bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — bör inteföregripa resultatet av det pågående arbetet varför motionen avstyrks.Utskottet är inte berett att föreslå några ändringar i hälso- och sjukvårdsla-gen vad gäller hjälpmedelsbesluts överklagbarhet varför motionerna So33(m) yrkande 5 och So240 (m) avstyrks.Som framgår av redovisningen ovan stöder regeringen och har i propositionen 1999/2000:86 bl.a. behandlat frå-gan om IT-hjälpmedel och de funktionshindrade. Propositionen behandlasför närvarande av och utskottet anser inte att riksdagsbehandlingenbör föregripas. Utskottet vidhåller sin inställning i yttrande till trafikutskoSoU7y. Motionerna So321 (fp) yrkande 9, So327 (c) yrkande 8 och So488(kd) yrkande 13 delvis avstyrks.Brister finns när det gäller funktionshindrade barns hjälpmedelssituation.Utskottet ser därför mycket positivt på den projektverksamhet rörandehjälpmedel och hjälpmedelsförsörjning för barn med funktionshinder sompågår vid . Något initiativ med anledning av motionSo488 (kd) yrkande 19 behövs inte.HörselfrågorMotionerI motion So319 av () begärs ett tillkännagivan-de om vad i motionen anförts om att välkomna privata etableringar av hör-selbutiker med audionomer som ägare eller anställda (yrkande 2). Motionä-ren anför att av befolkning har hörselskador av olikaslag och att pressen ökar på landstingens hörcentraler. På två ställen i Sverigfinns det butiker som erbjuder försäljning av hörapparater. Tillgänglighetenoch servicen är god och kunden erbjuds redan efter två undersök-ning och utprovning av hörapparat. Motionären anför vidare att personalenskompetens måste tas till vara (yrkande 1). Audionomer har en högskoleut-bildning som väl tillgodoser kraven på kompetens och som gör dem merite-rade och lämpade att prova ut hörapparat, ge råd och service, göra uppfölj-ningar m.m. Även i motion So386 av () framhålls att detborde vara möjligt att få hörapparat hos en fristående audionom. En förut-sättning för detta är att behovet av legitimation och därtill kopplad förskriv-ningsrätt prövas, liksom att konkurrenssnedvridande inslag i lagstiftningen,som t.ex. momsreglerna, ändras.I motion So202 av () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om habilitering, rehabilitering och tolktjänst för hör-selskadade (yrkande 2). Motionären anför att den som blir hörselskadad harbehov av samhällsinsatser främst från hälso- och sjukvården i form av habi-litering och rehabilitering. Vidare krävs psykosocial rehabilitering. Även omdet i varje landsting finns hörselvårdande verksamhet så är den ojämnt ut-byggd. Det finns också ett stort, dolt behov av vuxendövtolkning. Motionä-ren begär också ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om hörsel-skadades rätt till hörapparater (yrkande 3). Motionären anför att modernahörapparater är förhållandevis dyra och landstingen har därför infört ettkostnadstak på mellan och per hörapparat. Överstigandekostnader får brukaren stå för själv. Slutligen anför motionären att regeringenbör ta initiativ till överläggningar med landstingen om hur bristerna i densvenska hörselvården kan åtgärdas (yrkande 5).I motion So31 av och () yrkas tillkän-nagivande om att rätten till tolk för döva, dövblinda, vuxendöva och hörsel-skadade bör fastställas i lag. Motionärerna anför att en rättighetslagstiftningskulle innebära krav på landstingen att fortsätta sin utbyggnad av tolktjänstenoch att avsätta medel för detta ändamål med minst samma belopp som detstatsbidrag som utgår.I motion So34 av () yrkas tillkännagivande om att Sverigeunder sitt ordförandeskap och med anledning av resolu-tion om teckenspråket och det europeiska språkåret skall aktualisera fråganom teckenspråkets ställning i . Enligt motionären bör tydligtsätta teckenspråket på EU:s dagordning. Det handlar om praktisk samordningav frågor om t.ex. texttelefoner, men också om erkännandet av teckenspråketi hela . Det handlar också om de dövas möjligheter till tolkstöd ochförutsättningarna