bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Utskottet hänvisade även till vad utskottet anfört idenna fråga (bet. 1995/96:FiU10 s. 146): "anserför sin del att systemets grundlagsenlighet är ställd utom allt tvivel. Finansuskottet delar syn att någon omprövning av det nuva-rande statsbidragssystemet från konstitutionella utgångspunkter inte behövs. "Utskottet gör inte några andra bedömningar nu än de som redovisats ovan.I sammanhanget vill utskottet uppmärksamma att det pågår utredningsarbetemed att fortsätta att utveckla och förenkla utjämningssystemet.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi12 (m) yrkandena 25-27, Fi13 (kd) yrkande 11 och Fi15 (fp) yrkandena 22 och 23.6.3 Förlängning av det åldersbaserade bidraget till kommunerVårpropositionenDet generella statsbidraget till kommuner och landsting betalas i huvudsak utmed ett enhetligt belopp per invånare. utgår en del av detgenerella statsbidraget till kommunerna i form av ett åldersbaserat bidragberäknat utifrån antalet barn och antalet äldre i respektive kommun. År 2000uppgår det åldersbaserade bidraget till 6 740 miljoner kronor.Regeringen föreslår att bestämmelsen i lagen (1995:1514) om generelltstatsbidrag till kommuner och landsting om åldersbaserad fördelning av endel av det generella statsbidraget till kommuner förlängs att gälla även år2001. Förslaget innebär att en del av det generella statsbidraget till kommu-nerna skall fördelas efter åldersbaserade kriterier även 2001.Att regeringen nu föreslår en förlängning av det åldersbaserade bidragetmed skall främst ses mot bakgrund av att ett avskaffande avbidraget skulle medföra att ett antal kommuner skulle behöva genomförastora anpassningar av verksamheten till följd av de lägre inkomsterna. Blanddessa kommuner finns det många som redan har sämre förutsättningar attklara balanskravet och som även måste anpassa sig till avtrappningen avinförandereglerna i utjämningssystemet. Regeringen avser att ytterligareanalysera effekterna av bidraget.Regeringen bedömer att nivån 2001 på det ålderbaserade bidraget bör varadensamma som år 2000.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag att bestämmelsen i lagen om gene-rellt statsbidrag till kommuner och landsting om åldersbaserad fördelning aven del av det generella statsbidraget till kommuner förlängs att gälla även år2001 (yrkande 43).7 Övriga frågor7.1 Finansiering av infrastrukturinvesteringarMotionernaI motion Fi14 av m.fl. (c) framhåller att IT ochdatorisering har en högst påtaglig effekt på ekonomisk tillväxt. Statensinsatser bör inriktas på de områden där det finns en tydlig risk för monopoloch där utbyggnaden inte sker på marknadsmässiga villkor. Mycket talar föratt kapaciteten genom kommersiellt driven utbyggnad och kommunala nätkommer att vara i huvudsak tillräcklig på de flesta håll i landet, men att detkommer att finnas såväl flaskhalsar som regioner med otillräcklig transport-kapacitet.Centerpartiet föreslår i motionen att en utbyggnad bör ske av ett finmaskigtnät bestående av optisk fiber. Det bör ske i ett statligt bolag som uppbäravgifter från de operatörer som tillhandahåller själva transporttjänsten(transmissionen). En sådan utbyggnad kan beräknas kosta ca 60 miljarderkronor exklusive aktiva komponenter.Utbyggnaden av nätet bör bekostas genom att hela säljs ut och medelfrån försäljningssumman anvisas till ett helägt statligt bolag med uppdrag attupphandla det finmaskiga fibernätet. Tekniskt skulle detta t.ex. kunna görasgenom att delar av Nät bryts ut vid en försäljning och att detta bolagförfogar över en del av försäljningssumman. Anvisningen av medel skullemed ett sådant förfarande ske utanför statsbudgeten men resultera i en in-betalning av räntemedel till dess att hela beloppet är förbrukat. Vidare börbolaget åläggas att även framgent betala in vinstmedel motsvarande avkast-ningen på det egna kapitalet.I motion Fi18 av () hävdas att alternativ finansiering,exempelvis PPP (Public Private Partnership), skulle kunna möjliggöra