bet · GN01KrU14 · 2000-04-06 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 1999/2000:65 Sysselsättnings-åtgärder inom Kulturområdet, . Vidare behandlas motionersom väckts med anledning av skrivelsen samt motioner väckta under allmän-na motionstiden 1999.Utskottet konstaterar att SESAM-satsningen i allt väsentligt varit ett fram-gångsrikt projekt och föreslår att lägger skrivelsen till handlingar-na. I sammanhanget förutsätter utskottet att regeringen i kommande budget-proposition lämnar en redogörelse för det filmrestaureringsprojekt som kun-nat genomföras tack vare SESAM-medlen.I betänkandet avstyrks motionsyrkanden som syftar till en fortsättning påSESAM-projektet. Utskottet förutsätter att bevarande- och tillgänglighetsfrå-gor beaktas inom ramen för den översyn av myndighetsstrukturen på mu-seiområdet, som pågår inom Kulturdepartementet.Även motionsförslag om införande av gallringsprinciper vid museerna ochom större samordning mellan museerna då det gäller magasinering och re-gistrering avstyrks. Utskottet, som anser att de nämnda frågorna är av centralbetydelse för museerna, utgår från att de beaktas av iden nämnda översynen. Utskottet, som även avstyrker ett yrkande om muse-ernas och arkivens roll som aktiva bildningsinstitutioner, framhåller att statenredan ställer befogade krav på museerna och arkiven som bildningsinstitutio-ner.Slutligen avstyrker utskottet - med hänvisning bl.a. till det treåriga pågå-ende - yrkanden om att inrätta en räddningsaktionför den fotografiska bilden, ett s.k. Foto-SESAM.I betänkandet har tre reservationer och ett särskilt yttrande tagits in.SkrivelsenRegeringen har i skrivelse 1999/2000:65 () redogjort fördet s.k. , som pågick . Projektet inriktades på att bevara och öppnaföremålssamlingarna i främst de statligt stödda museerna. Medlen har an-vänts för en räddningsaktion av föremålssamlingar genom registrering, do-kumentation, vård, konservering och magasinering.MotionerMotioner väckta med anledning av skrivelse 1999/2000:651999/2000:Kr5 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gemensam magasinering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer för gallring,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om registrering och data,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsättning på SESAM-projektet.1999/2000:Kr6 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell handlingsplan för hur bevarandet av föremålssam-lingar och arkivalier på svenska museer och arkiv långsiktigt skall hanterasoch finansieras,2. att som sin mening ger regeringen till känna att ett brett arbeteinitieras om kulturarvets bevarande och museernas och arkivens roll somaktiva bildningsinstitutioner.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19991999/2000:Kr201 av m.fl. (c) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett Foto-SESAM.1999/2000:Kr314 av och () vari yrkas10. att hos regeringen begär förslag till en plan för hur staten kanstödja att museernas samlingar kan vårdas i framtiden.1999/2000:N214 av m.fl. (c) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sysselsättning skapad av kulturen. Slutsatser och bedömning av SESAM-projektetI skrivelsen bedömer regeringen att i sin helhet gett godaresultat (avsnitt 7). Projektet kombinerade en framgångsrik sysselsättnings-åtgärd med en nödvändig nationell räddningsinsats för kulturarvet. Det sam-lade värdet av de uppnådda resultaten ligger väl i paritet med kostnaderna försatsningen.SESAM-projektet har, menar regeringen, i många avseenden nått de upp-ställda målen.I vissa avseenden har varit särskilt framgångsrikt. Inteminst gäller detta från sysselsättningssynpunkt genom att sysselsättningskapats för många unga musei-, arkiv- och hantverksutbildade under enförhållandevis lång projektperiod. De berörda musei- och arkivinstitutioner-na har svarat för en relativt stor egeninsats. Därtill gav projektet upphov tilmånga ytterligare