bet · GN01SfU10 · 2000-03-28 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsyrkanden som väckts under de allmännamotionstiderna 1998 och 1999. Frågorna rör bl.a. mål och grunder för integ-rationspolitiken, delaktighet, integration när det gäller boende och arbete,mångfaldsplaner samt invandrade kvinnors speciella situation. Vidare be-handlas yrkanden om diskriminering och åtgärder mot rasism och främlings-fientlighet.Riksdagen beslutade om en ny integrationspolitik . Utgångs-punkten för integrationspolitiken är samhällets mångfald och målen är bl.a.lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrundoch att alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga församhällsutvecklingen. Utskottet understryker i betänkandet att målet omallas lika rättigheter och möjligheter även innebär att alla också har likaskyldigheter. Utskottet anser att detta nu bör tydliggöras genom en komplet-tering av målen. Detta bör som sin mening ge regeringen till kän-na.En förutsättning för att de integrationspolitiska målen skall kunna uppfyl-las är en generell politik som ger möjligheter för alla och som även förmår tatill vara allas erfarenheter, kunskaper och kvalifikationer.I betänkandet konstateras att utvecklingen inom integrationsområdet förnärvarande inte är tillfredsställande. Utskottet anser att förhållandena i daginte är bra och att situationen måste förbättras. De som gått sedanriksdagen godkände målen för den nya integrationspolitiken är en alltför korttid för att lösa problemen med segregation, utanförskap och diskriminering isamhället. Att politiken ännu inte har fått genomslag på alla områden visarinte minst den mängd av åtgärder som vidtagits eller är planerade. mening är det därför nu mycket viktigt att noggrant följa utveck-lingen och resultaten av det långsiktiga integrationsarbetet.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats 19 reservationer och två särskilda yttranden.MotionerMotioner väckta under allmänna motionstiden 19981998/99:Sf608 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokal självstyrelse,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om brukarinflytande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till föräldrar med ungdomar som fastnat i rasistiska ochnazistiska miljöer,6. att hos regeringen begär förslag om en samlad och heltäckan-de diskrimineringslagstiftning som också tar fasta på livet utanför arbetslivet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statistiska uppgifter,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Kistamodellen.1998/99:Sf609 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att öka kun-skaperna om unga invandrarkvinnors situation.1998/99:Sf611 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grunderna för integrationspolitiken,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samma krav och rättigheter skall omfatta alla svenskar.1998/99:Sf620 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rasism och främlingsfientlighet.1998/99:Sf634 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om individuella handlingsplaner och myndighetssamverkan.1998/99:Sf635 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det mångkulturella samhället,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål och inriktning för den framtida integrationspolitiken,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrarrepresentationen i utredningar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala DO,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett integrationsprogram för invandrare,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antidiskrimineringsklausuler,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska språket och äldre invandrare,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om näringspolitiken,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärdsprogram för att komma till rätta med de problem som denmisslyckade invandrarpolitiken har åstadkommit,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integration och återvandring.1998/99:A802 av m.fl. (m) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integrationspolitiken.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19991999/2000:Sf607 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grunderna för integrationspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om människors rätt att ses som individer och bedömas efter sinaerfarenheter, kvalifikationer och ambitioner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regeringens användning av invandrarbegreppet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samma krav och rättigheter skall omfatta alla svenskar.1999/2000:Sf612 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etthandlingsprogram för invandrade kvinnors integration.1999/2000:Sf615 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ny integrationspolitik byggd på de nya invånarnasinitiativ och ansvarstagande.1999/2000:Sf617 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny inriktningav politiken mot segregation och utanförskap.1999/2000:Sf623 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att begreppet integration i det integrationspolitiskabeslutet förtydligas.1999/2000:Sf626 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av delaktighet som ett medel mot negativ segregation,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheter att motverka etnisk diskriminering.1999/2000:Sf627 