bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Detta motsvarar en mobiltelefontäthet på över 50 %av befolkningen. Abonnemangen med kontantkort beräknas utgöra ca 34 %av det totala antalet abonnemang. sker en snabb tillväxt av mo-biltelemarknaden, bl.a. som en följd av att tekniken vidareutveck-las.Utskottet konstaterar mot denna bakgrund att en obligatorisk registreringav alla innehavare av mobiltelefoner skulle ställa krav på en omfattandeadministrativ hantering och därmed även betydande kostnader. Beroende påregistreringens utformning kan vidare tillkomma krav på tillsyn och kontroll.Till bilden hör dessutom att även med en obligatorisk registrering är det intesannolikt att de åsyftade positiva effekterna för brottsbekämpning skullekunna uppnås.Trafikutskottet är därmed inte berett att förorda lagstiftning om obligato-risk registrering av mobiltelefoner. Motion T804 (s) avstyrks följaktligen.8.11 Mobiltelefoners hälsoriskerBakgrundsuppgifterVärldshälsoorganisationen (WHO) har ställt samman ett dokument om elekt-romagnetiska fält, EMF (Briefing pamphlet series; 32, 1999). I sammanfatt-ningen anges följande:Det finns välgrundade, allmänt erkända riktlinjer för mänsklig exponering avEMF. För de flesta av oss ligger vår exponering för EMF i vardagslivet klartunder dessa riktlinjers gränsvärden. Man har inte hittat några negativa hälso-effekter för personer som utsätts för sådana vardagliga bakgrundsnivåer.Men det pågår många studier, speciellt sådana som rör cancer och magnetfältoch mobiltelefoners långtidseffekter. Det finns vidare ett klart intresse ochviss oro hos allmänheten för vissa EMF-källor, speciellt högspänningsled-ningar och mobiltelefonsystemens basstationsantenner. Sådan oro har endirekt påverkan på folkhälsan i många länder. Därför är det viktigt att gå uttill allmänheten med en balanserad och objektiv information i dessa frågor.När det särskilt gäller mobiltelefoners hälsorisker anges i dokumentet bl.a.följande:Långtidseffekter av mobiltelefoner är ett annat område som ägnats mycketforskning. expertgrupp i den frågan konstaterar att defi-nitiva svar om hälsorisken knappast kommer . Den rekommenderarett omfattande program för biologisk forskning för att undersöka riskerna förhjärncancer och andra cancerformer. Den internationella kommissionen förskydd mot icke-joniserande strålning (ICNIRP) har gjort ett uttalande omhälsofrågor i samband med basstationer och användning av mobiltelefonermed avseende på cancerrisk. Den drar slutsatsen att det inte finns några klarabevis för en sådan risk, men att resultatet av vissa experimentella studiermotiverar ytterligare undersökningar.MotionsförslagHälsorisker på grund av elektromagnetiska fält från mobiltelefoner uppmärk-sammas i fyra motioner.Eva Flyborg (fp) framhåller i motion T702 att strålningen skiljer sig stortmellan olika telefonmodeller. Mätningarna kontrolleras dock inte av någramyndigheter eller oberoende forskningsinstitut och tillverkarna redovisar inteheller mätvärdena. Enligt motionären borde det vara naturligt för mobiltele-fontillverkarna att ge konsumenterna möjlighet att bedöma vilka faktorerman vill väga in när man skaffar mobiltelefon. Vill inte tillverkarna offent-liggöra uppgifterna får man allvarligt överväga att lagstifta i frågan (yrkande1). Motionären efterlyser vidare lagstiftad tillsyn av mobiltelefonernas strål-ningsvärde (yrkande 2) och ett klarläggande om gällande gränsvärden behö-ver skärpas med hänsyn till nya forskningsrön och ett ökat mobiltelefonan-vändande.Marianne och (båda c) framhåller i motion Bo528att det borde vara obligatoriskt att ange mängden strålning en viss mobiltele-fon avger i olika lägen, t.ex. om man ringer utomhus eller från bilen ellerfrån andra platser som skärmar av mikrovågorna.Barbro Feltzing (mp) framhåller i motion T706 att så länge inget är fastställtom riskerna och forskningen inte kan påvisa entydiga resultat bör försiktig-hetsprincipen gälla vid