bet · GO01UbU1 · 2000-11-28 00:00:00 — föreslå hur den pedagogiska förnyelsen kan främjas genom IT-användning.Han skall också lämna förslag om pedagogisk utbildning för olika lärarkategorieinom högskolan, särskilda pedagogiska insatser för att stödja nyastuderandegrupper samt spridning av resultat av forskning och utveckling kringhögskolepedagogik. Utredningen skall redovisas i februari 2001.I motion 2000/01:Ub415 (kd) begär motionären att regeringen skall övervägafrågan om att ge ett nationellt ansvar för att utveckla enteckenspråkig universitetsmiljö. En sådan miljö, med en större grupp av ungdomasom kan kommunicera på teckenspråk och ge trygghet i samspelssituationer, ärviktig både för döva och hörselskadade ungdomar, framhåller motionären. Honanser att har en särskild potential för att bli ettutbildningscentrum för högre studier om och för döva och hörselskadade.Universitetet har aktualiserat frågan hos regeringen som en riksangelägenhet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.De ansträngningar som görs av för att utveckla enteckenspråkig studiemiljö är enligt utskottets mening lovvärda. Det finns dockinte tillräckligt underlag för att skall kunna ta ställning till omdet är lämpligt att satsa särskilt på att bygga upp en teckenspråkig miljö vidett lärosäte, och i så fall vid vilket, eller om de döva och hörselskadadestudenternas intresse av att kunna välja lärosäte för sina studier snarare börföranleda en annan strategi när det gäller resurser.Det är enligt motion 2000/01:Ub464 (fp, kd, c) angeläget att regeringen utandröjsmål tar upp förhandlingar om ett nytt avtal om samarbete om läkarutbildninoch forskning m.m. I det s.k. finns enligt motionärerna en snedresursfördelning inbyggd. Avtalet sades upp av staten ochlöper ut senare.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Utskottet utgår från att regeringen kommer att vidta de åtgärder som behövs föratt en ny lösning på problemen när det gäller det samarbete som omfattas av detnuvarande skall ha nåtts innan avtalet upphör att gälla.Statsbidragen till de frikyrkliga teologiska högskolorna i , Uppsalaoch tas upp i motion 2000/01:Ub473 (fp, m, v, kd, c, mp). Motionärernakräver rättvisa statsbidrag till dessa högskolor (yrk. 1) och att de förs in ide allmänna villkor för resurstilldelning som gäller för statliga högskolor,vilket bl.a. innebär ersättning för lokalkostnader (yrk. Dessutom ansermotionärerna att de frikyrkliga teologiska högskolorna bör tilldelas ett ökatantal årsstudieplatser, så att en rimlig tillväxt kan ske vid dessa högskolor(yrk. 3).Kristdemokraterna tar i motion 2000/01:Ub810 (kd) upp såväl de frikyrkligateologiska högskolorna som andra icke statliga högskolor, såsom Högskolan iJönköping och . Enligt motionärerna måste dessa gesmöjlighet till tillväxt genom rättvisa statsbidrag och en uppräkning av antaletårsstudieplatser (yrk. Avtalen med dessa högskolor bör omförhandlas omuppdragstagaren så önskar, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenMotsvarande yrkanden om de frikyrkliga teologiska högskolorna behandlades avriksdagen vid förra och avslogs då (bet. 1999/2000: UbU14 s. 15). då framhöll, är statsbidragen till dessa högskolor reglerade i avtalmellan staten och respektive huvudman. Utskottet utgår från att nyaförhandlingar kommer till stånd mellan parterna inför att avtalen löper ut den30 . Även för och ärförhållandena reglerade i avtal med staten. Dessa avtal löper ut den 30 juni2009. godkände vad regeringen förordade om utbyggnad av degrundläggande högskoleutbildningen . Där ingår bl.a. utökningarav antalet utbildningsplatser både vid och Högskolani (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 103, bet. UbU1, rskr. Defrikyrkliga teologiska högskolorna erhåller fr.o.m. , utöver detbidrag som avtalet med staten garanterar dem, medel för ett antalhelårsstudenter och helårsprestationer.Moderata samlingspartiet anser enligt motion 2000/01:Ub260 att man bör inrättafler högskolor i stiftelseform (yrk. I sin budgetmotion 2000/01: Ub819föreslår partiet att anvisas för omvandlingav två universitet och/eller högskolor till stiftelseform (yrk. ÄvenFolkpartiet anser att fler av de nuvarande statliga högskolorna skulle kunnadrivas i stiftelseform (mot. 2000/01:Ub820 yrk. Båda partierna hänvisartill värdet av mångfald och konkurrens inom högskolesektorn.