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning omupphandling av tolkservice vid myndighetsutövning.1999/2000:Sf632 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av attutarbeta integrationsplaner i kommuner, företag och myndigheter.1999/2000:Sf633 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vikten av att ta till vara invandrargruppernas kompetens.1999/2000:Sf637 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om segregationen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mänskliga rättigheter och kulturell tradition,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om extra åtgärder för ungdomar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrarbegreppet.1999/2000:Sf639 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en gemensam etisk grund för ett levande mångkulturelltsamhälle.1999/2000:Sf640 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det mångkulturella samhället,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål och inriktning för den framtida integrationspolitiken,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala DO,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett integrationsprogram för invandrare,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antidiskrimineringsklausuler,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om näringspolitiken,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärdsprogram för att komma till rätta med de problem som denmisslyckade invandrarpolitiken har åstadkommit,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integration och återvandring,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rasistiskt och främlingsfientligt våld.1999/2000:N271 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integration och demokrati.1999/2000:Sk692 av m.fl. (m) vari yrkas37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integrationspolitiken. Mål och grunder för integrationspolitikenBakgrundRiksdagen antog mål och inriktning för en framtida integra-tionspolitik (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU6 , framtiden ochmångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik).Målen för integrationspolitiken är lika rättigheter och möjligheter för allaoavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhälletsmångfald som grund och en samhällsutveckling som kännetecknas av ömse-sidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktigai och medansvariga för.Den mångfald som finns i det svenska samhället bör tas som utgångspunktför den generella politikens utformning och genomförande på alla samhälls-områden och nivåer. Säråtgärder som riktar sig till invandrare som grupp börbegränsas till insatser och åtgärder som kan behövas iSverige.Det integrationspolitiska arbetet skall särskilt inriktas på att ge stöd till idividers egen försörjning och delaktighet i samhället, värna grundläggandedemokratiska värden och verka för kvinnors och mäns lika rättigheter ochmöjligheter samt förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlig-het och rasism.Integrationsverket är central förvaltningsmyndighetför integrationsfrågor. Verket har ett övergripande ansvar för att integra-tionspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden samtför att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället.MotionerI motionerna 1999/2000:Sf617 av m.fl. (m) och 1998/99:A802yrkande 12 av m.fl. (m) begärs tillkännagivanden om en ny inrikt-ning av integrationspolitiken mot segregation och utanförskap. Motionärernavill ha en valfrihetsrevolution i kombination med en resursöverföring direktriktad mot utsatta grupper genom en individuell kompetensutvecklingspeng.Kategoriseringen av människor måste upphöra. Vidare måste de strukturellaproblem som har medfört arbetslöshet och utanförskap åtgärdas och detökade bidragsberoendet brytas. måste bättre ta till vara kunskaperoch utbildning som de invandrade medborgarna har med sig. Nya vägarmåste prövas. Utomlands har med goda resultat provats nätverk av s.k. mul-tikulturella teknologiska inkubatorer. Det är nätverk av institutioner som tartillvara och utvecklar kompetensen hos såväl infödda som invandrade inno-vatörer för att t.ex. utveckla högteknologiska exportprodukter. Möjligheterför ett varierande företagande bör skapas. Enligt motionärerna är språketavgörande, det är en av hörnpelarna för samhällsaktivitet och sociala relatio-ner. I stället för dagens svenskundervisning för invandrare (sfi) bör ettchecksystem införas där individen kan köpa sin egen språkutbildning.Bo Lundgren m.fl. (m) anför i motion 1999/2000:Sk692 yrkande 37 att ny-anlända grupper borde kunna bli en del av vårt samhälle genom egenansvar,arbete och företagande. Enligt motionärerna erbjuds i stället ett bidragsfinansierat utanförskap. För att bryta segregationen måste man skapa delsmer konkurrens, öppenhet och flexibilitet i samhällsekonomin, dels förut-sättningar för trygga liv i miljöer utan brottslighet och med fungerande soci-ala nätverk. I motionen begärs ett tillkännagivande härom.