för att kommunicera med varandra över nationsgränserna.Bakgrund och tidigare behandlingI samband med handikappreformen infördes fr.o.m. en nyparagraf, 3 a §, i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) där landstingensskyldighet att erbjuda bl.a. tolktjänst för vardagstolkning för barndomsdöva,dövblinda, vuxendöva och hörselskadade tydliggörs.Socialstyrelsen har presenterat rapporten i praktiken (1999:18). Enligt rapporten är vänteti-derna långa för att få en hörapparat. Vidare framgår av rapporten att flertaletlandsting fortfarande använder sig av den upphävda vårdgarantin för priorite-ring vid utprovning av hörapparat, i vissa fall i kombination med andra regleroch att det därför finns anledning för de flesta av landstingen att revidera deriktlinjer för prioritering som används, så att de överensstämmer med hälso-och sjukvårdslagens prioriteringsbestämmelser.I Slutrapport om uppföljningen av tolktjänstverksamheten för barndomsdö-va, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade (1997:22) redovisar Socialsty-relsen att de mål som finns uppsatta i fråga om utbyggnad av landstingenstolktjänst enligt proposition 1992/93:159 inte har nåtts. Utbyggnaden hardock skett i den takt som varit realistisk och möjlig med tanke på att denmest grundläggande förutsättningen inom tolktjänstverksamheten, tillgångenpå utbildade tolkar, fortfarande har varit mycket begränsad. Det finns fram-deles goda förutsättningar för en relativt snabb utbyggnad av tolktjänstverk-samheten. Enligt () ökade antalet deltagarei olika tolkutbildningar vid landets folkhögskolor jämfört medåret innan. Antalet tolkar som slutförde sin utbildning ökade också. Brist pådeltagare med tillräckliga kunskaper i teckenspråk för att kunna påbörja enutbildning samt lärarbrist har varit de största hindren mot att utbilda flertolkar. Enligt TÖI kommer den positiva trenden att bestå till 2005 med vissafluktuationer. kommer 144 tecken- och dövtolkar och27 vuxendövtolkar att utbildas.Utskottets bedömningAv framgår att det finns brister på området hör-hjälpmedel. Utskottet förutsätter att som tillsynsmyndighetföljer frågan med största noggrannhet. Utskottet utgår också från att Social-styrelsens rapport 1999:18 kommer att följas upp. Utskottet är inte berett attnu ta något initiativ med anledning av motion So202 (fp) yrkandena 2 delvis,3 och 5, varför dessa avstyrks. Även motionerna So319 (m) samt So386 (m)avstyrks.Samhällets stöd till funktionshindrade bör, enligt utskottets mening, iförsta hand utformas genom generella insatser, men ibland kan riktat stödvara nödvändigt. Riktade insatser för döva och hörselskadade görs bl.a.genom stöd till tolkutbildning. Utskottet konstaterar att utbildningen av tol-kar beskriver en positiv trend. Enligt utskottet är det av vikt att landstingenaktivt verkar för att uppfylla sin skyldighet enligt hälso- och sjukvårdslagenatt erbjuda tolkar till döva och hörselskadade. Utskottet utgår från att följer landstingens hantering av tolkfrågorna och vid behov vidtaråtgärder. Motion So202 (fp) yrkande 2 delvis avstyrks. Utskottet ställer siginte bakom förslaget i motion So31 (s), varför också denna avstyrks.Sverige måste även i fortsättningen bedriva ett aktivt arbete i internatio-nella organ för att förbättra situationen för personer med funktionshinder.Enligt utskottet bör i dessa sammanhang och i samband med detsvenska ordförandeskapet inom EU verka för en för-stärkning av teckenspråkets ställning. Något tillkännagivande till regeringenbehövs inte. Motion So34 (s) avstyrks.Funktionshindrades ekonomiska situationMotionernaI motion So33 av de () begärs tillkännagivandeom behovet av en utredning kring en helhetssyn på funktionshindrades eko-nomiska situation (yrkande 11). Motionären konstaterar att många funktions-hindrade lever med mycket små ekonomiska marginaler. Många nyttjartjänster som t.ex. hemtjänst, larm, hjälpmedel och färdtjänst. De gör - somandra - läkarbesök och köper