bet · GN01SkU17 · 2000-03-21 00:00:00 — De förändringar påskatteområdet som genomfördes innebar bl.a. att enreformering av inkomstbeskattningen med sänkningarav skatten för låg- och medelinkomsttagarepåbörjades och att en skatteväxling med höjdaskatter på energi och en satsning påkompetensutveckling kunde beslutas. bedömning i det ärendet fanns det inteutrymme för den typ av långtgående förändringar avförmögenhetsbeskattningen som då föreslogs.Skatteutskottet är inte heller nu berett atttillstyrka att olika lättnader genomförs iförmögenhetsbeskattningen och kan när det gällerförslagen om slopad sambeskattning konstatera attäven dessa förändringar kräver en finansiering.Utskottet avstyrker därför de aktuellamotionsyrkandena. beträffande fastighetsbeskattningensallmänna inriktningatt avslår motionerna 1999/2000:Sk324 yrkande 25i denna del, 1999/2000:Sk640, 1999/2000:Sk653,1999/2000:Sk655, 1999/2000: Sk689 yrkandena 1-3,1999/2000:Sk695 yrkandena 1, 2 och 4,1999/2000:Sk771 yrkande 1, 1999/2000:Sk772yrkande 1, 1999/2000: Sk773 yrkande 4,1999/2000:Bo206 yrkandena 5, 6 och 8,1999/2000:Bo232 yrkande 8 och 1999/2000:Bo233yrkande 13,res. 1 (m)res. 2 (kd)res. 3 (c)res. 4 (fp)2. beträffande småhus som upplåts medhyres- eller bostadsrättatt avslår motionerna 1999/2000:Sk628 och1999/2000:Sk699,3. beträffande fastighetsskatten förhyreshus med vakanseratt avslår motion 1999/2000:Sk740,4. beträffande frysta taxeringsvärden ochäkta bostadsföretagatt avslår motion 1999/2000:Sk759 yrkandena 1 och2,res. 5 (m, kd)5. beträffande skattereduktion förfastighetsskötselatt avslår motion 1999/2000:Sk764,res. 6 (kd)6. beträffande attraktiva områdenatt avslår motionerna 1999/2000:Sk645 yrkande 2,1999/2000:Sk820 yrkandena 1-3 och 1999/2000:N277yrkande 11,res. 7 (m, kd)res. 8 (c)7. beträffande fastighetsbeskattningen vidtomträttatt avslår motion 1999/2000:Sk629,res. 9 (m, kd)8. beträffande energibesparande åtgärderatt avslår motionerna 1999/2000:Sk610,1999/2000:Sk809 och 1999/2000:N383 yrkande 9,res. 10 (kd)9. beträffande reavinstbeskattningen ochindexreglernaatt avslår motionerna 1999/2000:Sk627 yrkande 2och 1999/2000:Sk644,10. beträffande uppskov medreavinstbeskattningatt med bifall till motion 1999/2000:Sk713 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om en översyn av reglerna omuppskov med reavinstbeskattning,11. beträffande återläggning vidförsäljning av näringsfastighetatt avslår motionerna 1999/2000:Sk631 och1999/2000:Sk826 yrkande 2,res. 11 (m)12. beträffande ROT-avdragatt avslår motionerna 1999/2000:Sk324 yrkande 25i denna del, 1999/2000:Sk719 och 1999/2000:Bo204yrkande 18,res. 12 (kd, c)13. beträffande fastighetsskatten påvattenkraftsenheteratt avslår motion 1999/2000:N277 yrkande 9,res. 13 (kd)14. beträffande slopadförmögenhetsbeskattningatt avslår motionerna 1999/2000:Sk324 yrkande 15i denna del, 1999/2000:Sk325 yrkande 8,1999/2000:Sk326 yrkande 6, 1999/2000:Sk771yrkande 4, 1999/2000:Sk689 yrkande 4, 1999/2000:Sk692 yrkande 4 och 1999/2000:Kr509 yrkande 16,res. 14 (m)res. 15 (kd)res. 16 (c)res. 17 (fp)15. beträffande sambeskattningen avförmögenhetatt avslår motionerna 1999/2000:Sk324 yrkande 15i denna del, 1999/2000:Sk611, 1999/2000:Sk612,1999/2000:Sk613, 1999/2000:Sk614,1999/2000:Sk732, 1999/2000:Sk757, 1999/2000:Sk762 yrkande 2, 1999/2000:Sk771 yrkande 5 och1999/2000:A807 yrkande 21.res. 18 (m, kd, c, fp)den 21 mars 2000På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: ArneKjörnsberg (s), (), Per (),(), (), Per (), de (), (), DesiréePethrus (), CatharinaHagen (m), (),(), (), (),(), ClaesStockhaus (v) och (). Fastighetsbeskattningens allmännainriktning (mom. 1) - mCarl (), de (), () och ()hardels anfört följande:Beskattningen av boendet är totalt sett alldeles föromfattande. Av beräkningar som Byggentreprenörernagjort framgår att av hyran för ennybyggd lägenhet går åt för att betala skatt ochandra pålagor som tagits ut och fortlöpande tas utmed boendet som yttersta skatteobjekt. Här liggerden främsta