Även i motionerna 1998/99:Sf611 yrkandena 1 och 6 samt 1999/2000:Sf607 yrkandena 1 och 4 av () begärs tillkännagivanden omgrunderna för integrationspolitiken. Motionären anser att mottagnings- ochkommunplaceringssystemen har verkat passiviserande och att politikenmåste inriktas på att enskilda människor tar ansvar, utbildar sig och växer.För detta krävs en öppnare arbetsmarknad, en flexibel lönesättning och av-reglerad arbetsrätt. Vidare måste socialbidragsberoendet brytas och svensk-undervisningen förbättras. Motionären anser att kvotgrupper och indelningarger problem och att samma krav och rättigheter skall omfatta alla svenskar.I motion 1999/2000:Sf607 yrkande 2 begär () ett tillkän-nagivande som rör människors rätt att ses som individer och bedömas eftersina erfarenheter, kvalifikationer och ambitioner. Motionären betonar viktenav att samhället tar till vara den språkliga och kulturella kunskap som finns.Ulf m.fl. (kd) begär i motion 1999/2000:Sf626 yrkande 1 ett till-kännagivande om behovet av ett medel mot negativ segregation. Enligt mo-tionärerna härrör problemen framför allt från bristen på delaktighet. Denenda möjligheten till verklig delaktighet är att behövas - att ha ett jobb, attkunna ta ansvar för sina barn och att delta i samhällsdebatten.I motion 1999/2000:Sf639 yrkande 1 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om vikten av en gemensam etisk grund för ett levandemångkulturellt samhälle. Motionärerna anser att det svenska kulturarvet medrötter i västerländsk humanism och etik har bidragit till en lagstiftnioch rättstradition som kan utgöra en stabil grund för ett mångkulturellt sam-hälle.I motion 1999/2000:Sf637 yrkande 2 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om mänskliga rättigheter och kulturell tradition. Enligtmotionärerna bör alla ha samma rättigheter och skyldigheter och minoriteterskall i lag skyddas mot diskriminering. Motionärerna betonar respekten förindividen och anser att kränkande och olagliga handlingar inte kan accepte-ras oavsett kulturella skillnader.Ana () begär i motion 1999/2000:Sf615 yrkande 1 ett tillkän-nagivande om behovet av en ny integrationspolitik byggd på de nya invånar-nas initiativ och ansvarstagande. Motionären anser att man måste satsa påindividen och den lilla fristående lokala gruppen.Yvonne Ruwaida (mp) anser i motionerna 1998/99:Sf635 yrkandena 1 och 2samt 1999/2000:Sf640 yrkandena 1 och 2 att ett mångkulturellt samhällemåste ha en etisk grund, respekt för allas lika värde och tolerans i ett gemen-samt rättssystem, som respekteras av alla. Diskussionen om denna etiskagrund bör främjas och rättssystemet bör förändras så att det uppfattassom moraliskt riktigt och kan respekteras av alla. I stället för assimilation bvalfrihet, samverkan och integration gälla. Invandrare bör få samma rättig-heter och skyldigheter som befolkningen i övrigt.I motion 1999/2000:Sf623 yrkande 1 av och () begärs ett tillkännagivande om vikten av att begreppet integration idet integrationspolitiska beslutet förtydligas. Motionärerna anser att utgångs-punkten för integrationspolitiken bör vara självidentifikation. Individenmåste själv få avgöra. I samhällets intresse ligger att stödja den språkliga ockulturella mångfalden och se detta som en rikedom för samhället, menarmotionärerna.Utskottets bedömningUtgångspunkten för integrationspolitiken är samhällets mångfald och målenskall bl.a. vara lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk ochkulturell bakgrund och att alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i ochmedansvariga för samhällsutvecklingen. Integrationspolitiken är såledesinget som enbart gäller vissa delar av befolkningen som t.ex. personer sominvandrat eller personer med utländskt medborgarskap. Integration är i ställeten process som omfattar hela samhället. Här bör tilläggas att i samband medatt antog de övergripande målen för den nya integrationspolitikenuttalade utskottet att regeringen i propositionen på ett tydligt sätt markeratmålet om allas lika rättigheter och möjligheter även innebär att alla också harlika skyldigheter. Utskottet konstaterar således och vill understryka att måletför integrationspolitiken också är att alla har lika skyldigheter oavsett etniseller kulturell bakgrund. Utskottet anser dock att detta bör tydliggöras genomen komplettering av målen för integrationspolitiken. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.En förutsättning för att de integrationspolitiska målen skall kunna uppfyl-las är en generell politik som ger möjligheter för alla och som även förmår tatill vara allas erfarenheter, kunskaper och kvalifikationer. Enligt utskottetsmening är en lyckad integrationspolitik avhängig den generella politik somförs i samhället.Det integrationspolitiska arbetet skall särskilt inriktas på att bl.a. ge stödtill individers egen försörjning och delaktighet i samhället. Utskottet anser aen utgångspunkt därvid måste vara att det är den enskildes behov som skallmotivera eventuella åtgärder. Invandrare kan inte ses som en homogen kate-gori i samhället. Vägledande för integrationspolitiken bör vara att den en-skilde individen i första hand bestämmer hur han eller hon själv önskar för-hålla sig till och utveckla den egna etniska och kulturella identiteten. Sam-hället måste emellertid enligt utskottets mening underlätta för individen attintegrera gamla och nya livsmönster på det sätt hon själv önskar. Utskottetvill emellertid understyrka att olagliga handlingar eller handlingarsom bryter mot samhällets grundläggande värderingar aldrig kan accepterasoavsett kulturella skillnader. En uppslutning kring dessa grundläggandevärderingar är nödvändig i det mångkulturella samhället.I den svenska debatten har ofta assimilation ställts mot integration. mening är emellertid assimilation en otänkbar