bet · GN01FöU4 · 2000-04-25 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande vad regeringen i proposition1999/2000:30 Det nya försvaret anfört om totalförsvarspliktiga samt om dens.k. Propositionen innehåller i dessa delar inga förslag tillriksdagen. Utskottet behandlar vidare 14 motioner med sammanlagt 17 yr-kanden som rör totalförsvarsplikten, avgivna dels under den allmänna mo-tionstiden, dels med anledning av proposition 1999/2000:30.Pliktutredningen har slutredovisat sitt uppdrag till regeringen. Ut-redningen har behandlat flertalet av de frågor som aktualiseras i de avgivnamotionerna. Utredningen föreslår flera genomgripande förändringar i plikt-systemet. Utskottet förutsätter att regeringen, efter att ha remissbehandlat ochprövat vad utredningen har anfört, till redovisar ett helhetsförslagför pliktsystemet och dess tillämpning. Utskottet tar därför inte nu ställningtill motionsyrkandenas enskildheter utan föreslår att samtliga motionsyrkan-den avslås. Regeringen behandlar i proposition (1999/2000:30) Det nya försvaret (s.113-115) frågor som rör (dir. 1997:106) arbete och kom-mande slutredovisning samt behovet av totalförsvarspliktiga. Inga förslagavges till riksdagen.Innehållet i dessa delar av propositionen sammanfattas under avsnittet Ut-skottet. Motionsyrkanden avgivna med anledning av proposition1999/2000:30 Det nya försvaret1999/2000:Fö7 av m.fl. (v) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värnplikten.1999/2000:Fö28 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en könsneutral värnplikt,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av pliktutbildning och -uttagning.Motionsyrkanden avgivna under allmänna motionstiden 19991999/2000:Fö201 av m.fl. (mp) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i lagen om totalförsvarsplikt atttotalvägran avkriminaliseras.1999/2000:Fö205 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av att totalförsvarsplikten upprätthålls,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de värnpliktiga i så stor utsträckning som möjligt skall kunnagöra sin värnplikt nära hemorten.1999/2000:Fö207 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättandet av en civil- och värnpliktsombudsman,2. att hos regeringen begär en utredning om de totalför-svarspliktigas rättsliga situation.1999/2000:Fö208 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom samhällstjänst inom gymnasieskolan.1999/2000:Fö209 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ändra 10 kap.8 § lagen angående visst religiöst samfund.1999/2000:Fö210 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om politikers roll i enextraordinär situation för Sverige.1999/2000:Fö211 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnors roll iförsvaret.1999/2000:Fö212 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en reformering av pliktsystemet.1999/2000:Fö308 av m.fl. (s) vari yrkas att riksda-gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att behålla ett folkförankrat försvar.1999/2000:A807 av m.fl. (fp) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en könsneutral värnplikt.1999/2000:Ju223 av m.fl. (v) vari yrkas4. att hos regeringen begär att försvarsmakten får i uppdrag attse över värnpliktsutbildningen i syfte att få med flera ungdomar med invand-rarbakgrund som värnpliktiga.1999/2000:Ju720 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om attitydfrågor vid mönstringen. Sammanfattning av propositionenPliktutredningenRegeringen erinrar om direktiven om en utredning, den s.k.Pliktutredningen, för att se över totalförsvarspliktens tillämpning och andrapliktfrågor (dir. 1997:106). Utredningen har fått tilläggsdirektiv (dir. 1998:49).Mot bakgrund av besluten i samband med kontrollstationen an-ser regeringen att det fanns anledning att komplettera direktiven till Pliktut-redningen. Framför allt anser regeringen att utredningen i sitt fortsatta