anställningar, där värdefulla insatser för bevarandet ochtillgängliggörandet av kulturarvet kunde göras.Genom finns det, anför regeringen, betydligt bättre kun-skaper om samlingarna . Förvaringen av föremålen har förbättrats ochsamlingarna har på många håll effektivt uppordnats. Sammantaget innebärdetta att kulturarvet i museer och arkiv nu är mer tillgängligt och att kunska-pen är större om vad museernas och arkivens samlingar består av.Regeringen uppger att samlingarnas tillgänglighet har förbättrats även ge-nom att registreringen av föremålen ökat. Likaså har den digitaliserade re-gistreringen ökat. gav i många fall incitament och möjlig-het att påbörja ett arbete med digitalisering. Färre institutioner än förväntatnådde dock fram till att ge sökbar information omsina samlingar på Internet. Dataarbetet har också inneburit samverkansvins-ter och resulterat i ett ökat samarbete mellan institutionerna.I skrivelsen framhålls att det redan från början stod klart att SESAM-medlen inte skulle räcka till för att åtgärda alla de problem och den eftersläpning som fanns vad gäller registrering, dokumentation, vård, konserveringoch magasinering. Förhoppningen var att institutionerna själva skulle ompri-oritera sin verksamhet och satsa egna resurser - utöver den obligatoriskaegeninsatsen - för att gå vidare med uppgifterna, även efter projektets slut.Regeringen vill särskilt framhålla betydelsen av att de goda resultat somSESAM-projektet gett vad gäller vård, konservering, magasinering, registre-ring och dokumentation kan bibehållas och utvecklas. Regeringen avserdärför att noga följa utvecklingen på detta område. De statliga museerna hardärför i uppdrag att redovisa hur magasinssituationen ser ut på muse-erna och hur arbetet med vård, registrering, dokumentation och digitaliseringfortlöper. Museernas redovisning skall ingå som en del i en upprättad planför samlingarnas långsiktiga bevarande.Utskottet konstaterar för sin del att SESAM-satsningen genomförts på ettprofessionellt sätt, att syftet med satsningen i stort sett har uppnåtts och atprojektet i allt väsentligt blivit framgångsrikt. Utskottet har inte något atterinra mot regeringens slutsatser och bedömningar då det gäller de gjordasatsningarna inom ramen för på museer, arkiv och liknan-de institutioner. Utskottet föreslår därför att lägger skrivelsen tilhandlingarna.Utskottet vill i sammanhanget tillägga följande. Då utskottet våren 1995behandlade regeringens förslag att under elfte huvudtiteln engångsvis avsätta235 till ett särskilt anslag, benämnt Sysselsättningsinsatserinom kulturområdet, föreslog utskottet - med anledning av motionsförslag -att skulle göra ett uttalande till regeringen om att det inom ramenför anslaget borde skapas utrymme för åtgärder som avsåg restaurering aväldre svensk film, i första hand från . beslu-tade i enlighet med utskottets förslag (prop. 1994/95:100 bil. 12, bet.1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251). beviljade regeringenStiftelsen ett bidrag på för restau-rering av färgfilm (regeringsbeslut ).Utskottet är medvetet om att SESAM-satsningen främst avsåg musei- ocharkivsatsningar och att ett förhållandevis litet belopp av anvisade medel gåtttill filmrestaurering. Trots detta förhållande anser utskottet att det hade varvärdefullt att få en redogörelse även för denna del av satsningen. Utskottetförutsätter därför att regeringen i kommande budgetproposition lämnar enredogörelse för det filmrestaureringsprojekt som kunde genomföras tack vareSESAM-medlen.Förslag om fortsättning på SESAM-projektetI tre motioner har förslag väckts om en fortsättning på SESAM-projektet.I motion Kr5 (m) anförs att det är väsentligt att projektet får något slagsfortsättning, eftersom det finns behov av förbättringar inom ett antal områ-den, t.ex. magasinering och gallring. Regeringen bör, anser motionärerna, iden pågående budgetbehandlingen överväga vilka former en sådan