användning av mobiltelefoner (yrkande 1). Strål-ningsvärden för mobiltelefoner bör göras officiella (yrkande 2). Forskningenom radiofrekventa fält bör ökas (yrkande 3). I motionen behandlas vidareden undantagsklausul som finns bl.a. i som anger att apparater underett visst värde () inte behöver kontrolleras. Enligt motionären bör den-na undantagsklausul slopas eftersom ett stort antal mobiltelefoner nu kom-mer ut på marknaden, vilket innebär att strålningen ökar i samhället (yrkande5). En varningstext som varnar för alltför flitigt användande bör finnas påmobiltelefoner (yrkande 6). Dessutom anges att en rekommendation bör ut-färdas om användning av mobiltelefon i bilar med hänsyn till att strålnings-värdena kan variera betydligt (yrkande 7). Motionären framhåller slutligenatt det finns en mängd olika elektriska fält som samverkar med varandra.Mot denna bakgrund efterlyses forskning för att utröna hur alla tillkomman-de elektriska fält samverkar i luften och hur detta eventuellt kommer attpåverka mänskligheten (yrkande 8).Gudrun () framhåller i motion T712 att biologiska effekter avelektromagnetisk strålning numera har påvisats. Det är därför viktigt attklarare kunskap vinns om vilka hälsoeffekter strålningen kan få och hur ska-dor skall kunna undvikas (yrkande 1). I motionen framhålls vidare att somalternativ till utbyggnad av tre parallella mobiltelefonnät och för att förebygga framtida hälsorisker bör regeringen skyndsamt utreda och därefter genom-föra bildandet av ett bolag eller en myndighet med ansvar för ett samordnatmobiltelefonnät (yrkandena 2 och 3).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet har i sitt yttrande (UbU5y) behandlat motionerna T702(fp) och T706 (mp) om forskning kring hälsoeffekter av elektromagnetiskafält. Enligt utbildningsutskottet bör avstå från att göra uttalandenom enstaka forskningsområden fristående från behandlingen av regeringensforskningspropositioner. Av utbildningsutskottets yttrande framgår att ibörjan av nästa avser regeringen att lägga fram en forskningspoli-tisk proposition.Trafikutskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att mätningar och teoretiska beräkningar av radiovå-gor från mobiltelefoner ger en i huvudsak samstämmig bild. Vid normaltanvändande av mobiltelefoner understiger strålningen gällande gränsvärdenoch rekommendationer. Gränsvärdet, det s.k. SAR-värdet (W/kg) anger atthögst 0,02 W får absorberas i en vävnadsvolym om . Omräknat blirdetta 2 W/kg. Typiska SAR-värden för GSM-telefoner är 0,2-1,3 W/kg. Motbakgrund av dagens samlade kunskap bedöms därmed inte användandet avmobiltelefoner innebära några hälsorisker.Även om det råder en bred samstämmighet bland huvuddelen av forskar-världen finns det dock en oro till följd av hälsorisker av elektromagnetiskstrålning från mobiltelefoner. Enligt exempelvis en engelsk rapport sompresenterats anges att även om det inte finns några bevis för att det äohälsosamt att bruka mobiltelefoner bör barn och ungdomar inte användadem fritt. Utskottet kan vidare konstatera att mot bakgrund av den oro somfinns bland allmänheten i många länder för hälsorisker till följd av elektriskoch kommunikationsteknisk utrustning som kraftledningar, mobiltelefonersamt radio- och radarsändare pågår det ett omfattande internationelltoch nationellt arbete för att klarlägga eventuella hälsorisker. Som exempelkan nämnas att , , bedriver ettsärskilt projekt rörande elektromagnetiska fält (EMF). Projektet är planeratatt slutföras och målsättningen är att nå internationell samsyn när detgäller värdering av hälsorisker förknippade med elektromagnetiska fält. Iprojektet ingår bl.a. kunskapsvärdering, forskningsinsatser, utveckling avgränsvärden för EMF samt råd om skyddsåtgärder.I avvaktan på projektets resultat har WHO utfärdat ett antal rekommenda-tioner. Det gäller bl.a. uppmaning om strikt efterföljande av gällande inter-nationella och nationella säkerhetsstandarder, regler för