samhällelig strategi iSverige. Människor kan inte påtvingas svenskhet. Det utesluter inte att män-niskor själva kan välja assimilation som sin individuella strategi.På den individuella nivån bör integration betraktas som ett livsprojekt, varsinnehåll och mål endast kan bestämmas av individen själv. Staten bör därförinte fastställa övergripande mål för enskilda individers integration. På densamhälleliga nivån kan dock staten sätta upp mål för vad som bör uppnåsinom olika områden med hjälp av arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitikosv. och stödja den individuella integrationsprocessen genom att föra enpolitik som ger individen förutsättningar att förverkliga sina mål i livet.Integrationsprocesserna är ömsesidiga i den meningen att alla är delaktigaoch medansvariga i dem, alla har en skyldighet att bidra. Det är också enligtutskottets mening viktigt att pröva nya vägar i integrationsarbetet. Här harIntegrationsverket ett ansvar för att mångfaldsarbetet och integrationsproces-serna i samhället stimuleras.Utskottet vill med anledning av vad som anförs i motion 1999/2000:Sf617om s.k. sfi-checkar betona att det bör vara individens behov och förutsätt-ningar som styr tillgången till och utformningen av språkundervisningen,något som motverkas av ett system med sfi-checkar. Utskottet avstyrkerdärför yrkandet. Av budgetpropositionen för framgår att regeringenavser att utreda frågan om sfi organisatoriskt bör föras in i den kommunalavuxenutbildningen.Utskottet anser också, när det gäller den generella integrationspolitiken, attavgörande för ett framgångsrikt integrationsarbete är vikten av att betona engemensam grundsyn för ett levande mångkulturellt samhälle, såsom allamänniskors lika värde, tolerans, respekt för individen och ett gemensamträttssystem.Utskottet kan konstatera att utvecklingen inom integrationsområdet för när-varande inte är tillfredsställande i förhållande till de mål som ställts upp. Detniska och sociala segregationen är fortfarande stor. Insatser för att vändautvecklingen sker visserligen inom en mängd olika samhällsområden mendet behövs ytterligare insatser för att den etniska och kulturella mångfalden isamhället skall tillvaratas. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser atunder genomföra ett åtgärdsprogram för att integrationsperspektivetskall genomsyra den allmänna politiken. Vidare kommer en skrivelse omintegrationspolitiken, i vilken regeringen redovisar utvecklingen och huvuddragen i de fortsatta insatserna på området, att våren2002 överlämnas till riksdagen.Frågor om medborgarskap, t.ex. krav på svenskt medborgarskap eller möj-lighet till dubbla medborgarskap, kan för den enskilde få betydelse för integ-rationen. En regeländring av stor betydelse för enskilda personer genomför-des och innebär att dispens nu kan ges från kravet påstyrkt identitet för svenskt medborgarskap (prop. 1997/98:178, bet.1998/99:SfU3, rskr. 1998/99:27). Dispens får ges om sökanden har hafthemvist i och gör sannolikt att den identitet han ellerhon uppger är riktig. I syfte att bl.a. underlätta integrationen kommer rege-ringen att lägga fram ett förslag till ny moderniserad medborgar-skapslag. Förslaget grundar sig medborgarskapskommittés be-tänkande Svenskt medborgarskap (SOU 1999:34). Av betänkandet framgåratt de invandrar- och frivilligorganisationer som kommittén träffat anser attmedborgarskapet underlättar integrationen och utgör ett viktigt medel för attkomma till rätta med bl.a. ungdomars utanförskap. När det gäller krav påsvenskt medborgarskap i lagstiftningen har en särskild utredare tillsatts föratt bl.a. kartlägga och pröva relevansen av befintliga krav samt vid behovföreslå författningsändringar eller andra åtgärder. I direktiven anges att denledande principen i arbetet skall vara att lika rättigheter och skyldigheteroavsett medborgarskap i största möjliga utsträckning skall gälla för landetsinvånare (dir. 1999:4). I tilläggsdirektiv har beslutats att utredningen skallutföra sitt arbete som en parlamentarisk kommitté (dir. 2000:3). Uppdragetskall slutredovisas den 1 december 2000.Utskottet delar den uppfattning som framförs i flera motioner att integra-tionspolitiken måste syfta till att öka möjligheterna till delaktighet, att tainitiativ och eget ansvarstagande. tillsatte regeringen enparlamentarisk kommitté med uppgift att belysa de nya förutsättningar, pro-blem och möjligheter som det svenska folkstyret möter inför 2000-talet.Kommittén fick 1998 ett särskilt uppdrag att utreda orsakernatill det sjunkande valdeltagandet och föreslå åtgärder för att öka medborgar-nas delaktighet och engagemang i det demokratiska systemet. Demokratiut-redningens förslag (SOU 2000:1) rörande medborgarnas ökade delaktighet isamhällsutvecklingen kommer enligt utskottets mening att vara viktigaverktyg i detta arbete. Utskottet återkommer till dessa frågor i avsnittet omboende och delaktighet.Utskottet konstaterar att förhållandena inte är tillfredsställande ochmåste förbättras. De som gått sedan godkände målen för dennya integrationspolitiken är en alltför för att lösa problemen medsegregation, utanförskap och diskriminering i samhället. Att politiken ännuinte har fått genomslag på alla områden visar inte minst den mängd av åtgär-der som vidtagits eller är planerade inom en rad områden på såväl kommunalsom statlig nivå. Ett flertal utredningar har tillsatts och många förslag harlagts och är under beredning.