fortsätt-ning på bör ha (yrkande 4).I motion Kr6 (kd) yrkas att regeringen skall ta fram en nationell hand-lingsplan för hur bevarandet av föremålssamlingar och arkivalier på svenskamuseer och arkiv långsiktigt skall hanteras och finansieras (yrkande 1).Motionärerna bakom motion Kr314 (fp) efterlyser en plan för hur statenkan ge stöd till vård av bl.a. museernas samlingar (yrkande 10).Det är utskottets förhoppning att i sig har kunnat inspi-rera museer och arkiv till att fortsätta att satsa på åtgärder som syftar tillbevara och tillgängliggöra föremål och arkivalier. I sammanhanget bör näm-nas att de statliga museerna i regleringsbrev åläggs att till Statenskulturråd redovisa hur magasinssituationen ser ut på respektive museum ochhur arbetet med registrering, dokumentation, digitalisering och vård av sam-lingarna fortlöper. Som nämnts i det föregående är avsikten att redovisningenskall ingå i en upprättad plan för samlingarnas långsiktiga bevarande (jfr skr.s. 31).Enligt utskottets uppfattning är det därutöver angeläget att dessa frågor be-aktas inom ramen för den statliga musei- och arkivpolitiken. I sammanhangeterinras därför om att utskottet i sitt betänkande 1999/2000:KrU11Museer och utställningar har föreslagit att skall göra ett uttalandetill regeringen om den pågående översynen av myndighets-strukturen på museiområdet. Utskottet uttalade bl.a. att det är angeläget attöversynen slutförs samt att museernas ekonomi och deras möjlighetertill ökad samverkan bör analyseras inom ramen för översynen. Vidare uttala-de utskottet att översynsarbetet bl.a. bör leda till en effektivare resursan-vändning på museiområdet och till att museernas möjligheter till en långsik-tig och säkrare planering förbättras. Förhållandet mellan museernas olikaintäkter och deras möjligheter att utföra givna uppdrag bör också belysas iöversynen, ansåg utskottet.Utskottet konstaterar att bevarande- och tillgänglighetsfrågorna har ett närasamband med bl.a. museernas ekonomi och deras möjligheter till samverkan.Utskottet utgår från att även dessa frågor beaktas inom ramen för den pågå-ende översynen av myndighetsstrukturen på museiområdet. Likaledes utgårutskottet från att bevarande- och tillgänglighetsfrågor m.m. då det gällerarkivens material belyses inom den arkivutredning som bör tillsättas inomkort (jfr bet. 1999/2000:KrU12 s. 4).Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det inte är påkallat mednågot uttalande från sida i denna fråga. Därmed avstyrks motio-nerna Kr5 (m) yrkande 4, Kr6 (kd) yrkande 1 och Kr314 (fp) yrkande 10.Frågor om magasinering, gallring, registrering och utbildningI tre yrkanden behandlas frågor om magasinering, gallring och registrering.I yrkande 1 i motion Kr5 (m) föreslås att staten skall ställa högre krav påstatligt stödda museer så att de i högre grad än nu samordnar magasineringenav föremål. Regeringen bör lämna förslag till om en strategi i dettaavseende.Vidare begärs i yrkande 2 i motion Kr5 (m) riktlinjer för museernas gall-ringsarbete, vilket enligt motionärerna uppenbarligen inte fungerar. Motionä-rerna ser arkivlagens regler om gallring som en förebild för vad som skullekunna åstadkommas på museiområdet.I samma motion, Kr5 (m), anför motionärerna att det finns brister då detgäller samordningen mellan institutionerna på registrerings- och dataområ-det. Samordningen på detta område bör förbättras, menar motionärerna (yr-kande 3).Utskottet konstaterar att de frågor som berörs i nu aktuella yrkanden ocksåhar uppmärksammats av regeringen. Av skrivelsen framgår t.ex. att inte ledde till någon samverkan i större utsträckning för att delamagasin mellan flera institutioner (skr. s. 27). Vidare anför regeringen attgallring på museer varit och är en kontroversiell och kompliceradfråga (skr. s. 20). Slutligen då det gäller registrerings- och dataområdet framgår det av skrivelsen att inte heller detta område varit utan komplikationermen