fisketurism i en av ochTuristdelegationen gemensamt utarbetad rapport(information 1999:5). I rapporten harman identifierat ett antal problemområden som enarbetsgrupp skall arbeta vidare med. Många av defrågor som aktualiserats är sådana som det ankommerpå och länsstyrelserna att besluta om.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna1999/2000:MJ403 (m) yrkande 4, 1999/2000:MJ413 (s)yrkande 2, 1999/2000:MJ414 (s) delvis och1999/2000:MJ415 (v) yrkande 3 lämnas utan vidareåtgärd.Regler om ersättning för de skador som orsakas avvilt finns i 29 a § jaktförordningen (1987:905). Avbestämmelsen framgår att ersättning får i mån avtillgång på medel lämnas av statsmedel om det äruppenbart oskäligt att den skadelidande själv svararför den kostnad som skadan föranleder. Vidareframgår av bestämmelsen att Naturvårdsverketmeddelar föreskrifter om sådan ersättning.Naturvårdsverket fördelar medel på samtligalänsstyrelser som beslutar om bidrag för attförebygga eller ersätta skada. Inriktningen är attviltskador så långt möjligt skall förebyggas. Underåren har såväl skador av säl som av annat vilt ökatsom följd av ökande populationer. Med anledninghärav har , för , beslutatatt engångsvis anvisa ytterligare 7 miljoner kronorpå anslaget för viltskadeersättning (bet.1999/2000:MJU2, rskr. 1999/2000:91 och1999/2000:92). I detta sammanhang bör ävenuppmärksammas att under innevarandeår kommer att slutföra arbetet med enförvaltningsplan för alla sälarter. Under år 2001kommer ett särskilt åtgärdsprogram för hotadesälarter att utarbetas. Med det anförda föreslårutskottet att motionerna 1999/2000:MJ409 (m) yrkande1 och 1999/2000:MJ906 (mp) yrkande 2 lämnas utanvidare åtgärd.Övriga frågorMotionernaEnligt motion 1999/2000:MJ406 (c) yrkande 2 döljerVästerhavet många miljöproblem, både nyaförsyndelser via utsläpp och gamla som underårtionden lagrats på genomdumpning - problem som yrkesfisket drabbas av närfångsten blir förstörd och redskapen går sönder. Detmåste vara ett övergripande samhällsansvar attgarantera ersättning till de yrkesfiskare somdrabbas av miljörelaterade driftstörningar. Krav påinförandet av ett sådant ersättningssystem framförsäven i motionerna 1998/99:MJ411 (kd) yrkande 4 och1998/99:MJ702 (m). Enligt motion 1998/99:MJ408 (c)bör en riskanalys genomföras när det gäller dumpadestridsmedel och sänkta fartyg med kemiskastridsmedel.Enligt motion 1999/2000:MJ408 (v) finns det dåligeller ingen information på förpackningarna om varfisken är fiskad eller vilka fiskemetoder somanvänts. Detta gör det svårt eller helt omöjligt förkonsumenterna att göra ett medvetet val ochdärigenom bidra till ett hållbart fiske. Det finnsredan i dag fiske som bedrivs på ett hållbart sätt,med hållbara metoder och med ett uttag av fisk inomramen för vad som är långsiktigt hållbart. För attstärka konsumentmakten krävs bättre information påfiskförpackningarna i form av t. ex.ursprungsmärkning men också information omfiskemetoder. Eftersom fisket till stor del är eninternationell industri bör sådana krav inte varabegränsade till och svensk fisk utan varainternationella. Regeringen bör därför verka för attutveckla ett sådant märkningssystem inom EU och äveninom andra internationella organ (yrkande 6). Ettytterligare sätt att stärka konsumentmakten och göradet möjligt att välja fisk som man vet har fiskatsmed hållbara metoder vore att införa en märkning avfisk som fiskas hållbart. Kriterierna skulle kunnainnefatta fiskemetoderna och krav på att fisken ärfångad på ställen där kvoterna är satta medutgångspunkt i vad som är långsiktigt hållbart. Ensådan märkning bör