mediciner. Inom många områden finns detvisserligen högkostnadsskydd, men för en funktionshindrad som redan leverpå marginalen kan sådana avgifter sammantaget bli mycket kännbara.I motion So490 av m.fl. (v) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning omavgiftssituationen för de funktionshindrade (yrkande 4). Många människormed funktionshinder är beroende av avgiftsbelagd service för att klara sinvardag, anför motionärerna. Det handlar om sjukvård, medicin, hjälpmedel,hemtjänst, färdtjänst, ledsagartjänst och det handlar om var i manbor. Motionärerna anser att bör ge regeringen i uppdrag att tillsättaen utredning för en genomgående belysning av avgiftssituationen för defunktionshindrade. Den bör även överväga ett införande av ett nationelltförbehållsbelopp. Utredningen skall även belysa och tydliggöra kvinnors ochmäns olika behov av stöd.I motion So44 av m.fl. (kd) begärs en utredning av defunktionshindrades ekonomiska situation (yrkande 13). Motionärerna anseratt de funktionshindrades ekonomiska situation har försämrats avsevärt desenaste åren. Förändringar i högkostnadsskydd för läkemedel och läkarbesökhar medfört försämringar. Handikappersättning beviljas alltmer sällan förmerkostnader, och hjälpmedelskostnaderna har ökat.I motion So40 av m.fl. (fp) yrkas att ger regering-en till känna vad i motionen anförts om att komplettera handlingsplanen meden helhetssyn för funktionshindrades ekonomiska situation (yrkande 12).Motionärerna anser att de funktionshindrades situation under de senaste årenhar försämrats avsevärt. Höjningar av avgifter har kompletterats med ettflertal nya avgifter som sammantaget gör situationen prekär.I motion So41 av m.fl. (mp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om de funktionshindradessituation (yrkande 4), om att utreda möjligheten till ett utgiftstak som täckerde befintliga högkostnadsskydden m.m. (yrkande 5) och om problemen medatt de olika huvudmännen brister i samverkan runt de funktionshindradessituation (yrkande 6 delvis). Motionärerna anför att det finns fler högkost-nadsskydd för att skydda den enskilde. Personer med funktionshinder kandock ha utgifter för många olika insatser vilket leder till stora kostnadertotalt.I motion So462 av () begärs tillkännagivande om ett samlathögkostnadsskydd inom kommun och landsting. Motionären anför att perso-ner med funktionshinder och kroniska sjukdomar i regel har behov av insat-ser inom många olika områden, vilket innebär stora kostnader sammantagetper år, utgifter som andra människor utan funktionshinder oftast inte har.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade frågan om kostnader för funktionshindrade senast ibetänkande 1998/99:SoU11. Utskottet konstaterade då att Boende- och av-giftsutredningen föreslagit riktlinjer för förbehållsbelopp och tak förhögsta avgiftsnivå liksom förslag till regler för inkomstberäkning för avgifterför äldre- och handikappomsorg. Utskottet ansåg inte att bordeföregripa beredningen av utredningens förslag. Den då aktuella motionenavstyrktes därmed.I budgetpropositionen 1999/2000:1 aviserar regeringen att den avser attåterkomma i frågan under år 2000.Utskottets bedömningFörslagen i Boende- och avgiftsutredningen bereds i Rege-ringskansliet. Regeringen har aviserat en proposition . Utskot-tet anser det angeläget att få till stånd en närmare reglering av avgifterna isärskilda boendet. Förslagen i utredningen omfattar dock inte hela avgiftssi-tuationen för personer med funktionshinder. Utskottet delar uppfattningen imotionerna att det vore värdefullt med en belysning av funktionshindradestotala ekonomiska situation, bl.a. med hänsyn till kostnader för läkarbesökoch läkemedel, hjälpmedel, hemtjänst, färdtjänst m.m. Kostnaderna för ettmer vittomfattande högkostnadsskydd bör beräknas. I det fall det föreliggerlikheter och skillnader beträffande den ekonomiska situationen för kvinnoroch män bör det belysas särskilt. Vad utskottet nu anfört med anledning