bet · GO01SfU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Utbetalningarna styrs avregelverket i förordningen (1990:927) om statligersättning för flyktingmottagande m.m. Fleraersättningsformer finns, varav den dominerande ärschablonersättning. Denna ersättning är flerårig ochbörjar betalas ut månaden efter det att flyktingenhar folkbokförts i en kommun. Kommunerna kan också,inom en fastställd medelsram, fåersättning för extraordinära kostnader i samband medatt de tar emot flyktingar.Beräkningen av anslaget utgår ifrån redan mottagnaflyktingar samt prog-noser om asylsökande,invandring av anhöriga till flyktingar samtkollektivt överförda flyktingar (kvotflyktingar) somkan väntas få tillstånd att bosätta sig i Sverigeunder . För att t.ex. kunna beräknaschablonersättningarna för måste hänsyn tastill det månadsvisa kommunmottagandet fr.o.m.december 1998 t.o.m. november 2001.Antalet kommunmottagna flyktingar har varieratunder åren, framför allt beroende på händelser iomvärlden. har 9 000 personer, sombeviljats permanent uppehållstillstånd somflyktingar, av humanitära skäl eller som anhörig,tagits emot i kommunerna. Det relativt låga antaletberodde delvis på att flyktingar från Kosovo ficktidsbegränsade uppehållstillstånd, vilket bl.a.innebär att de inte kommunplaceras. Under år 2000beräknas mottagandet av flyktingar i kommunerna ökamed till 15 000, därefter beräknas antaletåter sjunka något till 12 2001. Besluten omuppehållstillstånd för kommer enligtbudgetpropositionen att koncentreras till den senaredelen av året och därför till största delen påverkaanslaget 2001 och2002.Det stora flertalet av de personer som beviljatsuppehållstillstånd som flyktingar eller avhumanitära skäl har bott i eget boende i en kommununder den tid asylansökan prövats. De personernablir därefter oftast kvar i samma kommun näruppehållstillståndet beviljats. Huvuddelen bosättersig i storstäderna trots svårigheterna att få enpermanent bostad där.Enligt propositionen har i enskrivelse till regeringen begärt att under enbegränsad tidsperiod få kompensera kommuner som iorganiserade former tar emot flyktingar och ger dembra introduktion, efter att de bott istorstadskommunerna. Regeringen bedömer, enligtpropositionen, med hänvisning till den rådandesituationen i storstäderna, att Integrationsverketunder 2001 skall få pröva att ge kommunerna ettvisst stimulansbidrag för att ta emot flyktingar somursprungligen togs emot i storstäderna. För dettaändamål får disponera 30 miljonerkronor av anslaget.Regeringen föreslår för ettramanslag på 2 238 565 000 kr.Motioner som har anslagseffekt 2001Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf631 attriksdagen beslutar anvisa mindreän regeringen föreslagit till anslaget 10:3Kommunersättningar vid flyktingmottagande.Motionärerna menar att effektiviseringar iflyktingmottagandet möjliggör stora besparingar.Genom kortare handläggningstider och ökade insatserför att få människor i arbete menar motionärerna attanslaget till kommunersättningar vidflyktingmottagande kan sänkas med 50 miljonerkronor.Nalin Pekgul (s) begär i motion Sf638 etttillkännagivande om att en del av de statliga medelsom tilldelas kommuner som tar emot flyktingarfördelas om så att de i stället tillfallerlandstingen. Motionären anför att många flyktingarhar en hög vårdkonsumtion under de två första årenoch att det trots detta inte finns några öronmärktapengar som följer flyktingen. Motionären anser attprimärvården där flyktingen bor inte bör belastasextra.