tas fram i samverkan medmiljöorganisationer och fiskerinäringen. Regeringenbör ta initiativ för att skapa en miljömärkning avfisk (yrkande 7).I motion 1999/2000:MJ410 (kd) yrkande 3uppmärksammas behandlingen av fiskrens som enligtmotionären bl.a. innehåller miljögifter. I ställetför att slänga fiskrenset i havet bör det betraktassom miljöfarligt avfall och omhändertas i land.Staten bör initiera en sådan utveckling.Fiskelaboratoriernas ekonomiska situation tas upp imotion 1999/2000:MJ410 (kd) yrkande 7. Enligtmotionären har det ekonomiska utrymmet för dessalaboratorier minskat. Enligt nationell svenskbedömning anses forskningen som bedrivs inom dessainstitutioner inte vara av det slag som berättigartill forskningsanslag. Detta gör att man inte hellerkan utnyttja EU-medel för olika projekt eftersom detförutsätter nationell medfinansiering.Laboratorierna bör ges rimliga ekonomiska villkor.Enligt motion 1998/99:MJ412 (c) är fiskerinäringeni stort behov av nya och högreutbildningsmöjligheter. Det gäller utbildning somriktar sig till dem som arbetar inomnäringen likaväl som för att möta behovet avnyrekrytering. Grundutbildning, högre utbildningsamt tillgång till vidareutbildning är avgörande föratt man skall kunna leva upp tillmyndigheternas krav på kompetens och vara uppdateradpå den förändring som sker inom yrket. För att kunnaerbjuda en adekvat yrkesutbildning på alla nivåerinklusive högskolenivå bör en samladutbildningsresurs tillskapas i för dennasektor. Samma yrkande framförs även i motion1999/2000:Ub274 (c).Enligt motion 1999/2000:MJ403 (m) innebär ettyrkesfiskearrende att yrkesfiskaren i princip fårrätt till allt fiske i området. Yrkesfiskearrendekan därför vara en lämplig form även förturistfiske. Gällande lagstiftning tillåter dockinte att fisket upplåts i andra hand vidyrkesfiskearrende. Enligt motionärerna behövs enöversyn av lagen (yrkande 2). När det gäller fråganom strandskyddet i samband med fisketurismenframhåller motionärerna att man bör kunna tillämpastrandskyddsreglerna liberalt. Bestämmelserna måstekunna medge etablering av "camper", stugor ochbryggor för att öka tillgängligheten till fiske ochnatur. Detta är ju näringens övergripande affärsidé(yrkande 3).Utskottets övervägandenNär det gäller yrkesfiskarnas kostnader förmiljörelaterade driftstörningar vill utskottetanföra följande. Staten ersätter en stordel av skadorna såsom eskort till hamn, ersättningför saneringskostnader och arbetslöshetsersättningunder den tid saneringen pågår. På uppdrag avJordbruksdepartementet har Statskontoret utrett ochlagt fram förslag om ett system för ersättning förskador på fiskefartyg och fiskeredskap till följd avdumpade stridsmedel och liknande produkter.Statskontoret uppskattar att antalet incidenterorsakade av såväl dumpade kemiska stridsmedel somliknande produkter uppgår till ca 25stycken. rapporteras tillmyndigheterna endast skador som orsakas av kemiskastridsmedel. har endast åtta fallrapporterats och den senaste incidenten inträffadeår . I fråga om personskador erbjuder sina medlemmar en kollektivförsäkring. Statskontoret föreslår att yrkesfiskaresjälva eller via sina branschorganisationer ser överförsäkringsskyddet och utnyttjar de möjligheter somfinns inom de kommersiella försäkringarnas ram.Vidare föreslår Statskontoret att, i den månkostnader kvarstår då kommersiellaförsäkringslösningar är fullt utnyttjade, dessa börersättas av en statlig försäkring via en fond.I 1999 års budgetproposition anförde regeringenbl.a. att staten ersätter en stor del avskadorna. Sammantaget gjorde regeringen denbedömningen att inga