attangelägna vägsträckor påbörjas . En sträcka sommotionären pekar på är , sträckan . Vidareanser motionären att mer pengar måste avsättas till utgiftsområde 22 Kom-munikationer och att dessa skall öronmärkas till vägar.I motion Fi19 av () framhålls att E 22:ans dåliga stan-dard alltmer kommer att bli en begränsning för näringslivets utveckling ochutsätta fler trafikanter för olycksrisker. Motionären anser att väganslagenmåste ökas för att det kapillära vägnätet skall få en acceptabel standard.Vidare menar motionären att för vissa nya satsningar skulle PPP kunna varaen lösning.I motion Fi32 av m.fl. (m) hävdas att de satsningar som ge-nomförts i väg- och järnvägsnätet under en följd av år är för begränsade.Enligt motionärerna är det därför betydelsefullt att järnvägsutbyggnader somVästkustbanan med bl.a. tunnel genom , med s.k.Lockarpshunten, och Yttre godsspåret beslutas och full-följs . Vidare framhåller motionärerna att E 4-delen inorra och E 6-delen i södra bör byggas ut till motorväg samt attväg E 22 bör tas med bland de projekt som prövas i regeringens arbete medalternativa finansieringsformer.I motion Fi36 av () framhålls att alternativa finansierings-former nästan enbart diskuterats i samband med stora motorvägsprojekt.Motionären hävdar att PPP-projekt även öppnar upp för lösningar på mindrevägsträckor. Ett intressant område att pröva alternativa finansieringsformerär enligt motionären att på vissa håll ersätta färjelinjer med fastaförbindelser i form av broar och tunnlar. I motionen föreslås vidare att manbör kunna prova att finansiera underhållsarbeten av vägar genom att tillskjutamedel genom PPP eller genom samfinansiering med byggentreprenören.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet anser i sitt yttrande (TU2y) att det inte nu går att presenteraregeringens syn på hur utgiftsramen skall fördelas på olika ändamål, t.ex.vägar och järnvägar. Vad avser frågan om alternativ finansiering har trafikut-skottet erfarit att det inom pågår ett arbetemed att utreda möjligheterna till alternativ finansiering. Utredningen kommeratt presentera sina förslag . förordar fi-nansutskottet att avstyrka de i sammanhanget aktuella motionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med trafikutskottet motion Fi14 (c) yrkande10.Finansutskottet har och senast i betänkande 1999/2000:FiU13 (rskr. 1999/2000:106) behandlat yrkanden om alternativa sätt attfinansiera infrastrukturinvesteringar. I betänkandet konstaterade utskottetbl.a. att den finansieringsmetod motionärerna förespråkar inte är någon lös-ning på resursproblemet. Metoden i sig .ökar inte det samhällsekonomiskautrymmet för infrastrukturinvesteringar. Investeringarna tar i anspråk resur-ser antingen de finansieras över anslag när de genomförs eller om de finansi-eras genom avgifter alternativt amorteringar och räntekostnader över enlängre tidsperiod när de utnyttjas.Prioriteringar mellan olika infrastrukturprojekt bör enligt utskottets meninginte göras utifrån val av finansieringsform utan från samhällsekonomiska ochpolitiska bedömningar av investeringarnas effekter.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi18 (m) yrkande 2, Fi19(m) yrkande 2, Fi32 (m) yrkande 2 samt Fi36 (fp). Utskottet hemställerDen ekonomiska politiken1. beträffande riktlinjer för den allmänna ekonomiska politikensåvitt avser konkurrens, företagande och sysselsättningatt med bifall till proposition 1999/2000:100 yrkande 1 idenna del samt med avslag på motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena8 och 10-13, 1999/2000:Fi13 yrkandena 10 och 13, 1999/2000:Fi14yrkandena 7 och 9 samt 1999/2000:Fi15 yrkandena 12-16 och 26godkänner de riktlinjer för den allmänna ekonomiska politiken såvittavser konkurrens, företagande och sysselsättning som regeringen för-ordar och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet an-fört,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande riktlinjer för den allmänna ekonomiska politikeni övrigtatt med bifall till proposition 