förklaringen till att det är dyrt attflytta in i nyproducerade lägenheter. Men det blirockså allt dyrare att bo i redan befintligahyresrätter. Bara fastighetsskatten kostar de boendei hyreshus minst en månadshyra . Försmåhusägare varierar fastighetsskatten mycketberoende på var fastigheten ligger. Det kan i mångafall röra sig om belopp förordinära småhus eller fritidsfastigheter i vissalägen. - när frysningen av fastighetsskattenupphör - kan många familjer förvänta sig enfastighetsskattehöjning på ellermer . Därtill kommer att den allmännafastighetstaxeringen för hyreshus medför igenomsnitt en ökning av taxeringsvärdena på 30-50 %.Resultatet för boende i hyreshus i vissa områdenkommer att bli att ytterligare en månadshyra kommeratt utgöras av skatt.Vi anser att fastighetsskatten är skadlig och attden bör avvecklas successivt. Vi har under höstensbudgetbehandling föreslagit en stegvis sänkning avskattesatsen till , till år 2001och till samt att underlaget förfastighetsskatten bestäms till byggnadsvärdet ochhalva markvärdet. Genom att reducera markvärdetlöser man till betydande del också de problem som finns i attraktiva fritidsområden. Vidare har viföreslagit att fattar beslut om attunderlaget för fastighetsbeskattningen fryses pådagens nivå för att klargöra att den nuvarandefrysningen inte kommer att tillåtas innebära enkatastrofal taxeringsvärdeshöjning år 2001.I likhet med de nu aktuella motionärerna anser viatt fastighetsskatten skall avvecklas successivt ochatt detta bör ske genom en stegvis sänkning avskattesatsen och genom att underlaget begränsas tillbyggnadsvärdet och halva markvärdet. Det bör ocksåklargöras att avsikten inte är att fastighetsskattenskall ersättas med andra pålagor i form av enschablonintäkt eller liknande. Med de förändringarsom vi vill genomföra blir det relativt snart ocksåmöjligt att genomföra en förenkling avfastighetstaxeringen. Fastighetstaxeringen kostardet allmänna stora pengar. Regelsystemet för dennahar blivit ogenomträngligt och dess tillämpningupplevs som kineseri.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande fastighetsbeskattningensallmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk655,1999/2000:Sk695 yrkandena 1 och 4,1999/2000:Sk772 yrkande 1 och 1999/2000:Bo206yrkandena 5, 6 och 8, med anledning avmotionerna 1999/2000:Sk653 och 1999/2000:Sk689yrkande 1 och med avslag på motionerna1999/2000:Sk324 yrkande 25 i denna del,1999/2000:Sk640, 1999/2000:Sk689 yrkandena 2 och3, 1999/2000:Sk695 yrkande 2, 1999/2000:Sk771yrkande 1, 1999/2000:Sk773 yrkande 4,1999/2000:Bo232 yrkande 8 och 1999/2000:Bo233yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.2. Fastighetsbeskattningens allmännainriktning (mom. 1) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:Beskattningen av boendet är hårdare i än inågot annat land. I de europeiska länderna är momsenlägre, försäljningsskatt är mycket sällsynt ochfastighetsskatten mycket begränsad. Vissa länder haröver huvud taget ingen fastighetsskatt. Storaskillnader finns mellan länderna vad gällerboendekostnaderna sedda i förhållande tillhushållens disponibla inkomster. I de europeiskaländerna var genomsnittet , i såmycket som 30 %.Statens intäkter och kostnader för boendet kommeratt genomgå dramatiska förändringar de närmasteåren. Statens nettokostnader har varit stora. Ökadeintäkter, bl.a. fastighetsskatt och moms påbyggandet jämte sjunkande räntebidrag, gav statenett positivt netto för boendet . Statensutgifter för räntebidrag kommer från 1997 till 1999att ha sjunkit från 20 miljarder till 7,5 miljarderkronor. Det är orimligt att staten tar in ökadeskatter på boendet när kostnaderna i form avräntebidrag sjunker. Fastighetsskatten borde istället sänkas i samma takt som räntebidragensjunker. Prognosen pekar på att nettot mellanfastighetsskatt och räntebidrag blir ca 15miljarder kronor.Skatt efter bärkraft är den princip som bör gälla.Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsettinkomst och betalningsförmåga. Den är en skatt på eninkomst som inte finns och strider således mot dennämnda principen. Skatten hotar i vissa falläganderätten liksom den enskildes trygghet vadgäller besittningen av det egna hemmet. Personer medlåga inkomster har inte råd att betala skatten. Attgöra det möjligt att äga sin bostad också förlåginkomsttagare är att verka för ett jämliktsamhälle, ett samhälle där äganderätt inte kräverstora pengar. Fastighetsskatten ökar den socialasegregeringen och motverkar möjligheterna för ettpermanent boende i många områden som är attraktivaför de fritidsboende.I enlighet med förslagen i de nu aktuella kd-motionerna måste fastighetsskatten på siktavvecklas. I stället bör kommunerna ges en rätt attdebitera en fastighetsavgift som skalltäcka kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar ochannan service som är kopplad tillfastigheten. I ett första steg bör dessutomtaxeringsreglerna ändras så att lägesfaktornsgenomslag på byggnadsvärdet begränsas. Därutöver börden ändringen göras att fastighetsskatten enbartberäknas på en tredjedel av det markvärde somöverstiger 150 000 kr.Som en viktig åtgärd skall underlaget förskatteberäkningen därtill frysas på dagens nivå.Härigenom mildras effekterna av de senaste årensmycket kraftiga prisökningar i vissa områden, vilkamed dagens regler leder till kraftigt höjdataxeringsvärden och därmed åtföljande höjd skatt.Vad som anförts om inriktningen avfastighetsbeskattningen bör som sin meningge regeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande fastighetsbeskattningensallmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk689yrkandena 1-3, 1999/2000:Sk771 yrkande 1 och1999/2000:Bo233 yrkande 13, med anledning avmotionerna 1999/2000:Sk640, 1999/2000:Sk655,1999/2000:Sk695 yrkandena 1, 2 och 4,1999/2000:Sk772 yrkande 1, 1999/2000:Sk773yrkande 4 och 1999/2000:Bo206 yrkandena 5, 6 och8 och med avslag på motionerna 1999/2000:Sk324yrkande 25 i denna del, 1999/2000:Sk653 och1999/2000:Bo232 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.3. Fastighetsbeskattningens allmännainriktning (mom. 1) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Alla människor behöver bra bostäder till rimligakostnader. Valfrihet och mångfald i boendet ärgrundpelare i bostadspolitiken och en del avvälfärdspolitiken. Människor skall fritt kunna väljabostad och bostadsort. Boendet är inte bara bostadenutan även känslan av trygghet att ha ett hem. Attäga sitt hem har ett värde i sig. Centerpartietarbetar för en ökad neutralitet mellanboendeformerna och långsiktigt lägreboendekostnader. Det förbättrade ekonomiska lägethar inneburit mer än en halvering av räntorna.Centerpartiet har ihärdigt verkat för ett lägreskatteuttag på boendet. Vi motsatte oss höjningen avfastighetsskattesatsen från 1,5 till 1,7procentenheter och har därefter sökt möjligheter attåterställa nivån till . Under våren 1998möjliggjordes detta genom en överenskommelse mellanoss och regeringspartiet.Centerpartiet har också drivit frågan om lättnaderför dem som drabbats särskilt hårt av höjdataxeringsvärden vid förra taxeringstillfället,nämligen fastboende i attraktiva skärgårds- ochandra fritidshustäta områden. Det är orimligt attmänniskor i vanliga inkomstlägen tvingas flytta pågrund av att deras hus ligger i ett attraktivt läge.Det skulle leda till att dessa områden inom kortbestår enbart av fastigheter som ägs avfritidsboende. Det skulle i sin tur utarma denoffentliga servicen, landskapsbilden och kulturen isådana områden. Frågan har behandlats avFastighetsbeskattningskommittén varsställningstagande redovisades i maj 1999.Centerpartiets representant biträdde inteutredningsmajoritetens förslag. Motivet var attförslaget har så stora brister att det inte kanläggas till grund för lagstiftning. Ett i stort settenigt remissutfall bekräftar denna uppfattning. Vårrepresentant hävdade att lösningen i stället ståratt finna inom ramen för taxeringsförfarandet.Centerpartiet har exempelvis tidigare föreslagit