bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Propositionen i motsvarande delar avstyrks liksom samtliga övriga häraktuella motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1999/2000:Fi13 yrkande 2 ochmed avslag på proposition 1999/2000:100 yrkandena 2 och 3 samtmotionerna 1999/2000:Fi12 yrkande 3, 1999/2000:Fi14 yrkande 16och 1999/2000:Fi15 yrkandena 2 och 3dels - med anledning av förslagen om pensionsrätt för studier och to-talförsvarsplikt samt ett ökat återflöde från EU - fastställer utgiftstaketför staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetentill och ,dels fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten för till ,dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande utgiftstak för den offentliga sektornatt med bifall till motion 1999/2000:Fi13 yrkande 4 samtmed avslag på proposition 1999/2000:100 yrkande 4 och motionerna1999/2000:Fi12 yrkandena 2 och 4 och 1999/2000:Fi15 yrkande 4godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för åren 2001-2003till 1 102, 1 132 resp. ,dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till motion 1999/2000:Fi13 yrkande 3 samtmed avslag på proposition 1999/2000:100 yrkande 6 och motionerna1999/2000:Fi12 yrkandena 6, 16, 17 och 18, 1999/2000:Fi14 yrkande-na 3, 4, 5, 11, 12, 13 och 17, 1999/2000:Fi15 yrkandena 6, 18 och 19,1999/2000:Fi17, 1999/2000:Fi18 yrkande 1, 1999/2000:Fi19 yrkande1, 1999/2000:Fi20, 1999/2000:Fi21, 1999/2000:Fi23, 1999/2000:Fi24,1999/2000:Fi25, 1999/2000:Fi26, 1999/2000:Fi27, 1999/2000:Fi30,1999/2000:Fi32 yrkande 1, 1999/2000:Fi33, 1999/2000:Fi35,1999/2000:Fi37, 1999/2000:Fi44, 1999/2000:Fi45, 1999/2000:Fi46och 1999/2000:Fi47 godkänner den preliminära fördelningen av ut-gifterna på utgiftsområden som riktlinje för rege-ringens budgetarbete i enlighet med vad utskottet förordat,14. Budgetpolitikens inriktning och utgiftstak m.m. för åren2001-2003 (mom. 6-8) (c)() anserdels att finansutskottets yttrande fr.o.m. avsnitt 2.4.3 sam-manfattande bedömning av budgetförslagen t.o.m. avsnitt 3.29 Samlad redo-visning av utgifterna på utgiftsområden bort ha följande lydelse:Finansutskottet ställer sig bakom budgetalternativ som pre-senteras i motion Fi14 av m.fl. Dagens starka ekonomi är endirekt följd av 1990-talets övergång till låginflationspolitik, avregleringar aolika marknader och en sanering av de offentliga finanserna. Utskottet vill idetta sammanhang erinra om att tagit ett stort politiskt ansvarunder hela .? Utskottet konstaterar i likhet med att trots den kraftiga hög-konjunktur som svensk ekonomi befinner sig i är statsfinanserna intestarka. Detta beror bl.a. på bristande kontroll på utgifterna. Närtillväxten är god finns det förutsättningar för att göra förändringar inomområden som har strukturella problem. Det behövs reformer så attmänniskor skall kunna arbeta i stället för att vara sjukskrivna ellerlångtidsarbetslösa, för att barnen skall få en bra grundläggandeutbildning samt för att minska den sociala och regionala tudelningen.Finansutskottet ställer sig därför bakom förslag tillreformer. Följande fyra reformer föreslås:?? Familjepolitisk reform?? Reformer för bättre hälsa och livskvalitet. ?Skolreformen syftar till att ge skolan tillräckliga resurser så att alla elevermöjlighet till bra kunskaper. I enlighet med förslag bör kom-munerna ges möjligheten att genomföra en stor kvalitetssatsning på skolande närmaste åren genom ett resurstillskott på fram till år2003, utöver regeringens förslag. Dessa extra resurser motsvarar i reala tal4 500 nya medarbetare. Utöver denna satsning bör en särskild skolsatsninggenomföras, innefattande program för läs- och skrivutveckling samt mate-matik, ett kvalitetsinstitut och utbildningsinsatser riktade mot skolledare ochskolpolitiker. För detta ändamål avsätts totalt utöverregeringens förslag.Finansutskottet anser att förslag om ett barnkonto är bättreän förslaget