1999/2000:100 yrkande 1 idenna del samt med avslag på motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena1, 19 och 21, 1999/2000:Fi13 yrkandena 1, 9 och 15, 1999/2000:Fi14yrkandena 1, 6, 8 och 15, 1999/2000:Fi15 yrkandena 1, 17 och 21samt 1999/2000:U220 yrkande 7 godkänner de riktlinjer för den all-männa ekonomiska politiken i övrigt som regeringen förordar och somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 2 (m, kd, fp)res. 3 (c)3. beträffande den ekonomiska och monetära unionenatt avslår motionerna 1999/2000:Fi12 yrkande 9,1999/2000:Fi13 yrkande 8, 1999/2000:Fi14 yrkande 14 och1999/2000:Fi15 yrkande 11,res. 4 (m)res. 5 (kd)res. 6 (c)res. 7 (fp)Budgetpolitikens inriktning och utgiftstak för staten4. beträffande mål för budgetpolitikenatt med bifall till proposition 1999/2000:100 yrkande 5samt med avslag på motionerna 1999/2000:Fi12 yrkande 5,1999/2000:Fi13 yrkande 5 och 1999/2000:Fi15 yrkande 5 fastställermålet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn till avbruttonationalprodukten för ,res. 8 (m)res. 9 (kd)res. 10 (fp)5. beträffande redovisning av statsbudgetens inkomster och ut-gifteratt avslår motionerna 1999/2000:Fi12 yrkande 7,1999/2000:Fi13 yrkande 7, 1999/2000:Fi14 yrkande 2 och1999/2000:Fi15 yrkande 25,res. 11 (m, kd, c, fp)6. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till proposition 1999/2000:100 yrkandena 2och 3 samt med avslag på motionerna 1999/2000:Fi12 yrkande 3,1999/2000:Fi13 yrkande 2, 1999/2000:Fi14 yrkande 16 och1999/2000:Fi15 yrkandena 2 och 3dels - med anledning av förslagen om pensionsrätt för studier och to-talförsvarsplikt samt ett ökat återflöde från EU - fastställer utgiftstaketför staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetentill och ,dels fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten för till ,res. 12 (m) - delvisres. 13 (kd) - delvisres. 14 (c) - delvisres. 15 (fp) - delvis7. beträffande utgiftstak för den offentliga sektornatt med bifall till proposition 1999/2000:100 yrkande 4samt med avslag på motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena 2 och 4,1999/2000:Fi13 yrkande 4 och 1999/2000:Fi15 yrkande 4 godkännerberäkningen av de offentliga utgifterna ,res. 12 (m) - delvisres. 13 (kd) - delvisres. 14 (c) - delvisres. 15 (fp) - delvisPreliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden åren 2001-20038. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till proposition 1999/2000:100 yrkande 6samt med avslag på motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena 6 och 16-18, 1999/2000:Fi13 yrkande 3, 1999/2000:Fi14 yrkandena 3-5, 11-13och 17, 1999/2000:Fi15 yrkandena 6, 18 och 19, 1999/2000:Fi17,1999/2000:Fi18 yrkande 1, 1999/2000:Fi19 yrkande 1,1999/2000:Fi20, 1999/2000:Fi21, 1999/2000:Fi23, 1999/2000:Fi24,1999/2000:Fi25, 1999/2000:Fi26, 1999/2000:Fi27, 1999/2000:Fi30,1999/2000:Fi32 yrkande 1, 1999/2000:Fi33, 1999/2000:Fi35,1999/2000:Fi37, 1999/2000:Fi44, 1999/2000:Fi45, 1999/2000:Fi46och 1999/2000:Fi47 godkänner den preliminära fördelningen av ut-gifterna på utgiftsområden som riktlinje för rege-ringens budgetarbete,res. 12 (m) - delvisres. 13 (kd) - delvisres. 14 (c) - delvisres. 15 (fp) - delvisStatsbudgetens inkomster9. beträffande skattepolitikens inriktningatt avslår motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena 14, 15,22 och 23, 1999/2000:Fi13 yrkandena 6 och 14, 1999/2000:Fi14 yr-kande 18, 1999/2000:Fi15 yrkandena 7-9 samt 1999/2000:Fi39 yr-kandena 3 och 5,res- 16 (m)res. 17 (kd)res. 18 (c)res. 19 (fp)10. beträffande avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänste-resoratt med bifall till proposition 1999/2000:100 yrkande 40 idenna del samt med avslag på motion 1999/2000:Fi39 yrkande 1 god-känner vad utskottet anfört,(Se mom. 20 beträffande här aktuellt lagförslag.)res. 20 (m) - delvis11. beträffande avdrag för ökade levnadskostnader vid resor inäringsverksamhetatt med bifall till proposition 1999/2000:100 yrkande 40 idenna del samt med avslag på motion 1999/2000:Fi39 