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenDet finns enligt utskottets uppfattning mer angelägna ändamål att användastatens medel till än skapandet av fler stiftelsehögskolor. ärförhindrad att besluta om anslag för ett visst budgetår innan utgiftsram för deberörda utgiftsområdet har fastställts (6 kap. 12 § sista stycketriksdagsordningen).I motion 2000/01:T230 (s), som handlar om tillväxt och välfärd i ,föreslår motionärerna ett tillkännagivande om likvärdighet mellanstiftelsehögskolor och andra högskolor (yrk. Yrkandet föranleds av attregeringen, trots tidigare utfästelser, har underlåtit att föreslå att medelanvisas till till hyreskostnader för det planerademikroteknologiska laboratoriet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Riksdagen behandlade och avslog ett motsvarande motionsyrkande (bet.1999/2000:UbU1 s. 61 f.). Det är riktigt att regeringen i tidigarebudgetpropositioner har angett som en planeringsförutsättning att Chalmerstekniska högskola skulle få resurstillskott för ökade lokalkostnader när detplanerade mikroteknologiska centrumet står klart. I budgetpropositionen för år2000 gjorde regeringen emellertid en annan bedömning av denna stiftelsehögskolabehov av resurstillskott, mot bakgrund av att stiftelsens kapital hade ökat såkraftigt att stiftelsen kunnat ge stöd till med c70 under föregående år. Enligt utskottets mening måste desärskilda förutsättningarna för stiftelsehögskolorna beaktas, såsom regeringendå gjorde.3.5.2 Vissa lärosäten och regionerTre motioner - 2000/01:Ub487 (fp), 2000/01:Ub492 (s) och 2000/01:Ub497 (m) - föfram förslag om tillkännagivanden angående Trafikflyghögskolan inom Lundsuniversitet. Motionärerna påtalar att anslaget till förTrafikflyghögskolan enligt regeringens förslag skall minska med 5 miljonerkronor , medan planering utgått från en högre anslagsnivåI alla tre motionerna påpekas att ordningen att staten utbildar trafikflygareförsäkrar medborgarna om ett fungerande nationellt transportsystem, på sammasätt som t.ex. utbildning av läkare försäkrar medborgarna om en fungerandesjukvård. Det finns enligt motionärerna goda skäl för en stabil utbildningsvolyvid Trafikflyghögskolan.Enligt folkpartimotionen bör tilldelas medel för en rimligbasnivå på dimensioneringen av trafikflygarutbildningen. De socialdemokratiskamotionärerna anser att det anslag som föreslås i budgetpropositionen bör ökapå sikt, så att en ändamålsenlig dimensionering uppnås. De moderata motionärernvill att regeringen efter en snabbutredning kring Trafikflyghögskolansverksamhet och ekonomiska behov skall återkomma till med förslag somsäkerställer en positiv utveckling av skolans verksamhet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenUtskottet har erfarit att har påbörjat en internutredning om finansieringen av Trafikflyghögskolan.I motion 2000/01:Ub431 (m) föreslås att regeringen skall ta initiativ tillinrättande av en professur i medicinsk rehabilitering vid Lunds universitet.Motionärerna påpekar att sådana professurer finns vid , ochLinköpings universitet samt . De finner det anmärkningsväratt ingenting hänt i , trots att frågan har diskuterats sedan mitten av1980-talet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Det finns enligt utskottets mening ingen anledning att i detta fall frångå dennormala ordningen, att beslut om att inrätta professurer fattas av respektivelärosätes styrelse.En ökad satsning på högskoleutbyggnad i