attden s.k. belägenhets-faktorn slopas itaxeringsförfarandet.Centerpartiet konstaterar att fastighetsskattenträffar människor oavsett bärkraft. Därför skafastighetsskatten successivt sänkas. Centerpartietanser att fastighetsskattesystemet bör ersättas avett system med schablonintäkt mot vilken avdrag fårgöras för fastighetens kostnader, såvälräntekostnader, vilket gäller , som kostnaderför underhåll och reparation. En del av dennaavdragsrätt åstadkoms genom att det så kallade ROT-avdraget återinförs och permanentas. Därigenom kanökad rättvisa skapas mellan olika upplåtelseformeroch dubbelbeskattningen på hyresfastigheterförsvinna. Ett system med schablonintäkt i ställetför fastighetsskatt bestraffar inte heller likapåtagligt den som gör miljö- och energiförbättringarpå fastigheten och därmed i nuvarande system fårhöjd fastighetsskatt. Så länge fastighetsskattenfinns kvar bör den vara statlig. Lekmannainflytandeti taxeringsnämnder bör återinföras.Vad som anförts om inriktningen avfastighetsbeskattningen bör som sin meningge regeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande fastighetsbeskattningensallmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk324yrkande 25 i denna del och 1999/2000:Bo232yrkande 8 och med anledning av motionerna1999/2000:Sk640, 1999/2000:Sk653,1999/2000:Sk655, 1999/2000:Sk689 yrkandena 1-3,1999/2000:Sk695 yrkandena 1, 2 och 4,1999/2000:Sk771 yrkande 1, 1999/2000:Sk772yrkande 1, 1999/2000:Sk773 yrkande 4,1999/2000:Bo206 yrkandena 5, 6 och 8 och1999/2000:Bo233 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.4. Fastighetsbeskattningens allmännainriktning (mom. 1) - fpJohan () hardels anfört följande:Fastighetsskatten utgör en stor del av mångamänniskors boendekostnad. Den omfattar i dagtotalt ca . Skatten har ocksåupplevts som mer och mer orättvis, antagligenjust för att de successivt höjda skattesatsernasätter fokus på de olika belopp som gäller förlikvärdiga bostäder på olika orter, eller attmarknadsvärdet och därmed taxeringsvärdetkraftigt kan förändras efter det att den enskildegjort sitt fastighetsförvärv.För att ha symmetri i bostadsbeskattning ochavdragsmöjligheter mellan olika boendeformer böregnahemsfastigheter beskattas. Däremot bör nivån påbeskattningen sänkas. Dagens beskattningsform äroacceptabel. Det finns många brister i utformningenoch nivån är för hög. En statlig utredning arbetarmed att finna nya former för denna beskattning.Folkpartiet vill vara en aktiv part i detta arbete.Folkpartiet har varit drivande för att de fastboendei attraktiva fritidsområden skulle få en tillfälliglättnad i avvaktan på en generell förändring.Socialdemokraterna och hindrade imånga år en sådan, och därefter har man iutredningen inte kunna komma fram till en vettigmetod. har också förordat en sänktskattesats.Frysningen av taxeringsvärdena upphör år 2001.Det skulle innebära en mycket kraftigskatteskärpning för hushållen i stora delar avlandet. motsätter sig detta. Det ärdock inte heller rimligt att fortsätta att"frysa" taxeringsvärdena, till slut blir detinget informationsvärde kvar i dessa. I ställetmåste principerna för beskattning förändras.Folkpartiet anser att övervägande skäl talar föratt man övergår till en schablonintäktsbeskattning,där en schablonintäkt utifrån taxeringsvärdet läggssom inkomst av kapital, och kapitalkostnaderna(främst räntor) dras av. Fastighetsskatteutredningenbör utarbeta och lägga fram ett sådant förslag,enligt tidsplanen ska detta ske . Vi anseratt det är mycket viktigt att förslag kan läggastill om en helt reformeradfastighetsbeskattning inför år 2001.