Övriga motionerMagda m.fl. (kd) begär i motion Sf645 yrkande31 att beslutar om att systemet medförhandlingar och avtal med kommunerna, avseendenyanlända, avskaffas. Motionärerna begär i sammamotion yrkande 33 (delvis) att beslutaratt införa en s.k. utvecklingspeng. Motionärernaanser att den nyanlända inte bör placeras utan frittfå välja bostadsort och att systemet medförhandlingar och avtal med kommunerna därför böravskaffas. Stödet till den nyanlända bör i ställetfölja individen i form av en utvecklingspeng, somfördelas av RFV och betalas ut av försäkringskassan.Margareta m.fl. (kd) begär i motion Sf612yrkande 1 ett tillkännagivande angående enlagändring i syfte att möjliggöra ett regionalt istället för ett kommunalt flyktingmottagande.Motionärerna begär i samma motion yrkande 2 etttillkännagivande angående en utredning ommöjligheten att införa en utvecklingspeng som följerflyktingen och som fördelas efter flyktingens val avbostad, svenskundervisning, arbetspraktik osv.Motionärerna anser att ett regionaltflyktingmottagande är ett första steg. Detlångsiktiga målet bör emellertid vara ett nationelltflyktingmottagande. Vinsterna med ett regionaltflyktingmottagande är flera, anser motionärerna.Bland annat förs ansvaret över till flyktingfamiljennär de får en större frihet att bosätta sig var devill. Vidare kan ingen kommun neka flyktingen attbosätta sig på orten, med hänvisning till att detsaknas bostäder. Slutligen blir villkoren på så sättlika som för den som flyttar inom Sverige.Matz m.fl. (mp) begär i motion N388yrkande 16 ett tillkännagivande om att detadministrativa ansvaret för medel till kommunernasintroduktionsprogram förs över frånIntegrationsverket till regional nivå. Motionärernaanför att det görs alldeles för lite för attstimulera invandrare att bli egenföretagare underderas introduktionsperiod i . Detta ansermotionärerna kunna avhjälpas bland annat genom attdet administrativa ansvaret för ersättningarna tillkommunerna förs över till regional nivå så attmedlen strategiskt kan fördelas till kommunernasintroduktionsprogram för nyanlända inom ramen för deregionala tillväxtavtalen.Utskottets bedömningKommunersättningen delas ut av staten tillkommunerna för att täcka de kostnader somflyktingmottagandet medför. För personer som vistaspå en förläggning och beviljas uppehållstillståndkan kommunerna förbereda mottagande och påbörjaintroduktionsprogram i direkt anslutning till attpersonen tas emot i kommunen. Syftet är att så snartsom möjligt komma i gång med introduktionen. Det ärav stor vikt att kommunen som tar emot personen ifråga har kapacitet att erbjuda boende och en godintroduktion. Allt för att den enskilde skall få sågoda förutsättningar att komma in i det svenskasamhället som möjligt. Systemet med förhandlingarmed kommuner om kommunplacering ger också kommunernamöjligheter att erbjuda så goda förutsättningar sommöjligt för boende och introduktion. Detta arbeteunderlättas också av att en central myndighet,, har det administrativa ansvaret.Under de senaste åren har tillgången till t.ex.lämpliga bostäder i storstadsregionerna minskat,vilket medfört att storstadskommunerna har haftsvårt att erbjuda ett rimligt boende och en godintroduktion till det svenska samhället. Detnuvarande systemet möjliggör den typ avstimulansbidrag till kommuner som föreslås avregeringen i budgetpropositionen, för att kommatillrätta med detta problem.Utskottet vill med det ovan sagda avstyrkamotionerna Sf645 yrkandena 31 och 33 (delvis), Sf612samt N388 yrkande 16.Från anslaget 10:3 lämnas ersättning tillkommuner och landsting i syfte att täcka deraskostnader vid flyktingmottagandet. Utbetalningarnastyrs av förordningen (1990:927) om statligersättning för flyktingmottagande m.m. Vad gällermotion Sf638 vill utskottet erinra om att enligtnämnda förordning 34-38 §§ har kommun ellerlandsting rätt till ersättning för vissa hälso- ochsjukvårdskostnader som de har för utlänningar. Meddetta avstyrker utskottet motion Sf638.Vad gäller medelstilldelningen finner utskottetingen anledning att göra någon annan bedömning änden regeringen har gjort i propositionen ochavstyrker med detta motion Sf631 i denna del.