bet · GN01UbU16 · 2000-05-16 00:00:00 — Ändring i skollagen m.m. Utskottet behandlar i betänkandet proposition 1999/2000:68 Vissa skolfrågoroch 29 motionsyrkanden i anslutning till den. Utskottet tillstyrker regering-ens förslag på samtliga punkter och föreslår avslag på motionsyrkandena.Detta innebär att bestämmelserna i skollagen om lärlingsutbildning upphävsoch att den pågående försöksverksamheten fortsätter, att ämnet hemkunskapi timplan får benämningen hem- och konsumentkunskap ochatt den pågående försöksverksamheten med ökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgång förlängs.Utskottet har inte haft något att erinra mot att projektarbetet i gymnasie-skolan betygsätts med samma betygssystem som gäller för gymnasieskolanskurser i övrigt.Reservationer finns från Moderata samlingspartiet, ,. Regeringen har i proposition 1999/2000:68 Vissa skolfrågor föreslagit1. att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100),2. att antar regeringens förslag till lag om fortsatt giltighet avlagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgång. Motioner väckta med anledning av propositionen1999/2000:Ub17 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av en modern gymnasieexamen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ny modell för lärlingsutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av lärlingspeng,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre information och stöd till föräldrar med utvecklingsstördabarn inför val av skola.1999/2000:Ub18 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av tydliga direktiv för att projektarbetet i gymnasieskolanskall visa prov på vetenskapligt tänkande och ett kritiskt förhållningssätt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en modern lärlingsutbildning med yrkesexamen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrain-flytande över utvecklingsstörda barns skolgång permanentas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en gymnasieexamen skall vara klart definierad samt interna-tionellt gångbar och jämförbar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avklarad gymnasieexamen skall vara en förutsättning för attgymnasieutbildning skall ge behörighet till högre studier.1999/2000:Ub19 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ändringen av namnet på ämnet hemkunskap skall uppfattassom en förstärkning av de praktiska momentens betydelse för vinnandet avinsikt i konsumentkunskap,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av det praktiska arbetets roll för inlärning av matens bety-delse för hälsa och välbefinnande och förståelse för sambandet mellan matoch hälsa.1999/2000:Ub20 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att projektarbetet inom gymnasie-skolan endast skall betygsättas med stegen godkänd eller icke godkänd.1999/2000:Ub21 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försöksverksamheten med lärlingsutbildning tidsbegränsas tillden ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lärlingsutbildning bör kunna inledas tidigare än då halva gym-nasieutbildningen är slutförd,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frihet att lokalt avtala om ersättning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försöksverksamheten med ökat föräldrainflytande över ut-vecklingsstörda barns skolgång skall permanentas.1999/2000:Ub22 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en avstämning mellan gymnasieexamen och kravet påallmän behörighet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det olämpliga i att målrelaterade betyg räknas om till kvantitativajämförelsetal,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den innehållsmässiga balansen mellan teori- och praktikdelen i engymnasieexamen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en sexgradig betygsskala,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av kompetensutveckling för lärarna för att kunna handle-da och bedöma projektarbeten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt, permanentat lärlingsprogram inom gymnasieskolan,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den enskildes rätt att välja ambitionsnivån på sina kärnämnesstu-dier i lärlingsutbildningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrarnas rätt att välja skolform för sina barn,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att undanröja hindren som omöjliggör en permanentning av för-söksverksamheten med ökat föräldrainflytande.