om maxtaxa inom barnomsorgen. Med barnkonto kan föräldrar-na välja hur pengarna skall användas. Det kan vara till att minska sin arbets-tid, delta i förskolans aktiviteter, köpa omsorgstjänster eller till konsumtionVidare anser finansutskottet att föräldrar inte skall pressas ekonomiskt attavstå från förvärvsarbete, och därför bör kostnaderna för barnomsorg varaavdragsgilla gentemot förvärvsinkomsten. För att få göra avdrag måste mankunna styrka sin barnomsorgskostnad I den familjepolitiska reformen somCenterpartiet föreslår, och finansutskottet ställer sig bakom, ingår också enhöjning av garantinivån i föräldraförsäkringen till per dag samt ettstöd för allmän förskola.I motion sägs att ambitionen med arbetsmarknadspolitikenmåste vara att sänka arbetslösheten ytterligare. instämmer idetta - under högkonjunktur måste människor komma i arbete, inte varainlåsta i åtgärder. Utskottet anser att regeringen koncentrerar sig alltförmycket på att få ner siffrorna i arbetslöshetsstatistiken, i stället för att föpolitik som ger fler företag och fler människor arbete. Ett sysselsättningsmålär därför bättre än ett arbetslöshetsmål. Detta gäller särskilt under högkon-junktur. Med förslag om en utbildningsgaranti kan människorges grundläggande förutsättningar för att själva kunna ta ansvar för sin kom-petensutveckling och konkurrenskraft i arbetslivet. Garantin skall syfta till age alla, både arbetslösa och förvärvsarbetande, möjlighet att komplettera entidigare kort utbildning upp till motsvarande gymnasienivå. Denna grundskall sedan kunna kompletteras med kvalificerade yrkesutbildningar ellergenom uttag från ett kompetenskonto kopplat till den enskilde arbetstagaren.I stället för volyminriktade åtgärder som syftar till att pressa ner den öppnaarbetslösheten bör större vikt läggas vid meningsfulla yrkesinriktade utbild-ningar. Alltför många människor har fastnat i en rundgång av arbets-marknadspolitiska åtgärder och öppen arbetslöshet i stället för att komma ut iarbete. Detta har medfört att företag har svårt att rekrytera kompetent arbets-kraft, trots att 300 000 människor i är arbetslösa . Detta är inteacceptabelt och måste förändras. Vidare föreslår finansutskottet, i likhet medCenterpartiet, att övergångsarbetsmarknader inrättas. På dessa arbetsmarkna-der skall arbetskraften vara billigare genom en återföring av arbetsgivarav-gifter. har inte råd att låta den kompetens gå förlorad som människormed erfarenhet från tidigare arbetsliv eller från andra kulturer besitter. Ar-betslösheten inom invandrargrupper kan minskas genom en utveckling ochförstärkning av de internationella arbetsförmedlingar som finns på mångaorter . En större frihet bör ges till den regionala och lokala nivån för anå en ökad flexibilitet. Det är därför nödvändigt att i en större utsträckningdecentralisera AMS. Slutligen bör en samordning av försörjningsstödengenomföras. Att som dela upp försörjningsstödet på flera olika utgifts-områden gör systemet stelbent och hindrar i stor utsträckning människor frånatt kunna söka sig till kvalificerade yrkesutbildningar. Detta kan ändrasgenom att föra över ansvaret för samtliga försörjningsstöd vid arbetslöshettill utgiftsområde 13. Då uppnås en bättre samordning och större flexibilitetmed ett bättre utfall som följd.Den ökande ohälsan i arbetslivet visar på en bestående ojämlikhet. Det äranställda inom offentliga sektorn, särskilt medelålders kvinnor, som är hår-dast drabbade. De offentliga arbetsgivarna, generellt sett, har svårigheter attskapa en arbetsmiljö som förebygger stress och minskar ohälsa. Enligt fi-nansutskottets mening måste ökningen av kostnaderna för sjukskrivningarhejdas. Detta kan ske genom förslag till åtgärder för att mins-ka sjuktalen i avvaktan på att ett samlat förslag om den arbetslivsinriktaderehabiliteringen kommer. Följande förändringar föreslås:? Förlängd sjuklöneperiod för offentliga