bet · GO01NU2 · 2000-11-23 00:00:00 — Motionärerna stöder denregionalpolitiska utredningens förslag på områdetmen anser att det finns skäl att gå vidare medytterligare geografisk differentiering av avgifternaefter förebild från Norge.Enligt vad som sägs i 2000/01:N239 (c) måste stateni högre grad sträva efter att skapa likvärdigavillkor och undanröja hinder för utveckling ochtillväxt i hela landet. Det krävs att en medvetenstrategi utarbetas och att statliga organ samarbetarmed det civila samhället för att stå emot starkaekonomiska intressen. Regionalpolitiken måsteomformas från att bygga på stöd och bidrag till ettmer tillväxtorienterat underifrånperspektiv. Lokalaoch regionala aktörer bör stimuleras till samverkani större utsträckning än i dag.I motionerna 2000/01:N268 (fp) och 2000/01:N325(fp) understryker motionärerna att Folkpartietsregionalpolitik genomsyras av ettunderifrånperspektiv som tar sin utgångspunkt i denenskilde individen och hennes förmåga till skapande.Regionalpolitikens mål skall uppnås genom att lokalainitiativ tas till vara och lokala resursermobiliseras. Tyngdpunkten ligger i decentralisering,nyetableringar, goda villkor för småföretagen,tillgång på riskkapital och lokal samverkan. Isistnämnda motion återfinns även krav på eninriktning i syfte att öka företagsamheten i helalandet. Detta skall ske genom åtgärder inomskatteområdet, riskkapitalförsörjningen,socialförsäkringsystemen m.m. Vidare börturistsektorn stödjas, bl.a. genom sänkt moms påbiluthyrning och liftbiljetter. Regionalt bör ettsystem med avskrivning av studieskulder prövas underfem år.I motion 2000/01:N383 (mp) begärs en starkarestyrning av statliga verk; enligt motionärernabehövs det tydliga direktiv för att statliga verkoch bolag inte skall överge mindre orter ochglesbygd.Enligt förslag i motion 2000/01:N389 (mp) bör varjekommun och län åläggas att undersöka hur material-och energibalansen ser ut i det egna området. Med ensådan utgångspunkt anser motionärerna att det ärmöjligt att åstadkomma en ekologiskt hållbarutveckling, nämligen om följande åtgärder vidtas. Påolika nivåer bör kompetensnätverk kring hållbarlokal utveckling byggas upp. Vidare börproduktionsprocessen förläggas och avfallomhändertas så lokalt som möjligt. Nya företag böringå i en helhetsstrategi. För att stimulerakommunerna anser motionärerna att kommunerna bör fåvissa statliga medel att förfoga över. Den beskrivnamodellen bör förverkligas i full skala, i förstahand i mindre samhällen i glesbygden.I motion 2000/01:N319 (mp) befarar motionärerna attmänniskor i glesbygd kommer att vända sig emot enmiljövänlig politik med höga miljöskatter. Sänkningav bränsleskatten är inte en tillfredsställandelösning eftersom en sådan åtgärd ger fel incitament.Därför bör en utredning tillsättas med uppdrag attge förslag om ekonomisk kompensation till dem sombor i glesbygd.Vissa kompletterande uppgifterKvinnors utbyte av regionalpolitiska insatserVissa förordningar om regionalpolitiska företagsstödföreskriver att av de arbetstillfällensom tillkommer till följd av stöden skallförbehållas vartdera könet. redovisasföljande för kvinnornas andel av de nyaarbetstillfällena: regionalt utvecklingsstöd , landsbygdsstöd , småföretagsstöd 30 %.Beträffande sysselsättningsbidraget har det intevarit möjligt att redovisa en könsmässig uppdelningav de nya arbetstillfällena av statistiska skäl.Regeringen utsåg ,och till pilotlän förökad jämställdhet i de regionala tillväxtavtalen.Länsstyrelserna har fått i uppdrag att bl.a.utveckla metoder för hur jämställdhetsperspektivetskall stärkas och införlivas i tillväxtavtalen.Avsikten är att erfarenheterna från pilotlänen skallspridas till övriga län.Frågor om kvinnors företagande har regelmässigttagits upp i utskottets betänkanden om vissanäringspolitiska frågor. Utskottet anförde våren2000 i sitt betänkande 1999/2000:NU13 (s. 57) attdet är en viktig uppgift inom näringspolitiken attsärskilt stödja kvinnors företagande. Vidare är detenligt utskottets