bet · GN01SfU12 · 2000-05-23 00:00:00 — För att säkerställa kvaliteten ochäven för att stimulera kreativiteten krävs en mer löpande kontakt med forska-re verksamma i närliggande områden.Utskottets bedömningUtskottet kan inledningsvis konstatera att FMC:s verksamhet är inriktad påhuvudsakligen tre olika verksamheter varav forskning är en och de andra tvåär utredning och kunskapsförmedling.I propositionen anförs att forskningen bör inriktas på behovet av kunskapom långtidssjukskrivna, medicinsk praxis och försäkringsrelaterade bedöm-ningar samt medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering. En basresursbestående av forskare och forskningssekreterare kommer att finnas inomFMC. För att stödja kunskapsuppbyggnaden inom området samt för att sä-kerställa den vetenskapliga kvaliteten i de forskningsprojekt som bedömskomma att starta kommer ett vetenskapligt råd att bildas inom FMC.I det ovan nämnda betänkande SOU 2000:5 anges att diskussioner förtsmed forskare från olika universitet och högskolor och att kommittén motbakgrund härav föreslagit att ett vetenskapligt råd inrättas. Uppgiften förrådet skall vara att stödja uppbyggnaden och säkerställa den vetenskapligakvaliteten för de forskningsprojekt som bedöms starta under innevarande år.Vidare uppges att det vid FMC pågår samarbetsprojekt med Lunds och Gö-teborgs universitet.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det finns goda förutsätt-ningar för en utvecklad forskning och utveckling i anslutning till FMC. Ut-skottet kan inte se att en formell koppling till en universitetsfakultet skullenågon avgörande betydelse i detta arbete. FMC har för övrigt inom ramen försina resurser alla möjligheter att ha kontakter med såväl forskare som olikalärosäten.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motion Sf23 yrkande2.Försäkringskassornas ansvarI propositionen anförs att reglerna avseende de allmänna försäkringskassor-nas ansvar och befogenheter omarbetades i samband med ställ-ningstagande till proposition 1997/98:41 Socialförsäkringens administration,m.m. 1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153). Beslutet innebar bl.a. ett klar-görande om att styrningen av försäkringskassorna huvudsakligen skulle liknastyrningen av statlig verksamhet, trots att försäkringskassorna inte inordnatsden statliga förvaltningsstrukturen. Detta innebär att ändringar avseendestyrningen av t.ex. statliga myndigheter även bör få ett genomslag avseendeförsäkringskassorna. Mot bakgrund härav föreslår regeringen att bestämmel-ser om jämställdhet mellan kvinnor och män och om integrationspolitikenförs in i de styrande reglerna för försäkringskassorna. Detta ligger bl.a. ilinje med ambitionerna i den av antagna inriktningen för integra-tionspolitiken.Utskottet tillstyrker förslaget.RättelserRegeringen föreslår att rättelser av hänvisningar görs dels i lagen(1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, dels i över-gångsbestämmelserna till socialförsäkringslagen (1999:799).Utskottet tillstyrker förslagen.Utskottet tar i sammanhanget också upp frågan om en rättelse i en tidigarebeslutad ändring i sekretesslagen (1980:100). I proposition 1999/2000:43Uppehållstillstånd på grund av anknytning föreslog regeringen bl.a. att dencentrala utlänningsmyndigheten, , fr.o.m. den 1 juli2000 skulle byta namn till . Förslaget föranledde ändringar iett antal lagar däribland sekretesslagen. I propositionen angavs att i 14 kap.7 § nämnda lag skulle orden bytas mot Migrationsver-ket, vilket godkändes av (bet. 1999/2000:SfU9, rskr. 1999/2000:159). Utskottet har uppmärksammat att ändringen rätteligen hade bortske i 7 kap. 14 § sekretesslagen och föreslår en rättelse i enlighet härmedgenom att den tidigare beslutade ändringen utgår och en ny korrekt ändringgörs i sekretesslagen (bilaga 3 och 4). beträffande sjukperiodens längdatt med anledning av propositionen antar av utskottet ibilaga 2 framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) omsjuklön samt avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring såvitt avser 3 kap. 4 §,2. beträffande rätt till sjukpenning för personer som saknar an-ställningatt antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring såvitt avser 3 kap. 10 § och lag omändring i lagen (1999:1397) om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring samt avslår motion 1999/2000:Sf24,res. 1 (kd)3. beträffande beräkning av sjukpenninggrundande inkomstatt avslår motion 1999/2000:Sf23 yrkande 1,res. 2 (m)4. beträffande försäkringsmedicinska centrumatt antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring såvitt avser 18 kap. 2 § och avslårmotion 1999/2000:Sf23 yrkande 2,res. 3 (m)5. beträffande sekretesslagenatt antar av utskottet i bilaga 3 och 4 framlagda förslag tilllag om ändring i lagen (2000:293) om ändring i sekretesslagen(1980:100) samt lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),6. beträffande lagförslagen i övrigtatt antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring i den månförslaget inte omfattas av vad utskottet anfört ovan under momenten1, 2 och 4,2. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare,3. lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet förnärståendevård,4. lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799).Stockholm den 23 maj 2000På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), MariannYtterberg (s), (), (), (), (), (), (),(), (), ()och (). Rätt till sjukpenning för personer som saknar anställning(mom. 2)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Rätt till sjukpenning ivissa fall för personer som saknar anställning börjar med "Utskottet ser" ochslutar med "motion Sf24" bort ha följande lydelse:Utskottet ställer sig tveksamt till att regeringen lämnat frågan om vilkentidsperiod som skall användas för beräkning av den försäkrades sjukpenninghelt öppen. Utskottet anser att bör ha en fastställd tidsramnär det gäller jämförelsetiden för dem med korta anställningar och tillfälligauppdrag, och att den bör sättas . Under en sådan relativt långtid kan ett mönster urskiljas som det ger en aktuell bild av denförsäkrades arbetsförhållanden och inkomster. Jämförelsetiden bör ligga tillgrund såväl för beräkningen av hur den försäkrade har arbetat som för beräk-ningen av SGI. föreslagna lösning innebär enligt utskottets mening att deförsäkrade får en likvärdig och rättvis bedömning.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande rätt till sjukpenning för personer som saknar anställ-ningatt med bifall till motion 1999/2000:Sf24 och med anled-ning av propositionendels godkänner vad utskottet anfört om jämförelseperiodens längd,dels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring såvitt avser 3 kap. 10 § och lag om ändring i la-gen (1999:1397) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,2. Beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (mom. 3), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Rätt till sjukpenning ivissa fall för personer som saknar anställning börjar med "Utskottet ser" ochslutar med "motion Sf23 yrkande 1" bort ha följande lydelse:I propositionen anges inte hur lång jämförelsetid före sjukperioden somskall användas som grund för beräkning av sjukpenning. Enligt utskottetsmening innebär detta att förslaget snarare försvagar den enskildes rättssäker-het än förstärker den. Utskottet anser att det i stället bör införas en bestäm-melse om att det är den försäkrades inkomst somskall ligga till grund för bestämmande av ersättning. En sådan regel gör detockså möjligt för att använda sig av skattemyndighetenstaxeringsbeslut, och den enskilde kan själv räkna ut vilken sjukpenning haneller hon är berättigad till. För dem som förvärvsarbetat skulle en beräkning kunna göras med den kortare arbetsperioden ellerden genomsnittliga lönen i branschen som bas. Det anförda bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:3. beträffande beräkning av sjukpenninggrundande inkomstatt med bifall till motion 1999/2000:Sf23 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Försäkringsmedicinska centrum (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Ändringar avseende deallmänna försäkringskassornas verksamhet börjar med "Utskottet kan" ochslutar med "Sf23 yrkande 2" bort ha följande lydelse:I propositionen uppges att i enlighet med vad som angavs i utredningenFörsäkringsmedicinskt centrum - utredningar i socialförsäkringens tjänst(SOU 2000:5) skall den vetenskapliga kvaliteten i forskningsprojekten säker-ställas genom att ett vetenskapligt råd bildas inom FMC. Utskottet anserdock detta inte vara tillräckligt. För att säkerställa kvalitet och även för atstimulera vetenskaplig kreativitet krävs en mer kontinuerlig kontakt medforskare verksamma inom närliggande områden. Varje FMC bör därför en-ligt utskottets mening kopplas till en lämplig universitetsfakultet, exempelvismedicinsk eller samhällsvetenskaplig fakultet. Det anförda bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande försäkringsmedicinska centrumatt med bifall till motion 1999/2000:Sf23 yrkande 2 ochmed anledning av propositionendels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring såvitt avser 18 kap. 2 §,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,I propositionen framlagda lagförslagAv utskottet framlagt lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklönHärigenom föreskrivs att 7 § lagen (1991:1047) om sjuklön skall ha följandelydelse.7 §Sjuklöneperioden omfattar den förstadag arbetstagarens arbetsförmåga ärnedsatt på grund av sjukdom och dedärpå följande tretton kalenderda-garna i sjukperioden. En sjuklönepe-riod börjar inte om arbetstagaren inteavhåller sig från arbete åt arbetsgiva-ren. En sjuklöneperiod som börjatlöpa bryts om anställningen upphör.Sjuklöneperioden omfattar den förstadag arbetstagarens arbetsförmåga ärnedsatt på grund av sjukdom och dedärpå följande tretton kalenderda-garna i sjukperioden. En sjuklönepe-riod börjar inte om arbetstagaren inteavhåller sig från arbete åt arbetsgiva-ren. En sjuklöneperiod börjar docksenast dag för vilken arbetstagarenerhåller sådan reseersättning somavses i andra stycket. En sjuklönepe-riod som börjat löpa bryts om an-ställningen upphör.Som sjukperiod anses sådan tidunder vilken arbetstagaren i oavbru-ten följd lider av sjukdom som avsesi 4 §.Som sjukperiod anses sådan tidunder vilken arbetstagaren i oavbru-ten följd lider av sjukdom som avsesi 4 §. Sjukperioden omfattar ocksåtid då arbetstagaren för att under-lätta återgång i arbetet i stället försjuklön erhåller ersättning för resortill och från arbetet. Detta gälleräven dag med reseersättning dåsjuklön inte skulle ha utgivits enligt6 § första stycket 1.Om en sjukperiod börjar från det en tidigare sjukperiodavslutats skall sjuklöneperioden omfatta endast så många dagar att den till-sammans med en sjuklöneperiod hos samma arbetsgivare under den tidigaresjukperioden utgör . Vid tillämpning av 6 § skall beak-tas dagar .----------Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna tillämpas påsjukperiod som börjar efter ikraftträdandet.Av utskottet framlagt lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (2000:293) om ändring i sekretesslagen(1980:100)Härigenom föreskrivs att lagen (2000:293)1 om ändring i sekretesslagen(1980:100)2 skall utgå.Av utskottet framlagt lagförslagFörslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)Härigenom föreskrivs att i 7 kap. 14 §1 sekretesslagen (1980:100)2 orden"" skall bytas ut mot "".