arbetskall beakta att grunden för det framtida pliktsystemet skall vara vilka upp-gifter som skall lösas genom totalförsvarsverksamhet samt att förmågan attkunna möta ett väpnat angrepp skall vara dimensionerande för pliktsystemet.Regeringen beslutade därför om ytterligare tilläggsdirektivtill utredningen (dir. 1999:85).Försvarsmakten har föreslagit ett förändrat inskrivningssystem som är merinriktat mot rekrytering och där ett ökat inslag av frivillighet införs. Utred-ningen skall därför enligt tilläggsdirektiven också överväga om det är lämp-ligt att införa ett inskrivningssystem för totalförsvarspliktiga där större hänsyn tas till frivillighet och, om så är fallet, lämna förslag till ett sådant sstem.Försvarsmakten har även föreslagit att utbildningen bör inriktas mot störreinslag av internationella uppgifter samt att krigplaceringssystemet förändras.Utredningen skall därför enligt tilläggsdirektiven också pröva frågan omvärnpliktsutbildningen kan anpassas dels till höjd förmåga till internationellainsatser, dels till ett mer flexibelt krigplaceringssystem för totalför-svarspliktiga.TotalförsvarspliktigaRegeringen anför att värnpliktiga utbildas vid flera av de förband och skolorsom i propositionen föreslås läggas ned. Regeringen anser att den pliktperso-nal som utbildas /2000 i största möjliga utsträckningskall slutföra sin utbildning vid dessa organisationsenheter. Regeringen anserdäremot att pliktpersonal under /2001 inte skall utbildasvid de förband och skolor som föreslås läggas ned. Det är en uppgift förmyndigheterna att fatta nödvändiga beslut om ändrad inskrivning. Regering-en förutsätter att största möjliga hänsyn tas till den totalförsvarspliktige.När det gäller antalet totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt konstate-rar regeringen att Försvarsmaktens förslag till framtida struktur innebär ettminskat antal i förhållande till vad som beslutades i samband med 1996 årsförsvarsbeslut.Regeringen har därefter vid olika tillfällen beslutat om för-ändrade volymer, bl.a. som ett led i att komma till rätta med de tidigare bris-terna i Försvarsmaktens ekonomi och planering. Regeringen har i propositio-nen inför kontrollstationen (prop. 1998/99:74) redovisat sin synpå antalet totalförsvarspliktiga som skall fullgöra värnplikt. Regeringen harvidare beslutat att Försvarsmakten skallutbilda ca 15 000 totalförsvarspliktiga. Denna inriktning är avsedd att bidratill att underlätta den förestående omstruktureringen av Försvarsmakten.Regeringen konstaterar att det råder en viss osäkerhet om vissa delar avFörsvarsmaktens fortsatta utveckling. Detta har betydelse för behovet avvärnpliktiga. Regeringen anser därför att antalet totalförsvarspliktiga somfullgör värnplikt inte bör minska i förhållande till antalet , vilket är18 000. I avvaktan på ett slutligt ställningstagande till framtida värnplikt-svolym har Försvarsmakten fått i uppdrag att i samband med budgetunderla-get för redovisa behovet av totalförsvarspliktiga som fullgör värn-plikt. Försvarsmakten skall särskilt belysa behovet för rekrytering till hem-värnet och för att utveckla kompetensen inom vissa delar av markstridskraf-ternas insatsförband och då särskilt mot bakgrund av behovet av att öka deninternationella förmågan. Försvarsmakten skall vidare redovisa kostnadernaför det utökade antalet totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt samt geförslag till motsvarande besparingar.Regeringen har uppdragit åt att i samrådmed berörda myndigheter och följa upp totalför-svarspliktiga som fullgör civilplikt med längre än 60 dagars utbildning. Denrapport som inkom till regeringen behandlade bl.a. civiltmeritvärde, Överstyrelsens roll gentemot övriga berörda utbildningsanordna-re och utbildningstidernas längd.I proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar bedömderegeringen att antalet totalförsvarspliktiga borde minska även inom