avmotionerna So33 (m) yrkande 11, So40 (fp) yrkande 12, So41 (mp) yrkande-na 4 och 5 samt 6 delvis, So44 (kd) yrkande 13, So462 (s) och So490 (v)yrkande 4 bör som sin mening ge regeringen till känna.Funktionshindrade kvinnors utsatthet m.m.I motion So45 av () begärs tillkännagivande om defunktionshindrade flickorna/kvinnornas utsatthet och risk för misshandeluppmärksammas (yrkande 1). Representanter för hälso- och sjukvården ochkommunala och andra instanser som funktionshindrade kommer i kontaktmed måste, enligt motionären, bli bättre på att tolka signaler som kan tyda påatt flickorna/kvinnorna utsätts för övergrepp. Vidare yrkas tillkännagivandeom att de förståndshandikappades rättsskydd ses över (yrkande 2). Enligtmotionären har det i en pågående undersökning, initierad av FöreningenForum - Kvinnor och Handikapp, framkommit att förståndshandikappadekvinnor ofta blir sexuellt utnyttjade, misshandlade och hotade. De förstånds-handikappades mentala ålder överensstämmer inte med den biologiska, men iolika sammanhang betraktas de rättsligt som myndiga personer och dömsefter samma regler som alla andra medborgare.I motion So485 av Elisebeht m.fl. (s) yrkas tillkännagivande omdet fortsatta arbetet att studera de äldre och funktionshindrade kvinnornassituation särskilt (yrkande 2). Motionärerna anför att misshandlade kvinnorur dessa grupper sällan söker hjälp och stöd vare sig från samhället eller hoskvinnojourerna. Motionärerna föreslår att regeringen föreslås ta initiativ tillforskning för att kartlägga hur vanligt det är att våldet drabbar funktionshindrade och äldre kvinnor. Åtgärder för kunskapsspridning samt för förebyg-gande, stödjande och skyddande åtgärder behöver tas fram för dessa grupper.Utskottet har senast i betänkande 1999/2000:SoU6 Socialtjänstfrågor be-handlat motionsyrkanden som rör våld mot kvinnor, vartill hänvisas (s. 19).Utskottet har därvid bl.a. anfört att det delade motionärernas bedömning attbemötandet av kvinnor som varit utsatta för våld måste förbättras. Metodut-veckling för arbetet såväl inom som inom hälso- och sjukvår-den är därvid en viktig komponent. har ett uppdrag att ledaett utvecklingsarbete i frågor om våld mot kvinnor som bl.a. berör dennafråga. Uppdraget skall redovisas under innevarande år. Det aktuella motions-yrkandet avstyrktes. följde utskottet (protokollsnr. 1999/2000:83).I budgetpropositionen för (utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocial omsorg) anger regeringen att socialtjänstlagen harkompletterats med en ny bestämmelse som innebär att socialnämnden börverka för att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra över-grepp i hemmet får stöd och hjälp att förändra sin situation (s. 95). Vidarehar kvinnojourerna fått ett utökat årligt stöd med . I propo-sitionen anförs bl.a. följande:För att stödja kompetens- och metodutveckling inom ochhälso- och sjukvården har fått i uppdrag att leda ett utveck-lingsarbete i frågor om våld mot kvinnor. skall också fortlö-pande följa och samla kunskap om prostitutionens omfattning och utveck-ling, sammanställa kunskap om de sociala insatser som bedrivs på lokal nivåsamt ge stöd till utveckling och förbättring av insatserna.I regleringsbrevet för för anges att styrelseninom ramen för sitt utvecklingsarbete i frågor om våld mot kvinnor skallutvärdera och analysera de erfarenheter som Rikskvinnocentrum erhållit i sittarbete med våldsutsatta kvinnor och i vilken mån dessa erfarenheter fungerarsom modell för hälso- och sjukvården. Uppdraget skall redovisas senast den15 augusti 2000.Regeringen har enligt budgetpropositionen för givit iuppdrag att utreda hur en central kristelefon för våldsutsatta kvinnor skallkomma till stånd, hur den skall organiseras, finansieras och vilken kompe-tens som bör finnas. har överlämnat ett förslag till regering-en. Frågan bereds inom och diskussioner förs med kvin-nojourernas centrala organisationer.I Årsredovisning 1999 () behandlas bl.a. vadgäller