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19991999/2000:Ub261 av m.fl. (kd, m, v) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att be-sluta om dispens från gällande lag för att genomföra ett försök med i motio-nen skissad lärlingsutbildning i Småland.1999/2000:Ub294 av m.fl. (fp) vari yrkas20. att hos regeringen begär en snabbutredning av införandet aven internationellt jämförbar gymnasieexamen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avklarad gymnasieexamen skall vara en förutsättning för hög-re studier.1999/2000:Ub311 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av en obligatorisk gymnasieexamen. I betänkandet behandlas proposition 1999/2000:68 Vissa skolfrågor jämtemotionsyrkanden samt vissa motionsyrkanden från den allmänna motionsti-den hösten 1999.Propositionen i korthetRegeringen föreslår att bestämmelserna (5 kap. 3 §) i skollagen om lärlings-utbildning upphävs samt aviserar en förlängning av den pågående försöks-verksamheten med en ny lärlingsutbildning. Ämnet hemkunskap i grund-skolans timplan föreslås få benämningen hem- och konsumentkunskap medanledning av ämnets förändrade karaktär i den reviderade kursplanen. Rege-ringen föreslår vidare att den pågående försöksverksamheten med ökat för-äldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång förlängs.Enligt regeringens bedömning skall projektarbetet i gymnasieskolan betyg-sättas med samma betygssystem som gäller för gymnasieskolans kurser iövrigt. Regeringen anmäler att den återkommer till med ett ut-vecklat förslag om gymnasieexamen i samband med att regeringen mot slutetav innevarande år avser att förelägga en proposition om rekryte-ringen till högskolan.GymnasieexamenPropositionenGenom beslut med anledning av propositionen Gymnasieskola iutveckling - kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3, rskr. 160) har bl.a. en ny programstruktur och en förändrad definitionav begreppet gymnasiepoäng införts i gymnasieskolan fr.o.m. den 1 juli2000. Regeringen föreslog även att en gymnasieexamen skulle införas. Riks-dagen ställde sig i princip bakom förslaget men ansåg att frågan om hur enexamen skall utformas inte var tillräckligt utredd. begärde attregeringen ytterligare skulle utreda frågan och återkomma till medett utvecklat förslag.Regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop.1999/2000:1) sin avsikt att återkomma till i frågan under februari2000. Regeringen anmäler nu att den i stället avser att återkomma till riksda-gen med förslag till gymnasieexamen mot slutet av innevarande år i sambandmed att regeringen avser att lämna en proposition om rekrytering till hög-skolan.MotionernaModeraterna anser (mot. 1999/2000:Ub17 yrk. 1 och 1999/2000:Ub311 yrk.2) att regeringen skyndsamt måste bereda frågan om utformningen av gym-nasieexamen och återkomma till . En gymnasieexamen skall prövaden enskilde elevens kunskaper och färdigheter i former som arbetas fram avgymnasieskolor, högskolor och universitet respektive berörda branscher isamverkan. I beredningen bör ingå att studera jämförbara examenskriterier iandra länder. Examinationen bör bestå av prövning i kärnämnena svenska,engelska och matematik samt huvudkaraktärsämnet och minst ett frivilligtämne samt ett skriftligt examensarbete (teoretiska inriktningen) respektive ettgesällprov (yrkesförberedande inriktningen).Även anser (mot. 1999/2000:Ub18 yrk. 4 och 5 och1999/2000:Ub294 yrk. 20 och 21) att en snabbutredning bör tillsättas för attutreda vilka moment en gymnasieexamen, som håller internationella mått,skall innehålla. En gymnasieexamen skall vara klart definierad, när det gällervilka ämnen som skall vara obligatoriska respektive utbytbara. Avklaradgymnasieexamen skall vara en förutsättning för att gymnasieutbildning skallge behörighet till högre studier.Enligt (mot. 1999/2000:Ub22) är det rimligt att kravenbeträffande gymnasieexamen och kravet på allmän behörighet till högrestudier ligger på samma nivå. De pekar på att om den nya gymnasieexamenkommer att ställa krav på att vissa ämnen skall ingå kan resultatet bli att denhar högre krav än det som gäller för grundläggande behörighet (yrk. 1).Projektarbetet får inte likställas med den kommande gymnasieexamen. Engymnasieexamen skall bygga på elevernas samlade prestationer, där ocksåden praktiska delen måste få utrymme. Projektarbetet måste kunna utförassom ett praktiskt arbete med tillhörande dokumentation (yrk. 3).Frågan om meritvärdering vid antagning till högre utbildning behandlas iKristdemokraternas motion 1999/2000:Ub22 (yrk. De anser att det ärolämpligt att målrelaterade betyg räknas om till kvantitativa jämförelsetal. söker eleverna till högskolan på en snittpoäng, vilket medför en risk föratt eleverna i sitt val av kurser väljer sådana där det är lättare