arbetsgivare?? Tydliga direktiv till försäkringskassorna angående rehabilitering ochinflytande över rehabiliteringsprocessen för enskilda individer?? Sjukpenning växlas mot rehabiliteringspenning?? Vårdgaranti och hjälpmedelsgaranti?Ett förlängt arbetsgivarinträde i sjukförsäkringen för offentliga arbetsgivarebör införas. Det skall inte löna sig att skjuta över kostnaderna på en annanpart. Åtgärder måste vidtas på plats, och arbetsgivarinträdet för den offentli-ga sektorn bör därför förlängas , som en sänkningav arbetsgivaravgiften genomförs för att kompensera den ökade kostnaden.De offentliga arbetsgivarna får härigenom ett incitament att förbättra arbets-platsens utformning, ge de anställda större inflytande i arbetet och att satsapå förebyggande insatser. Arbetsgivare som satsar på sin personal och där-med minskar sjuktalen kommer att gynnas i förhållande till dem som inte villförbättra personalens situation. ställer sig också bakom Cen-terpartiets förslag om en utökning och permanentande av pågående försökmed finansiell samordning (Finsam). anvisas för attöka samordningen mellan de olika institutionerna som har ansvar för rehabi-literingen. Resurserna skall användas för att påskynda försäkringskassornasbedömningar och för att handla upp rehabiliteringsinsatser. Ett samlat kost-nadsansvar förstärker motivationen hos beslutsfattare och verkställare attvälja den åtgärd som är mest effektiv. Vidare bör individen ges ett ökat in-flytande i rehabiliteringsprocessen genom lagfästa rättigheter. Finansutskot-tet föreslår därför i linje med motion att sjukpenningen växlastill en rehabiliteringsersättning, senast efter fyra månaders sjukskrivning.Detta innebär att ett passivt stöd ersätts av ett aktivt stöd som den enskildehög grad kan påverka. Den som inte vill ta emot de rehabiliteringsmöjlighe-ter som anvisas bör få lägre sjukersättning. En vårdgaranti som ger rätt tillbehandling bör införas. Vårdgarantin bör kompletterasmed en hjälpmedelsgaranti, med normer för väntetider för utprovning ochreparationsarbete av hjälpmedlen.Centerpartiet har medverkat till att förs över från för-svaret till vården. Utöver de områden som skall prioriteras enligt överens-kommelsen mellan Socialdemokraterna och anser finansut-skottet att satsningar bör göras på ytterligare några områden, som ocksåföreslås i motion. Tryggheten att vistas i hemmiljö och ha sinaanhöriga nära gör att många människor väljer hemmet som vårdplats om defår möjlighet till detta. Därför måste vården utanför sjukhusen utvecklas.Slutligen föreslås ett system med hemservicecheckar. Systemet skall tillgo-dose pensionärshushållens behov av daglig service som det stimu-lerar den privata tjänstesektorn.Förutom dessa fyra reformer anser finansutskottet att satsningar bör göras, ienlighet med förslag, på infrastruktur - både på digital in-frastruktur, vägar och övrig fysisk kommunikation. ställer sigäven bakom de satsningar som gör på rättsväsendet, för attsäkerställa närpolisreformen och förbättra kriminalvården, och på det inter-nationella biståndet, för att skapa förutsättningar för att uppnåprocentsmålet inom en femårsperiod.Utskottets och förslag till utgiftsramar för 2001-2003Miljoner kronorFörändringar i relation till regeringens förslag till utgiftsramarFinansutskottet anser i likhet med att skattetrycket på siktmåste sänkas till samma nivåer som jämförbara . Sänkningenskall ske i takt med vad ekonomin medger. Med hjälp av den goda konjunk-turen finns det nu möjlighet att sänka skattetryck och utgiftskvot och ändålåta statens utgifter vara realt oförändrade. Skattesänkningar i en högkon-junktur måste noga avvägas så att inte inflationen skjuter fart. Tack vare engod konjunktur och återhållsamhet inom utgiftsområdena i enlighet medCenterpartiets förslag ovan finns utrymme för skattesänkningar de komman-de åren. anser att det av anvisade utrymmet ärrimligt såväl till