förordas i motion2000/01:Ub482 (s). I kommande satsningar bör regeringen öronmärka nyahögskoleplatser till Campus , anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Motionärerna påpekar själva att har en positiv inställningtill expansion i . Det saknas enligt utskottets mening anledning attriksdagen skall uttala sig för en öronmärkning av nya platser i en framtidautbyggnad av högskoleutbildningen.Regeringen bör enligt motion 2000/01:Ub509 (m) återkomma med förslag om ökadeanslag till för forskning och forskarutbildning.Forskningsandelen i verksamhet har sedan föregående år minskatfrån , vilket äventyrar kvaliteten i utbildningen. Motionärernaanser att bör tillföras forskningsresurser i sådanomfattning att anslaget når den genomsnittliga nivån för övriga svenskauniversitet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Riksdagens ställningstaganden till hur stora resurser som skall anvisas olikalärosäten bör göras samlat på grundval av förslag från vid och bör enligtmotion 2000/01:Ub410 (kd) uppmärksammas som resurs för verksamheter som rörhandikappade (yrk. Vid centrumet bedrivs omfattande forskning om vuxnafunktionshindrades kommunikation och lärande och en genuint tvärvetenskapligforskarutbildning. Medel till detta centrum bör anvisas så att långsiktigverksamhet säkerställs (yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivande.Centrumet är enligt vad motionärerna skriver prioriterat av de bådauniversiteten. Dessa förfogar båda över anslag till forskning ochforskarutbildning. I budgetpropositionen föreslås detta anslag till Örebrouniversitet öka med år 2001.Regeringen bör enligt motion 2000/01:Ub520 (s) ta initiativ till attpsykologutbildning kan anordnas vid . Motionärerna anserdet tveksamt om de sex universitet som anordnar psykologutbildning harkapacitet att öka dimensioneringen av denna utbildning så att antaletexaminerade kan öka med 120 , vilket är vad regeringen i propositionenanger som önskvärt. anses uppfylla de krav påvetenskaplighet och kvalitet som kvalificerar det för att komma i fråga somanordnare av psykologutbildning, hävdar motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Det finns en föreskriven ordning för hur statliga lärosäten skall få tillståndatt utfärda olika examina. Utskottet anser inte att har anledning attuppmana regeringen att ta ett särskilt initiativ beträffande psykologutbildningvid universitet.Fempartimotionen 2000/01:Ub416 (kd, m, v, c, fp) och motion 2000/01:Ub475 (s) tar upp frågan om rätt för att tillämpa prislappenför utbildningsområdet musik. Motionärerna reagerar mot att regeringen på s. 10i propositionen angivit att kommer att få tillämpa dennaprislapp för högst 122 helårsstudenter. Detta innebär enligt båda motionerna atuniversitetets musikinstitution skulle tvingas till en kraftig minskning avnuvarande verksamhet. I fempartimotionen begärs att ingen begränsning skallgöras för hur stor del av grundutbildningsanslaget som kan användas förmusikutbildning. De socialdemokratiska motionärerna anser att ett eventuellt tainte får underskrida de 160 helårsstudenter inom utbildningsområdet musik sominstitutionen disponerar.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenUtskottet har från underrättats om att den tabell somredovisas på s. 101 i propositionen är grundad på ett föråldrat underlag.Departementet avser att i regleringsbrevet ange de högsta antal helårsstudentersom får avräknas av olika lärosäten inom de konstnärliga utbildningsområdena meutgångspunkt i den prognos som lärosätena lämnat i sina senaste delårsrapporterför antalet helårsstudenter inom olika områden . Motion 2000/01:Ub475 ärdärmed i huvudsak tillgodosedd. Utskottet anser inte att bör motsättasig att regeringen sätter gränser för tillämpningen av de konstnärligaprislapparna. De skäl som regeringen anför för detta (s. 100 i prop.) är enligtutskottets uppfattning bärande.I tre