mening angeläget att fler kvinnorblir företagare. I det nämnda betänkandet uttaladeutskottet att s.k. mainstreaming, dvs. beaktande avjämställdhetsaspekter i alla sammanhang, bör präglade näringspolitiska insatserna för att främjatillkomst av nya företag och tillväxt av befintligaföretag.CallcenterföretagI förordningen (2000:279) om regionaltutvecklingsbidrag stadgas att bidrag endast fårlämnas om verksamheten tillförsäkrar de anställda entillfredsställande arbetsmiljö. Vidare skall deanställdas lön och andra anställningsförmåner varaminst likvärdiga med vad som följer av tillämpligtkollektivavtal. Motsvarande regler finns också iförordningen (1998:996) om sysselsättningsbidrag.Vid uppvaktning hosstatsrådet tillsattes enarbetsgrupp med uppgift att bl.a. följa upp deanställdas arbetsmiljöförhållanden hoscallcenterföretag och statsstödens användning idessa företag.Bensinpris och bensinskattÅrets budgetproposition innehåller förslag om engrön skatteväxling på energiområdet med bl.a.höjning av skatten på fossila bränslen. Bensinundantas dock från skatteväxlingen. Vidare finnsförslag om att det avdragsgilla beloppet förkostnader för resor med egen bil mellan bostad ocharbetsplats, för resor i tjänsten och inäringsverksamhet, höjs permil.I sitt svar på en interpellation (2000/01:17) avRolf () om bensinskatten anfördefinansminister att de höga energi-skatterna dikterades av miljöskäl samt att ett högtpris inte bara handlar om skatt utan även ombristande konkurrens i såväl produktionsledet somdistributionsledet.RiskkapitalDet finns ett antal statliga aktörer påriskkapitalområdet; ur regionalpolitisk synpunkt ärbl.a. (),Stiftelsen , ABoch Industrifonden av betydelse.NUTEK bedriver ett antal olika aktiviteter medanknytning till riskkapitalförsörjning. Syftet äratt på ett övergripande plan bidra till attmarknadens funktioner och arbetssätt främjar fleroch växande småföretag. Några av dessa aktiviteterär:1. Projektet som skall underlätta ettbreddat ägande i mindre företag. harutbildat STAFETT-konsulter som är experter på atthjälpa små och medelstora företag att gå igenomtillväxtprocesser (vilket ofta innebär breddatägande).2.3. ges rådgivning ommöjligheterna att delta i EU-projekt.4.5. En riskkapitaldatabas har byggts upp tillsammansmed , CONNECTSverige samt Förvärv och Fusioner Förlag AB.Genom databasen får företagare hjälp att sökariskkapital.6.7. I finansieringsdatabasen finns information ombl.a. svenska och nordiska offentliga finansiärersamt olika former av stöd som förmedlas av EU.8.9. CapTec Investeringsforum är en årligmötesplats för tillväxt-inriktade ungateknikföretag och investerare, som är beredda attinvestera i projekt med utvecklingsmöjligheter.10.Det s.k. , med deltagare från bank,forskningssektorn, , , Industrifonden m.fl., mötsregelbundet för att diskutera olikariskkapitalfrågor. Syftet är att bistå med rådoch erfarenheter och även ge bidrag till nyaprojekt.Myndighetsstrukturen inom näringslivsområdet kommeratt ändras i enlighet med beslut våren2000 (prop. 1999/2000:71, bet. 1999/2000: NU17;prop. 1999/2000:81, bet. 1999/2000:UbU17) och trenya myndigheter etableras från (se vidare avsnittet Myndighetsfrågor inom detregionalpolitiska området). Enligt vad som uppgesfrån kommer riskkapitalaktiviteterna att"följa med" till den nya myndigheten förföretagsutveckling.Det skall vidare nämnas att () i en egeninitierad granskning har analyseratstatens roll när det gäller tillförseln avriskkapital i . I rapporten genomkunnigt kapital - statens roll (RRV 2000:18)föreslår RRV att regeringen överväger enförsökslagstiftning för kontraktsstyrning av"kunnigt" riskkapital till unga företag.Lagstiftningen bör prövas i några län enligt RRV.