det civilaförsvaret. Som en konsekvens härav reducerades utbildningsvolymen för detkommunala behovet av totalförsvarspliktiga till ca 1 500 totalförsvarspliktigaför . Regeringen ansåg vidare att behovet av totalför-svarspliktiga inom det civila försvaret bör utredas. Mot bakgrund av detta harregeringen uppdragit åt att efter samrådmed berörda myndigheter och utreda såväl detstatliga som det kommunala behovet av totalförsvarspliktiga inom det civilaförsvaret . Uppdraget skall redovisas senast den 1 mars 2000.Regeringen anför att reglerna för ersättning till värnpliktiga som fullgörgrundutbildning finns i förordningen (1995:239) om förmåner till totalför-svarspliktiga. Ersättningen under tjänstgöringen för en totalförsvarspliktigsom fullgör grundutbildning längre än utgörs av dagersättning.Under de första 230 dagarna av grundutbildningen är dagersättningen 40 krper tjänstgöringsdag. har den totalförsvarsplik-tige rätt till tillägg till dagersättningen.Regeringen anser att det är skäligt att höja dagersättningen från 40 till 50kr per tjänstgöringsdag. Regeringen avser därför besluta om ändring avnämnda förordning i detta avseende. Ändringen skall träda i kraft den 1 juli2000.Regeringen har, som nämnts i det föregående, gett Försvarsmakten i upp-drag att redovisa behovet av totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt.Försvarsmakten skall i det sammanhanget också lämna förslag till besparing-ar som motsvarar kostnaderna för den höjda dagersättningen.Regeringen avser att återkomma i denna fråga i samband med den ekono-miska vårpropositionen våren 2000.Regeringen har vidare gett Försvarsmakten i uppdrag att redovisa kostna-derna för att införa ett särskilt bidrag till underkläder för kvinnor som ge-nomför grundutbildning. Bidraget avses bli infört från den 1 juli 2000.Sammanfattning av motionernaYrkanden som rör totalförsvarspliktenVänsterpartiet anser i partimotion Fö7 (v) att värnplikten bör behållas inomramen för ett system med totalförsvarsplikt. När det i ett omdanat försvar blirfärre som tas ut och får göra sin värnplikt sägs det bli nödvändigt att förbätttjänstgöringens civila meritvärde. Vidare måste möjligheterna att studeraunder värnpliktstiden förbättras liksom den ekonomiska ersättningen. Den avregeringen aviserade höjningen av dagersättningen anses förliten. Vad som sålunda anförts bör som sin mening ge regeringentill känna (yrkande 16).Även i kommittémotion Fö205 (v) värnas om den svenskatotalförsvarsplikten. betonas att det är behoven som skall styra hurmånga som tas ut till tjänstgöring med värnplikt respektive civilplikt. Moti-vationen under utbildningen måste bygga på att utbildningen är bra och att depliktiga tillägnar sig erfarenheter och kunskaper som även det civila samhäl-let har behov av och som den enskilde ser som en viktig del av sitt eget liv.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande9).I samma motion framhålls betydelsen av att de värnpliktiga i så stor ut-sträckning som möjligt får tjänstgöra nära sin hemort. Detta har såväl soci-ala som ekonomiska fördelar (yrkande 10).Också anser att försvaret skall grundas på allmän totalför-svarsplikt. I kommittémotion Fö212 (kd) betonas att alla som tas ut till tjänstgöring skall få en meningsfull och tydlig utbildning mot krigsuppgiften samtatt utbildningen leder till krigsplacering i totalförsvaret. Alla tjänstbara mäoch kvinnor skall ses som en resurs. behov bör varavägledande för hur många totalförsvarspliktiga som tas ut till grundutbild-ning. Enligt motionärerna behövs en reformering av pliktsystemet för att intevåra gemensamma försvarsprinciper skall undergrävas (yrkande 3).I partimotion Fö28 (fp) återkommer med ett tidigare framförtkrav på könsneutral värnplikt (yrkande 12). Enligt motionärerna räcker detinte att kvinnor frivilligt kan göra militärtjänstgöring utan att därmedbehöva binda sig för en fortsatt officerskarriär. Både