yrkande 2 god-känner vad utskottet anfört,(Se mom. 20 beträffande här aktuellt lagförslag.)res. 21 (m) - delvis12. beträffande utvidgat reparationsbegreppatt med bifall till proposition 1999/2000:100 yrkandena40 och 41, båda i denna del, godkänner vad utskottet anfört,(Se mom. 20 beträffande här aktuella lagförslag.)13. beträffande kvittning av kapitalförluster på marknadsnote-rade delägarrätteratt med bifall till proposition 1999/2000:100 yrkandena40 och 41, båda i denna del, godkänner vad utskottet anfört,(Se mom. 20 beträffande här aktuella lagförslag.)14. beträffande allmän fastighetstaxering av småhusatt med bifall till proposition 1999/2000:100 yrkande 42 idenna del godkänner vad utskottet anfört,(Se mom. 20 beträffande här aktuellt lagförslag.)15. beträffande andelsöverlåtelser inom koncerneratt godkänner vad utskottet anfört,(Se mom. 20 beträffande här aktuella lagförslag.)Kommunsektorn16. beträffande ekonomi och balanskravatt avslår motion 1999/2000:Fi12 yrkande 24,res. 22 (m)17. beträffande inkomst- och kostnadsutjämningssystemetatt avslår motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena 25-27,1999/2000:Fi13 yrkande 11 och 1999/2000:Fi15 yrkandena 22 och 23,res. 23 (m)res. 24 (kd)res. 25 (fp)18. beträffande förlängning av det åldersbaserade bidraget tillkommuneratt med bifall till proposition 1999/2000:100 yrkande 43 idenna del godkänner vad utskottet anfört,(Se mom. 20 beträffande här aktuellt lagförslag. )Övriga frågor19. beträffande finansiering av infrastrukturinvesteringaratt avslår motionerna 1999/2000:Fi14 yrkande 10,1999/2000:Fi18 yrkande 2, 1999/2000:Fi19 yrkande 2,1999/2000:Fi32 yrkande 2 och 1999/2000:Fi36,res. 26 (m, kd, fp)res. 27 (c)Lagförslag i proposition 1999/2000:100 (se bilaga 1 till betänkandet)20. beträffande lagförslagenatt till följd av vad utskottet ovan hemställt och med an-ledning av proposition 1999/2000:100 yrkandena 40-43, alla i dennadel, antar de i bilaga 1 Regeringens lagförslag redovisade förslagentill(1) lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) med(2)dels den ändringen att 25 kap. 23 § erhåller följande som utskottetsförslag betecknade lydelse.Nuvarande lydelseUtskottets förslag25 kap.23 §Om det köpande företaget är ett dotterföretag till ett svenskt aktiebolag,om moderföretaget delar ut sina andelar i det köpande företaget och omutdelningen är skattefri hos någon mottagare enligt 42 kap. 16 §, gäller föl-jande.Om det säljande företaget begär det och det köpande företaget godkännerdet, skall kapitalvinsten tas upp som intäkt först när det inträffar en omstän-dighet som medför att den avyttrade andelen inte längre innehas av det kö-pande företaget eller av ett företag som tillhör samma svenska koncern somdet företaget. Intäkten skall i detta fall tas upp hos det köpande företaget.Andra stycket skall inte tillämpasom det under beskattningsåret föredet beskattningsår då andelarna delasut uppkom ett underskott i en nä-ringsverksamhet hos det köpandeföretaget eller hos ett företag tillvilket det köpande företaget medavdragsrätt kan lämna koncernbidragavseende det beskattningsår då avytt-ringen sker.Andra stycket skall inte tillämpasom det under beskattningsåret föredet beskattningsår då andelarna delasut uppkom ett underskott i en nä-ringsverksamhet hos det köpandeföretaget eller hos ett företag tillvilket det köpande företaget medavdragsrätt kan lämna koncernbidragavseende det beskattningsår då ut-delningen sker.dels den ändringen att övergångsbestämmelserna erhåller följandesom utskottets förslag betecknade lydelse.Regeringens förslagUtskottets förslagDenna lag träder i kraft den 1 juli2000. I fråga om beskattningsår sompåbörjats före ikraftträdandet ochsom taxeras vid taxeringskall 48 kap. 19-22, 24 och 27 §§ ideras äldre lydelse tillämpas påavyttringar som skett före ikraftträ-dandet till den del detta leder tilllägre skatt.1. Denna lag träder i kraft den 1juli 2000.2. Om inte det säljande och detköpande företaget begär annat, skallden nya lydelsen av 25 