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning.10:4 HemutrustningslånPropositionenSedan 1991 kan flyktingar få statliga lån tillhemutrustning när de får en bostad i för lånen, som administreras av (), regleras i förordningen(1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingaroch vissa andra utlänningar. Kapitalet lånas upp avRiksgäldskontoret på marknadsmässiga villkor.Underskottet i verksamheten, i huvudsaklåneftergifter och bristande inbetalningar av räntoroch amorteringar, täcks av anslaget.Omfattningen av låneverksamheten bestäms i förstahand av antalet kommunmottagna flyktingar och derasbehov av lån. beräknas upplåningenuppgå till och i slutet av år2001 till 1 277 miljoner kronor.Lånereglerna har varit sådana att de haruppmuntrat till stora lån, vilket ibland ledde tillatt låntagarna hade svårt att ekonomiskt orka medamorteringarna. Regeringen har därför under desenaste åren (1997 samt 1999) sänkt de maximalalånebeloppen.Regeringen föreslår för ettramanslag på . Det föreslås vidare attriksdagen godkänner att lån tas upp iRiksgäldskontoret för det samlade behovet förhemutrustningslån intill ett belopp av högst 1 400000 000 kr.Motion som inte har anslagseffekt 2001Ann-Marie m.fl. (s) begär i motion Sf625ett tillkännagivande om översyn av villkoren förhemutrustningslånen. Motionärerna menar att detfinns risk att låntagarna fastnar i en skuldfälla,eftersom räntan räknas från det datum då lånen tas,medan amorteringen inte påbörjas förrän efter tvåår. Syftet med anståndet är att ge ettutrymme för låntagaren att komma in påarbetsmarknaden. Det har emellertid i många fallvisat sig att detta tar än två år.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att förändringar bl.a. vadgäller de maximala lånebeloppen vidhemutrustningslån gjorts vid två tidigaretillfällen, i syfte att komma tillrätta med deåterbetalningsproblem som uppkommer för vissalåntagare, och anser att ytterligare förändringar nuinte är aktuella. Utskottet vill också peka på attdet har skett en positiv utveckling vad gällerarbetslösheten för utomnordiska medborgare.Utskottet avstyrker med detta motion Sf625.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning samt tillstyrker att riksdagengodkänner att lån får tas upp iRiksgäldskontoret upp till angivet belopp.10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringPropositionenFrån anslaget finansieras Ombudsmannen mot etniskdiskriminering (DO) samt år 1999 har DO haft två skildaregleringsbrev, med delvis olika mål. Orsaken varatt den nya lagen (1999:130) om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet trädde i kraft i maj1999. Utvecklingen visar att den nyalagen om åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet har lett till att anmälningar om etniskdiskriminering ökat. DO har samarbetat och drivitett aktivt opinionsskapande arbete med myndigheter,näringsliv och organisationer för att förebyggaetnisk diskriminering.Enligt vad som anges i propositionen utarbetas förnärvarande inom en nationellhandlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet ochetnisk diskriminering. Detta arbete berör blandannat DO. gav regeringenIntegrationsverket i uppdrag att bl.a. tillsammansmed DO, genomföra en lång rad insatser för attmotverka rasism, främlingsfientlighet, och etniskdiskriminering. Insatserna skall utgöra ett förstasteg i arbetet med den nationella handlingsplanenmot rasism, främlingsfientlighet och etniskdiskriminering. DO har enligt propositionen encentral roll i arbetet med handlingsplanen och har isitt budgetunderlag framfört behov av ytterligareresurser för att verksamheten skall kunna bedrivasenligt och regeringens krav. Regeringendelar enligt propositionen DO:s bedömning ochföreslår därför att DO:s anslag utökas med 4miljoner kronor.Regeringen föreslår för ettramanslag på 12 474 000 kr.Motioner som har anslagseffekt 2001Margit m.fl. (m) begär i motion Sf633yrkande 2 att flyttar anslaget 10:5Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, tillutgiftsområde 14 Arbetsliv. Motionärerna begär isamma motion yrkande 4 att beslutar attinte anvisa några medel till anslaget 10:5 underutgiftsområde 8. Motionärerna vill med dessaåtgärder samla alla ombudsmän mot diskriminering avskilda slag i en myndighet, under utgiftsområde 14.Magda m.fl. (kd) begär i motion Sf645 yrkande35 att beslutar att anvisa 4 miljonerkronor mer än regeringen föreslagit till