bet · GN01FiU27 · 2000-05-30 00:00:00 — Utred-ningen om subventioner (SOU 1995:36) skrev bl.a. att "en förutsättning föratt utforma en rationell politik är att det finns en ändamålsenlig redovisningsom ger överblick över vilka åtgärder som används för att nå politiska mål".Utredningen framhöll särskilt vikten av att en redovisning innefattar allatyper av åtgärder som används för ett visst ändamål. "En begränsning avredovisningen till utgiftssidan utelämnar viktiga andra styrmedel och gerdärmed en felaktig bild av vilka resurser m.m. som genom politiska besluthar fördelats till olika ändamål" (s. 9). Av detta skäl görs därför årliga redovisningar av skatteavvikelser i vårpropositionen och budgetpropositionensom är indelade i utgiftsområden.Finansutskottet har inget att erinra mot en ambitionshöjning i den riktningsom arbetsmarknadsutskottet pekar ut, men kan se vissa praktiskasvårigheter att genomföra en fullständig redovisning anslagsvis. Det är inteokomplicerat att hänföra en skatteavvikelse till ett bestämt anslag.I framtiden kommer regeringen att i budgetpropositionen redovisa en in-delning av statsbudgeten i politikområden i stället för i verksamhetsområden.En utvecklingsmöjlighet som utskottet kan se är att regeringen i det sam-manhanget redovisar och kommenterar inte bara utgifterna på politikområ-det, utan även skatteavvikelserna. Någon fullständig redovisning för allapolitikområden är inte nödvändig, men en kommenterad redovisning skullekunna vara värdefull på vissa områden, t.ex. inom arbetsmarknadspolitiken.Finansutskottet ser emellertid inte att det finns skäl för att fattanågot särskilt beslut om detta. Utskottet utgår från att arbetsmarknadsutskot-tets förslag kommer att övervägas inom ramen för det kontinuerliga utveck-lingsarbetet av budgetpropositionens struktur som bedrivs inom Regerings-kansliet.När det gäller näringsutskottets förslag beträffande det gamla Barsebäcksan-slaget vill finansutskottet anföra följande.Ändamålet med det aktuella anslaget var att det skulle kunna användas tillförskott på ersättning fastställd i domstol eller till utbetalning till Sydkrafoch eventuella andra parter som en följd av ett avtal om slutlig ersättningfastställd i domstol (prop. 1997/98:150, FiU27, rskr. 1 miljon kronoranvisades på anslaget, men regeringen framhöll att anslagsbeloppet endastvar av formell natur och att det självfallet skulle kunna komma att behövaöverskridas. Regeringen begärde därför och fick också bemyndi-gande att överskrida anslaget under bestämda villkor.De tidigare besluten var avsedda att ge nödvändig handlingsberedskap åtregeringen intill dess den kunde redovisa en lösning till , vilket dennu har gjort genom att ett avtal har nåtts. Som näringsutskottet redovisarbeslutade om formerna för ersättningarna för nedlägg-ningen i . Enligt finansutskottet är det därmed uppenbart att ända-målet med såväl anslaget statsbudget som bemyndigandet attöverskrida det är aktuella, och anslaget kan därförinte belastas med några utgifter i samband med nedläggningen. Något riks-dagsbeslut som innebär att ändrar tidigare beslut - angående an-slaget eller bemyndigandet - är därför inte erforderligt.Vad angår prognoserna för sjukpenningutbetalningarna under innevarande årvill utskottet anföra följande. Utgiftsprognoserna för sjukpenningen är be-häftade med stor osäkerhet. har prognoserna visat sig underskattaökningen i utgifterna, och regeringen har därför i propositionen föreslagit attriksdagen ökar anslaget för innevarande budgetår. I den bedömning somregeringen gör för utgifterna ligger ett antagande om att ök-ningstakten i sjukskrivningarna kommer att dämpas, och regeringen anför attdet finns tecken som tyder på att så kommer att ske. noteraratt den redovisning som RFV gjort till stärkerden slutsatsen. Det finns emellertid skäl att även fortsättningsvis följa ut-giftsutvecklingen noggrant och om regeringen ser behov för det, bör denåterkomma med förslag på tilläggsbudget i budgetpropositionen.Finansutskottet ser i likhet med socialförsäkringsutskottet allvarligt påkostnadsutvecklingen. Det är viktigt att de olika initiativ som regeringentidigare tagit i kombination med det som tas genom att en arbetsgrupptillsätts leder fram till ökad kunskap om orsakerna bakom utvecklingen ochatt regeringen sedan återkommer till med förslag till åtgärder.Finansutskottet tillstyrker med det anförda yrkandena 12-18 och 20-39 ipropositionen.Motionerna Fi16 (m), Fi22 (m), Fi29 (m), Fi34 (m), Fi38 (m), Fi39 (m)yrkande 4, Fi40 (m), Fi41 (kd), Fi42 (kd) yrkandena 2 och 3 samt Fi43 (m)avstyrks av utskottet.