att samverkan mellan institutionerna varit relativt stor (skr. s. 26-27 och29).De problemställningar som motionärerna tar upp är av central betydelseför museernas bevarande- och tillgänglighetspolicy och kräver fortsatta in-satser från museernas sida. Utskottet utgår från att även Kulturdepartementeti sitt arbete med översynen av myndighetsstrukturen på museiområdet beak-tar dessa frågor.Utskottet vill tillägga då det gäller gallringen vid museerna att denna frågaingår som en del av museernas insamlingspolicy och kräver professionellabedömningar. Det som för en lekman synes vara enkelt - t.ex. att avyttradubbletter av föremål - kan från en museitjänstemans utgångspunkt varamindre självklart. Som nämns i regeringens skrivelse kan det som inte verkarvara betydelsefullt vid gallringstillfället komma att förändras (skr.20-21). Likaså kan problem av juridisk natur komplicera museernas önskanatt gallra i föremålsbeståndet. Vissa villkor kan t.ex. ha förknippats meddonerade föremål. Vidare krävs för avyttring av föremål i statliga museerssamlingar regeringsbeslut (jfr 9 kap. 8 och 9 §§ regeringsformen). Utskottethänvisar i detta sammanhang till ett utförligt resonemang om gallringsfrågori betänkande Minne och bildning (SOU 1994:51, s. 99).Då det gäller förslaget om förbättring av samordningen mellan kulturin-stitutioner på registrerings- och dataområdet vill utskottet kort påminna omdet sektorsöverskridande samarbete som pågår inom den s.k. ABM-gruppen,Arbetsgruppen för utökad samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer.Statens kulturråd skriver i sitt budgetunderlag för att förutsättningarna för ABM-institutionerna att hitta samverkansfördelar aldrig har blivitföremål för någon djupare analys i . Utvecklingen i andra länderpekar mot att ABM-institutionerna på olika områden närmar sig varandra.ABM-gruppen har emellertid inte ingående analyserat de strukturella förut-sättningarna för samarbete, anser . påpekar vidare attförutsättningarna för olika institutioner och deras system för digitalisering asamlingarna varierar. Någon enhetlighet har heller inte eftersträvats. Dettorde, anser , finnas anledning att ta initiativ till ett mer direktsamarbete, t.ex. genom att tillsätta en utredning av expertkaraktär med par-lamentariska inslag.Utskottet konstaterar att regeringen nu har att i sin budgetprövning ta ställ-ning till den propå som framförts av Kulturrådet.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandena intebör föranleda något initiativ från sida. Yrkandena 1, 2 och 3 imotion Kr5 (m) avstyrks därmed.I motion Kr6 (kd) hävdas att museernas resursbrist hindrar dem från att biståskolan i undervisningen om kulturarvet. Ett brett arbete bör enligt motions-förslaget initieras om kulturarvets bevarande och museernas och arkivensroll som aktiva bildningsinstitutioner (yrkande 2).Till grund för den statliga kulturpolitiken ligger de nationella kulturpolitis-ka målen, däribland det s.k. kulturarvsmålet. För kulturarvsinstitutionernagäller - förutom de kulturpolitiska målen - även övergripande mål. Detövergripande målet för museerna är att bevara vårt kulturarv. Museerna skalltillsammans utveckla och förmedla kunskap om och upplevelser av kulturar-vet och härigenom ge perspektiv på samhällsutvecklingen. Målet för denstatliga arkivverksamheten är att myndigheternas arkiv skall hanteras så attde tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av informa-tion för rättskipningen och förvaltningen samt forskningens behov. InomRegeringskansliet pågår ett arbete med att ta fram direktiv till en utredningom det statliga arkivväsendet. (Jämför kulturutskottets betänkande1999/2000:KrU12 Arkivfrågor. )Vidare utfärdar regeringen i regleringsbrevet verksamhetsmål förmyndigheterna. För de centrala museernas del innebär det att de skall vidare-utveckla den pedagogiska verksamheten i direkt kontakt med skolan. Deskall också redovisa antalet