kvinnor och män bör istället på lika villkor delta i försvaret av vår demokrati. En könsneutral värnplikt skulle ge ett breddat rekryteringsunderlag. Enligt motionärerna skulledärmed möjligheterna till en kvalitativ förbättring av försvaret öka, liksomjämställdheten.I samma motion anförs att det inte finns några hållbara argument för attytterligare räkna upp grundutbildningsbehovet till 18 000 värnpliktiga, vilketregeringen gör i propositionen. Motionärerna förordar i stället att Försvars-makten överför outnyttjade och redan välutbildade värnpliktiga till frivillig-organisationerna och hemvärnet. Plikttjänstgöringen måste, anför motionä-rerna vidare, i största möjliga utsträckning utformas så att den för den enskilde blir en tillgång också efter fullbordad utbildning. Merithandlingar somutfärdas efter fullgjord plikttjänstgöring bör vara utformade så att de är tilldirekt nytta i t.ex. anställningssituationer. Vidare kan värnpliktsutbildningenges andra meritvärden, exempelvis i form av högskolepoäng och körkort.Vad som sålunda anförts i motionen om inriktningen av pliktutbildning ochuttagning bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande13).I två andra Folkpartimotioner - partimotion A807 (fp) yrkande 25 och motionFö211 (fp) av - framförs i stort likalydande argument till för-mån för kvinnlig värnplikt som i den nämnda partimotionen Fö28 (fp).Vänsterpartiet uppmärksammar i partimotion Ju223 (v) försvarets stöd påolika sätt till samhället i fred, exemplifierat av transportinsatsernavid brandkatastrofen i . Motionärerna anser det vara betydelsefulltatt människor med utländsk bakgrund finns med i de enheter som ger sådantstöd. En viktig bas för detta sägs vara att invandrarungdomar får göra sinvärnplikt i samma utsträckning som svenska ungdomar. yrkardärför att begär att regeringen ser över värnpliktsutbildningen isyfte att få med fler ungdomar med invandrarbakgrund som värnpliktiga(yrkande 4).Också i motion Fö308 (s) av m.fl. (alla s) upp-märksammas värnplikten som ett medel att integrera invandrarungdomar idet svenska samhället. Med en allmän tillämpad värnplikt kan ungdomar frånolika miljöer och bakgrund närmas i en verksamhet där individen måsteunderordna sig kollektiva intressen. Enligt motionärerna kan invandrare då fådel av svenska nätverk och få vitsord från sin tjänstgöring som sedan kanpresenteras för en blivande arbetsgivare. En allmän värnplikt sägs såledeskunna bidra till att lösa ett växande samhällspolitiskt problem. Motionärernaanser därför det vara nödvändigt att hålla fast vid allmän värnplikt och attlåta så många som möjligt få tjänstgöra. Man bör därför inte låsa fast sig vidett antal av 15 000 tjänstgörande värnpliktiga utan se över behovetinför varje försvarsbeslutsperiod. Motionärerna hemställer att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att behålla ettfolkförankrat försvar.I en motion om åtgärder mot kvinnovåld - Ju720 (kd) av -framhålls mönstring av alla unga män som ettutmärkt tillfälle att belysa attityder och synen på jämställdhet mellan könen.Motionären menar att dessa frågor på ett naturligt sätt kan aktualiseras isamband med mönstringen. Attityden mot kvinnor bör därför tas upp som enpunkt vid inskrivningen till tjänstgöring (yrkande 5).Rigmor och (båda c) anför i motion Fö208 (c) attsamhällets gemensamma resurser måste användas på ett effektivt sätt så attde kommer medborgarna till del. Alla bör ta ett helhetsansvar för vårt sam-hälle. Motionärerna menar att vi i takt med att den allmänna värnplikten drasned borde införa en ny typ av samhällstjänst i vårt land. Inom gymnasiesko-lans ram borde sålunda såväl unga kvinnor som unga män ges möjlighet attantingen tjänstgöra i militär eller civil tjänst, bl.a. inom vård, skola och omsorg, samt att delta inom den politiska förtroendemannauppgiftens område.Motionärerna anser att deras förslag skall behandlas som