lokalisering av bas-stationer för mobiltelefoni och åtgärder för att motverka att mobiltelefonerstör annan elektrisk utrustning. I sammanhanget kan vidare nämnas att tillprojektet är knutet en rådgivande kommitté bestående av företrädare för deländer som stöder projektet, bl.a. (), som är ansvarig tillsynsmyndighet för elektro-magnetiska fält, har vidare utrett strålningsförhållanden kring basstationerdär teleantennerna är uppsatta. SSI anser att basstationerna inte innebär nå-gon risk ur strålskyddssynpunkt.Trafikutskottet konstaterar att frågor om bl.a. mobiltelefoners eventuellahälsoeffekter ägnas stor uppmärksamhet. Utskottet anser att detta är angelä-get. Med tanke på den snabbt ökande användningen av mobiltelefoner i olikabefolkningsgrupper och den snabba IT-utvecklingen i övrigt är det otillfreds-ställande att många människor känner osäkerhet och fruktan inför teknikenseventuella hälsoeffekter. Med tanke särskilt på att minderåriga är mer sårbaraän vuxna är det viktigt att denna fråga ägnas särskild uppmärksamhet.Mot bakgrund av nuvarande kunskaper, den omfattande internationellakompetensuppbyggnad som pågår och den övervakning som görs av berördamyndigheter anser inte utskottet att nu bör ta något initiativ i frå-gan. förutsätter att regeringen fortsättningsvis kommer attlämna en redovisning av de insatser som görs på området och sin bedömningav eventuella hälsorisker.När det gäller motionsförslagen om särskilda forskningsinsatser delar ut-skottet den uppfattning som utbildningsutskottet har redovisat, nämligen attriksdagen inte i detta sammanhang bör göra uttalanden om enskilda forsk-ningsområden. Beträffande de förslag som väckts i motion T712 (mp) i syfteatt skapa ett effektivt samutnyttjande av de mobila telesystemen (yrkandena1 och 2) vill utskottet hänvisa till beslutade och föreslagna föränd-ringar i telelagen. Krav har sålunda införts på att överkapacitet inom befintliga mobiltelenät skall upplåtas till företag som saknar egna nät. Vidare harregeringen ekonomiska vårproposition föreslagit nationell roa-ming, dvs. skyldighet för vissa operatörer att låta abonnenter hos andra ope-ratörer sända och ta emot meddelanden via sitt nät.Trafikutskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna T702 (fp), T706(mp) yrkandena 1-3 och 5-8, T712 (mp) och Bo528 (c) yrkande 4. Utskottet hemställerIT-politikens mål och inriktning1. beträffande avslag på propositionenatt avslår motion 1999/2000:T26 yrkande 1,res. 1 (c)2. beträffande IT-politikens mål och inriktningatt med avslag på motionerna 1999/2000:T24 yrkandena1 och 8, 1999/2000:T26 yrkandena 2 och 3, 1999/2000:T28 yrkandena11, 12 i denna del, 14 och 15, 1999/2000:T210 yrkande 49 och1999/2000:T714 yrkande 1 godkänner vad regeringen föreslår omdels IT-politiskt måldels IT-politikens inriktningdels prioriterade uppgifter,res. 2 (m, kd, fp)res. 3 (c)Tillgänglighet3. beträffande IT-infrastrukturatt avslår motionerna 1999/2000:T24 yrkande 14,1999/2000:T26 yrkandena 6 och 7, 1999/2000:T28 yrkandena 1, 3 och4, 1999/2000:T29 yrkandena 3-7, 1999/2000:T205 yrkande 3,1999/2000:T209 yrkande 19, 1999/2000:T210 yrkandena 47, 48 och53, 1999/2000:T220 i denna del, 1999/2000:T222 yrkande 2,1999/2000:T243 yrkandena 9 och 10, 1999/2000:T701, 1999/2000:T703 yrkandena 1-3, 1999/2000:T704, 1999/2000:T705 yrkandena 4och 6, 1999/2000:T710, 1999/2000:T713, 1999/2000:T714 yrkandena2 och 3, 1999/2000:N213 yrkande 4, 1999/2000:N239 yrkande 7 och1999/2000:N279 yrkande 7,res. 4 (m, kd, fp)res. 5 (c)4. beträffande tillgång till accessnät och lokal monopolise-ringatt riksdagendels avslår motionerna 1999/2000:T24 yrkande 15, 1999/2000:T28yrkande 2 och 1999/2000:T717 yrkande 3,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omåtgärder för att öka konkurrensen på accessnäten,5. beträffande ledningsrättslagenatt med avslag på motion 1999/2000:T23 yrkande 1 antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lednings-rättslagen (1973:1144),res. 