motioner av samma motionär (s) framförs förslag om tillkännagivandenangående utbildning och forskning vid . Enligt motion 2000/01:Ub51bör ges ett särskilt uppdrag att anordna teckenspråksutbildning,något som högskolan begärt i skrivelse till regeringen och som kräver särskildamedel. har goda förutsättningar för forskning om inneklimat ochhälsa, och inrättande av ett centrum för detta skulle enligt motion2000/01:Ub516 avsevärt stärka regionen och . I den tredje motionen2000/01:Ub517, beskrivs utvecklingsplan, och motionären påpekarvikten av att det statliga forskningsanslaget gör det möjligt för Mitthögskolanatt fortsätta den pågående utvecklingen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenSom utskottet sagt bör ställningstaganden till hur storaresurser som skall anvisas olika lärosäten göras samlat på grundval av förslagfrån regeringen. I den budgetproposition som behandlas i detta betänkandeföreslås få ett tillskott av på sitt anslagtill forskning. Detta anslag skall, enligt vad utskottet föreslagit ovan,benämnas anslag till forskning och forskarutbildning. Regeringen anger också soplaneringsförutsättning att skall tillförasytterligare och ytterligare underdetta anslag.Motion 2000/01:Ub417 (m) tar upp utvecklingen av och Södertörnshögskola. Dessa två nya storstadshögskolor behöver få möjligheter att utförasina två nyckeluppgifter: att öppna högskoleutbildningar för studenter frånstudieovana miljöer och resurssvaga grupper, utan att ge avkall på utbildningenkvalitet, och att utgöra kompetensutvecklingsresurser för näringslivet i landettvå starkaste regioner (yrk. Deras forskningsområden måste vidgas och derasexaminationsrätt utökas (yrk. måste få rättvisaforskningsanslag för den forskning som ligger utanför de områden som motsvarartandläkarutbildningen och lärarutbildningen (yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenBåda högskolorna tillförs ett betydande antal nya utbildningsplatser.Frågor om examensrätt i grundutbildningen avgörs av , medan frågoom vetenskapsområden och därmed examinationsrätt i forskarutbildningen avgörs aregeringen. har inte tilldelats vetenskapsområde.Malmö högskola föreslås i propositionen få ett tillskott på panslagsposten Övriga forskningsmedel.Medlen till forskningen och forskarutbildningen vid tas upi motionerna 2000/01:Ub507 (s) och 2000/01:Ub511 (s). Den förstnämnda motionenpekar på bristande balans mellan utvecklingen av forskningsmedlen och avgrundutbildningens volym. I den sistnämnda motionen föreslås att regeringen påsikt bör ytterligare förstärka anslaget till forskning och forskarutbildning videnna högskola.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena. Bedömningen av vilkförstärkningar som skall göras i anslagen till forskning och forskarutbildningbör göras i ett helhetsperspektiv, på grundval av förslag från regeringen. Ipropositionen anges som planeringsförutsättning att år 200skall få ytterligare till forskning och forskarutbildning.Centerpartiet för i motion 2000/01:Ub479 fram förslag om utvecklingen avHögskolan . Partiet anser att det bör inrättas ett nationellt kompetens-centrum inom intelligenta transportsystem (ITS) vid denna högskola (yrk. Föår 2001 bör anslaget till detta beräknas under utgiftsområde 22, heter det imotionen. Målet är att skall förvärva rätt att examineradoktorer i ämnen som är relevanta för detta kunskapsområde.I motionerna 2000/01:Ub401 (m), 2000/01:Ub408 (kd) och 2000/01: Ub447 (c)föreslås att skall ges ställning som universitet, enligt detvå sistnämnda motionerna . Samme motionär (c) föreslår imotion 2000/01:Ub413 en kraftfull satsning på den regionala forskningen vidHögskolan Dalarna.