bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — I praktiken har detta, enligtmotionärerna, inneburit att den enskilde funktionshindrade i större utsträck-ning än tidigare måste förlita sig på kommunens goda vilja för att få stöd förandra insatser än de som räknas upp i 6 § socialtjänstlagen, som t.ex. ledsag-ning och avlösning. Förändringar har visat sig ge en försämrad rättstrygg-het för den enskilde. Ett likalydande yrkande framförs i motion So321 avLars m.fl. (fp), yrkande 6.I motion So321 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande om attavsikten med insatsen hjälp i hemmet, 6 § socialtjänstlagen, är att den skallkunna utformas på olika vis beroende av enskilda behov (yrkande 7).Bakgrund m.m.Utskottet har behandlat motionsyrkanden liknande de nu aktuella senast ibetänkande 1999/2000:SoU6 Socialtjänstfrågor, vartill hänvisas. Utskottetanförde att i sitt slutbetänkande Socialtjänst i ut-veckling (SOU 1999:97) har föreslagit vissa ändringar i socialtjänstlagenmed innebörd att skyldigheten för socialnämnden att genom stöd och avlös-ning underlätta för dem som vårdar närstående förtydligas. bordeinte föregripa kommande förslag på området. harvidare i sitt slutbetänkande föreslagit en utökad rätt att överklaga beslutmeddelade med stöd av socialtjänstlagen. Utskottet ansåg att kommandeförslag även på detta område borde avvaktas. Motionerna avstyrktes (res.m).Socialtjänstutredningen föreslår i sitt slutbetänkande Socialtjänst i utvecklin(SOU 1999:97) att bestämmelserna om ekonomiskt bistånd i form av social-bidrag skall lyftas ut ur socialtjänstlagen och regleras i en särskild lag omsocialbidrag. Utredningen förespråkar att bestämmelserna om socialbidragskall utformas som rättighetsbestämmelser. Beslut om socialbidrag skalldärigenom kunna överklagas genom förvaltningsbesvär. Vidare föreslås dennuvarande begränsningen av socialbidrag till akut tandvård upphöra. Detskall följaktligen vara möjligt att få socialbidrag också för annan tandvård. betänkande föreslås dessutom att den nuvaranderegleringen i 73 § socialtjänstlagen av vilka beslut som får överklagas hosallmän förvaltningsdomstol skall ersättas av ett stadgande med innebörd attalla beslut om bistånd som meddelats med stöd av 14 §, vilken är en motsva-righet till nuvarande 6 och 6a §§ i socialtjänstlagen, får överklagas hos all-män förvaltningsdomstol.I betänkandet föreslås även att den nuvarande bestämmelsen i 5 § social-tjänstlagen som säger att socialnämnden bör genom stöd och avlösning un-derlätta för dem som vårdar närstående utgår och att lagen i stället tillförsen ny 11 § med följande lydelse: skall genom stöd och av-lösning underlätta för dem som vårdar närstående.Socialstyrelsen har ett uppdrag att följa upp och ut-värdera de nya bestämmelser som införts i socialtjänstlagen den 1 januari1998. Enligt uppdraget skall återrapporteringen särskilt belysa de ändringarsom avser socialbidrag/försörjningsstöd, konsekvenserna av ändringarna irätten att överklaga, missbrukarvårdens utveckling, kvalitets- och kompe-tensutveckling samt kraven på hänsyn till barnets bästa. I rapporten 1999:3Ändringar i socialtjänstlagen görs en första avrapportering. Ytterligare rap-porter kommer att redovisas 2000 och 2001.Rätten till s.k. annat bistånd regleras i 6 f § socialtjänstlagen. Med annatbistånd avses hjälp i hemmet (hemtjänst) och särskilt boende för service ochomvårdnad för äldre eller bostad med särskild service för funktionshindrade.Beslut om annat bistånd kan enligt 73 § socialtjänstlagen överklagas genomförvaltningsbesvär.Socialutskottet har i sitt betänkande 1998/99:SoU9 Socialtjänstfrågor uttalatsig angående motionskrav att den enskildes rätt till bistånd skall omfatta ävenandra former av insatser än de som ingår i 6 f § socialtjänstlagen. Utskottetredovisade vad som anförts i betänkande 1996/97:SoU18 över regeringensförslag till 6 f § socialtjänstlagen jämte ett antal motioner om bl.a. personlistöd. Utskottet delade i det sistnämnda betänkandet regeringens uppfattningatt kommunerna borde ges större utrymme än dittills att besluta hur denenskildes behov av stöd, vård och behandling skall tillgodoses (s. 45 f.).Kommunerna har kostnadsansvaret och goda möjligheter att utforma insat-serna efter individuella behov och lokala förutsättningar, påpekades det.Utskottet utgick liksom