Övriga frågorFörstärkt anställningsstödBakgrundAnställningsstödet infördes /98. Syftet är att stimuleraanställningar av personer som har svårigheter att få ett arbete på den reguljä-ra arbetsmarknaden. Stödet riktas till arbetsgivaren.Den 1 oktober 1999 ändrades formerna för anställningsstödet. Dels inför-des ett förstärkt anställningsstöd, dels omformades stödet från ett kontantstödtill en kreditering på arbetsgivarens skattekonto. Enligt nuvarande reglerfinns det två anställningsstöd, benämnda allmänt anställningsstöd respektiveförstärkt anställningsstöd. Anställningsstöd får lämnas till både privata ochoffentliga arbetsgivare, och anställningen kan vara en tillsvidareanställningeller en prov- eller visstidsanställning. Den som får en anställning som finan-sieras med anställningsstöd skall erhålla lön och andra anställningsförmånerenligt kollektivavtal eller förmåner som är likvärdiga med förmåner enligtkollektivavtal i branschen. Anställningarna omfattas av reglerna i anställ-ningsskyddslagen. Det går även att återkvalificera sig för arbetslöshetsersätt-ning genom dessa anställningar. Stöden skiljer sig åt i fråga om kretsen avarbetslösa som kan komma i fråga, längden på stödet och stödnivån.Allmänt anställningsstöd får lämnas vid anställning av en person som ärlångtidsarbetslös och som före anvis-ningen varit anmäld som arbetssökande på den offentliga arbetsförmedling-en. I särskilda fall får stöd även lämnas för anställning av den som inte be-traktas som långtidsarbetslös därför att han eller hon deltagit i en arbets-marknadspolitisk åtgärd eller haft en anställning som inteinneburit att hans eller hennes ställning på arbetsmarknaden stärkts. Ungdo-mar under får anvisas allmänt anställningsstöd om de under minst 90dagar varit anmälda som arbetssökande på förmedlingen. den 31 december 2000.Allmänt anställningsstöd får lämnas eller, om varaktigheten avarbetsuppgifterna är kortare, arbetsuppgifterna varar. Om detfinns synnerliga skäl får stöd lämnas i sådan verksamhet sominnefattar offentliga investeringar eller investeringar av samhällsnyttig ka-raktär. Stöd lämnas av lönekostnaden, dock högst per dag.Förstärkt anställningsstöd får lämnas vid anställning av en person som se-dan 24 månader antingen varit arbetslös eller har deltagit i en arbetsmark-nadspolitisk åtgärd och som före anvisningen i minst 24 månadervarit anmäld som arbetssökande vid den offentliga arbetsförmedlingen.Vidare får det förstärkta anställningsstödet utges för en person som har ettarbetshandikapp och som lämnar antingen en anställning hos en arbetsgivareinom eller ett skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare.Förstärkt anställningsstöd kan även lämnas för den som har haft en kortareanställning eller deltagit i , varit sjuk, föräldraledig eller linande. En förutsättning är att anställningen eller avbrottet i inskrivningstideinte stärkt personens ställning på arbetsmarknaden. Dessa undantag från dennu gällande huvudregeln om 24 månaders obruten inskrivningstid har till-kommit i enlighet med vad förordade vid behandlingen hösten1999 av regeringsförslaget om att korta kravet på inskrivningstid från ur-sprungligen 36 månader (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 14. bet. 1999/2000:AU1, rskr. 1999/2000:83-84).Det förstärkta stödet får utges eller, om varaktigheten av ar-betsuppgifterna är kortare, arbetsuppgifterna varar. Stöd fårlämnas av lönekostnaden, dock högst per