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande fastighetsbeskattningensallmänna inriktningatt med bifall till motion 1999/2000:Bo232 yrkande 8och med anledning av motionerna 1999/2000:Sk324yrkande 25 i denna del, 1999/2000:Sk640,1999/2000:Sk653, 1999/2000:Sk655,1999/2000:Sk689 yrkandena 1-3, 1999/2000:Sk695yrkandena 1, 2 och 4, 1999/2000:Sk771 yrkande 1,1999/2000:Sk772 yrkande 1, 1999/2000:Sk773yrkande 4, 1999/2000:Bo206 yrkandena 5, 6 och 8,1999/2000:Bo233 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.5. Frysta taxeringsvärden och äktabostadsföretag (mom. 4) - m, kdKenneth (), (), Mariettade (), (), () och () hardels anfört följande:För att ett bostadsföretag i skattesammanhang skallbetraktas som ett s.k. äkta bostadsföretag fordrasbl.a. att företagets fastighet (fastigheter)inrymmer minst tre lägenheter och att avtaxeringsvärdet belöper på de till medlemmar ellerdelägare med bostads- eller hyresrätt upplåtnabostadslägenheterna. Sådana bostadsföretagschablonbeskattas.Den i och för sig välmotiverade frysningen avtaxeringsvärdena som gäller t.o.m. inkomståret 2000kan när det gäller vissa äkta bostadsföretag skapaproblem. Genom att taxeringsvärdena för lägenheternahar frysts kan deras andel av det totalataxeringsvärdet komma att minska om dendel av taxeringsvärdet som belöper på lokaler m.m.höjs. I de fall detta leder till att ettbostadsföretag är att betrakta som äktaär det enligt vår mening en icke avsedd effekt. Delångtgående följder som detta får för de boende i deberörda fastigheterna är oacceptabla.Åtgärder bör vidtas för att förhindra att äktabostadsföretag omklassas till oäkta enbart som enföljd av frysta taxeringsvärden. Det bör ankomma påregeringen att utan dröjsmål återkomma tillriksdagen med förslag med denna innebörd. Detanförda bör som sin mening ge regeringentill känna.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande frysta taxeringsvärden och äktabostadsföretagatt med bifall till motion 1999/2000:Sk759 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts.6. Skattereduktion för fastighetsskötsel(mom. 5) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:Som framhålls i motion Sk764 är ett av de främstahindren för att kunna bygga och hyra hyreslägenheterden höga beskattningen av tjänster som ingår ihyran. Även i övrigt är skattebelastningen påhyresboendet alldeles för hög. Inte minstfastighetsbeskattningen bidrar till detta.Som beskattningen är utformad måstehyresgästen med sin hyra betala dels moms på denadministration och förvaltning samt de tjänster somingår i hyran, dels arbetsgivaravgifter på de oftaarbetsintensiva tjänsterna. Det finns mot dennabakgrund anledning att se över och minska den totalaskattebelastningen av boendet. En utredning bördärför tillsättas med uppdrag att se övermöjligheterna att införa en skattereduktion förtjänster m.m. som avserfastighetsförvaltning/fastighetsskötsel. Detta börges regeringen till känna.dels vid moment 5 hemställt:5. beträffande skattereduktion förfastighetsskötselatt med bifall till motion 1999/2000:Sk764 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.7. Attraktiva områden (mom. 6) - m, kdKenneth (), (), Mariettade (), (), () och () hardels anfört följande:Det framstår för alla som helt uppenbart att dagensfastighetsbeskattning ger helt orimliga konsekvenserför dem som är permanentboende i attraktivafritidsområden i bl.a. skärgården. De priser som defritidsboende är villiga att betala medför atttaxeringsvärdena för de bofastas fastigheter stigeroch att den fastighetsskatt som utgår ligger pånivåer som många inte har någon som helst möjlighetatt klara. Som framhålls i flera av motionerna kaninte ett skattesystem accepteras som leder till attmänniskor får flytta från sina hem till följd av enorimlig skattebörda.Den mest uppenbara lösningen på problemen iattraktiva skärgårdsområden är att avveckla dagensfastighetsskatt i enlighet med vad som föreslås iflera av de nu aktuella motionerna. Som framhålls imotionerna kan detta dock inte ske utandet måste ske successivt under en något längre tid.Vad som erfordras är därför åtgärder som kan sättasin redan nu och som leder till en kraftigt sänktfastighetsskatt redan fr.o.m. innevarande år. Deolika förslagen om reducerat markvärde som underlagför beskattningen m.m. bidrar också de till attminska skattetrycket för fastboende i skärgården ochandra