konsekvenser av ändringar i socialtjänstlagen för våldsutsatta kvinnor.Socialstyrelsen anför bl.a. följande.Socialtjänstlagens ändring innebär att socialnämnden börverka för att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra över-grepp i hemmet får stöd och hjälp för att förändra sin situation.En kartläggning efter den korta tid som förflutit visar att införande av 8a § isocialtjänstlagen endast i begränsad utsträckning har påverkat socialtjänstensarbete med våldsutsatta kvinnor. Satsningar har inte varit genomgripande ochde har framför allt rört planering, samverkan och viss utbildning. Även endel attitydförändringar och ökad lyhördhet kan märkas. är dockmycket beroende av personligt engagemang hos individer (s.k. eldsjälar).Förändringar som har vidtagits har heller inte i större utsträckning påverkatjourernas uppfattning om insatser. I viss omfattning berordock avsaknaden av förändring på att insatser till stöd för våldsutsatta kvin-nor redan har vidtagits tidigare eller i vissa fall (PM, dnr 62-615/2000).Länsstyrelsernas genomgång tyder även på att de flesta kommuner inte tycksha några särskilda insatser för våldsutsatta kvinnor utan förlitar sig på insatser från kvinnojourerna.Utskottets bedömningAv redovisningen ovan framgår att regeringen på olika sätt har uppmärk-sammat problemet med kvinnors utsatthet i allmänhet. Utskottet vill särskiltmarkera att de funktionshindrade flickornas och kvinnornas situation inte fårglömmas bort i dessa sammanhang. Utskottet anser - i likhet med motionä-rerna - att det är angeläget att kartlägga riskerna för att dessa flickor ochkvinnor utsätts för våld och andra övergrepp. Det är vidare betydelsefullt attutveckla olika former av förebyggande och stödjande åtgärder liksom fråganom rättsskydd för denna grupp funktionshindrade. Åtgärder för kunskaps-spridning är viktigt. Utskottet förutsätter att regeringen följer frågan noga iarbetet rörande våld mot kvinnor. Något initiativ från sida medanledning av motionerna So45 (kd) och So485 (s) yrkande 2 behövs emel-lertid inte.Konkurrensneutralt serviceboendeI motion N273 av Per m.fl. (m, kd, fp) begärs tillkännagivandeom konkurrensneutralt serviceboende (yrkande 13). Motionärerna anför attsocialtjänstlagen ålägger kommunen att inrätta bostäder med särskild servicetill funktionshindrade. Kommunen kan driva verksamheten i egen regi ellerlägga ut den på entreprenad till ett privat företag. uppställerkvalitetskrav som tillämpas vid tillsyn över verksamheten.Men olika regler gäller beroende på om verksamheten bedrivs av ett privatföretag eller i regi. Motionärerna anser att tillsynen över service-boende för funktionshindrade bör ses över så att reglerna blir konkurrens-neutrala.Socialtjänstutredningen föreslår i sitt slutbetänkande Socialtjänst i utveck-ling, SOU 1999:97 en förstärkt tillsyn över . För en beskrivningav förslaget se betänkande 1999/2000:SoU8 (s. 38-41).Utredningen föreslår bl.a. att tillsynsmyndigheterna ges författningsregle-rad rätt att genom föreläggande få upplysningar och inhämta handlingar samtatt inspektera all verksamhet inom i kommuner och enskildaverksamheter. föreslås kunna meddela föreläggande attavhjälpa missförhållanden. Förelägganden skall kunna kombineras med vite.Utredaren framhåller att genom att införa en möjlighet för tillsynsmyndighetatt utfärda föreläggande inom åstadkommer man den önskvär-da samordningen av tillsynen över hälso- och sjukvård samt socialtjänst, översärskilda boendeformer och bostäder med särskild service samt hemtjänst.Ett föreläggande kan riktas mot verksamheten i dess helhet utan att manbehöver klarlägga vad som är att anse som hälso- och sjukvård och vad somär socialtjänst.Utskottet behandlade frågor om tillsynen inom de sociala omsorgerna, fram-för allt äldreomsorgen, i betänkande 1999/2000:SoU8. I betänkandet (s. 38-41) redovisades patientnämndernas vidgade ansvarsområde liksom förslag till förstärkt tillsyn samt HSU 2000:s betänkandeGod vård på lika villkor? Utskottet konstaterade att patientnämndernas verk-samhet utvidgats till att även gälla frågor om allmän omvårdnad med kopp-ling till den kommunala hälso- och sjukvården. Vidare hade Socialtjänstut-redningen föreslagit en förstärkning av tillsynsverksamheten. ÄvenHSU 2000 hade berört tillsynsfrågan. Båda utredningsbetänkandena bereds iRegeringskansliet. Utskottet ansåg att den fortsatta beredningen av fråganborde avvaktas. De aktuella motionerna avstyrktes därmed.