att få bra bTraditionella kunskapsämnen som upplevs som svåra riskerar att prioriterasned, eftersom man själv väljer vilka av det totala poängtalet på gymna-sieprogrammet som skall räknas. När den nya gymnasieexamen utformas ärdet viktigt att se över detta problem, heter det i motionen.Utskottets bedömningRegeringen redovisar att ett arbete som syftar till att sammanställa underlagoch föreslå åtgärder som rör rekryteringen till högskolan pågår inom Utbild-ningsdepartementet. Inriktningen av arbetet är att öka direktövergången tillhögskolan, att öka rekryteringsunderlaget till vissa högskoleutbildningar somär särskilt efterfrågade på arbetsmarknaden samt att minska den sociala,etniska, könsbetingade och regionala snedrekryteringen. Det finns enligtutskottets uppfattning starka skäl att överväga förslag till förändringar i tilträdesreglerna för grundläggande högskoleutbildning och utformningen av engymnasieexamen i ett sammanhang. Utskottet delar således regeringensbedömning. Med hänvisning till pågående beredningsarbete inom Utbild-ningsdepartementet avstyrker utskottet motionerna 1999/2000:Ub17 yrkande1, 1999/2000:Ub18 yrkandena 4 och 5, 1999/2000:Ub22 yrkandena 1 och 3,1999/2000:Ub294 yrkandena 20 och 21 och 1999/2000:Ub311 yrkande 2.Utskottet avstyrker även motion 1999/2000:Ub22 yrkande 2 om meritvär-dering vid antagning till högre utbildning med hänvisning till pågåendeberedningsarbete inom . Utskottet vill i samman-hanget peka på att ett urvalssystem skall tillgodose många olika intressensamtidigt. Varje förändring av reglerna innebär att någon grupp vinner ochnågon annan grupp förlorar. Det torde vara svårt att konstruera ett ur allaolika aspekter fullständigt oantastligt system. I proposition Tillträde till höre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184), som ligger till grund för nu gällandetillträdesregler, framhölls vikten av att tillträdessystemet utformas så att deblir tydligt, överblickbart och rättssäkert för enskilda sökanden samtidigtsom det skulle underlätta högskolans grannlaga arbete med antagning tillhögre studier. Vidare konstaterades att betyg är det urvalsinstrument som detfinns mest erfarenhet av och som synes ha det högsta prognosvärdet. Ut-skottet vill också påminna om att harregeringens uppdrag att granska betygsättningen i den svenska skolan. Upp-draget skall redovisas senast den 1 september 2000.ProjektarbetetPropositionenFör de elever som börjar gymnasieskolan efter ingår ett pro-jektarbete i den poängplan som finns i bilaga 2 till skollagen (1985:1100).Projektarbetet skall omfatta 100 gymnasiepoäng, vilket motsvarar cirka fyraveckors arbete på heltid, och betygsättas med betygen Icke godkänd ochGodkänd. Regeringen bedömer nu att projektarbetet bör betygsättas i enlig-het med den betygsskala som gäller för kärnämnes- och karaktärsämneskur-ser, dvs. betygsstegen Icke godkänd, Godkänd, Väl godkänd och Mycket välgodkänd. Enligt regeringen skulle en tvågradig betygsskala kunna upplevassom orättvis för de elever som lägger ned mycket tid på projektarbetet. Ettannat skäl, som regeringen anför, är att det med en tvågradig betygsskala kanfinnas en risk att kraven på projektarbetet ställs för högt, vilket kan medföraatt flera elever aldrig fullföljer arbetet.MotionernaNär det gäller betygsättningen av projektarbetet avvisar (mot.1999/2000:Ub20) regeringens argument för införande av en graderad betygs-skala. Motionärerna anser att motivationen för att genomföra ett lyckat arbetesnarare skulle öka om det var själva innehållet i arbetet som kunde komma ifokus och inte betyget. Projektarbetet skall endast betygsättas med betygenIcke godkänd och Godkänd. utgångspunkt är en betygsfriskola, heter det i motionen.Innehållet i projektarbetet behandlas i motion 1999/2000:Ub18 yrkande 1. Det skall finnas tydliga direktiv att projektarbetet i gymna-sieskolan skall visa prov på vetenskapligt tänkande och ett kritiskt förhåll-ningssätt. Projektarbetet skall vara en förberedelse för ett självständigt arbepå högskolenivå.Kristdemokraterna anser (mot. 1999/2000:Ub22 yrk. 5) att lärarna börkompetensutvecklas för att kunna handleda och bedöma projektarbeten. Debetonar vikten av att lärarna får det stöd de behöver för sina bedömningaroch den kompetensutveckling som erfordras.Regeringen bör enligt (mot. 1999/2000:Ub22 yrk. 4) seöver antalet betygssteg inom betygssystemet. Betygsskalan borde enligtmotionärerna vara sexgradig.Utskottets bedömningUtskottet har ingen annan uppfattning än regeringen beträffande betygsätt-ning av projektarbetet. Projektarbetet bör betygsättas i enlighet med denbetygsskala som gäller för kärnämnes- och karaktärsämneskurser, dvs. be-tygsstegen Icke godkänd, Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd.Regeringen pekar i propositionen på att harredovisat ett uppdrag att tillsammans med avnämare för de olika program-men identifiera de kunskaper och kompetenser som är särskilt viktiga attformulera som mål för projektarbetet samt att utarbeta modeller för projekt-uppgifter och bedömning av projektarbetet. har remissbehandlatsitt förslag innan det överlämnades till regeringen. Huvuddelen av de somyttrat sig över förslaget till mål framförde negativa synpunkter på betygsätt-ning av projektarbetet i en tvågradig skala. Utskottet avstyrker motion1999/2000:Ub20.