storlek som vad gäller inriktningen av skattesänkningarna.Enligt förslaget kan skatterna sänkas med 25 miljarder , 50 miljarder2002 och 75 miljarder . Inriktningen bör vara att sänkt inkomstskatt förlåg- och medelinkomsttagare samt sänkt skatt på företagande och boendeprioriteras.Sammanfattningsvis anser utskottet således att i motionFi14 redovisade förslag till inriktning av budgetpolitiken bör ligga till grundför budgetpolitikens utformning . Det innebär attutskottet tillstyrker de av föreslagna nivåerna för utgiftstaketför staten (yrkande 16). Vidare tillstyrker utskottetCenterpartiets förslag till preliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområden i enlighet med ovanstående tabell (yrkande 17). Ävenyrkandena 3-5 och 11-13 i motion Fi14 (c) tillstyrks av utskottet.Propositionens och övriga motioners motsvarande förslag avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1999/2000:Fi14 yrkande 16 samtmed avslag på proposition 1999/2000:100 yrkandena 2 och 3 ochmotionerna 1999/2000:Fi12 yrkande 3, 1999/2000:Fi13 yrkande 2 och1999/2000:Fi15 yrkandena 2 och 3dels - med anledning av förslagen om pensionsrätt för studier och to-talförsvarsplikt samt ett ökat återflöde från EU - fastställer utgiftstaketför staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetentill och ,dels fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten för till ,dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande utgiftstak för den offentliga sektorn= utskottetdels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till motion 1999/2000:Fi14 yrkandena 3, 4,5, 11, 12, 13 och 17 samt med avslag på proposition 1999/2000:100yrkande 6 och motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena 6, 16, 17 och18, 1999/2000:Fi13 yrkande 3, 1999/2000:Fi15 yrkandena 6, 18 och19, 1999/2000:Fi17, 1999/2000:Fi18 yrkande 1, 1999/2000:Fi19 yr-kande 1, 1999/2000:Fi20, 1999/2000:Fi21, 1999/2000:Fi23,1999/2000:Fi24, 1999/2000:Fi25, 1999/2000:Fi26, 1999/2000:Fi27,1999/2000:Fi30, 1999/2000:FiFi32 yrkande 1, 1999/2000:Fi33,1999/2000:Fi35, 1999/2000:Fi37, 1999/2000:Fi44, 1999/2000:Fi45,1999/2000:Fi46 och 1999/2000:Fi47 godkänner den preliminära för-delningen av utgifterna på utgiftsområden somriktlinje för regeringens budgetarbete i enlighet med vad utskottet för-ordat,15. Budgetpolitikens inriktning och utgiftstak m.m. för åren2001-2003 (mom. 6-8) (fp)() anserdels att finansutskottets yttrande fr.o.m. avsnitt 2.4.3 sam-manfattande bedömning av budgetförslagen t.o.m. avsnitt 3.29 Samlad redo-visning av utgifterna på utgiftsområden bort ha följande lydelse:Finansutskottet ställer sig bakom liberalernas budgetalternativoch delar ståndpunkterna i motion Fi15 (fp). Grundtanken i alternativet är attdet även i en högkonjunktur finns anledning att vårda de välståndsbildandekrafterna och värna enskilda människors frihet och skaparlust så att de godatiderna förlängs och kommer flera till del. Den liberala framtidspolitik, sompresenteras i motionen, handlar både om att vi som nation skall stå bättrerustade när nästa lågkonjunktur kommer och att vi skall visa solidaritet medkommande generationer. För att ekonomin skall kunna förbättras på ett avgö-rande sätt krävs att flaskhalsproblem av olika slag undanröjs. fårarbetslöshetsproblemet inte glömmas bort. Dels står fortfarande alldeles förmånga utanför arbetsmarknaden, dels kan en mera allmän arbetslöshetsför-sämring på nytt uppträda om den internationella utvecklingen skulle gå i felriktning eller om politiken här hemma missköts.Avbetalningen på statsskulden bör vara större än den regeringen föreslår.För att målet om ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP överen konjunkturcykel skall nås krävs i rådande konjunkturläge större överskott.Finansutskottet drar samma slutsats som att den offentliga sek-torns finansiella sparande skall uppgå till av BNP under denärmsta tre åren för