----------Denna lag träder i kraft den 1 juli 2000.PM upprättad vid socialförsäkringsutskottets kansliMerutgifter för resor till och från arbetetBestämmelser i om merutgifter för resor till och från arbetetEfter en tids försöksverksamhet i några försäkringskassor infördes den 1 juli1990 regler om merutgifter för arbetsresor i lagen (1962:381) om allmänförsäkring (prop. 1989/90:62, bet. 1989/90:SfU12, rskr. 1989/90:102). Be-stämmelserna togs in i en ny 3 kap. 7 a §. Enligt detta lagrum kan ersättningför merkostnader för resor till och från arbetsplatsen utges som alternativ tilsjukpenning för att underlätta återgång till arbetet i anslutning till ett sjukdomsfall. Förutsättningarna för rätt till sjukpenning måste vara uppfylldaäven i fråga om sådan reseersättning. Ersättningen är avsedd att utges underen begränsad tid och att det är en uppgift för att pröva närförutsättningarna för denna ersättning upphör.Till att börja med fick sjukpenning bytas ut mot reseersättning endast medden försäkrades samtycke men efter en lagändring (prop.1994/95:147, bet. 1994/95:SfU10, rskr. 1994/95:343) är ett utbyte inte längreberoende av sådant samtycke. Möjligheterna att på annat sätt ombesörja denförsäkrades resor till och från arbetsplatsen skall ingå i den bedömning somförsäkringskassan gör av den försäkrades arbetsförmåga. Försäkringskassanskall därvid väga in om resekostnaderna blir skäliga. Om försäkringskassankommer fram till att den försäkrades medicinska tillstånd inte är något hinderför att han återgår i arbete, skall sjukpenning inte längre utges. Kostnadernaför den försäkrades merutgifter för resor till och från arbetet skall i ställetersättas.Rätten till merkostnadsersättning var vid reformens införande den 1 juli1990 begränsad till det s.k. sjukpenningtaket, dvs. det högsta sjukpenning-belopp som alls kan utges, men denna begränsning slopades den 1 oktober1995.RFV:s förslagUnder överlämnade RFV till regeringen en rapport av genom-förd uppföljning av försäkringskassornas tillämpning av nya sjukförsäkrings-regler som gällde fr.o.m. (bl.a. de nämnda ändringarna ibestämmelserna om reseersättning) och (RFV ANSER1996:5).I rapporten anges att lagen (1991:1047) om sjuklön inte innehåller någonbestämmelse liknande den som finns i AFL angående ersättning för resor istället för sjukpenning. Det finns dock inget hinder för att en arbetsgivareoch arbetstagare kommer överens om att arbetsgivaren i stället för sjuklönersätter den anställdes merutgifter för arbetsresor. Om arbetsgivare och ar-betstagare gör en sådan överenskommelse och arbetstagaren blir sjuk enlängre period uppstår emellertid en situation när fr.o.m.den har att ta ställning till rätten till sjukpenning och i anslutnidärtill fatta ett eventuellt beslut om att reseersättning skall utges i ställetsjukpenningen. I rapporten påpekas också att enligt 7 § sjuklönelagen börjaren sjuklöneperiod inte att löpa om inte arbetstagaren avhåller sig från arbeteåt arbetsgivaren. Om arbetstagaren får sina arbetsresor betalda av arbetsgiva-ren i stället för att få sjuklön avhåller han sig inte från arbete och följaktlinleds inte heller någon sjuklöneperiod. I här skisserad situation kan såledeskassan inte utge sjukpenning eller ersättning för resor eftersom den försäkra-de inte haft någon sjuklöneperiod. Enligt RFV finns det en risk för att omdagar som ersätts med reseersättning i stället för sjukpenning inte inräknas isjukperioden kan detta motverka arbetsgivarens intresse av att betala reseer-sättning.RFV föreslår bl.a. att 7 § sjuklönelagen ändras så att dagar med ersatta ar-betsresor inräknas i sjuklöneperioden för att inte motverka arbetsgivarensintresse att utge ersättning för arbetsresor. Om arbetstagaren får sina arbets-resor betalda av arbetsgivaren inleds annars inte heller någon sjuklöneperiod.Proposition 1999/2000:95I propositionen anges att det enligt 3 kap. 7 a § AFL, i stället för den sjuk-penning som annars skulle ha utgetts, får utges skälig ersättning för denförsäkrades merutgifter för resor till och från arbetet. Någon motsvaranderegel finns inte för den tid som omfattas av reglerna om sjuklön. Det kandock enligt vad regeringen erfarit förekomma att vissa arbetsgivare utgerersättning för de kostnader