skolvisningar och vilka särskilda skolverksam-heter i övrigt som ägt rum i museerna.Verksamhetsmålen för och landsarkiven innebär bl.a. att deskall redovisa omfattningen av särskilda skolverksamheter och att de skallöka kunskapen om och tillgängligheten till arkiven genom t.ex. riktade pro-graminsatser för skolor.Vidare kan nämnas att ett av verksamhetsmålen för är attarbetet med kultur i skolan skall stärkas och vidareutvecklas på nationellnivå. Arbetet skall bedrivas i nära samverkan med myndigheter, institutioneroch organisationer inom utbildnings- och kulturområdet. skall isamråd med rapportera vidtagna åtgärder för att uppnå målet.Sammantaget konstaterar utskottet att det från statens sida har ställts befo-gade krav på museerna och arkiven som bildningsinstitutioner. I den månyrkandet handlar om museernas brist på resurser för att kunna verka sombildningsinstitutioner hänvisar utskottet till att denna fråga torde komma attbehandlas inom ramen för den tidigare nämnda översynen av strukturen påmyndighetsområdet.Därmed avstyrker utskottet motion Kr6 (kd) yrkande 2.Fråga om inrättande av ett Foto-SESAMMotionärerna bakom motion Kr201 (c) anser att erfarenheterna från nu bör användas för att ta till vara de fotosamlingar som finnsi museer i hela landet. I motionen yrkas därför att regeringen skall låta utredmöjligheterna att inrätta ett Foto-SESAM (yrkande 11). Samma förslagframställs i motion N214 (c) yrkande 9.Utskottet har vid tidigare tillfällen behandlat motionsyrkanden liknande denu aktuella, senast vid 1998/. Utskottet som avstyrkte dåaktuella yrkanden erinrade bl.a. om att är ansvarsmuseumför kulturhistorisk fotografi och att vid museet tillsammansmed med representanter för museer, arkiv och bibliotek har upp-rättat en bevarandeplan för svensk fotografi, benämnd Mot glömskans tyran-ni. I planen föreslås att ett Foto-SESAM skall inrättas. Vidare erinrade ut-skottet i sammanhanget om den försöksverksamhet, benämnd Kulturarvs-IT,som aviserades i budgetpropositionen för (bet. 1998/99:KrU6 s. 10-11).Projektet är ett treårigt projekt som skall pågå t.o.m. år2001. Projektet, som syftar till att arkivmaterial, fotografier och föremåls-samlingar skall bli tillgängliga genom digitalisering, finansieras med arbets-marknadsmedel och sysselsätter huvudsakligen personer med funktionshin-der. och Stiftelsen i har fåttregeringens uppdrag att driva projektet.Vidare erinrar utskottet om att en särskild utredare i betänkandet Bevaradokumentärfilmens kulturarv (SOU 1999:41) har lämnat förslag bl.a. tillinrättande av ett centrum för dokumentärfilm och en filmvårdscentral. Be-tänkandet har remissbehandlats. Regeringen avser att lämna förslag till riks-dagen i budgetpropositionen för år 2001.Enligt utskottets uppfattning synes tillkomsten av Kulturarvs-IT i viss gradtillgodose motionsyrkandena. I övrigt utgår utskottet från att fotosamlingar-nas bevarande liksom museernas andra bevarandefrågor aktualiseras i denpågående översynen av myndighetsstrukturen på museiområdet. MotionernaKr201 (c) yrkande 11 och N214 (c) yrkande 9 avstyrks därmed. beträffande sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet,SESAM-projektetatt lägger regeringens skrivelse 1999/2000:65 till hand-lingarna,2. beträffande fortsättning på SESAM-projektetatt avslår motionerna 1999/2000:Kr5 yrkande 4,1999/2000:Kr6 yrkande 1 och 1999/2000:Kr314 yrkande 10,res. 1 (m)res. 2 (kd, fp)3. beträffande magasinering, gallring och registreringatt avslår motion 1999/2000:Kr5 yrkandena 1-3,4. beträffande museernas och arkivens roll som aktiva bild-ningsinstitutioneratt avslår motion 1999/2000:Kr6 yrkande 2,5. beträffande inrättande av ett Foto-SESAMatt avslår motionerna 1999/2000:Kr201 yrkande 11 och1999/2000:N214 yrkande 9.res. 3 (c)den 6 april 2000På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), (), AgnetaRingman (s), (), (v), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Fortsättning