en utbild-nings/social fråga.Yrkanden som rör rättsliga frågorCarina () anför i motion Fö210 (s) att allmänhet och myndigheterförutsätter att politikerna skall fortsätta att ta sitt fulla ansvar om landetskulle försättas i en extraordinär situation. har det inte funnits an-ledning att ifrågasätta detta men motionären menar att det råder enannan situation. Lagen om totalförsvarsplikt stadgar böter eller fängelse förden som på i lagen närmare angivet sätt inte sköter sin värnplikt, civilplikteller allmänna tjänsteplikt. Vidare skulle en totalförsvarspliktig, politikereller icke, straffas om denne vägrar fullgöra varje form av lagenlig totalför-svarsplikt.Motionären menar att bestämmelserna om allmän tjänsteplikt i sambandmed höjd beredskap är av intresse i sammanhanget. Det är regeringen, ellerden myndighet som regeringen bestämmer, som beslutar om vilka arbetsta-gare och uppdragstagare som skall omfattats av den allmänna tjänsteplikten.Även i regeringsformen (kap. 13) finns bestämmelser som rör ochregeringens arbete i krig och krigsfara. Motionären ställer frågan om allapolitiker i ledande positioner på olika politiska nivåer verkligen kommer attta sitt ansvar på olika områden. Ingen vet hur många totalvägrande politikerdet finns. Ingen vet heller vilken betydelse totalvägrande politiker skulle fåför allmänheten. Motionären menar att vi bör ha beredskap för en sådansituation och hemställer därför att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om politikers roll i en extraordinär situa-tion för Sverige.Carina () anför i en annan motion - Fö209 (s) - att de som tillhördet religiösa samfundet Jehovas Vittnen har valt att stå utanför delar av detsvenska samhället. De deltar t.ex. inte i allmänna val. Av lagen (1994:1809)om totalförsvarsplikt framgår (10 kap. 8 §) att har möjlighet attbesluta att en person som tillhör ett visst religiöst samfund inte behöverinställa sig till värnplikt eller civilplikt. Det framgår av tillhörande förordning (1995:238) att det är Jehovas vittnen som avses. Regering och riksdaghar valt att lagstifta om särskilda bestämmelser för Jehovas vittnen, trots attbeslutet redan från starten var omtvistat på principiella grunder. gälleratt kan besluta att den som tillhör Jehovas vittneninte skall kallas in till värnplikt eller civilplikt. Detta är enligt motionäreinvändningsfritt. Det är i stället samhällets förändring som har förstärkt deprincipiella tveksamheter som redan från början fanns inför ifrågavarandelagreglering. bör därför som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om att ändra 10 kap. 8 § lagen (1994:1809) om total-försvarsplikt.Kia m.fl. (mp) konstaterar i motion Fö201 (mp) att det finnsmånga fler intresserade ungdomar som söker värnpliktstjänst än det finnsplats för. I det perspektivet anser motionärerna att det är fel att döma tillstraff de män som bestämt sig för att totalt avstå från värnplikt. Miljöpartietanser att brott mot totalförsvarsplikten skall avkriminaliseras. De som avolika skäl vill undvika värnplikten har inga problem att slingra sig utan det äde män som har intagit en ståndpunkt som straffas. bör därför hosregeringen begära förslag till sådan ändring i lagen (1994:1809) om total-fösvarsplikt att totalvägran avkriminaliseras.I motion Fö207 (kd) anser () att alltför många värn-pliktiga anser sig bli illa behandlade av sina befäl, men utan att veta vart deskall vända sig för att klaga. Dagens system sägs fungera så att man klagaröver ett befäl inför ett annat. Anmälan om missförhållanden bör därför kon-trolleras av en mer oberoende part. Som det nu är sägs det rättsliga skyddetför värnpliktiga halta. Motionären hemställer därför att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts dels om atttillsätta en civil- och värnpliktsombudsman (yrkande 1), dels att riksdagenhos regeringen begär en utredning om de totalförsvarspliktigas rättsligasituation (yrkande 2).Utskottets övervägandenTotalförsvarsplikten och dess tillämpningI har det varit en skyldighet att delta i landets försvar.Den nuvarande ordningen med totalförsvarsplikt gällande varje svensk med-borgare, samt utländska medborgare som är bosatta i , t.o.m. det år vederbörande fyller tillkom . Detta år inför-des sålunda lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Enligt lagen skalltjänstgöringsskyldigheten fullgöras som värnplikt, civilplikt eller allmäntjänsteplikt. Denna lag ersatte ett antal äldre lagar med bestämmelser omplikttjänstgöring. - - trädde ytterligarenågra nya med pliktsystemet anknutna lagar i kraft, bl.a. lagen (1994:1810)om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längreutbildning. Pliktlagarnas syfte är att tillgodose det svenska totalförsvaretsbehov av personal under höjd beredskap och för den fredstida beredskapen.Utskottet redogör i betänkande 1997/98:FöU7 Totalförsvarsplikten (s. 7-8)för gällande lagreglering av totalförsvarsplikten.Regeringen betonar i proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret att för-svaret skall vara så uppbyggt och organiserat att det är en angelägenhet förhela befolkningen samt att detta bäst tillgodoses genom ett system medplikttjänstgöring.Regeringen tillsatte med uppgift att bl.a. granskapliktsystemets tillämpning och lämna förslag till ett reformerat pliktsystem.Pliktutredningen har slutredovisat sitt uppdrag . mening bör försvaret grundas på ett system med allmän total-försvarsplikt. En allmän totalförsvarsplikt sägs nämligen göra det möjligt attunder höjd beredskap mobilisera ett stort antal människor - med många olikakunskaper och färdigheter. Den allmänna totalförsvarsplikten sägs vara avgö-rande för att kvaliteten i verksamheten skall kunna upprätthållas. Den nuva-rande skyldigheten att tjänstgöra med totalförsvarsplikt, dvs. med värnplikt,civilplikt och allmän tjänsteplikt, föreslås gälla även i fortsättningen. Utredningen anser vidare att en särskild i lag reglerad tjänsteplikt bör införas förtjänstgöring vid svåra påfrestningar på samhället i fred.Utskottet har , senast (bet. 1997/98:FöU7),uttalat sig för att en betydande del av totalförsvarets personalförsörjning ävei framtiden bäst tillgodoses genom ett pliktsystem. Utskottet gör nu ingenannan bedömning.Utskottet konstaterar att i sitt slutbetänkande (SOU2000:21) behandlat flertalet av de frågor som aktualiseras i de avgivna mo-tionerna. Flera av utredningens förslag är genomgripande för försvaret medbetydande konsekvenser för dess verksamhet. Utskottet utgår därför från attutredningens förslag debatteras och prövas noga, bl.a. i ett remissförfarande.Utskottet förutsätter att regeringen efter en sådan prövning till riksdagenredovisar ett helhetsförslag rörande pliktsystemet och dess tillämpning. Ut-skottets ställningstaganden i det följande till de aktuella motionsyrkandenaskall ses mot den bakgrunden.Ingen av de avgivna motionerna ifrågasätter pliktsystemet, tvärtom. Parti-motion Fö7 (v) yrkande 16 (i denna del), kommittémotion Fö205 (v) yrkande9 och kommittémotion Fö212 (kd) yrkande 3 (i denna del) värnar sålunda omett system med totalförsvarsplikt med bra och relevant utbildning som moti-verar och engagerar de pliktiga. Utskottet delar motionärernas uppfattningoch utgår från att utbildningen inom ramen för pliktsystemet genomförs påett bra sätt, mot definierade behov och så att den engagerar och motiverar detjänstgörande. Något riksdagsuttalande härom anser dock utskottet inte nuvara nödvändigt varför motionsyrkandena avstyrks i berörda delar.Kommittémotion Fö212 (kd) yrkande 3 (i denna del) uttalar sig vidare fören reformering av pliktsystemet med syftet att utbildningen skall ske motkrigsuppgifterna och att den skall leda till krigsplacering. Utskottet hållerdelvis med motionärerna men anser att krigsuppgifter och krigsplacering intefår tolkas alltför snävt.