regeringen från att den enskilde även fortsättningsvisskulle få sitt behov av stöd, vård eller behandling tillgodosett av socialnämn-den, även om han fråntogs möjligheten att överklaga ett beslut om sådanhjälp genom förvaltningsbesvär. Utskottet påpekade att regeringens förslaginte innebar att kommunernas ansvar enligt 10 § SoL eller enligt bestämmel-serna om omsorger om äldre människor och om människor med funktions-hinder i 19-21 §§ SoL minskar. Sammanfattningsvis ansåg utskottet attförslaget utgjorde en lämplig avvägning mellan kommunens självbestäm-manderätt och den enskildes behov av att få hjälp och stöd. Utskottet till-styrkte regeringens förslag till 6 f § socialtjänstlagen och avstyrkte motionerna. Detta blev också beslut.Utskottet anförde i betänkande 1998/99:SoU9 att det inte ändrat inställning ifrågan om vad som bör ingå i rätten till bistånd. Utskottet ville åter framhållatt begreppet skälig levnadsnivå kvarstår i socialtjänstlagen samt erinrade omatt ser över effekterna av de ändrade bestäm-melserna rörande bl.a. missbrukarvården och rätten att överklaga beslut.Bestämmelserna om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg finns sedanden i 2 a kap. skollagen (1985:1100). Skolbarnsomsorgenavser enligt 1 § tredje stycket barn till och med ålder som går i sko-lan. I 6 § samma kapitel stadgas att skolbarnsomsorg skall tillhandahållas iden omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete ellerstudier eller barnets eget behov. Barn som av fysiska, psykiska eller andraskäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall enligt 9 § anvisas plats iförskola eller fritidshem om inte barnets behov av sådant stöd tillgodoses pånågot annat sätt. Kommunen skall genom uppsökande verksamhet ta reda påvilka barn som behöver anvisas sådan plats och verka för att barnen utnyttjarden anvisade platsen.En av de insatser för stöd och service som kommunen är skyldig att tillhan-dahålla enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshind-rade (LSS) är korttidstillsyn för skolungdom utanför det egnahemmet i anslutning till skoldagen samt under lov (9 § 7 p. ).Socialutskottet har i sitt betänkande 1998/99:SoU9 Socialtjänstfrågor (s. 25)uttalat sig angående skolbarnsomsorg för barn . Utskottetanförde följande.Behovet av skolbarnsomsorg för barn skall numera till-godoses enligt bestämmelserna i skollagen. Beslut att exempelvis neka ettbarn skolbarnsomsorg kan enligt samma lag inte överklagas med förvalt-ningsbesvär. Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen och åter-kommer till om det behövs. Enligt utskottets mening bör ålders-gränsen i LSS, såvitt nu är i fråga, inte ändras. Motion So277 (v) yrkande 2avstyrks därmed (res. v)följde utskottet (protokollsnr. 1998/99:79).I Årsredovisning 1999 () behandlas bl.a. konse-kvenser av ändringar i socialtjänstlagen vad avser stödet till anhöriga somvårdar närstående samt rätten att överklaga. kommer under år2000 att genomföra en större uppföljningsinsats riktad direkt till gruppenfysiskt funktionshindrade. Avsikten är att i en brukarstudie rikta sig direkt tett urval av funktionshindrade med insatser enligt SoL för att bl.a. få deraserfarenhet och syn på konsekvenserna av ändringarna i lagen.Utskottets bedömningUtskottet har i betänkande 1999/2000:SoU6 tagit ställning till mo-tionsyrkanden rörande både rätten till avlösning enligt SoL och rätten attöverklaga ett beslut som meddelats med stöd av samma lag. Utskottet vid-håller sin inställning. bör således inte föregripa kommande förslagpå området. Motionerna So40 (fp) yrkande 3, So321 (fp) yrkande 6 ochSo489 (v) yrkande 5 avstyrks därför.När det gäller motionsyrkandena rörande 6 f § SoL vidhåller utskottet sinovan redovisade inställning i betänkande 1998/99:SoU9. Utskottet vill hänvi-sa till de utvärderingar av lagen, bl.a. ur de funktionshindrades perspektiv,som pågår vid . Resultatet av det pågående arbetet bör enligtutskottet avvaktas. Motionerna So321 (fp) yrkande 7 och So488 (kd) yrkande16 avstyrks.Vad slutligen gäller korttidstillsyn för barn med funktionshinder vidhållerutskottet även här sin inställning i betänkande 1998/99:SoU9. Motion So489(v) yrkande 6 avstyrks därför också.Lagen om stöd och service samt assistansersättningMotionernaTvå motioner tar upp frågan om blindas och synskadades rätt till ledsagning.I