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regionalpolitiken är underen omfattande omprövning med hänsyn främst tillförslagen i den regionalpolitiska utredningensslutbetänkande, vilket har refererats i detföregående. På det stora hela har detregionalpolitiska stödsystemet bestått under en långtid. har samhället genomgått storaförändringar framför allt när det gäller den snabbainternationaliseringen av ekonomin, EU-medlemskapet,avregleringen av olika marknader, IT-utvecklingenoch behovet av att sanera statsfinanserna. Denregionala obalansen när det gällerbefolkningsutvecklingen beräknas också öka underkommande år. I detta läge är det berättigat attfråga vad som är en effektiv regionalpolitik med enekologiskt hållbar utveckling. För sin del välkomnarutskottet att såväl mål och medel som helheten ochdelarna inom regionalpolitiken tas upp tillomprövning. Även regionalpolitikens roll i relationtill stöd från ochgemenskapsinitiativ samt samverkan med andrapolitikområden bör beaktas i det kommande arbetetmed den regionalpolitiska propositionen. Det gårinte att bortse från att åtgärder inom övrigautgiftsområden är av avgörande betydelse när detgäller att främja utvecklingen i regionerna.Enligt utskottets uppfattning är bl.a. frågorna omkapitalförsörjning i regio-nalpolitiskt prioriteradeområden, särskilt glesbygden, av betydelse. Denregionalpolitiska utredningen har redovisat visstunderlag men också framlagt förslag om ytterligareutredning (se ovan). Utredningens analys av lägetoch redovisning av vissa brister i beslutsunderlagetingår i det material som bereds avRegeringskansliet. Med hänsyn till att förbättringarär önskvärda vad gäller riskkapitalförsörjningen,särskilt i glesbygdsområden, utgår utskottet frånatt nödvändiga kompletteringar görs avbeslutsunderlaget och att olika alternativ övervägsinför den planerade propositionen. Utskottet villockså hänvisa till att motioner om allmännariskkapitalfrågor kommer att behandlas av utskottetunder våren 2001.Den regionalpolitiska utredningen framhåller (s.267) att det inte har varit möjligt att inomutredningstiden behandla olika jämställdhetsfrågortillräckligt ingående; utskottet beklagar detta.Självfallet bör kvinnor ha samma möjligheter sommän, inom regionalpolitiken liksom inom övrigaområden. Ytterligare ansträngningar för att uppnådetta mål är angelägna. Regionalpolitikens allaområden, bl.a. riskkapitalförsörjning ochregionalpolitiska företagsstöd, bör införlivasamhällets jämställdhetsmål i enlighet med den s.k.mainstreamingpolitiken.Utskottet har noterat att den regionalpolitiskautredningen var enig om indelningen avregionalpolitiken i regional strukturpolitik,regional stimulanspolitik och regionalvälfärdspolitik samt om de övergripande målen ochdelmålen. Även utskottet vill betona vikten avbalans mellan tillväxtåtgärder ochfördelningsåtgärder inom regionalpolitiken - oavsetthur området struktureras.Med hänvisning till att Regeringskanslietsberedning av den regionalpolitiska utredningensbetänkande pågår och att en proposition är planeradunder anser utskottet attregionalpolitikens inriktning inte nu bör undergånågra förändringar av annat slag än de smärrejusteringar som regeringens förslag ibudgetpropositionen innebär. Dessa frågor tas upp idet följande. Med hänsyn till vad som ovan anförtsanser utskottet att bör avslå samtliga häraktuella motionsyrkanden.Återförande av del av vattenkraftsvinsterMotionernaI motion 2000/01:N246 (m) begärs att riksdagenuppdrar åt regeringen att utforma ett system som gervattenkraftskommunerna del av vinsterna på denvattenkraftsproduktion som finns inom kommunensgränser.Frågan om återförande av del avvattenkraftsvinsterna har inte utretts tillräckligtav den regionalpolitiska utredningen, sägs det imotion 2000/01: N250 (v). Motionärerna anser attsyftet med en sådan återföring bör vara att skapa enutvecklingsfond för att ge bidrag och lån tillmindre tillväxtföretag, nyföretagande ochutvecklingsinsatser i stödområdena.