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenHögskolan tillförs , enligt regeringens förslag ibudgetpropositionen, ytterligare för forskning. Somplaneringsförutsättning anger regeringen att högskolan skall fåytterligare för forskning. Vilka forskningsområden somHögskolan skall satsa på bör i princip avgöras av högskolan själv.Frågan om examinationsrätt i forskarutbildningen, dvs. om tilldelning avvetenskapsområde, avgörs av regeringen. Det är också regeringen som avgör om enhögskola skall omvandlas till universitet.Utvecklingen av tas upp i två trepartimotioner (c, m, kd) avsamma motionärer (mot. 2000/01:Ub476 yrk. 2 och 2000/01:Ub477 yrk. 1 och 2). Ibåda motionerna framhålls att den ökning av forskningsmedlen vid denna högskolasom regeringen föreslår inte svarar mot utbyggnaden av grundutbildningen. Enligden sistnämnda motionen har högskolan ansökt om att bli tilldeladvetenskapsområde, och regeringen bör pröva de kvalitativa förutsättningarna fördetta, vilket inte har skett (yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenRiksdagen har inte anledning att just beträffande göra enannan bedömning av utrymmet för förstärkning av forskningsmedlen än regeringenhar gjort. Beslut om att tilldela en högskola vetenskapsområde fattas numera avregeringen, inte som tidigare av . Motivet för denna förändringvar att det är regeringen som skall göra en samlad bedömning av behovet avforskning och forskarutbildning och föreslå vilka resurser som skall anvisas(prop. 1998/99:1 utg.omr. 16 s. 106, bet. UbU1, rskr. 98).Motionerna 2000/01:Ub425 (c) och 2000/01:Ub433 (s) pläderar för att Högskolan iTrollhättan/skall få medel för att utveckla ett centrum förarbetsintegrerat lärande. De forskningsmedel som föreslås 2001 och det tillskott som där anges som planeringsförutsättning för år2003 är enligt motionärerna inte tillräckliga för att garantera fullfinansiering av detta centrum. Enligt centermotionen bör regeringen återkommamed förslag till omfördelning av forskningsresurserna till förmån för Högskolani /. De socialdemokratiska motionärerna anser att dennahögskola behöver kraftigt byggas ut både med forskningsresurser ochutbildningsplatser.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenRiksdagen har beslutat om utbyggnad av högskoleutbildningen och 200(prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 103, bet. UbU1, rskr. Därvid tilldelasHögskolan i /ytterligare 200 platser vartdera året. I 2000års vårproposition har regeringen meddelat att den avsatt 500 miljoner kronorför ytterligare utbyggnad av högskoleutbildningen och att den avser attåterkomma med fördelning av de nya platserna (prop. 1999/2000:100 s. 183 f.).Riksdagen bör inte föregripa regeringens beredning av denna fördelning.Samarbetet mellan och Animationens hus i bör enligt motion2000/01:Ub480 (c) ges förutsättningar att fortsätta genom att högskoleplatsergaranteras till Eksjö.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Det samarbete som motionärerna vill slå vakt om är det sak att taställning till inom ramen för de resurser som denna högskola tilldelas avstatsmakterna.Utvecklingen av forskning och forskarutbildning vid tasupp i tre motioner. Enligt motionerna 2000/01:Ub471 (m) och 2000/01:Ub478 (v)bör denna högskola tilldelas rätt att utfärda examina i forskarutbildningen inohela det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. I motion2000/01:Ub467 (c) sägs att högskolan bör tilldelas resurser så att den kan gessådan rätt.Moderatmotionen tar också upp att medelstilldelningen till följa den för övriga högskolor nya indexuppräkningen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenFrågor om att tilldela högskolor vetenskapsområde avgörs inte av utanav regeringen. tilldelas medel till forskning ochforskarutbildning under anslaget 25:69 Enskilda och kommunalahögskoleutbildningar m.m. Utskottet har från inhämtatatt beloppet för har pris- och löneomräknats med samma faktor (1,)som anslagen till de statliga lärosätena. Vidare har beloppet utökats med2 som en förstärkning. Dessa uppräkningar har gjorts i enlighetmed det långsiktiga ramavtal om utbildning