åtgärder bör vidtas medanledning av Statskontorets förslag. Dessutom utredsför närvarande frågan om en ny saneringsanläggning iKarlskrona. Övriga kostnader för uppkomna skador börenligt regeringen kunna täckas genomförsäkringslösningar. Utskottet delade regeringensbedömning (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:MJU2,s. Med det anförda avstyrks motionerna1999/2000:MJ406 (c) yrkande 2, 1998/99:MJ408 (c),1998/99:MJ411 (kd) yrkande 4 och 1998/99:MJ702 (m).Som framhålls i motion 1999/2000:MJ408 (v) kan ettstarkt konsumentinflytande vara ett effektivt sättatt påverka all produktion i en mer hållbarriktning. När det gäller fisket har denna möjlighetinte utnyttjats i någon större omfattning. I det dålig eller ingen information påförpackningarna och detta gör det svårt eller heltomöjligt för konsumenterna att göra ett medvetet valsom bl.a. skulle kunna bidra till ett hållbartfiske. Förbättrad information på fiskförpackningarnai form av bl.a. ursprungsmärkning men ocksåinformation om med vilka metoder som fisketbedrivits skulle kunna stärka konsumenternasinflytande och därmed bidra till ett fiske sombedrivs med hållbara metoder. På initiativ av denordiska fiskeriministrarna påbörjades redan år 1996ett nordiskt projekt om miljömärkning av vildfångadfisk. Projektet har mött stort intresse och bl.a.uppmärksammats inom ramen för arbetet inom Förentanationernas livsmedels- och jordbruksorganisation(FAO) och inom EU, som deltar som observatör idet nordiska arbetet. En särskild arbetsgrupputarbetar kriterier för hållbartfiske, vilka skall utgöra en utgångspunkt för enframtida miljömärkning. Resultatet skallpresenteras senast . Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet attmotion 1999/2000:MJ408 (v) yrkandena 6 och 7 lämnasutan vidare åtgärd.Utskottet saknar underlag för att närmare bedömaförutsättningarna för att hantera fiskrens sommiljöfarligt avfall. Enligt den gemensammafiskeripolitiken är dumpning av fisk och fiskrenstillåten. Forskning om möjligheterna att minimeradumpning av fisk bedrivs bl.a. inom ramen förNordsjökonferensen. Motion 1999/2000:MJ410 (kd)yrkande 3 avstyrks.Fiskeriverket är huvudman för ett antalfiskeriforskningslaboratorier,Havsfiskelaboratoriet, Kustlaboratoriet samtSötvattenslaboratoriet. I Fiskeriutredningensbetänkande, Fiskeriadministrationen i ett EU-perspektiv (SOU 1998:24), har utredaren analyseratvilken FoU-verksamhet som bör handläggas avFiskeriverket respektive handhas av andra utförare.I betänkandet föreslås att den grundläggandeforskningen i huvudsak skall utföras av universitetoch högskolor medan den tillämpade forskningen somär direkt användbar för myndighetsutövningen börbedrivas såväl inom som avuniversiteten. Finansieringen av denna senareverksamhet skall ske med dels anslagsmedel, delsgenom att medel söks externt, t.ex. hos Skogs- ochjordbrukets forskningsråd (), Stiftelsen förMiljöstrategisk forskning (MISTRA) och . Vidare kan medel, som med stöd avlagen (1998:812) med särskilda bestämmelser omvattenverksamhet avsätts för fiskevårdande åtgärder,tas i anspråk. Finansieringsbilden för områdetFiskeresurser är mycket splittrad. Finansieringenvia anslaget C1 har minskat från 39,till . Finansieringen från svenskamyndigheter, forskningsråd m.m. har minskat sinandel från till medan andelen EU-medelhar ökat från till . Denna ökning ärdels hänförlig till forskningsverksamhet, dels tillfiskerikontrollen. Enligt regleringsbrevför skall verket senast den 1 mars2000 redovisa vidtagna åtgärder av betydelse förmyndighetens organisation bl.a. vad gäller verketsforsknings- och