attraktiva fritidsområden.Vad som anförts om åtgärder för att minskafastighetsskatten för permanentboende i attraktivafritidsområden m.m. bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 6 hemställt:6. beträffande attraktiva områdenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk645yrkande 2 och 1999/2000:N277 yrkande 11 och medavslag på motion 1999/2000:Sk820 yrkandena 1-3som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.8. Attraktiva områden (mom. 6) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Fastighetstaxeringsreglerna måste reformeraseftersom det system som tillämpas i grund ochbotten är felaktigt konstruerat. I vissa mycketattraktiva områden där fritidsfastigheternasförsäljningspriser skjuter i höjden slårfastighetsskatten besinningslöst mot fastboende påett sätt som aldrig kan ha varit lagstiftarensmening. Åretruntboende i till exempel skärgården kani vissa fall straffas med en fastighetsskatt somderas inkomster inte kan bära. De fastboende tvingasgå från hus och hem på grund av att deras fastighethar en belägenhet som är mycket efterfrågad somfritidsboende.Det kan konstateras att det främst är kustborboende i mycket attraktiva sommarområden som drabbasspeciellt hårt av dagens konstruktion. Det får somföljdeffekt att det är svårt för till exempel enäldre generation med enbart folkpension attöverhuvudtaget kunna bo kvar i sina hus. Samtidigtär det svårt - om inte helt omöjligt - för en yngregeneration att ekonomiskt kunna klara av bådeextrema huspriser och därtill följandefastighetsskatter, vilket gör att många unga intevågar investera i ett boende i skärgården.Resultatet blir att vi har ett system sompressar den fastboende befolkningen bort från öaroch attraktiva skärgårdssamhällen. Kvar blir en dödskärgård med enbart kapitalstarka fastighetsägareoch med ett skärgårds-boende som är aktivt enbartnågra veckor om året.Därför är det avgörande att finnafastighetstaxeringsregler som skiljer på fastboendeoch fritidsboende, annars kommer det aldrig attkunna ske en tydlig utveckling i skärgården förverksamhet året runt. Det är priset påfritidsfastigheterna och de mycket strandnäratomterna som skjuter i höjden och påverkaråretruntboendets taxeringsvärden och därmedfastighetsskattens utfall. Belägenhetsfaktorn bördärför avskaffas för fastigheter för fastboende ochbara tillämpas på fastigheter för fritidsboende.För att kunna reducera de orimligatrappstegseffekter som uppstår mellan attraktivaområden och vanliga områden bör också värdeområdenaförändras från nuvarande 7 300 stycken till ca 2 500områden.När fastighetsägare besvärar sig över sattataxeringsvärden som skall prövas av skattemyndighet,länsrätt respektive kammarrätt bör särskilt utseddafastighetsnämndemän medverka för att tillgodosebehovet av såväl sakkunskap som rättssäkerhet.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 6 hemställt:6. beträffande attraktiva områdenatt med bifall till motion 1999/2000:Sk820 yrkandena1-3 och med anledning av motionerna1999/2000:Sk645 yrkande 2 och 1999/2000:N277yrkande 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.9. Fastighetsbeskattningen vid tomträtt(mom. 7) - m, kdKenneth (), (), Mariettade (), (), () och () hardels anfört följande:Det är enligt vår mening svårt att hitta någrahållbara motiv för att någon skulle vara skyldig attbetala skatt för en fastighet han inte äger. Det ärendast tomträtten som kan försäljas och tomträttenär inte en fastighet utan en genom civilrättsligtavtal grundad nyttjanderätt. Det är rimligt att deni sig mycket kontroversiella fastighetsskattenbetalas av respektive fastighetsägare under denbegränsade övergångstid som fastighetsskatten kanförväntas bestå. I nomalfallet bör entomträttsinnehavare endast betala fastighetsskattför sitt hus.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 7 hemställt:7. beträffande fastighetsbeskattningen vidtomträttatt med bifall till motion 1999/2000:Sk629 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.10.