och forskning som slöts år 1994mellan staten och Stiftelsen om utbyggnad av högskoleutbildningen i tas upp i femmotioner.Enligt motion 2000/01:Ub805 (kd) behöver regionen 15 000-20 000 flerhögskoleplatser. Det är rimligt att sökandetryck är en styrande variabel förfördelningen av nya utbildningsplatser, och då borde andelen som reserveras förStockholmsregionen öka, heter det i motionen (yrk. Med hänsyn till att detråder en påtaglig obalans i tillgång på högre utbildning mellan regionens olikadelar bör de nya högskoleplatserna främst förläggas till dess södra delar (yrk.3). Man bör enligt motionärerna också se över möjligheterna att skapa campus föhögskolestudenter i , hellre än att sprida ututbildningsplatserna (yrk. Sammanhållna campusliknande områden främjarmeningsutbyte och skapar bättre förutsättningar för samverkan med närområdet,heter det i motionen.Även motionerna 2000/01:Ub502 (s), 2000/01:Ub510 (s) yrkande 1, 2000/01:Ub808(fp) yrkande 3 och 2000/01:N231 (m) yrkande 7 pläderar för flerutbildningsplatser i . Enligt motion 2000/01:Ub502 börregeringen undersöka förutsättningarna för att etablera en ny högskola iStockholm, lämpligen på . bör enligt denna motiosnarast omvandlas till universitet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenEnligt den utbyggnadsplan som redovisades i förra årets budgetproposition ochsom utskottet ovan har hänvisat till, byggs högskoleutbildningen vid lärosätenai ut med minst 1 880 platser och minstytterligare 1 465 platser hösten 2002.Enligt motion 2000/01:Ub807 (m) bör forskningsresurserna vid universitet ochhögskolor i ökas (yrk. 5).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Enligt regeringens förslag i budgetpropositionen ökar anslaget till Lundsuniversitet till forskning och forskarutbildning med drygt 15 miljoner kronoroch tillförs ytterligare för forskningår 2001. Som planeringsförutsättningar anges i propositionen att detta anslagför skall ökas med ytterligare ochytterligare . För anges somplaneringsförutsättning att motsvarande resurser skall öka med 3 miljoner kronoår 2003.Utbyggnad av utbildning och forskning i föreslås i tre motioner,nämligen 2000/01:Ub424 (kd), 2000/01:Ub437 (m) och 2000/01:T230 (s) yrkandena 13 och 7. Enligt de kristdemokratiska och socialdemokratiska motionärerna ärregionen underförsörjd med utbildningsplatser och forskningsresurser. I Göteborpågår det diskussioner om en satsning på ett förInternetteknik, meddelas det i motion 2000/01:Ub424. Motionärerna anser attdetta bör få stöd. I moderatmotionen och i yrkande 3 i motion2000/01:T230 begärs särskilt fler platser till läkarutbildningen i regionen, föatt skall nå upp till samma läkartäthet som andra regioner.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivandenHur det ekonomiska utrymmet för ytterligare forskningsresurser skall fördelasmellan olika lärosäten och myndigheter är en central fråga för deforskningspolitiska propositioner som regeringen lägger fram, tidigare med treårs och . Den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3) behandlas av utskottet i betänkande2000/01:UbU6.Universitet och högskolor i , inklusive och , fårenligt den utbyggnadsplan som godkände sammanlagt drygt1 750 ytterligare utbildningsplatser och lika många . Fövarje lärosäte anges hur många av de nya platserna som är avsedda förnaturvetenskaplig och teknisk utbildning. Utöver detta finns inga begränsningarför lärosätenas frihet att använda sina resurser för nya platser till deutbildningar som man bedömer angelägnast att bygga ut. I de fall lärosätena intbedömer det möjligt att rekrytera tillräckligt många studenter tillnaturvetenskaplig och teknisk utbildning kommer de, liksom innevarande år, attfå använda de anvisade resurserna till utbildningsplatser inom humaniora ochsamhällsvetenskap. Eftersom de senare kostar betydligt mindre än de förra, blirdet i så fall ännu fler nya platser.