undersökningsverksamhet. Utskottetanser det lämpligt att avvakta Fiskeriverketsredovisning i denna fråga och föreslår att motion1999/2000:MJ410 (kd) yrkande 7 lämnas utan någonriksdagens vidare åtgärd.När det gäller utbildning inom fiskeområdet finnssådan på energiprogrammet,fartygsgrenen (inriktning sjöfartsteknik). Enligtvad utskottet erfarit har programmet tidigare haftfå sökande. var antalet 748stycken, varav cirka 200 elever på den gren därämnet kan erbjudas . Utbildningen i ämnetfisketeknik syftar till att ge grundläggandekunskaper om drift och underhåll avfiskefartygsanläggningar med hänsyn tilltillgänglighet, driftsäkerhet och kvalitet. Ämnetskall även ge möjlighet att nå den kompetens somrekommenderas enligt konventionen (IMO/STCW-F Code1995) om yrkesfiskares utbildning, certifiering ochvakthållning. Även ochSveriges () har utbildningarinom fiskeområdet. SLU har kurser som sammanlagt kanomfatta samt möjlighet till fortsattforskning. Vidare finns kurser i jakt ochfisketurism och sötvattenbiologi. Huvuddelen avdenna utbildning finns vid SLU i . Vid Göteborgsuniversitet finns ett treårigt fiskevårdsprogram(120 poäng). har teknikutbildning inomfiskerinäringen som bl.a. avser transporter,konserveringsteknik, kylning m.m. Med utgångspunkti de synpunkter miljö- och jordbruksutskottet haratt företräda föreslår utskottet att motionerna1998/99:MJ412 (c) och 1999/2000:Ub274 (c) med detanförda lämnas utan vidare åtgärd.Enligt lagen (1957:390) om fiskearrenden fårarrendator inte upplåta fisket åt annan utanmedgivande av fastighetsägaren. Utskottet är inteberett att föreslå något uttalande med anledning avdet i motion 1999/2000:MJ403 (m) yrkande 2 framfördaönskemålet om en översyn av lagstiftningen i dennadel för att främja entreprenörers möjligheter attutveckla fisketurismen. Motionen avstyrks i berörddel. När det gäller tillämpningen avstrandskyddsreglerna erinrar utskottet om attriksdagen antagit de lagbestämmelser i 7 kap.miljöbalken som reglerar strandskyddets innebörd ochtillämpning. De kriterier som gäller för t.ex.undantag från strandskyddet anges i lagtexten och iviss mån i förarbetena. Detta innebär att riksdageni första hand måste aktualisera frågan om lagändringom ytterligare undantag från strandskyddsreglernaskulle anses motiverade. Med det anförda avstyrksyrkande 3 i motionen. beträffande ett långsiktigt hållbartfiskeatt avslår motionerna 1998/99:MJ224 yrkande 35,1998/99:MJ407, 1998/99:MJ410 yrkande 1,1998/99:MJ411 yrkande 1 och 1999/2000:MJ257yrkande 15,2. beträffande fiskekvoteratt avslår motionerna 1999/2000:MJ405 yrkande 3,1999/2000:MJ407 yrkande 2 och 1999/2000:MJ408yrkandena 1 och 2,res. 1 (v)3. beträffande laxfisket i Östersjönatt avslår motionerna 1998/99:MJ401 yrkandena3-5, 1998/99:MJ413 yrkandena 1 och 2,1998/99:MJ797, 1999/2000:MJ401 yrkande 3, 1999/2000:MJ413 yrkande 1,1999/2000:MJ414 delvis, 1999/2000:MJ415yrkandena 1 och 2, 1999/2000:MJ753 yrkande 11och 1999/2000:N388 yrkande 17,res. 2 (v, mp)4. beträffande laxfiskekvotatt avslår motion 1998/99:MJ404 yrkandena1-3,5. beträffande torskfisketatt avslår motionerna 1999/2000:MJ408 yrkande 9och 1999/2000:MJ410 yrkande 1,6. beträffande drivgarnsfisketatt avslår motionerna 1998/99:MJ401 yrkandena 1och 2 samt 1999/2000:MJ401 yrkandena 1 och 2,res. 3 (mp)7. beträffande det kustnära trålfisketm.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ402,1999/2000:MJ407 yrkande 1, 1999/2000:MJ408yrkandena 3 och 10, 1999/2000:MJ410 yrkande 6och 1999/2000:MJ412,res. 4 (v, c, mp)8. beträffande begränsning av visstfiskeatt avslår motion 1999/2000:MJ408 yrkande 8,res. 5 (v)9. beträffande ålhuttningatt avslår motionerna 1998/99:MJ409 och 1999/2000:MJ411,10. beträffande selektiva redskap m.