6 (m, c)6. beträffande expropriationslagens ersättningsbestämmel-seratt avslår motion 1999/2000:T23 yrkande 2,res. 7 (m)7. beträffande markägares ersättningsrättatt avslår motion 1999/2000:T26 yrkande 8,res. 8 (c)8. beträffande tillgänglighet för funktionshindradeatt avslår motionerna 1999/2000:T24 yrkande 16,1999/2000:T703 yrkande 24 och 1999/2000:T705 yrkande 5,9. beträffande samhällets informationsförsörjningatt avslår motion 1999/2000:N273 yrkande 27,Tillit till IT10. beträffande informationssäkerhetatt med avslag på motionerna 1999/2000:T25,1999/2000:T28 yrkande 9 och 1999/2000:T29 yrkande 1 godkännervad regeringen föreslår om ansvarsfördelning vad gäller informations-säkerhetsarbetet,11. beträffande Internet och domännamnatt avslår motion 1999/2000:T703 yrkande 22,12. beträffande elektroniska signaturer m.m.att avslår motionerna 1999/2000:T24 yrkandena 10 och11, 1999/2000:T703 yrkandena 15 och 19, 1999/2000:T717 yrkande-na 13 och 14 samt 1999/2000:Ub802 yrkande 3,res. 9 (m, kd, fp)13. beträffande krypteringatt avslår motion 1999/2000:T29 yrkande 2,14. beträffande integritetsfrågor m.m.att avslår motionerna 1999/2000:T22, 1999/2000:T26 yr-kande 4 och 1999/2000:T28 yrkande 10,res. 10 (m)Kompetens15. beträffande uppföljning av kommuners skolplaneratt avslår motion 1999/2000:Ub808 yrkande 1,res. 11 (kd)16. beträffande bibliotekens roll för IT i skolanatt avslår motion 1999/2000:Ub808 yrkande 2,res. 12 (kd)17. beträffande statistik över IT-användningatt avslår motion 1999/2000:T703 yrkande 7,res. 13 (c)18. beträffande Internetanslutning till skoloratt avslår motion 1999/2000:T703 yrkande 9,res. 14 (c)19. beträffande tillgång till datorer och e-postadresseratt avslår motionerna 1999/2000:T705 yrkande 11 och1999/2000:Ub294 yrkande 24,res. 15 (fp)20. beträffande integration av IT i undervisningenatt avslår motion 1999/2000:T705 yrkande 12,res. 16 (fp)21. beträffande kunskapslyft hos befolkningenatt avslår motionerna 1999/2000:T703 yrkande 4,1999/2000:T714 yrkande 4, 1999/2000:Ub278 och 1999/2000:N241yrkande 2,res. 17 (c)22. beträffande fler högskoleutbildade inom ITatt avslår motionerna 1999/2000:T24 yrkande 12 i dennadel och 1999/2000:T28 yrkandena 13 och 20,res. 18 (m)res. 19 (kd)23. beträffande distansutbildning med IT-stödatt avslår motionerna 1999/2000:T28 yrkandena 18 och19 samt 1999/2000:T703 yrkandena 6 och 10,res. 20 (m)res. 21 (c)24. beträffande för Internetteknikatt avslår motion 1999/2000:T21,res. 22 (v)25. beträffande forskning inom vissa områdenatt avslår motion 1999/2000:T24 yrkande 12 i denna del,res. 23 (kd)26. beträffande nationell IT-kampanjatt avslår motionerna 1999/2000:T24 yrkande 13,1999/2000:N273 yrkande 32 och 1999/2000:Ub802 yrkande 2,27. beträffande IT-företag och arbetsmarknadsutbildningatt avslår motionerna 1999/2000:T29 yrkande 9 och1999/2000:T705 yrkande 13,28. beträffande klimatet för forskning, utbildning och utveck-lingatt avslår motion 1999/2000:T28 yrkande 17,res. 24 (m)29. beträffande hackarförädlingatt avslår motion 1999/2000:A228 yrkande 3,Användningen av IT30. beträffande IT för demokratiatt avslår motionerna 1999/2000:T24 yrkandena 6 och 7,1999/2000:T29 yrkande 10 och 1999/2000:K345,31. beträffande staten som föregångare inom IT-användningatt avslår motion 1999/2000:T28 yrkandena 6-8,res. 25 (m, kd, fp)32. beträffande användarinriktade kommunikationssystemm.m.att avslår motionerna 1999/2000:T26 yrkande 5 och1999/2000:T27,33. beträffande samarbete inom kulturområdetatt avslår motion 1999/2000:T24 yrkande 5,34. beträffande elektronisk handelatt avslår motionerna 1999/2000:T703 yrkandena 20 och21 och 1999/2000:T715,35. beträffande skatteeffekter av elektronisk handelatt avslår motion 1999/2000:T703 yrkande 14,res. 26 (c)36. beträffande servicemyndighet för IT-konsumenteratt avslår motion 1999/2000:T705 yrkande 7,37. beträffande barnskyddatt avslår motion 1999/2000:T24 yrkande 18,38. beträffande marksänd digital-TVatt avslår