anslaget10:5, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering.Kristdemokraterna anser att DO bör ha ett specielltansvar för opinionsbildningen mot rasism ochfrämlingsfientlighet och vara pådrivande vad gällerdetta arbete.Utskottets bedömningUtskottet noterar med tillfredsställelse att arbetetmot rasism, främlingsfientlighet och etniskdiskriminering har intensifierats och att ennationella handlingsplan håller på att tas fram. DOhar en viktig roll att spela i detta sammanhang. Iregeringens förslag tillförs också medel för attstärka DO i det fortsatta arbetet medhandlingsplanen. Utskottet anser vidare att anslagettill DO bör vara kvar inom utgiftsområde 8.Utskottet noterar emellertid att , efterförslag från beslutat om etttillkännagivande för regeringen om en utredning omatt slå samman de olika ombudsmännen till enombudsmannaorganisation (bet. 2000/01:KU3, rskr.2000/01:35).Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motionerna Sf633 yrkandena 2och 4 samt Sf645 yrkande 35 i denna del.StorstadspolitikenStorstadspolitiken är sektorsöverskridande och berörflera andra politikområden, främst integrations-,utbildnings-, arbetsmarknads- och näringspolitiken.Inom politikområdet finns dels ett anslag förutvecklingsinsatser i storstadsregionerna, dels ettanslag för förstärkning och utveckling av förskola,skola och vuxenutbildning i storstadsregionerna,vilket ligger under utgiftsområde 16.Målen för storstadspolitiken är att gestorstadsregionerna goda förutsättningar förlångsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidratill att nya arbetstillfällen skapas såväl inomstorstadsregionerna som i övriga delar av landetsamt att bryta den sociala, etniska ochdiskriminerande segregationen i storstadsregionernaoch att verka för jämlika och jämställdalevnadsvillkor för storstädernas invånare.Storstadspolitiken genomförs inledningsvis i formav lokala utvecklingsavtal som tecknas mellan statenoch kommuner i storstadsregionerna. I avtalen ingårlokalt framtagna mål, en åtgärdsplan och enreglering av de statliga och kommunala åtagandena pårespektive område samt en plan för uppföljning ochutvärdering.11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionernaPropositionenFrån anslaget finansieras särskilda insatser somskall främja utvecklingen i storstadsregionernasutsatta bostadsområden och bostadsområden i enliknande situation.De statliga medlen är avsedda att täcka kostnaderför utveckling av strukturer och verksamheter somkan få en mer permanent karaktär. Insatserna i delokala utvecklingsavtalen skall efter avtalsperiodenkunna övergå till ordinarie verksamheter i kommunaleller annan regi. En av kommunens viktigasteuppgifter i samband med avtalen blir därmed att taställning till hur utvecklingsarbetet skallsamordnas med och påverka den reguljära verksamhetenpå sikt. Staten åtar sig i avtalen att förbättrasamordningen av åtgärder inom olika politikområden.Som ett led i detta arbete har enligt propositionenuppdrag lämnats i berörda myndighetersregleringsbrev för att redovisa tillregeringen hur man på lokal och central nivå harmedverkat i arbetet med de lokalautvecklingsavtalen.Enligt propositionen har de tidigare statligainsatserna för att stödja utsatta områden istorstadsregionerna, de s.k. Blommanpengarna,utvärderats av ocherfarenheterna från detta beaktas i det fortsattaarbetet.För föreslår regeringen ettramanslag på 565 000 000 kr.Motioner som har anslagseffekt 2001Margit m.fl. (m) begär i motion Sf633yrkande 5 att beslutar att inte anvisanågra medel till anslaget 11:1, Utvecklingsinsatseri storstadsregionerna. Motionärerna anser att andramer effektiva vägar, som även innebär en mindrebelastning på statsbudgeten, bör prövas.Motionärerna framhåller att en av de viktigasteuppgifterna är att skapa social och geografiskrörlighet i det svenska samhället, vilket kan uppnåsbland annat genom att bostadsmarknaden ocharbetsmarknaden avregleras, vilket i sin tur fårpositiva effekter på integrationen.Magda m.fl. (kd) begär i motion Sf645 yrkande35 att anvisar mindreän regeringen förslagit till anslaget 11:1Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna.Kristdemokraterna avvisar med detta den kraftigahöjningen av anslaget.