dag samt underföljande 18 månader av lönekostnaden, dock högst per dag.I proposition 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighetoch tillväxt har regeringen bl.a. föreslagit att det skall införas ytterligareform av anställningsstöd, benämnt särskilt anställningsstöd, för att underlättaför äldre personer som har varit arbetslösa mycket långa perioder att kommain på den reguljära arbetsmarknaden. Enligt förslaget lämnas detta särskildaanställningsstöd vid anställning av den som fyllt , varit arbetslös ellerdeltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och omedel-bart före anvisningen varit anmäld på arbetsförmedlingenoch tagit del av aktivitetsgarantin . Stödet bör lämnas i 24månader av lönekostnaden, dock högst per dag. Till skill-nad från övriga anställningsstöd skall inte anställningar som finansieras medsärskilt anställningsstöd omfattas av lagen (1982:80) om anställningsskydd.Det skall inte heller vara möjligt att återkvalificera sig för arbetslöshetser-sättning med sådant arbete.Arbetsmarknadsutskottet har biträtt detta förslag om särskilt anställnings-stöd i sitt beslutade betänkande med följande motivering (bet.1999/2000:AU7):Som framhållits inledningsvis har äldre arbetslösa särskilt svårt att komma inpå den reguljära arbetsmarknaden. Enligt utskottet är det stor risk att proble-men växer för denna grupp om det inte vidtas aktiva åtgärder. Avsikten medaktivitetsgarantin är att förbättra deras situation men utskottet anser i likhemed regeringen att det krävs ytterligare åtgärder för denna grupp. För attminska den tveksamhet många arbetsgivare har mot att anställa personer somär äldre krävs det ekonomiska incitament. Utskottet anser det förslag rege-ringen har lämnat är väl avvägt och bör kunna leda till goda resultat. Ensådan åtgärd skulle också kunna leda till att de arbetshandikappades möjlig-heter skulle avsevärt förbättras eftersom det är vanligare med sådana handi-kapp bland äldre än bland yngre. Enligt utskottets mening är det särskilt iuppåtgående konjunktur som åtgärder av detta slag kan ge goda effekter. Detär därför viktigt att den införs så snart det är möjligt. Utskottet delar därföinte de synpunkter som framförts att man bör avvakta utfallet av redan eta-blerade anställningsstöd.PropositionenRegeringen konstaterar att anställningsstödet har visat sig vara en framgångs-rik åtgärd när det gäller att bryta arbetslöshet. Anställningsstödet har fåttökad betydelse genom de förstärkningar som infördes underhösten och de ändringar som genomfördes /2000, sombl.a. innebär särskilda hänsynstaganden till personer med arbetshandikapp.För att underlätta för personer som har varit arbetslösa under mycket långaperioder att komma in på arbetsmarknaden anser regeringen att det finns skälatt ytterligare utvidga det förstärkta anställningsstödet. Enligt regeringen ärdet viktigt att dessa grupper får del av den konjunkturuppgång nubefinner sig i. Många arbetsgivare är tveksamma till att anställa personersom har varit arbetslösa mycket länge, och det är därför extra viktigt attincitament skapas som underlättar för dessa personer att få fotfäste på ar-betsmarknaden. Regeringen föreslår därför - och begär godkän-nande härför (yrkande 19) - att det förstärkta anställningsstödet fr.o.m. den 1augusti 2000 skall kunna lämnas till en person som an-tingen har varit öppet arbetslös eller deltagit i en arbetsmarknadspolitiskåtgärd och före anvisningen varit anmäld somarbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Detta utökade för-stärkta anställningsstöd lämnas av lönekostnaden, dock högst 525kr per dag, och av lönekostnaden, dock högst 350 krper dag, under ytterligare 12 månader.MotionernaI tre motioner behandlas frågor som rör förslaget om utökat förstärkt anställ-ningsstöd.I kommittémotion Fi28 av m.fl. (m) framför Moderaternaatt underlaget för regeringens förslag om ett utökat förstärkt anställningsstödoch ett särskilt anställningsstöd är undermåligt. Av förslaget framgår t.ex.inte vilka regler som skall