kap. 23 §bara tillämpas om andelarna i detköpande företaget delas ut efterikraftträdandet.3. I fråga om beskattningsår sompåbörjats före ikraftträdandet ochsom taxeras vid taxeringskall 48 kap. 19-22, 24 och 27 §§ isin äldre lydelse tillämpas på avytt-ringar som skett före ikraftträdandettill den del detta leder till lägre skatt. (3) lag om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande av in-komstskattelagen (1999:1229), med(4)dels den ändringen att det införs en ny paragraf, 5 kap. 11 §, samtnärmast före 5 kap. 11 § en ny rubrik med följande som utskottets för-slag betecknade lydelseNuvarande lydelseUtskottets förslag5 kap.Tillämpning av 13 § lagen (1998:1602) om uppskov med beskattning-en vid andelsöverlåtelser inomkoncerner11 §Vid tillämpning av 13 § lagen(1998:1602) om uppskov med be-skattningen vid andelsöverlåtelserinom koncerner gäller, i stället förvad som står i paragrafens tredjestycke, följande.En förutsättning för att ett yrkandesom avses i paragrafens andrastycke skall medges är att det underbeskattningsåret närmast före detbeskattningsår då andelarna delas utinte har uppkommit underskott iförvärvskälla hos det köpande före-taget eller hos ett företag till vilketdet köpande företaget kan lämnakoncernbidrag med avdragsrättavseende det beskattningsår dåutdelningen sker.dels den ändringen att övergångsbestämmelserna erhåller följandesom utskottets förslag betecknade lydelse.Regeringens förslagUtskottets förslagDenna lag träder i kraft den 1 juli2000 och tillämpas vid 2001 årstaxering. De nya bestämmelserna i 5kap. 9 och 10 §§ tillämpas på avytt-ringar som skett respektive änd-ringsarbeten som påbörjats från ochmed den 1 januari 2000.1. Denna lag träder i kraft den 1juli 2000.2. De nya bestämmelserna i 5 kap.9 och 10 §§ tillämpas vid 2001 årstaxering på avyttringar som skettrespektive ändringsarbeten sompåbörjats från och med den 1 januari2000.3. Den nya bestämmelsen i 5 kap.11 § tillämpas vid 2001 och tidigareårs taxeringar. Om inte det säljandeoch det köpande företaget begärannat, skall den nya bestämmelsenbara tillämpas om andelarna i detköpande företaget delas ut efterikraftträdandet. (5) lag om allmän fastighetstaxering av småhusenheter ,(6)(7) lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag tillkommuner och landsting.(8)res. 20 (m) - delvisres. 21 (m) - delvisStockholm den 30 maj 2000På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), LennartHedquist (m), (), (), (),(), (), Per (), (), (), () och (). Riktlinjer för den allmänna ekonomiska politiken såvitt avserkonkurrens, företagande och sysselsättning (mom. 1)(m, kd, c, fp)(), (), (), (), Per (), (), () och KarinPilsäter (fp) anserdels att utskottets yttrande i avsnitt 1.3.1 Inledning och 1.3.2 Finansutskotteställningstagande till partimotionernas förslag till inriktning av den allmän-na ekonomiska politiken vad avser konkurrens, företagande och sysselsätt-ning bort ha följande lydelse:En ny ekonomisk politikInriktningen av den ekonomiska politiken vad avser konkurrens,företagande och sysselsättningTrots den goda konjunkturen präglas enligt utskottets mening av högarbetslöshet kombinerat med utflyttning av företag och företagande samt entilltagande segregation. I ett långsiktigt perspektiv framstår risken för bristarbetskraft som ett allt större hot mot framtidens välfärd. Förutsättningarnaför företagande och för den enskilde företagaren är otillräckliga om Sverigepå skall ha en dynamik som kan leda till att vi uppnår viktigasociala och ekonomiska mål.De framgångar för den svenska ekonomin som följt av 1990-talets reform-agenda måste nu säkras och utvecklas med en fortsatt reformpolitik syftandetill att stärka den enskilde medborgaren, utveckla företagens och den enskil-de företagarens förutsättningar samt möjligheterna till tillväxt och utvecklingi alla delar av vårt land.Situationen på arbetsmarknaden gör att en fortsatt reformpolitik är särskiltangelägen. Sysselsättningen är alltför låg för att viktiga sociala mål skallkunna uppnås