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf631att beslutar att anvisa 265 miljonerkronor mindre än regeringen föreslagit till anslaget11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna.Motionärerna anser att integrationspolitiken måstebli en del av tillväxtpolitiken. Somstorstadssatsningarna är utformade präglasden, enligt motionärerna, för mycket av"gåvogivande", och utnyttjar inte människors kraftoch möjlighet. Motionärerna menar attstorstadspolitiken i sin nuvarande utformning intekommer att leda till långsiktiga förbättringar, utanriskerar att bli en projektverksamhet vid sidan avkommunernas ordinarie verksamhet.Lars m.fl. (fp) begär i motion Fi211yrkande 16 att anvisar 400 miljoner kronormindre än regeringen föreslagit till anslaget 11:1Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna.Motionärerna anser att en dominerande del av deprojekt som finansieras inom anslaget inte haft entillfredsställande effektivitet och förankring blandde berörda och anser därför att en minskning avanslaget bör ske.Inger () anför i motion Sf604 attstorstadssatsningen bör ges en sådan utformning attstora behov i kommuner utanför storstadsregionernaockså beaktas vid medelsfördelningen. Motionärenlyfter även fram att det i budgetpropositionen finnsskrivningar som öppnar för en sådan tolkning. Örebroär enligt motionären ett exempel på en kommun somborde komma i fråga. I motionen begärs etttillkännagivande härom.Utskottets bedömningStorstadspolitiken är en viktig del i arbetet attbryta segregationen och förbättrastorstadsregionernas förutsättningar. Detta arbeteär emellertid, liksom integrationspolitiken, avlångsiktig karaktär. Utskottet noterar att enutvärdering av de insatser som föregickstorstadssatsningen har gjorts och att det även idenna utvärdering lyfts fram vikten av långsiktigheti arbetet. Flera positiva erfarenheter rapporteras,bland annat från och . Men detrapporteras även om risker som det enligt utskottetsmening är viktigt att bära med sig i det fortsattastorstadsarbetet. Främst gäller detta att arbetetriskerar att bli en del vid sidan av kommunernasordinarie verksamhet. Utskotten noterar emellertidmed tillförsikt att regeringen är medveten om dennarisk. Från meddelas även att detnu finns tendenser till ett större intresse vadgäller utvecklingsavtalen från de boendes sidajämfört med vad som var fallet under arbetet med des.k. Detta förklaras med att detlokala arbetet har pågått och nublivit något mer än ett kortsiktigt projekt.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSf633 yrkande 5, Sf645 yrkande 35 delvis, Sf631delvis och Fi211 yrkande 16 delvis.Vad gäller motionen Sf604 så sägs, som motionärenpekar på, i budgetpropositionen att "från anslagetfinansieras särskilda insatser som skall främjautvecklingen i storstadsregionernas utsattabostadsområden och bostadsområden i en likartadsituation". Utskottet anser att det i detta fall fårankomma på regeringen hur medlen disponeras inomanslaget. Med detta avstyrker utskottet motionSf604.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.MigrationspolitikenMigrationspolitikens målPropositionenMålen för migrationspolitiken harvarit att verka för att migration till och från vårtland kan ske i ordnade former, värna asylrätten,upprätthålla den reglerade invandringen samt attverksamheten skall präglas av rättssäkerhet,humanitet och respekt för individens mänskligarättigheter.Regeringen lägger i budgetpropositionen fram ettförslag till delvis nya mål för migrationspolitiken,under utgiftsområde 8. Förslaget till mål är attmigration till och från vårt land kan ske i ordnadeformer, asylrätten i och i ettinternationellt perspektiv värnas, den regleradeinvandringen upprätthålls samt att harmoniseringenav flykting- och invandringspolitiken i EU ökar. Detuttalas också i förslaget att i arbetet med måletsuppfyllande skall verksamheten präglas