gälla avseende anställningsformer eller vilkenersättning som den enskilde skall erhålla. Det framgår inte heller vilka anvis-ningsregler som skall gälla eller om åtgärderna skall återkvalificera till ar-betslöshetsersättning.Vidare framhåller att reformen inte är fullt ut finansierad, vil-ket enligt motionen även regeringen medger. Den valda finansieringsformenstrider dessutom mot budgetlagen. Finansieringstekniken innebär att företa-gens skattekonton krediteras, vilket leder till en minskning på statsbudgetensinkomstsida i stället för en ökning av statsbudgetens utgiftssida. Detta inne-bär enligt ett kringgående av budgetlagens bestämmelser. Denfinansieringsteknik som regeringen har föreslagit bör därför avvisas.Moderaterna framför vidare att regeringens agerande när det gäller ut-formningen av anställningsstöden är anmärkningsvärt. Regeringen har baraunder vid tre skilda tillfällen lämnat olika förslag till utfoning och finansiering av anställningsstöden.Den föreslagna utökningen av det förstärkta anställningsstödet och det sär-skilda anställningsstödet utgör i realiteten en subvention för att sänka kost-naderna vid anställning av personer som är långtidsarbetslösa. I stället för atåtgärda strukturproblemen i svensk ekonomi riskerar de föreslagna åtgärder-na att permanenta problemen med långtidsarbetslösheten. avise-rar att partiet under den allmänna motionstiden skall återkomma med förslagsom syftar till att underlätta för långtidsarbetslösa att erhålla arbete på denreguljära arbetsmarknaden. Sammanfattningsvis yrkas att förslaget om utökatanställningsstöd avslås.Kristdemokraterna påpekar i kommittémotion Fi42 av m.fl. (kd)att det nu aktuella förslaget beträffande anställningsstödet är det fjärde på eår. Enligt partiet är det positivt att regeringen och dess stödpartier har inseatt sänkta arbetskraftskostnader kan öka sysselsättningen, men det är ocksåviktigt att en åtgärd får verka fullt ut och inte störas av ständiga regelföränringar. Partiet anser att det är orimligt med så höga subventioner som de två senaste förslagen innebär.Enligt borde individuella handlingsplaner, ett personligtstöd till den långtidsarbetslöse, ökade krav på att den arbetssökande skallvara aktiv samt nuvarande anställningsstöd på av lönekostnaden under6 månader och därefter av lönekostnaden varatillräckliga arbetsmarknadspolitiska instrument tillsammans med de övrigaåtgärder som finns.Kristdemokraterna anser därför att förslaget om ett utökat förstärkt anställ-ningsstöd bör avslås (yrkande 1).Folkpartiet liberalerna yrkar i partimotion Fi15, av m.fl.(fp), utan att lämna någon motivering till sitt ställningstagande, att förslageom utökat förstärkt anställningsstöd bör avslås (yrkande 10).Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet konstaterar inledningsvis i sitt yttrande (AU4y) attantalet långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen har ökat dramatiskt under1990-talet. Vid decenniets början fanns endast ett fåtal långtidsinskrivnapersoner. Kulmen nåddes 1997 då antalet var 130 000. Därefter har dennagrupp minskat i takt med att den generella arbetslösheten reducerats. förklaras av den pågående sysselsättningsuppgången. ärca 63 000 personer långtidsinskrivna. Risken finns att den grupp långtidsin-skrivna som kvarstår som arbetssökande blir alltmer svårplacerad.Enligt arbetsmarknadsutskottet kan denna utveckling inte godtas. Därförkrävs det ett antal åtgärder för att komma till rätta med problemet. Det ärsärskilt angeläget att insatser kan komma till stånd så atden mycket goda utvecklingen av ekonomin och det förbättrade arbetsmark-nadsläget kan utnyttjas. Man kan annars befara att många av dessa personerslås ut från arbetsmarknaden permanent.Som redan nämnts har regeringen i proposition 1999/2000:98 föreslagit ettsärskilt anställningsstöd som i första hand riktas till äldre långtidsinskrivnaett förslag som arbetsmarknadsutskottet ställt sig bakom i betänkande1999/2000:AU7. Vidare har regeringen i samma proposition föreslagit