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ409 yrkande 2,1999/2000:MJ410 yrkande 2 och 1999/2000:MJ914yrkande 3,11. beträffande fiskets strukturstödm.m.att avslår motionerna 1998/99:MJ402 och 1999/2000:MJ408 yrkandena 4 och 5,12. beträffande statlig ersättning förregleringen av fisketatt avslår motion 1998/99:MJ404 yrkande 4,13. beträffande införsel av levandekräftoratt avslår motion 1998/99:MJ403,14. beträffande utsättning av fisk ockkräftdjur m.m.att avslår motionerna 1998/99:MJ405 och1999/2000:MJ774 yrkande 5,15. beträffande fiskevård i vissavattenområdenatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ406yrkande 1, 1998/99:MJ410 yrkande 3 och1999/2000:MJ403 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,16. beträffande reservatatt avslår motion 1999/2000:MJ408 yrkandena 11och 12,17. beträffande lokala intressen vidreservatsbildningatt avslår motion 1999/2000:MJ406 yrkande 1,18. beträffande svensk fisketurismatt avslår motionerna 1999/2000:MJ403 yrkande 4,1999/2000:MJ413 yrkande 2, 1999/2000:MJ414delvis och 1999/2000:MJ415 yrkande 3,19. beträffande viltskadeersättningatt avslår motionerna 1999/2000:MJ409 yrkande 1och 1999/2000:MJ906 yrkande 2,res. 6 (mp)20. beträffande ersättning förmiljörelaterade driftstörningaratt avslår motionerna 1998/99:MJ408, 1998/99:MJ411yrkande 4, 1998/99:MJ702 och 1999/2000:MJ406yrkande 2,res. 7 (m, kd, c, fp)21. beträffande märkning av vildfångadfiskatt avslår motion 1999/2000:MJ408 yrkandena 6 och7,22. beträffande hanteringen av fiskrensatt avslår motion 1999/2000:MJ410 yrkande 3,23. beträffande fiskelaboratoriernasekonomiska situationatt avslår motion 1999/2000:MJ410 yrkande 7,24. beträffande utbildning inomfiskeområdetatt avslår motion 1998/99:MJ412 och1999/2000:Ub274,25. beträffande fiskearrendeatt avslår motion 1999/2000:MJ403 yrkande 2,26. beträffande strandskyddetatt avslår motion 1999/2000:MJ403 yrkande 3.res. 8 (m, kd, c)den 24 februari 2000På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (), SinikkaBohlin (s), (), (), KajLarsson (s), (), (), (), (), IngemarJosefsson (s), (), (), (),(), (), HaraldNordlund (fp) och (). Fiskekvoter (mom. 2)och (båda v)anför:När det gäller fördelning av fiskekvoter bör en delav kvoten kunna användas till att bevara denbiologiska mångfalden. Man bör avstå från att ta upptilldelade kvoter om det är nödvändigt för attsäkerställa långsiktigt hållbara fiskbestånd. Ettland som avsätter en del av sin kvot för att minskauttaget får dock inte vid framtida kvotfördelningmissgynnas. En del av kvoten bör alltid kunna tas utsom sparande.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande fiskekvoteratt med anledning av motion 1999/2000:MJ408yrkandena 1 och 2 samt med avslag på motionerna1999/2000:MJ405 yrkande 3 och 1999/2000:MJ407yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,2. Laxfisket i (mom. 3)(), () ochGudrun () anför:Ett hot mot den vilda laxen är fisket på deblandbestånd som fortfarande kan beskattas. Odladoch utsatt lax har samma livscykel och tillväxtfassom den vilda. De har gemensamma uppväxtområden iÖstersjön där de också fiskas. Havsfisket iÖstersjön sker således på blandbestånd och det gårinte att "spara" eller undvika den vilda laxen.Vildlaxen har minskat kraftigt och den utgör i dagendast av det totala beståndet. Enligt vårmening borde det inte vara tillåtet att fiska lax iblandade bestånd. Den vilda laxen är klassad somsårbar i Artdatabankens och Naturvårdsverketshotlista. Med hänsyn till att