avrättssäkerhet, humanitet och respekt för individensmänskliga rättigheter.Utskottets bedömningSvensk migrationspolitik utgår från etthelhetsperspektiv som omfattar flykting-,invandrings-, invandrar- och återvändandepolitik. Idenna helhetssyn ingår även insatser för att stärkarespekten för de mänskliga rättigheterna, som utgörsjälva grundvalen för asylrätten, internationellsamverkan samt förebyggande åtgärder.Jämfört med målen för migrationspolitiken såsom deuttrycks i propositionen Svensk migrationspolitik iglobalt perspektiv, och vilka godkänts av (prop. 1996/97:25, bet. 1996/97:SfU5, rskr.1996/97:80) innebär den i budgetpropositionenföreslagna målformuleringen att harmoniseringen avflykting- och invandringspolitiken i EU betonastydligare i migrationspolitiken.Utskottet konstaterar vidare att regeringensförslag också innebär ett förtydligande av att helakedjan från mottagande av asylsökande tillåtervändande eller integration i skallpräglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt förindividens mänskliga rättigheter.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag om ändrade mål för migrationspolitiken.12:1 MigrationsverketPropositionenAnslaget avser i huvudsak förvaltningskostnader förMigrationsverket och vissa kostnader vad avserutlandsmyndigheterna med inriktning påarbetsuppgifter inom migrationsområdet.Migrationsverket är central utlänningsmyndighet ochansvarar för utlännings-, invandrings- ochmedborgarfrågor i den mån frågorna inte handläggs avnågon annan myndighet.Enligt regeringens bedömning bör Migrationsverketvara dimensionerat för att pröva 170 000tillstånds- och viseringsärenden, 45 000medborgarskapsärenden samt ha beredskap att ta emot18 000 asylsökande.Antalet registrerade i mottagandesystemet var den 1juli 156 personer. Den genomsnittligavistelsetiden för dessa personer var . Detskall jämföras med motsvarande siffror den 1 juli1999 då ca 18 600 personer var registrerade. Dengenomsnittliga vistelsetiden för dessa personerinklusive dem som förts över från provinsen iFörbundsrepubliken var ca 470 dagar.Under 1999 var den totala genomsnittligahandläggningstiden för grund-ärenden hosMigrationsverket . Av dessa avgjordes 43 %inom verksamhetsmålet sex månader.I regleringsbrevet till Migrationsverketanges att målet är att beslut om visering skallfattas inom en månad om inte särskilda skälföreligger. Målet har inte uppfyllts. Ipropositionen gör emellertid regeringen bedömningenatt genom att tillsätta migrationstjänstemän videlva utlandsmyndigheter samt genom förbättradinformation och förbättrade anvisningar förviseringar så kommer de genomsnittligahandläggningstiderna att kunna minskas.Verksamhetsmålet för beslut i ärenden omuppehållstillstånd är att den totala väntetiden inteskall överstiga . Öppna ärenden som inteavgjorts i första instans får inte vara äldre än femmånader om inte särskilda skäl föreligger. Dengenomsnittliga handläggningstiden ligger enligt vadsom anförs i propositionen väl inom målet på femmånader. Den sammanlagda genomsnittligahandläggningstiden vid överstiger dock den totalaväntetiden med i genomsnitt 65 dagar.Målet för handläggning av medborgarskapsärenden äratt de sökande är medvetna om kraven för att erhållasvenskt medborgarskap och kan förutse resultatet avansökan. Den totala väntetiden bör inte överstigasexton månader. Öppna ärenden som inte avgjorts avMigrationsverket får inte vara äldre än ,om inte särskilda skäl föreligger. Vid utgången av1999 var antalet öppna ärenden 20 240. Av dessa var48 % äldre än sex månader.Andelen negativa beslut har minskat markant, vilketenligt propositionen kan tyda på att många nu sökermedborgarskap först när de uppfyller villkoren.Resultatet inom det migrationspolitiska området hari stor omfattning påverkats av krisen i Kosovo.Tidigare prognoser har därmed fått revideraseftersom denna kris resulterat i att personer frånprovinsen har haft längre vistelsetider iMigrationsverkets mottagandesystem än beräknateftersom de inte kunnat återvända på grund avsituationen i hemlandet.