motion So33 av de () yrkas att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i lagen att alla blinda eller gravtsynskadade skall ha rätt till ledsagarservice (yrkande 1). Motionärerna anseratt det bör utredas vem som kan få insatsen ledsagarservice. Insatsen tillkommed tanke på de synskadades behov. Trots detta har domstolarna i huvudsakintagit ståndpunkten att inte ens gravt synskadade hör till personkretsenenligt LSS. Därmed kan de inte komma i åtnjutande av insatsen.Också i motion So36 av () begärs tillkännagivande om led-sagarservice. Motionären vill, liksom den föregående, ha en översyn av lagendär utgångspunkten skall vara att alla blinda eller grav synskadade skall harätt till ledsagning enligt LSS.Frågan om psykiskt funktionshindrades rätt till LSS tas upp i motion So41 avThomas m.fl. (mp) yrkande 15. Motionärerna anför att bristen på stödgör att många psykiskt funktionshindrade drar sig undan samhälleligt delta-gande. Motionärerna anser att människor med psykiska funktionshinder fulltut måste omfattas av LSS. Detta bör ges regeringen till känna.I motion So44 av m.fl. (kd) begärs en översyn av lagenom stöd och service till vissa funktionshindrade (yrkande 6). Motionärernaanser att avsikten med lagen om stöd och service för vissa funktionshindradebör förtydligas och att det måste fastställas att samma bedömningsgrundskall gälla barn och vuxna. Vidare anser de att de psykiskt funktionshindradetill stora delar inte omfattas av lagen och att det därför behövs en ändring ilagen så att "hjälp med aktivering och motivation" också utgör ett grundläg-gande behov. Motionärerna anser att schabloniseringen av assistansersätt-ningen bör avskaffas och att en förenklad årsredovisning kan användas.I motion So32 av m.fl. (m) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det ekonomiska an-svaret för assistansersättningen skall återgå till staten (yrkande 2). Motionä-rerna anser att målet med assistansersättningen - att underlätta för funktions-hindrade att integreras i samhället - inte får ställas mot andra behov i kom-munens budget. Hela det ekonomiska ansvaret för assistansersättningen bördärför återgå till staten. Vidare bör schabloniseringen av ersättningen slopasoch rätten till personlig assistans under skoltid och vid vistelse på dagcenteretc. återinföras.I motion So42 av m.fl. (c) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åldersgränsernaför assistansersättning (yrkande 4). Motionärerna anser att åldersgränsen 65år för rätt till personlig assistans bör tas bort.I motion So40 av m.fl. (fp) yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att återställa rättentill personlig assistans (yrkande 7), om att avskaffa 65-årsregeln (yrkande 8)och om att det statliga stödet för assistansersättningen ökas och att person-kretsen som har rätt till assistanshjälp breddas (yrkande 11). Motionärernaanser att de rättigheter som lagen om stöd och service till vissa funktions-hindrade och lagen om personlig assistans ursprungligen givit personer medfunktionsnedsättning och deras anhöriga måste återinföras. Den personligaassistenten bör snarare användas mer i arbetslivet och i studieverksamheten.Assistentens insatser i skolarbete och på dagis skall utvecklas. Vidare skallpersoner som beviljats assistans få behålla denna även efter det att de fyllt 6år. Denna fråga är tillräckligt utredd så reformen kan träda i kraft ,anförs det. Motionärerna konstaterar att enligt såär 40 000 personer eller fler berättigade till stödinsatser enligt LSS men fårinte detta trots att kommunerna fått statsbidrag för att tillgodose dessa personers stödbehov. Motionärerna anser därför att mer statliga medel bör tillföraskommunerna för att tillgodose dessa personers stödbehov.I motion So441 av () begärs tillkännagivande omarbetstiden för personliga assistenter med flera arbetsgivare. Arbetstiden förpersonliga assistenter regleras i lagar och kollektivavtal för den maximalaarbetstiden hos en arbetsgivare. Om assistenten är anställd hos flera arbetsgi-vare finns ingen formell inskränkning för den sammanlagda arbetstiden.Assistansutredningen (SOU 1995:126) konstaterade: "Med det nuvaranderegelsystemet är det fullt möjligt att bli anställd som personliassistent av flera arbetsgivare, så att den sammanlagda arbetstiden för enanställd hos en och samma funktionshindrad vida