motionerna 1999/2000:T28 yrkande 5, 1999/2000:T29 yrkande 11 och 1999/2000:K355 yrkande 1,res. 27 (m, fp)res. 28 (c)39. beträffande IT-användningen och en ekologisk hållbar ut-vecklingatt avslår motion 1999/2000:T24 yrkande 9,Övriga frågor40. beträffande eEurope - Ett informationssamhälle för allaatt avslår motion 1999/2000:T24 yrkande 17,41. beträffande på IT-områdetatt avslår motionerna 1999/2000:T711 och 1999/2000:T716,42. beträffande personaloptioneratt avslår motionerna 1999/2000:T24 yrkande 2 och1999/2000:T28 yrkande 12 i denna del,res. 29 (m, kd, fp)43. beträffande riskkapitalbolagatt avslår motionerna 1999/2000:T24 yrkande 3 och1999/2000:T28 yrkande 12 i denna del,res. 30 (m, kd, c, fp)44. beträffande skattesubventionering av programvara ochdatoratt avslår motion 1999/2000:T210 yrkande 50,res. 31 (kd)45. beträffande bokföringsregleratt avslår motion 1999/2000:T24 yrkande 4,46. beträffande intellektuell egendomatt avslår motion 1999/2000:T703 yrkande 23,47. beträffande europeisk Nasdaqbörsatt avslår motion 1999/2000:T28 yrkande 16,res. 32 (m)48. beträffande betalkortstelefoneratt avslår motion 1999/2000:T804,49. beträffande mobiltelefoners hälsoriskeratt avslår motionerna 1999/2000:T702, 1999/2000:T706yrkandena 1-3 och 5-8, 1999/2000:T712 och 1999/2000:Bo528 yr-kande 4.res. 33 (v, fp, mp)den 23 maj 2000På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), SvenBergström (c), (), (), (), (),(), (), LarsBjörkman (m), (), (), Skånberg (kd), (),(), (), () och (). Avslag på propositionen (mom. 1)() anför:Regeringens proposition består framför allt av vaga ambitioner och allmäntresonerande kring vissa IT-frågor. Som redovisats i partimo-tion om IT-politiken T26 (c) behövs det därför mycket snart en ny IT-proposition med konkreta förslag och tydliga åtaganden om en digital alle-mansrätt och att tillgången till snabba Internetförbindelser skall komma allatill del. saknas anledning för att behandla propositio-nen. bör därför avslå propositionen och ge regeringen i uppdragatt återkomma till med en ny proposition som bygger på Center-partiets riktlinjer om en digital allemansrätt.Jag anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motion 1999/2000:T26 yrkande 1 och medavslag på proposition 1999/2000:86 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,2. IT-politikens mål och inriktning (mom. 2)(), (), (), TuveSkånberg (kd), (), () och Jan-EvertRådhström (m) anför:Sverige har än så länge en unik tillväxtmöjlighet på IT-området. Men det ärviktigt att vår position befästs och förstärks så att nya möjligheter kan tas tvara. Utvecklingen är snabb och det faktum att ligger långt framme jämfört med de flesta andra länder är ingalunda någon garanti för att vikommer att behålla vår ledande position . I åtskilliga andra ländersker nu en snabb utveckling, och vi kan räkna med allt hårdare konkurrensredan de närmaste åren. Vårt försprång kan med andra ord snabbt förloras.En fortsatt god utveckling kräver åtgärder inom flera områden. Företag ochindivider måste ha ekonomiska incitament att investera. Åtgärder är vidarenödvändiga inom arbetslagstiftningen, kompetensförsörjningen och - när detgäller infrastrukturen - för den digitala ekonomin. Syftet måste vara attövervaka marknadsaktörerna och stärka konkurrensen. Det är t.ex. inte sta-tens uppgift att bygga svartfibernät med skattepengar eller att bedriva osundkonkurrens med privata bolag som bygger eller redan har byggt svartfibernät.Vi anser därför att det behövs en politik som förstår de nya förutsättning-arna och har en vision för att IT-branschen skall kunna växa i . För attbehålla vår tätposition krävs att vi genomför åtgärder som syftar till att göraSverige till ett mera attraktivt land att bo och verka i. Vårt skattesystemmåste vara internationellt konkurrenskraftigt när det gäller beskattningen avarbetsinkomster, kapitalinkomster och företag. Vi måste ha regler som gördet möjligt för den kunskapsintensiva och snabbväxande