Även i motion 2000/01:N271 (kd) begärs att fråganom vattenkraftsvinsterna utreds på nytt i syfte atthitta en modell för hur en återbäring kan ske.Motionärerna förordar en ny parlamentariskutredning.I motion 2000/01:N297 (c) beklagar motionärerna attden regionalpolitiska utredningen inte kom fram tillett förslag om återförande av del avvattenkraftsvinsterna. De begär ett tillkännagivandetill regeringen med innebörd attvattenkraftskommunerna skall tillföras återbäring påvinsterna från vattenkraftsproduktionen. Ettmotsvarande krav läggs fram i motion 2000/01: N327(c). I motion 2000/01:N362 (c, mp) föreslås attförutsättningarna för en återföring av medel frånvattenkraftsproduktionen utreds.Även i motion 2000/01:N383 (mp) begärs att enstörre del av vinsterna från vattenkraften återförstill de berörda regionerna med hänsyn till attnaturresurserna exploaterats.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att nu gällande principer ävenfortsättningsvis skall gälla för statensbudgethantering. Detta innebär att statligainkomster från ett geografiskt område eller från enproduktionsanläggning baserad på naturresurser inteskall kopplas till statliga utgifter i samma område.Om sådana kopplingar skulle införas skullekorrigeringar behöva göras till dessa kommuner viaandra statliga budgetposter, vilket sammantagetleder till en svårgenomtränglig statligbudgethantering.De här aktuella motionsyrkandena avstyrks såledesav utskottet.Myndighetsfrågor inom det regionalpolitiskaområdetMotionernaStorstäder kan - likaväl som glesbygden - ha behovav en myndighet, som tar fram faktamaterial ochstatistik, hävdas det i motion 2000/01:N371 (s).I motion 2000/01:N375 (s) föreslås att verksamhet flyttas tillGlesbygdsverket. Detta bör enligt motionärernasmening leda till en bättre samordning ochkoncentration i statens hantering av deregionalpolitiska frågorna.I motionerna 2000/01:N268 (fp) och 2000/01:N325(fp) begärs att regeringen ges i uppdrag att utredaen post som , till vilken enskildapersoner, företag, kommuner eller landsting kanframföra klagomål när de anser att statliga reglerinte följs på ett riktigt sätt. Det bör vidareundersökas om denna funktion kan anknytas tillGlesbygdsverket.I motion 2000/01:N221 (mp) anför motionärerna attdet finns behov av en utredning om situationen förhomo- och bisexuella i landsbygd och glesbygd.Levnadsförhållandena för denna grupp och dessproblem med intolerans bör utredas avGlesbygdsverket, som också bör komma med förslagtill förbättringar. Samma krav framförs i motion2000/01:Ju724 (v, s, c, fp, mp), där motionärernaanför att utredningen bör genomföras avGlesbygdsverket tillsammans med Folkhälsoinstitutetoch ideella organisationer.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade i sitt betänkande1999/2000:NU2 frågor om överföring av verksamhet till Glesbygdsverketoch om inrättande av en , anknutentill . Utskottet uttalade i dettasammanhang (s. 11) att det enligt utskottets meningär av stor vikt att myndighetsorganisationen på detregionalpolitiska området fungerar effektivt.Samtidigt ville utskottet emellertid fästauppmärksamheten på att behovet av samordning ochsamsyn i regionalpolitiska frågor också kan lösasgenom ett ökat och mera fast organiserat samarbetemellan de myndigheter som har regionalpolitiskauppgifter. Vidare hänvisade utskottet till det dåpågående utredningsarbetet angåendemyndighetsorganisationen.Detta arbete har lett till attriksdagen beslutat om nya myndigheter inomnäringspolitikens område (prop. 1999/2000:71, bet.1999/2000:NU17). Bland annat skall, som tidigarenämnts, en ny myndighet för företagsutvecklingbildas . Den nya myndighetenkommer att svara för uppgifter som för närvarandehandhas av och . Syftetär att skapa en myndighet med starknäringslivsförankring som utgör ett kompetenscentrumför företagsutveckling, entreprenörskap ochfinansiering. inrättas vidare enny myndighet med uppgift att svara för analyser,omvärldsbevakning och utvärderingar inom närings-,innovations- och regionalpolitikens områden.Anslagsfrågorna för dessa båda myndigheter ochVerket för innovationssystem, som även det börjarsin verksamhet , behandlarutskottet i sitt betänkande 2000/01:NU1.I oktober 2000 redovisades slutbetänkandet för näringslivsutveckling (SOU2000:93). Den nya företagsutvecklingsmyndighetenföreslås