och välfärden säkras. Det krävs drygt 400 000 nya jobbför att skall kunna nå upp i den sysselsättningsnivå som fanns innanarbetslösheten började att öka och sysselsättningen minska . Situationen på arbetsmarknaden är allvarlig, inte minst i ett perspektivutifrån utvecklingen i hela landet. Om utflyttningen från svagare regionerskall kunna stoppas måste villkoren för företagande förbättras så att en till-växt kan ske i hela landet.Regeringens syn på arbetsmarknaden är förvånansvärt glättad mot bak-grund av den sociala segregationen, ett omfattande utanförskap och situatio-nen för många utsatta människor i olika delar av vårt land.I dag har för få företag och ett omodernt regelverk. Stabila ochgoda villkor för fler och växande företag måste skapas, liksom rättvisa ochrimliga konkurrensvillkor för konkurrensutsatta näringar. Reglerna på ar-betsmarknaden och inom arbetsmarknadspolitiken måste formas efter dennya ekonomins krav.Globaliseringen av ekonomin och kunskapssamhällets utveckling inomekonomins alla områden skärper kraven på att det svenska företagsklimatetmåste ha en god internationell konkurrenskraft. Utskottet noterar att rege-ringen i vårpropositionen över huvud taget inte nämner utflyttningen avföretag, forskning och företagande, trots att detta fenomen är ett uppenbarthot mot framtida välfärd och sysselsättning, liksom mot möjligheteratt vara ett ledande kunskapssamhälle.Lönebildningen och arbetsmarknadens funktionsförmåga lämnar mycketövrigt att önska både vad gäller den enskildes möjlighet att få ett arbete ochegen försörjning och vad gäller företagens möjlighet att rekrytera människormed lämplig kompetens och ge dem möjlighet att utveckla denna. Detta gerinte minst möjligheter för både kvinnor och män att med stöd av en modernbarnomsorgspolitik kunna välja sådana flexibla lösningar att familj och ar-betsliv lättare kan förenas. Arbetsmarknaden är fortfarande starkt könsupp-delad och kvinnors möjligheter begränsas av dåliga villkor för tjänstesektornoch av offentliga monopol.Regeringens passivitet är anmärkningsvärd både med hänsyn till den, medtanke på den goda konjunkturen, begränsade uppgången i sysselsättningenoch den stora konjunkturkänslighet som präglar de offentliga finanserna. Detgäller inte minst eftersom är ett land som i hög grad är utsatt förglobaliseringens förändringstryck, men också genom sin roll i den globalaekonomin har mycket att vinna på en framsynt reformpolitik.Vi noterar med oro att regeringen i vårpropositionen inte berör de problemsom de offentliga finansernas konjunkturkänslighet innebär. Den fortsattasnabba ökningen av offentliga utgifter är allvarlig även om den med dagenstillväxtsiffror kan förenas med en minskande utgiftskvot. Med en lägre till-växt i en sämre konjunktur kommer de växande offentliga utgifterna atttillsammans med ett ökat utgiftstryck kunna skapa problem för de offentligafinanserna.Det är uppenbart att regeringens val av samarbetspartners förhindrar nöd-vändiga reformer. Priset för detta är att dagens goda ekonomiska utvecklingriskerar att övergå i överhettning, accelererad utflyttning samt växande regio-nala obalanser och social segregation. För den framtida välfärden och till-växten är detta oroande. Det innebär också framtida problem för de offentli-ga finanserna och möjligheterna att över konjunkturcykeln upprätthålla enstabil statsfinansiell utveckling.En gemensam reformpolitik för företagande och välfärdEnligt utskottets mening behöver en politik som utgår ifrån denenskilda människans värdighet och rätt att bli respekterad för vad hon är, vadhon kan och vad hon vill. Det är en politik som bygger på en ökad tro påindividens förmåga och ett ökat individuellt ansvar kombinerat med en starksolidaritet med de mest utsatta.Enligt utskottets mening måste det skapas förutsättningar för ekonomisktillväxt genom att främja människors initiativförmåga och skaparglädje.Målet för den ekonomiska tillväxten är att ge fler möjlighet till ett bättre liökad välfärd och livskvalitet.