IT-sektorn att ihögre grad attrahera och behålla kvalificerad personal i . Vi måste haett klimat som gör det lockande för individer att komma till och attstanna här. Det finns annars en risk att kommersialiseringen av resultatenfrån forskning och utveckling inte kommer till stånd, alternativt förläggs tillutlandet.Trafiksituationen måste även lösas för att göra till den naturligaplatsen för IT-investeringar i norra eller östra . Bristande tillgång påbostäder utgör också en flaskhals och hindrar i t.ex. att etablera sig och äldre företag att växa. kan därför inte drfull nytta av sitt IT-försprång. En ny bostadspolitik måste därför förverkligasså att det skapas goda förutsättningar för att bygga bostäder i områden därdet finns en stark efterfrågan.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande IT-politikens mål och inriktningatt med bifall till motionerna 1999/2000:T24 yrkandena 1och 8, 1999/2000:T28 yrkandena 11, 12 i denna del, 14 och 15 och1999/2000:T210 yrkande 49 samt med avslag på regeringens förslagom IT-politiskt mål, IT-politikens inriktning och prioriterade uppgiftersamt motionerna 1999/2000:T26 yrkandena 2 och 3 samt1999/2000:T714 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,3. IT-politikens mål och inriktning (mom. 2)() anför:Informationstekniken förändrar samhället på ett långtgående sätt. För att drade politiska konsekvenserna av denna tekniska omvälvning har Centerpartietformulerat en politisk vision om en digital allemansrätt. Med digital alle-mansrätt menas att alla hushåll och företag skall ges lika förutsättningar attkunna utnyttja den nya informationstekniken. Den digitala allemansrättenbyggs upp av tre byggstenar, nämligen ett optiskt fibernät i hela landet, ettkunskapslyft som når alla grupper i samhället och ett rättssystem som skaparlikvärdiga villkor, förhindrar monopol och som tryggar konsumenternasmakt.Med denna utgångspunkt kan inte IT-politiken avgränsas till att enbarthandla om IT, utan politiken måste inriktas på att skapa goda grundkunska-per så att alla människor kan delta i ett framtida kunskapssamhälle. Ett sam-hälle där IT används för att ta till vara människors kunskaper och kreativitetoch därmed för att förändra strukturer och funktionssätt i samhälle och nä-ringsliv. anser därför att det IT-politiska målet bör formulerassom att som första land skall bli ett kunskapssamhälle för alla. Dettabör uppnås genom en IT-politik som berör samhällets alla sektorer.När det gäller IT-politikens inriktning menar att regeringenhar satt målet för lågt vad avser regional utveckling. Stora delar av landetriskerar därmed att bli utan en tillfredsställande IT-infrastruktur. Vägledandeför IT-politiken bör vara att den skall bidra till att skapa förutsättningar fötillväxt i hela landet genom en bra och likvärdig IT-infrastruktur.Jag anser att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande IT-politikens mål och inriktningatt med bifall till motionerna 1999/2000:T26 yrkandena 2och 3 samt 1999/2000:T714 yrkande 1 och med avslag på regeringensförslag om IT-politiskt mål, IT-politikens inriktning och prioriteradeuppgifter samt motionerna 1999/2000:T24 yrkandena 1 och 8,1999/2000:T28 yrkandena 11, 12 i denna del, 14 och 15 samt1999/2000: T210 yrkande 49 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,4. IT-infrastruktur (mom. 3)(), (), (), TuveSkånberg (kd), (), () och Jan-EvertRådhström (m) anför:Medborgare och företag i alla delar av bör fåtillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Vi har en starktilltro till att marknadens aktörer - producenter, företag och privatpersoner -kommer att lösa efterfrågan på hög överföringshastighet på Internet precissom den tillgodoser efterfrågan på mobiltelefoner, datorer, telefaxar, telefo-ner och mycket annat, utan statlig regleringspolitik eller bidrag. Vi anserdärför att staten först och främst bör stimulera en satsning på ett kraftfulltsystem för telekommunikation i .