i betänkandet få fyra huvuduppgifter,nämligen företagsfinansiering, information ochrådgivning, nätverk och mötesplatser samt regionalnäringslivsutveckling.Glesbygdsverket fick enframställning från () med önskemål att verketskulle ta som sin uppgift att utredalevnadsförhållandena för homo- och bisexuella igles- och landsbygd samt utifrån detta föreslåförbättringar. Enligt svar tillRFSL (dnr 68/99:59) ser verket ingamöjligheter att göra någon sådan utredning eftersomverket inte har resurser att täcka in allaväsentliga faktorer som påverkarlevnadsförhållandena för människor i glesbygd.Regeringens uppdrag innebär att arbetsmarknads-,utbildnings-, infrastruktur- och servicefrågorprioriteras inom verkets arbetsområde.När det gäller storstadsfrågorna kan det erinras omatt regeringen inrättade enstorstadsdelegation, vilken tidigarebeslutat om (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2).Delegationen skall samordna regeringens insatser istorstadsregionerna och utgöra ett beredningsorgan -utan myndighets ställning - som verkar iRegeringskansliet. Ett femtontal statssekreterareingår i eller är berörda av delegationsarbetet.Delegationen, som har ett kansli, skall bl.a.årligen redovisa utvecklingen i de berördastadsdelarna.Utskottets ställningstagandeSom tidigare redovisats har ett omfattandeunderlagsmaterial tagits fram för regeringensberedning i form av den regionalpolitiskautredningens slutbetänkande och alla deunderlagsrapporter som betänkandet vilar på.Remissbehandling pågår. Regeringen har aviserat atten regionalpolitisk proposition kommer att läggasfram för behandling . uppfattning kan den planeradepropositionen förutses leda till en ingåendesakbehandling av olika frågor inom och medanknytning till regionalpolitiken. Mot dennabakgrund avstår utskottet från att i dettasammanhang göra en detaljerad bedömning av de häraktuella motionerna, vilka således avstyrks iberörda delar.Allmänna gles- och landsbygdsfrågorMotionernaI motion 2000/01:T232 (s) begärs att regeringenskall se över konkurrenslagstiftningen så att deninte utgör ett hinder för en effektivregionalpolitik. Enligt motionärerna har de senasteårens utveckling med avregleringar ochbolagiseringar visat att marknaden inte förmår taregionalpolitisk hänsyn. En lösning skulle kunnavara att aktörerna på dessa nya marknader får betalaavgifter som används för regionalpolitisktmotiverade satsningar inom respektive område.Det är angeläget att boendet på landsbygdenunderlättas är budskapet i motion 2000/01:N385 (m).Flexibla och småskaliga lösningar inom samhälleliggrundservice, t.ex. inom vården, har godaförutsättningar att utvecklas på landsbygden. Statenbör dock ha kvar ett övergripande ansvar för t.ex.tillgången till vård över hela landet och för denhögspecialiserade vården.I motion 2000/01:N326 (kd) tas upp olika aspekterpå landsbygdsboende och service m.m. Att skapalokala förvaltningsmodeller i landsbygdsområden kanvara ett sätt att skapa nya arbetstillfällen, sägsdet i motionen. Kommunikationernas betydelse förglesbygden understryks. På många håll ärbefolkningen beroende av bilen för sin försörjning,utbildning m.m. I stället för höjningar avbränsleskatten bör utvecklingen av miljövänligabilar uppmuntras, t.ex. bilar som drivs medalternativa bränslen som etanol, påpekarmotionärerna. För att även mycket små orter skallkunna överleva krävs det en samordnande kraft vidlänsbygderåden. Vidare bör förslagom ett grundservicepaket, som utgör en ytterstagräns för serviceindragningar, beaktas. Förslagetinnebär att posten och lanthandeln får nyaansvarsområden. Riskkapitalförsörjningen ärväsentlig för att utveckla landsbygdsföretagen. Föratt garantera tillgången på tillväxtkapital måstesamhället och kreditinstituten dela på ansvaret närdet gäller uppbyggnaden av lokalatillväxtkapitalbolag.Lanthandeln behöver stärkas, argumenteras det för imotion 2000/01:N333 (c). Med hänsyn till att annangrundservice kan komma att läggas pålanthandelsbutikerna, bör dessa stödjas