försiktighetsprincipenskall ha accepterats inom bordekvoterna i minska. Regeringen bör medkraft verka för att stoppa allt laxfiske påuppväxtområdena. Med undantag av andra vatten somhar en egen reproducerande laxstam hör den vildalaxen och de laxförande vattendragen till.Att flytta laxfisket norrut ger inte bara biologiskafördelar man kan fiska selektivt på odlad lax utandet ger underlag för en fisketurism och ettbättre ekonomiskt utbyte av laxen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande laxfisket i Östersjönatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ401yrkandena 3-5, 1999/2000:MJ401 yrkande 3,1999/2000:MJ415 yrkandena 1 och 2,1999/2000:MJ753 yrkande 11 och 1999/2000:N388yrkande 17 och med avslag på motionerna1998/99:MJ413 yrkandena 1 och 2, 1998/99:MJ797,1999/2000:MJ413 yrkande 1, 1999/2000:MJ414delvis som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,3. Drivgarnsfisket (mom. 6)() anför:Drivgarnsfisket är ett hot mot den vilda laxen.Fisket sker helt utan möjlighet att kunna påverkavilken lax man beskattar och kan därför leda tillutrotning av den vilda laxen. De långa drivgarnenutgör dessutom ett hot mot tumlare, säloch fågel, som fastnar i garnen och drunknar. Enligtmin mening skall ensidigt begränsadrivgarnsfisket i och tillåta högst 2,5 kmdrivgarn per båt. Vidare skall inom EU verka för att längsta tillåtnadrivgarnslängd i skall vara högst 2,5 kmdrivgarn per båt.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande drivgarnsfisketatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ401yrkandena 1 och 2 samt 1999/2000:MJ401yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,4. Det kustnära trålfisket m.m. (mom. 7)(), (),() och () anför:Det pågår ett omfattande industrifiske medmotorstarka trålare i . Det är storamängder fisk som tas upp och som inte går tillkonsumtion. Det finns en stor oro för att deyrkesfiskare som är verksamma inom det kustnärafisket i kommer att bli lidande om fiskemed stora trålare tillåts fortsätta enligt nuvaranderegler. Enligt vår mening är det oerhört viktigt attdet kan fiskas strömming och annan fisk förkonsumtion, och att de lokala fiskarna kan överlevapå sitt yrke. Dessutom är det ökande foderfisketekonomiskt tvivelaktigt eftersom foderfisk är mindrevärd än konsumtionsfisk. Även frånförsörjningssynpunkt är detta tveksamt då högvärdigtprotein inte används direkt (eller inte alls) sommänniskoföda. Vidare bör uppmärksammas att de storatrålar som används också kan ge svåra bottenskador.Omfattningen och effekterna av dessa skador är i daginte klarlagda. Vi anser därför att industrifisketnära kustlinjen bör förbjudas. Vidare bör detmoderna trålfiskets ekologiska effekter utredas.Ansvariga myndigheter bör dessutom verka för attfisket efter konsumtionsfisk ökar på bekostnad avfoderfisket.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande det kustnära trålfisket m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:MJ407yrkande 1 och 1999/2000:MJ408 yrkandena 3 och 10samt 1999/2000:MJ412 och med avslag på motionerna1999/2000:MJ402 och 1999/2000:MJ410 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,5. Begränsning av visst fiske (mom. 8)och (båda v)anför:Grundområden är utomordentligt viktigauppväxtområden för torsk, flatfisk, ål, havsöring,m.fl. I dessa områden sker ett omfattandenätfiske. I näten dör och skadas massor av fisk sominte håller minimimåtten eller fångas underförbjuden tid. Dessutom skadas och dör mångasjöfåglar. Många av våra grannländer harrestriktioner för nätfiske. Vi anser att allmäntnätfiske inom grundområden ut börförbjudas vid .