att uppväga försämringar i kommande lågkonjunktur.Förutom denna långsiktiga strategi förespråkar utskottet, i linje med Folk-partiets förslag, en nivåsänkning av statsskulden genom ökade utförsäljning-ar av statligt ägda aktier.Det svenska skattetrycket är för högt. Det är därför viktigt att fortsätta attspara på statsutgifter för att därmed möjliggöra skattesänkningar. Sparsamhetmed allmänna medel är en dygd. För att minska risken för att skatte-sänkningarna ändå bidrar till att späda på en överhettning är det viktigt att dtill stor del är finansierade genom besparingar och att de är inriktade på attförbättra villkoren för arbete och företagande.Skattetrycket bör enligt utskottets mening sänkas genom att skatter som ärmest skadliga för jobb och företagande sänks först. föreslår därfören inkomstskattereform. Det måste löna sig att arbeta, spara och ta risker.Sänkt fastighetsskatt och en rad skattesänkningar som gynnar företagandetföreslås också. Inkomstskattereformen, med det viktiga syftet att minskamarginaleffekterna, består av följande delar:? Brytpunkten för statlig inkomstskatt höjs till gränsen för pensionsavgif-ten.?? Grundavdraget förändras genom att avtrappning från den högsta nivånslopas.?? Värnskatten slopas.?? Skattereduktion för samtliga skattebetalare på införs. ?Den nuvarande fastighetsbeskattningen bör enligt utskottets mening slopasoch ersättas med en schablonintäktsbeskattning för egnahem. För att få fleroch växande företag bör arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn sänkas och detborgerliga trepartiförslaget om skattelättnader i hushållssektorn genomföras.Vidare bör dubbelbeskattningen av aktieutdelningar successivt avskaffas ochskattereglerna för fåmansbolag ändras. Slutligen föreslår utskottet att be-skattningen av personaloptioner ses över och en rad andra förändringar ibeskattning av företagandet.Kunskapsbranscherna vård och utbildning växer och blir än viktigare iframtiden. Att på olika sätt kunna utveckla verksamheterna är mycket ange-läget dels för att få mer valuta för skattepengarna, dels för att bygga upp etttillväxtorienterat exportföretagande. Utskottet förordar därför i likhet medFolkpartiet att både sjukvården och utbildningen avregleras. Eftersom ar-betsmarknaden är starkt könssegregerad är detta särskilt angelägeteftersom det ökar kvinnors möjligheter att utveckla företagande inom sinayrkesområden, ökar möjligheterna till flera olika arbetsgivare att välja mellanoch därmed förbättrade arbetsvillkor och rättvisa löner för kvinnor.Arbetsmarknadens funktionssätt måste reformeras. Det goda konjunkturlä-get gör det nödvändigt att lägga om arbetsmarknadspolitiken i en riktningsom ser till att de arbetslösa kan komma ut i riktiga jobb så snabbt som möj-ligt. Härvidlag är det viktigt att se till att de åtgärder som finns i huvudsakinriktade mot utbildningsinsatser så att arbetskraftens kompetens kan höjas istället för åtgärder som endast syftar till passiva åtgärder så att den enskildarbetslöse kvalificerar sig för en ny a-kasseperiod. Även arbetsförmedlingensfunktionssätt bör ses över så att en modern och flexibel arbetsförmedlingsom är anpassad till det nya informationssamhället kan skapas. En bortreparentes bör införas i arbetslöshetsförsäkringen som egenfinansie-ring av försäkringen ökas. Den enskilde individens ökade kostnader för dettabör kompenseras med sänkta skatter. A-kassan bör dessutom bli allmän ochobligatorisk. Slutligen anser utskottet att arbetsrätten bör reformeras på detsätt som föreslås i motion. Analyser utförda inom tyderpå att arbetsmarknadsregleringar av denna typ närmast bidrar till att förstärkasituationen för dem som redan är etablerade på arbetsmarkanden och försvå-ra för nytillträdande såsom ungdomar och kvinnor.För människors ekonomiska trygghet och för en väl fungerande samhälls-ekonomi behövs goda allmänna försäkringar. De bör täcka en