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att föreslagit en förstärkt till-synsverksamheten. Bland annat föreslås tillsynsmyndigheten ges författ-ningsreglerad rätt att genom föreläggande få upplysningar och inhämtahandlingar samt att inspektera all verksamhet inom i kommu-ner och enskilda verksamheter. förslag bereds förnärvarande i . Utskottet anser att regeringens kommandeförslag bör avvaktas och avstyrker därmed motion N273 (m, kd, fp) yrkande13. beträffande FN:s standardregleratt avslår motionerna 1999/2000:So41 yrkande 1,1999/2000:So321 yrkande 1 och 1999/2000:So487 yrkandena 1 och 2,2. beträffande mål och inriktning för handikappolitikenatt med avslag på motion 1999/2000:So42 yrkande 2godkänner regeringens förslag till mål och inriktning för handikappo-litiken enligt avsnitten 5.1 och 5.2 i propositionen,res. 1 (c)3. beträffande dolda funktionshinderatt avslår motionerna 1999/2000:So41 yrkande 14,1999/2000:So42 yrkande 1, 1999/2000:So43 och 1999/2000:So464,res. 2 (c)4. beträffande stöd till familjer med rörelsehindrade barnatt avslår motion 1999/2000:So278,res. 3 (kd)5. beträffande kvinnor och mänatt avslår motion 1999/2000:So490 yrkande 5,6. beträffande handikappguideratt avslår motion 1999/2000:So321 yrkande 10,res. 4 (fp)7. beträffande individuellt anpassat stödatt avslår motionerna 1999/2000:So32 yrkande 1 delvis,1999/2000:So41 yrkandena 11 och 12, 1999/2000:So327 yrkande 1delvis, 1999/2000:So349, 1999/2000:So413 yrkande 5 och 1999/2000:So459,res. 5 (m)res. 6 (c)8. beträffande förtidspension av ungaatt avslår motion 1999/2000:So42 yrkande 10,res. 7 (m, kd, c, fp)9. beträffande tillgänglighet till offentliga lokaler m.m.att avslår motionerna 1999/2000:So32 yrkande 6 och1999/2000:So327 yrkande 2,res. 8 (m)res. 9 (c)10. beträffande uppföljningatt avslår motion 1999/2000:So42 yrkande 13,res. 10 (c)11. beträffande retroaktivitetatt avslår motion 1999/2000:So32 yrkande 5,res. 11 (m)12. beträffande sanktioner vid bristande tillgänglighetatt med anledning av motionerna 1999/2000:So28,1999/2000:So38, 1999/2000:So40 yrkande 2 och 1999/2000:So41 yr-kandena 2 och 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskot-tet anfört,13. beträffande ansvars- och finansieringsprincipenatt avslår motionerna 1999/2000:So40 yrkande 1 och1999/2000:So44 yrkandena 4 och 5,res. 12 (kd)res. 13 (fp)14. beträffande stöd till allmänna samlingslokaleratt avslår motion 1999/2000:So42 yrkande 7,res. 14 (c)15. beträffande handikapporganisationernas medverkanatt avslår motion 1999/2000:So40 yrkande 5,res. 15 (fp)16. beträffande nationellt tillgänglighetscenteratt avslår motion 1999/2000:So490 yrkande 1 delvis,17. beträffande ansvaratt avslår motionerna 1999/2000:So32 yrkande 9,1999/2000:So40 yrkande 4, 1999/2000:So41 yrkande 9 och1999/2000:So42 yrkande 12,res. 16 (m)res. 17 (c)res. 18 (fp)18. beträffande Design för allaatt avslår motionerna 1999/2000:So30 och1999/2000:So44 yrkande 3,res.19 (kd)19. beträffande bilstödatt avslår motionerna 1999/2000:So33 yrkande 3 och1999/2000:So42 yrkande 5,res. 20 (m, kd, c, fp)20. beträffande förslaget till lag om ändring i lagen(1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m.att med avslag på motionerna 1999/2000:So32 yrkande 3och 1999/2000:So33 yrkande 7 antar förslaget till lag om ändring i la-gen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m.,res. 21 (m)21. beträffande grundlagsregleringatt avslår motionerna 1999/2000:So39 yrkande 1 och1999/2000:So40 yrkande 6,res.