infö-randet av en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, aktivitetsgaranti. Dennaåtgärd riktar sig till personer som är långtidsinskrivna eller som riskerar attbli långtidsinskrivna. har i samma betänkande ävenbiträtt detta förslag.Den grupp personer som omfattas av regeringens förslag har mycket svårtatt komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Detta behöver inte nödvän-digtvis bero på brist på kompetens, utan en förklaring kan vara misstro frånarbetsgivare att anställa dessa människor. delardärför regeringens syn att det måste skapas incitament som underlättar fördem att få fotfäste på arbetsmarknaden. Förslaget innebär en kraftig skattere-duktion för arbetsgivare under en förhållandevis . För att åtgärdenskall få en avsedd verkan är en förutsättning, vilket arbetsmarknadsutskottetkonstaterade vid behandlingen av förslaget om förstärkt anställningsstöd(yttr. 1998/99:AU3y s. 8), att arbetsförmedlingarna för en aktiv dialog medarbetsgivarna inom ramen för de externa kontakterna.En kritik som framförts mot förslaget är att beslutsunderlaget är undermå-ligt och att det inte klart framgår vilka regler som gäller för stödformen.Arbetsmarknadsutskottet har vid underhandskontakter med Regeringskansli-et fått beskedet att samma regler skall gälla som för det förstärkta anställ-ningsstödet med undantag för den tid under vilken stöd skall kunna utges ochför storleken av stödet. Detta innebär bl.a. att en person som erhåller enanställning som finansieras med anställningsstöd skall erhålla lön och andraanställningsförmåner enligt kollektivavtal eller förmåner som är likvärdigamed förmåner enligt kollektivavtal i branschen. Det skall även vara möjligtatt återkvalificera sig för arbetslöshetsersättning genom arbete i en sådananställning.När det sedan gäller finansieringstekniken är , som framgått,kritiska och hävdar att den strider mot budgetlagen. Enligt regeringens för-slag skall samma finansieringsform användas som den som tillämpas sedandet förstärkta anställningsstödet infördes . kan konstatera att inte invände mot denna kon-struktion när den presenterades första gången vårproposition; imotionen förklarade partiet uttryckligen att man inte hade någon erinran motatt det allmänna anställningsstödet omformades från ett kontantbidrag tillkreditering på skattekonto.Arbetsmarknadsutskottet vill i detta sammanhang hänvisa till sina uttalan-den vid tidigare behandling av frågan. konstateradeatt det kan vara svårt - åtminstone för en oinitierad läsare - att överblickakostnaderna för de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Detta gäller iän högre grad när det tillkommer ytterligare former av anställningsstöd.Arbetsmarknadsutskottet noterar att det i vårpropositionens bilaga 4 finns enredovisning av skatteavvikelser. Där framgår även hur dessa avvikelser för-delar sig på respektive utgiftsområden. Det vore enligt utskottets meningönskvärt att uppgifter av detta slag i fortsättningen även redovisas i anslut-ning till respektive anslag. På det sättet skulle det blir lättare att överblicde faktiska kostnaderna för insatser på respektive utgiftsområde.Sammanfattningsvis anser arbetsmarknadsutskottet att finansutskottet börbiträda regeringens förslag om utökat förstärkt anställningsstöd (yrkande 19 ipropositionen). bör därmed avstyrka motionerna Fi15 (fp)yrkande 10, Fi28 (m) och Fi42 (kd) yrkande 1.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med arbetsmarknadsutskottet, propositio-nen (yrkande 19) och avstyrker motionerna Fi15 (fp) yrkande 10, Fi28 (m)och Fi42 (kd) yrkande 1.Arkivet för ljud och bildPropositionenMed anledning av att Arkivet för ljud och bild skall byta namn till Statensljud- och bildarkiv föreslår regeringen ändringar i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, lagen(1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram, lagen(1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefri-hetsgrundlagens områden och lagen (1993:1392) om pliktexemplar av do-kument (yrkandena 7-10). Skälet för att Arkivet för ljud och bild skall bytanamn är enligt regeringen att det genom det nya namnet tydligare skall fram-gå att det är en statlig myndighet.