betydande delav inkomstbortfallet för dem som drabbas av sjukdom och arbetslöshet elleruppnår hög ålder. instämmer i vad som sägs i Folkpartietsmotion att försäkringar mot inkomstbortfall i största möjliga utsträckningskall finansieras genom individuella . Skälet till detta är att skatteinslaget och dess negativa effekter då kan hållas nere och skattetrycket blirlägre. Om målsättningen att socialförsäkringarna i så liten utsträckning sommöjligt skall höja det faktiska skattetrycket måste det vara raka rör mellanavgifter och förmåner. Det är då premien som ger förmånen och vetskapenom detta som håller nere skattetrycket. Förmåner som är oberoende av pre-mier kan naturligtvis finnas, exempelvis det nya pensionssystemets garanti-nivå och pensionsrätten för barnår. Dessa får då finansieras med allmännaskattemedel. Försäkringarna skall inte heller åläggas andra uppgifter än sinarespektive huvuduppgifter - att täcka inkomstbortfallet och utjämna risk-kostnaderna för sjukdom, arbetslöshet och hög ålder.Den socialförsäkringsreform som föreslår och finansutskottetställer sig bakom bygger på dessa principer. Enligt förslaget utformas dagenssocialförsäkringar exklusive föräldraförsäkringen som tre riktiga försäkring-ar. Förutom en allmän pensionsförsäkring (det nya pensionssystemet) skapasen allmän sjukförsäkring (inklusive förtidspensionen och delar av arbets-skadeförsäkringen) och en allmän arbetslöshetsförsäkring. Reformen innebäratt förtidspensionerna och delar av arbetsskadeförsäkringen läggs ihop medsjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen görs om till en socialförsäkringsamt att arbetsgivaravgifterna görs om till försäkringspremier från de försäk-rade genom löneväxling. Vidare skall försäkringarna göras fristående frånstatens budget och raka rör mellan och förmåner införas.Skattesänkningarna bör enligt utskottets mening finansieras genom de åt-gärder som föreslås i motion. Budgetförstärkningarna kan delasin i fyra olika grupper. Den första gäller avregleringar av ekonomin. Omfat-tande försäljningar av statliga företag bör genomföras. I enlighet med försla-gen i motionen kan statligt ägda aktier för - ut-över de av regeringen föreslagna - säljas . Vidareingår i denna åtgärdsgrupp minskade statliga subventioner till enskilda före-tag och minskad central byråkrati.Den andra gruppen budgetförstärkningar avser systemförändringar. Densnabba kostnadsökningen inom sjukförsäkringen kan stoppas genom sats-ningar på rehabilitering. Det växande antalet långtidssjukskrivningar måstemötas med aktiva åtgärder som kan komma till stånd genom ökad samverkanmellan sjukvården och . Enligt utskottets mening kan dettaske genom att finansiell samordning (Finsammodellen) tillåts på nytt. Vidarebör kostnaderna för sjukskrivningar i samband med trafikolyckor finansierasöver trafikförsäkringen. I denna grupp ingår även försäljning, genom auk-tionsförfarande, av tillgängliga eterfrekvenser för radio, TV och mobiltelefo-ni. Här ingår också de växlingar från skattefinansierade verksamheter tillpremiefinaniserade, med motsvarande sänkningar av inkomstskatten, somföreslås. Det gäller främst egenavgiften till a-kassan och trafikförsäkringensansvar för trafikolycksfallens kostnader som direkt skall kompenseras medskattesänkningar.En tredje grupp budgetförstärkningar består av nedskärningar som motive-ras av omprioriteringar. Utskottet menar, i likhet med liberalerna,att avbetalning på statsskulden och skattesänkningar måste ha en hög priori-tering. Sådana besparingar bör ske genom att vuxenstuderande som fårsina studier finansierade med bidrag i stället får finansiera sina studier, påsamma sätt som övriga studenter, med studiemedel. Vidare kan besparingarske genom att omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna mins-kas. Detsamma gäller de särskilda utbildningsåtgärderna (minskat Kun-skapslyft) som sätts in i lågkonjunktur.