på (mom. 2), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken om fortsättningpå som börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med"yrkande 10" bort ha följande lydelse:Som nämnts i det föregående har obestridligen varit enframgång. Men det har - som framhålls i motion Kr5 (m) - avslöjat bristerpå en rad områden, t.ex. då det gäller magasinerings-, gallrings- och registre-ringsfrågor. Utskottet - liksom regeringen - konstaterar således att det finnsett behov av förbättringar inom museerna i olika avseenden. Utskottet har vidsina överväganden kommit fram till att bör få något slagsfortsättning. Regeringen bör därför redan i den kommande budgetbehand-lingen överväga vilka former en sådan fortsättning bör ha.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion Kr5 yr-kande 4 (m) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande fortsättning på SESAM-projektetatt med bifall till motion 1999/2000:Kr5 yrkande 4 och medanledning av motionerna 1999/2000:Kr6 yrkande 1 och 1999/2000:Kr314 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,2. Fortsättning på (mom. 2)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken om fortsättningpå som börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med"yrkande 10" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att mycket återstår att göra för att bevara och till-gängliggöra museernas och arkivens samlingar. I likhet med motionärernabakom motionerna Kr6 (kd) och Kr314 (fp) anser utskottet att det är angelä-get att arbetet med samlingarna i dessa hänseenden inte avstannar. Utskottethar därför kommit fram till att regeringen med det snaraste bör utarbeta ennationell handlingsplan för hur föremålssamlingarna i museer och arkivlångsiktigt skall bevaras. Planen bör också innehålla förslag om långsiktigfinansiering av de åtgärder som krävs.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motionernaKr6 (kd) yrkande 1 och Kr314 (fp) yrkande 10 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande fortsättning på SESAM-projektetatt med bifall till motionerna 1999/2000:Kr6 yrkande 1 och1999/2000:Kr314 yrkande 10 samt med anledning av motion1999/2000:Kr5 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,3. Inrättande av ett Foto-SESAM (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken inrättande avett Foto-SESAM som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "av-styrks därmed" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna bakom motionerna Kr201 (c)och N214 (c) att det nu är dags att överföra erfarenheterna från till ett nytt projekt som syftar till att ta till vara de fotosamlingsom finns i landet. Regeringen bör därför låta utreda förutsättningarna för attinrätta ett s.k. Foto-SESAM.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motionernaKr201 (c) yrkande 11 och N214 (c) yrkande 9 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande inrättande av ett Foto-SESAMatt med bifall till motionerna 1999/2000:Kr201 yrkande 11 och1999/2000:N214 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Särskilt yttrandeMuseernas och arkivens roll som aktiva bildningsinstitutioner(mom. 4)och (båda kd) anför:Vi påminner om att kulturutskottet i betänkande 1999/2000:KrU11om musei- och utställningsfrågor - efter förslag i motioner bl.a. från Krist-demokraterna - beslutat föreslå att skall ge regeringen till kännaatt den inom pågående översynen av museistrukturensnarast skall slutföras och att därvid bl.a. förhållandet mellan museernasolika intäkter och deras möjligheter att utföra givna uppdrag i enlighet meduppsatta mål bör analyseras. Vi vill vidare påminna om att utskottet ibetänkande 1999/2000:KrU12 om arkivfrågor - också på initia-tiv av - föreslagit att skall göra ett uttalande omatt den länge aviserade arkivutredningen skall påbörjas. Eftersom vårtyrkande numera har blivit tillgodosett, avstår vi från att yrka bifall till motKr6 (kd) yrkande 2.