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub18 yrkande 1 om innehållet iprojektarbetet. Projektarbetet innebär att eleven skall utföra ett större självständigt arbete inom ett kunskapsområde som ligger inom målet för detprogram som eleven går på. För projektarbetet skall det finnas nationellamål, som skall fastställas av regeringen (prop. 1997/98:169 s. 57). Skolverkethar redovisat ett uppdrag från regeringen om projektarbetet. Av dennu aktuella propositionen framgår att projektarbetets utformning på programmed yrkesämnen behandlas även inom den särskilda arbets-grupp för frågor om skola och arbetsliv som tillsatts inom Utbildningsdepar-tementet. Vidare framgår att särskilda betygskriterier för projektarbetetkommer att fastställas av . bör enligt utskottets upp-fattning inte uttala sig om mål och innehåll i projektarbetet.Utskottet har erfarit att frågan om kompetensutveckling av lärare inför in-förandet av projektarbete i gymnasieskolan bereds inom Re-geringskansliet. Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub22 yrkande 5.Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat och avstyrkt förslai motioner ( senast i bet. 1999/2000:UbU15 s. 57) om införande av fler be-tygssteg i betygssystemet. har varje gång avslagit yrkandena.Utskottet finner inte anledning att nu ändra sina tidigare ställningstaganden.Riksdagen bör avslå motion 1999/2000:Ub22 yrkande 4.LärlingsutbildningPropositionenGenom beslut med anledning av den tidigare nämnda propositio-nen Gymnasieskola i utveckling (prop. 1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3)infördes bestämmelser i skollagen om en ny lärlingsutbildning. Bestämmel-serna gäller fr.o.m. . I samband med beslutet gjorde riksdagenett tillkännagivande till regeringen om att frågor om lärlingsutbildningensinnehåll och struktur borde beredas ytterligare. Utskottet betonade vikten avatt den nya lärlingsutbildningen blir flexibel och att erfarenheterna av denpågående försöksverksamheten tas till vara när innehåll och struktur slutligenfastställs.Regeringen föreslår nu att bestämmelserna i 5 kap. 3 § fjärde stycket skol-lagen om lärlingsutbildning upphävs. Enligt regeringens bedömning börförsöksverksamheten med lärlingsutbildning förlängas och utvecklas i syfteatt samla mer erfarenheter. Den nuvarande försöksverksamheten kan enligtregeringen inte ligga till grund för en reguljär lärlingsutbildning. Regeringenanser att försöksverksamheten bör förlängas till en tidpunkt som är knutentill såväl resultatet av utredningen om gymnasieskolans framtida programut-bud som kommande överväganden om den framtida eftergymnasiala yrkes-utbildningen.MotionernaEnligt (mot. 1999/2000:Ub21) bör försöksverksamheten medlärlingsutbildning tidsbegränsas till . Det är viktigt att rege-ringen gör en medveten och rejäl satsning för att få i gång försöksverksam-heten runt om i landet, heter det i motionen (yrk. Lärlingsutbildning börkunna inledas tidigare än då halva gymnasieutbildningen är slutförd. Det ärangeläget att utbildning på en arbetsplats kan integreras mer med teoretiskastudier i skolan. En utgångspunkt bör vara en ökad lokal frihet för inledningav lärlingsmomentet i utbildningen (yrk. Vidare bör ersättning till eleveroch företag kunna avgöras lokalt genom överenskommelser mellan kommun,företag och elev (yrk. 3).Moderaterna anser (mot. 1999/2000:Ub17) att en ny modell för lärlingsut-bildning bör införas. En fungerande lärlingsutbildning måste bygga på enmer likvärdig ställning för skola och företag och mellan teori och praktik föratt nödvändig samverkan och integration skall kunna utvecklas. En kommu-nal gymnasieskola, en friskola, ett företag, en branschorganisation eller ettutbildningsföretag skall kunna vara huvudman. Huvudmannen skall upprättaen utbildningsplan som skall godkännas av . Godkänd lärlingsut-bildning skall ges offentligt stöd med en lärlingspeng som följer eleven tillutbildningens huvudman. Reglerna skall medge frihet beträffande lärlingensstatus som elev eller anställd. Utbildningen skall avslutas med gesällproveller motsvarande. Utbildningen skall inte obligatoriskt ge allmän behörighettill högre utbildning (yrk. En lärlingspeng bör införas. Utgångspunkt förSkolverkets fastställande av lärlingspengens storlek bör vara kostnaden fören treårig gymnasieutbildning inom området (yrk. 3).