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet tillstyrker i sitt yttrande (KrU6y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med kulturutskottet regeringens förslag.Ändringar i telelagenPropositionenRegeringen har i vårpropositionen (yrkande 11) föreslagit ändringar i telela-gen som innebär krav på s.k. nationell roaming. Härmed avses en skyldighetför vissa operatörer på mobiltelemarknaden att låta abonnenter hos andraoperatörer sända och ta emot telemeddelanden via sitt nät. Syftet med försla-get är att utjämna den konkurrensnackdel som nya nätoperatörer har gente-mot de etablerade nätoperatörerna.Riksdagen har beslutat om en annan ändring i telelagen i syfte attöka konkurrensen på mobiltelemarknaden (prop. 1999/2000:57, bet.1999/2000:TU8, rskr. 1999/2000:189). Beslutet innebar att nätkapacitet förmobil kommunikation på begäran skall upplåtas till företag som helt saknaregna nät. Under regeringens beredning av denna lagändring framkom att detfanns behov av kompletterande regler avsedda för nya nätoperatörer. Efterförslag från och remissbehandling utarbetades ettlagförslag som remitterades till Lagrådet. Lagrådet lämnade lagförslaget utanerinran.Motiven till regeringens förslagMarknaden för mobiltelefoni präglas bl.a. av att tillgången på radiofrekven-ser för mobila nät är begränsad. Detta är ett viktigt skäl till att det endastfinns tre mobiloperatörer i - , och . Behovet av ökad konkurrens på mobiltelemarknaden har beskri-vits i den tidigare behandlade propositionen. Det nu aktuella förslaget omnationell roaming har samma motiv som den tidigare propositionen men tarsikte på andra aspekter av frågan. Det gäller här framför allt övergången tillden tredje generationens mobiltelefoni samt konkurrensen mellan nya ochgamla nätoperatörer.Övergången till den tredje generationens mobiltelefoni (UMTS)Det kraftiga genomslaget för mobiltelefonin i kom i samband medatt de digitala GSM-näten introducerades . Vid årsskiftet1999/2000 fanns över 5,1 miljoner svenska mobilabonnemang. ärdärmed ett av världens mest mobiltelefontäta länder.Ett nytt system för mobil och trådlös kommunikation (UMTS - ) möjliggör högre överföringshastigheteri mobilnäten och ökad tillgång till mobilt Internet och multimediatjänster. Ettsamordnat införande av detta system har beslutats inom EU.Tillstånd för UMTS kommer att utfärdas i . Post- ochtelestyrelsen har beslutat att högst fyra nya tillstånd för UMTS skall utfärdasDet finns också frekvensutrymme för att tilldela ytterligare tillstånd i GSM900- och 1800-banden. Högst två av de fyra tillstånden för UMTS skall ävenge möjlighet till GSM-verksamhet.Nätets geografiska täckning är en viktig konkurrensfaktor för nya mobilope-ratörer. Att etablera ett mobilt telenät är emellertid kostsamt och tidskrävan-de. Fysikaliska orsaker (radiobärvågens utbredningsförmåga) gör också atten utbyggnad för att uppnå god geografisk täckning blir dyrareför de operatörer som skall bygga UMTS-nät där frekvenserna är i 2000MHz-bandet, i jämförelse med de operatörer som tidigare byggt de etablera-de GSM-näten i 900- och 1800 MHz-bandet. Betydande investeringar görsockså för att öka överföringshastigheterna i de etablerade GSM-näten. Över-gången till den tredje generationens mobiltelefoni kommer sannolikt att skegradvis. De befintliga GSM-operatörer som erhåller UMTS-licenser kommeratt ha en betydande konkurrensfördel i förhållandet till nytillkommandeUMTS-operatörer genom sin starka ställning på marknaden och sina redanutbyggda GSM-nät.Roaming - en metod att dela nätkapacitetRoaming innebär att två operatörer avtalar om att respektive operatörs abon-nenter skall få möjlighet att nyttja den andre operatörens nät då det egnanätet inte är tillgängligt. Internationell roaming - dvs. avtal mellan operatö-rer i olika länder - möjliggör mobilsamtal över nationsgränser.