den anställde har för att resa till och från arbetestället för att utge sjuklön till denne.Vidare anför regeringen att i de fall en arbetsgivare, för en eller flera da-gar, utger ersättning för t.ex. taxiresor i stället för att utge sjuklön till danställde , som arbetstagarens behov avtaxiresor även fortsättningsvis föreligger efter , får detta tillföljd att inte kan ta över ansvaret efter det att sjukperiodepågått . Anledningen är att någon sjuklöneperiod inteanses börja att löpa om inte arbetstagaren avhåller sig från arbete.I propositionen anges att RFV har uppmärksammat pådessa förhållanden och föreslagit att reglerna förtydligas.Regeringen anser i likhet med vad RFV anfört att sådana dagar där den an-ställde skulle haft rätt till sjuklön, men i stället haft kostnader för resor toch från arbetet vilka ersatts av arbetsgivaren, skall anses motsvara sjuklöne-dagar och därmed beaktas vad avser beräkningen av sjuklöneperiodenslängd.Regeringen föreslår således att i de fall en arbetsgivare utgett ersättning förde kostnader en anställd har haft för resor till och från arbetet, för en ellerflera dagar, och där den anställde annars skulle varit berättigad till sjuklön,skall en sådan dag anses motsvara en sjuklönedag när sjukperiodens längdberäknas. Som sjukperiod anses tid under vilken en försäkradi oavbruten följd lider av sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minsten fjärdedel. Uppkommer för den försäkrade rätt till sjukpenning enligt 3kap. AFL i omedelbar anslutning till en sjuklöneperiod enligt sjuklönelagen,skall sjukperioden enligt AFL anses omfatta också sjuklöneperioden. Rege-ringen föreslår att det i 3 kap. 4 § AFL anges att motsvarande skall gälla fördag då arbetsgivaren i stället för sjuklön har utgett ersättning till den försärade för resor till och från arbetet.Regeringen anser att arbetsgivarens anmälningsskyldighet ryms inom gäl-lande lagstiftning även i samband med ärenden där den anställde skulle hahaft rätt till sjuklön, men i stället haft kostnader för resor till och från aren eller , vilka ersatts av arbetsgivaren.Svenska arbetsgivareföreningenSvenska arbetsgivareföreningen, SAF, har i en skrivelse till socialförsäk-ringsutskottet framfört att lagändringen i 3 kap. 4 § AFLinte är tillräcklig för att uppnå det avsedda syftet. Enligt SAF:s uppfattningdet nödvändigt att även genomföra motsvarande ändring i sjuklönelagenalternativt att ändring görs enbart i sjuklönelagen. I annat fall kommer sjuk-lönelagens beräkning av vilka dagar som ingår i sjukperioden inte att över-ensstämma med beräkningen enligt AFL, vilket gör att sjuklöneperiodenkommer att upphöra enligt de båda lagarna. SAF framhålleratt den s.k. (se nedan) föreslagit ändring enbart i sjuklö-nelagen.AGRA-utredningenAGRA-utredningen har i betänkande Arbetsgivarens rehabiliteringsansvar(SOU 1998:104) föreslagit att arbetsgivaren i stället för sjuklön skall fåersätta arbetstagare som drabbas av sjukdom för resor till och från arbetet omarbetstagaren kan förvärvsarbeta men inte använda sig av ordinarie färdme-del. Förutsättningarna bör vara desamma som när betalarut ersättning enligt AFL men regleras i lagen om sjuklön. Det skall ankommapå arbetsgivaren att ta ställning till ersättningens nivå. Efter att sjuklönepeoden har gått till ända, blir det enligt utredningen en fråga för försäkringskasan att ta ställning till den anställdes ersättning enligt AFL.Synpunkter på lagteknisk lösning av regeringens förslagRegeringen föreslår endast ändringar i AFL. Även om ändringarna i 3 kap. 4§ AFL kan tillämpas så att kan utge reseersättning ellersjukpenning fr.o.m. den så kan oklarheter uppstå om arbetsgiva-rens skyldigheter enligt sjuklönelagen, t.ex. i en situation då en arbetstagaresom haft reseersättning från arbetsgivaren försämras och kanarbeta. Av sjuklönelagen bör därför framgå hur dag då en arbetsgivare utgettreseersättning till en anställd som annars skulle ha haft