Även (mot. 1999/2000:Ub18 yrk. 2) vill se en ny modern,flexibel lärlingsutbildning där skolan och arbetslivet delar på ansvaret. Ut-bildningen kan förslagsvis vara fyraårig, men den totala tiden kan variera.Företaget/arbetsplatsen bör få ersättning motsvarande kommunens kostnadför yrkesutbildning . Lärlingen bör ges ersättning frånarbetsplatsen i relation till den insats som görs i produktionen. Utbildningenskall avslutas med gesällprov och leda till yrkesdiplom eller yrkesexamen.Kristdemokraterna anser (mot. 1999/2000:Ub22) att det inte behövs flerförsök, det behövs ett fast och permanent lärlingsprogram. Lärlingsutbild-ningen skall omfatta mellan två och beroende på yrkets karaktär ochden enskildes önskan att läsa kärnämnen. Skolan skall vara huvudman, ävenom hälften av tiden, redan från första terminen, tillbringas på praktik. Förutbildning och handledning skall företaget få ersättningmed . Eleven skall få ersättning från företagetenligt "lärlingsavtal" i relation till den insats som görs i produktionen. Ut-bildningen skall avslutas med gesällprov/yrkesprov (yrk. Den enskildeeleven skall ha rätt att välja ambitionsnivå på sina kärnämnesstudier i lär-lingsutbildningen (yrk. Motsvarande modell till lärlingsutbildning före-slås i motion 1999/2000:Ub261 (kd, m, v). Motionärerna anser att en för-söksverksamhet med den i motionen skisserade lärlingsutbildningen börgenomföras i Småland.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att den nuvarande försöksverksam-heten med lärlingsutbildning inte kan ligga till grund för en slutlig utform-ning av en ny lärlingsutbildning. Utskottet tillstyrker således regeringensförslag om upphävande av bestämmelserna i 5 kap. 3 § fjärde stycket omlärlingsutbildning i skollagen.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub21 yrkandena 1-3 beträffandetidsbegränsning av försöksverksamheten med lärlingsutbildning m.m. Ut-skottet delar i och för sig motionärernas uppfattning om vikten av att enmedveten satsning görs för att få i gång en mer omfattande försöksverksam-het. Utskottet förutsätter att de av regeringen i propositionen redovisadeåtgärderna, t.ex. beträffande framtagandet av ett särskilt nationellt måldoku-ment, kommer att bidra till detta. Utskottet förutsätter även att försöksverk-samheten noga följs upp och utvärderas och att regeringen vidtar de åtgärdersom bedöms erforderliga för att åstadkomma en flexibel lärlingsutbildning.Utskottet anser inte att det är lämpligt att nu tidsbegränsa försöksverksam-heten till . Utskottet finner i likhet med regeringen övervä-gande skäl tala för att denna försöksverksamhet tidsmässigt kopplas sammanmed såväl resultatet av utredningen om gymnasieskolans framtida program-utbud som överväganden om den framtida eftergymnasiala yrkesutbildning-en.Utskottet avstyrker motionerna 1999/2000:Ub17 yrkandena 2 och 3,1999/2000:Ub18 yrkande 2, 1999/2000:Ub22 yrkandena 6 och 7 och1999/2000:Ub261 om införande av en ny modell för lärlingsutbildning.Utskottet har tidigare (senast i bet. 1999/2000:UBU1 s. 39) behandlat ochavstyrkt motionsyrkanden med förslag liknande de nu aktuella om införandeav andra former av lärlingsutbildning, bl.a. att lärlingsutbildningen inte skalge högskolebehörighet. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottethänvisar till vad utskottet ovan anfört om fortsatt försöksverksamhet medlärlingsutbildning.Försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgångPropositionenLagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgång trädde i kraft och gällertill utgången av (prop. 1994/95:212, bet. 1995/96:UbU1, rskr. 27).Lagens bestämmelser gäller i stället för vad som föreskrivs i 3 kap. 3 § andrastycket skollagen (1985:1100) och innebär att barn som bedöms inte kunnanå upp till kunskapsmål därför att de är utvecklingsstörda intefår tas emot i särskolan utan vårdnadshavarens medgivande. Om vårdnads-havaren inte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i särskolan, skallskolplikten fullgöras enligt vad som gäller för barn i allmänhet enligt skolla-gen. har haft regeringens uppdrag att kontinuerligt följa och ut-värdera tillämpningen av lagen. redovisade sin upp-följning och utvärdering av försöksverksamheten i en slutrapport.