t.ex. genomökat driftstöd till vissa butiker.Det är ett statligt ansvar att se till attgrundläggande samhällelig service finns, framhållsdet i motion 2000/01:N239 (c). Ett antal alternativadriftsformer innebär enligt motionärerna attservicenivån ofta förbättras och tillgänglighetenökar. Genom ytterligare avregleringar ochupphandling av tjänster är det möjligt att ävenfortsättningsvis säkerställa en grundläggandeservice, menar motionärerna.I motion 2000/01:N225 (fp) beklagas försämringen avsamhällelig service på landsbygden. centrala statliga administrationen ökat.Motionärerna anser att det krävs en samlad översynav en rad samhällsfunktioner där statsmakterna harett särskilt ansvar.I motion 2000/01:N268 (fp) förordas att nya formerför samverkan och samordning av servicen pålandsbygden uppmuntras och prövas. Lokal samverkanfår aldrig hindras av ett stelt regelverk. Tillexempel bör statliga myndigheter pröva möjligheternaatt köpa tjänster från privata företag.Det framhålls i motion 2000/01:N325 (fp) att det ärviktigt att staten tar ett ansvar för grundserviceni hela landet. Även kommunernas ansvar för denoffentliga grundservicen måste uppmärksammas,påpekar motionären. Det är viktigt med samverkan ochsamordning för att nå lokal mobilisering.I motion 2000/01:N383 (mp) anförs att människor pålandet måste garanteras en lägsta nivå av service.Detta kräver ökade satsningar på samverkan mellanprivata och kommunala verksamheter. Till exempel kanposten eller livsmedelsaffären ombesörja den servicesom apotek, systembolag m.fl. tidigare stod för. Ettsätt att stödja den nödvändiga decentraliseringen äratt ge regionens invånare ökad makt över deregionalpolitiska medlen.Vissa kompletterande uppgifterEnligt Verksförordningen (1995:1322) skallmyndigheterna beakta de krav som ställs påmyndigheten från regionalpolitisk synpunkt.Beträffande samordning mellan olika offentligaorgan beskrev utskottet i sitt betänkande1999/2000:NU14 bl.a. förordningen (1998:1634) omregionalt utvecklingsarbete. Enligt denna skalllänsstyrelsen och i förekommande fall det regionalasjälvstyrelseorganet verka för att de av riksdagenfastställda regionalpolitiska målen uppnås i länetoch i detta syfte samordna det statliga ochinomregionala utvecklingsarbetet (2 §). Denregionala utvecklingsstrategin skall innehålla enanalys av utvecklingsmöjligheterna i länet och dessolika delar med beaktande av ekologisk hållbarhetoch jämställdhet. Bland annat skall det redovisashur de samverkande organen medverkar i genomförandetav strategin samt hur åtgärderna skall följas uppoch utvärderas (3 §). Den regionalautvecklingsstrategin skall utformas så att den kanutgöra underlag för samordning av statlig ochkommunal verksamhet (6 §). skall isitt regionala utvecklingsarbete utgå från denregionala utvecklingsstrategin, använda resurserna iöverensstämmelse med de regionalpolitiska målen samtfölja upp och utvärdera de åtgärder som vidtagits(9, 12 §§). Vidare skall hålla sigunderrättad om hur den löpande verksamheten vid destatliga regionala myndigheterna följer denregionala utvecklingsstrategin (14 §).I budgetpropositionen (s. 20) nämns att regeringenhar beviljat bidrag till ett projekt som under entreårsperiod bedrivs av Småkom, de små kommunernassamarbetsorgan, i syfte att utveckla nya former församordnade servicelösningar i olika kommuner.Därutöver kan framhållas att ochGlesbygdsverket har regeringens uppdrag att utvecklaen servicedatabas för att kartlägga hur tillgångentill olika typer av service utvecklas i gles- ochlandsbygdsområden. Databasen har byggts upp ochdet planeras för en utläggning på Internet underhösten 2000. Frågan om ansvaret för en kontinuerligdrift av databasen har ännu inte blivit avgjord.Folkrörelserådet har fått 9,5miljoner kronor från anslaget Allmännaregionalpolitiska åtgärder för olika sammanhållandeåtgärder. Det är ansvar attutveckla den egna organisationen, bl.a.länsbygderåden. Strukturen med länsbygderåd ärganska ny, men de flesta län har verksammalänsbygderåd.