rätt till sjuklön skapåverka sjuklöneperioden.Enligt 7 § första stycket sjuklönelagen omfattar en sjuklöneperiod denförsta dag arbetstagarens arbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom ochde följande i sjukperioden. Sjuklöneperioden börjar förstom arbetstagaren avhåller sig från arbete åt arbetsgivaren men det är tillräck-ligt att arbetstagaren är frånvarande del av dagen.Enligt 7 § andra stycket definieras sjukperiod som tid under vilken arbetsta-garen i oavbruten följd lider av sjukdom, eller jämförbart tillstånd, som sättened arbetsförmågan. Definitionen skiljer sig mot den som finns i 3 kap. 4 §andra stycket AFL främst genom att det i sjuklönelagen inte finns något kravpå i vilken omfattning arbetsförmågan skall vara nedsatt till skillnad motkravet i AFL på att arbetsförmågan skall vara nedsatt med minst en fjärdedel.Av denna anledning anges i 3 kap. 4 § AFL att sjukperioden skall ansesomfatta också sjuklöneperioden om rätt till sjukpenning uppkommer i ome-delbar anslutning till sjuklöneperioden.För att en sjuklöneperiod skall inledas krävs således att arbetsförmågan ärnedsatt på grund av sjukdom. Detta krav gäller också för att sjuklöneperio-den skall löpa de 13 följande kalenderdagarna. Det förutsätts också att ar-betstagaren skulle ha arbetat om han eller hon inte hade varit sjuk men ävenarbetsfria dagar räknas som sjuklönedagar, om de i tiden ligger efter en dagdå arbetstagaren skulle ha arbetat om han eller hon inte hade varit sjuk.För att reseersättning skall kunna ingå i en sjuklöneperiod även i situatio-ner där sådan ersättning utges redan fr.o.m. den första arbetsdagen måstesjuklöneperioden kunna börja redan första reseersättningsdagen. Det nuva-rande kravet på att arbetstagaren skall avstå från arbete måste därför kunnabortses ifrån. Detta bör anges i 7 § sjuklönelagen.Avsikten är att då reseersättning utgivits skall ingå i sjuklöneperio-dens . En sjuklöneperiod löper endast så länge arbetsförmå-gan är nedsatt, och den som faktiskt arbetar i samma omfattning som nor-malt, tidsmässigt sett, kan inte anses ha sin arbetsförmåga nedsatt. Det bördärför i 7 § sjuklönelagen också anges att reseersättningsdag skall ingå isjukperioden.Enligt 12 § första stycket sjuklönelagen är en arbetsgivare skyldig att tillförsäkringskassan anmäla sjukdomsfall som gett arbetstagare rätt till sjuklön,om sjukperioden och anställningen fortsätter efter sjuklöneperiodens utgång.Om arbetstagaren efter att ha fått sjuklön minst , eller haft karens-dag, samt därefter fått reseersättning i stället för sjuklön uppfylls villkorenför sjukanmälan eftersom med föreslagen reglering i 7 § sjuklönelagen sjuk-perioden anses fortsätta. Om arbetstagaren fått reseersättning kan anmälningsskyldighet enligt 12 § inte anses föreliggaeftersom rätt till sjuklön inte föreligger när arbetstagaren inte avstått frånarbete. Det får därvid ankomma på arbetstagaren att göra sjukanmälan hosförsäkringskassan. I praktiken kommer dock anmälan sannolikt att ske ävenav arbetsgivaren eftersom det torde ligga i dennes intresse att försäkringskas-san fortsätter att betala reseersättning alternativt sjukpenning. I de båda sisnämnda fallen skall sjukanmälan dock ske enligt huvudregeln i 3 kap. 14 §AFL, dvs. senast dagen efter sjuklöneperiodens slut.Om ändringar i sjuklönelagen görs enligt det ovanstående kommer dessaautomatiskt att få genomslag vid tillämpning av AFL. Någon ändring i AFLbör således inte göras.Förslag till ändring i sjuklönelagenFörslag till ändrad lydelse av 7 § sjuklönelagen enligt bilaga bör ersätta denändring i 3 kap. 4 § AFL som föreslås i proposition 1999/2000:95.Kommentarer till förslaget till ändring i sjuklönelagen:I första stycket anges att en sjuklöneperiod börjar senast dag då arbetstaga-ren erhåller sådan reseersättning som avses i andra stycket, dvs. för att un-derlätta återgång i arbetet i stället för sjuklön erhåller ersättning för resoroch från arbetet.