överstiger normal arbets-tid". har i en rapport till regeringen (RFV anser1999:1) påtalat att frågan om arbetstid för personliga assistenter inte är tillfredsställande löst.Bakgrund och tidigare behandlingLagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade innehållerbestämmelser om insatser för särskilt stöd och service åt personer (1 §)1. med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd,2.3. med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efterhjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom,eller4.5. med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppen-bart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar bety-dande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattandebehov av stöd och service.6.Regeringsrätten har i en dom (RÅ 1999 ref. 54) ansett att en 81-årig manmed grav synskada har ett sådant stort och varaktigt funktionshinder somavses i 1 § 3 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindra-de. Funktionshindret har dock inte ansetts förorsaka sådana betydande svå-righeter i hans dagliga livsföring som förutsätts i bestämmelsen. Det därmedsammanhängande behovet av stöd och service har inte heller ansetts omfat-tande. Då inte samtliga krav enligt bestämmelsen varit uppfyllda har han inteansetts höra till lagens personkrets.Utskottet behandlade senast frågor kring lagen om stöd och service ochassistansersättningen i betänkande 1999/2000:SoU1. Utskottet anförde dåföljande (s. 57 f.):Utskottet vill än en gång understryka att assistansreformen har inneburitökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många svårt funk-tionshindrade personer. Syftet med reformen har därmed uppnåtts. Kostna-derna för reformen var dock från början kraftigt underskattade och lagstift-ningen oklar, bl.a. när det gällde gränsdragningen mellan kommunernas ochstatens ansvar. Detta har lett till att tvingatsoch tillföra ytterligare resurser och justera i reglerna.Utskottet vidhåller sin uppfattning att funktionshindrade barns och vuxnasbehov av särskilt stöd i t.ex. barnomsorg och daglig verksamhet i princip börtillgodoses inom ramen för den kommunala verksamheten, t.ex. genom höjdpersonaltäthet, specialpedagogiskt stöd eller elevassistent. Det bör vara hu-vudmannens uppgift att se till att de resurser som krävs med hänsyn till denfunktionshindrades behov tillförs verksamheten. Utskottet vidhåller också attom särskilda skäl föreligger kan statlig assistansersättning erhållas även viddessa verksamheter, nämligen om funktionshindret är sådant eller kombina-tionen av funktionshinder sådan att den funktionshindrade behöver tillgångtill någon person med ingående kunskap om den funktionshindrade ochdennes hälsotillstånd.Utskottet motsätter sig fortfarande ett förstatligande av de 20 första tim-marna.Riksförsäkringsverket har på uppdrag av regeringen gjort en översyn aversättningen för personlig assistans varvid även frågan om schablonen be-lysts. Rapporten avlämnades och har varit på remiss hos ettantal kommuner, handikapporganisationer och assistansanordnande koope-rativ. Beredning av ärendet pågår i . Riks-dagen bör inte föregripa kommande förslag på området.Regeringen har aviserat att den återkommer med förslag som innebär attpersoner som beviljats assistansersättning skall få behålladenna ersättning även efter fyllda . Medel för detta är reserverade ibudgeten för respektive 2002. Utskottet utgår från att frågan nubereds skyndsamt för att möjliggöra ett ikraftträdande den 1 januari 2001.Vad gäller barns rätt till assistans har utskottet uttalat, senastbetänkande 1998/99:SoU1, att försäkringskassorna vid bedömning av barnsrätt till personlig assistans skall ta hänsyn till vad som normalt kan ansesfalla inom ramen för det föräldraansvar som enligt åvilar allavårdnadshavare med hänsyn till barnets ålder, utveckling och omständigheteri övrigt. Det är således behovet av extra tillsyn och omvårdnad med anled-ning av ett funktionshinder som skall ligga till grund för bedömning ochbeslut om personlig assistans. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskot-tet uttalade vidare i samma betänkande att regeringen noga bör följa utveck-lingen och återkomma till om det skulle visa sig att barns möjlig-heter att erhålla personlig assistans skulle försämras till följd av atträttstillämpningen visar sig bli mer restriktiv. beslöt att ge rege-ringen detta till känna.Socialstyrelsens uppföljning av psykiatrireformen (följerupp och utvärderar 1999:1) visar att det finns problem både med utformning-en av LSS och med kommunernas tillämpning av densamma vad gäller per-soner med psykiska funktionshinder. Styrelsen konstaterar attpsykiatrireformen inneburit att ca 1 000 nya verksamheter kommit i gång,exempelvis nya verksamheter för daglig verksamhet och nya former förboendestöd. Vidare har försöksverksamheten med personligt ombud slagit såväl ut att föreslagit att den utvidgas till att gälla hela landUtskottet ser mycket positivt på att regeringen i budgeten föreslår att medelavsätts för att permanenta verksamheten med personligt ombud. Utskottet ärdock inte nu berett att föreslå någon ändring i lagstiftningen vad gäller rättetill personlig assistans.Utskottet fann den föreslagna medelsanvisningen till anslaget väl avvägd ochavstyrkte de aktuella motionerna. (Särskilda yttranden m, kd, c, fp var försig. )I propositionen (s. 29) aviserar regeringen att den återkommer i frågan omövre åldersgräns för rätt till personlig assistans.I anser 1999:1 Assistansersättning -översyn av ersättningen för personlig assistans föreslår RFV ändringar så attreglerna för personliga assistenters arbetstid stämmer överens med gällanderegler om arbetstid i syfte att bland annat stärka de anställda assistenternasarbetsförhållanden. RFV har funnit att frågan om arbetstid för personligaassistenter inte är tillfredsställande löst och att det därför finns behov av enärmare reglering. RFV föreslår ett klargörande så att ersättning inte kanutgå för lämnad assistans som per assistent överstiger högsta tillåtna arbetstienligt lagar och kollektivavtal. På så sätt görs en markering att överskridenarbetstid enligt lagar och kollektivavtal inte ersätts. På den månatliga tidsredovisningen kan följa vilka personer som arbetar sompersonliga assistenter.Beredning av rapporten pågår i Regeringskansliet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller att handikappreformen har inneburit ökad valfrihet, störreinflytande och bättre livskvalitet för många svårt funktionshindrade personer.Regeringen har aviserat att den avser att återkomma till medförslag om att ta bort åldersgränsen för rätt till personlig assistansfr.o.m. Utskottet anser det angeläget att denna reformkommer till stånd.Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden att funktionshindradebarns och vuxnas behov av särskilt stöd i t.ex. barnomsorg och daglig verk-samhet i princip bör tillgodoses inom ramen för den kommunala verksam-heten, t.ex. genom höjd personaltäthet, specialpedagogiskt stöd eller elevas-sistent. Det är huvudmannens uppgift att se till att de resurser som krävs medhänsyn till den funktionshindrades behov tillförs verksamheten.Utskottet motsätter sig fortfarande ett förstatligande av de 20 första tim-marna.Utskottet är inte heller berett att ändra schablonersättningen, utan anser attregeringens fortsatta beredning av denna fråga bör avvaktas.Vad gäller barns rätt till assistans har utskottet uttalat, senastbetänkande 1999/2000:SoU1, att försäkringskassorna vid bedömning avbarns rätt till personlig assistans skall ta hänsyn till vad som normalt kananses falla inom ramen för det föräldraansvar som enligt föräldrabalkenåvilar alla vårdnadshavare med hänsyn till barnets ålder, utveckling ochomständigheter i övrigt. Det är således behovet av extra tillsyn och omvård-nad med anledning av ett funktionshinder som skall ligga till grund för be-dömning och beslut om personlig assistans. Utskottet vidhåller denna upp-fattning.Utskottet ställer sig emellertid bakom bedömningen i propositionen att detfinns en brist på samsyn hos olika huvudmän när det gäller att tolka regel-verk, att göra behovsprövningar och att ge stöd och möjlighet till inflytandeoch valfrihet för den enskilde. Ett exempel i sammanhanget är t.ex. hur be-hovet av stöd till barn med funktionshinder och deras familjer bedöms. Detär därför positivt att regeringen avser att initiera ett nationellt program förkompetensutveckling i samarbete mellan handikapporganisationerna ochberörda statliga och kommunala myndigheter. Utskottet utgår ifrån att pro-grammet bör kunna bidra till en samsyn som gagnar den enskilde. Utskottetnoterar att särskilda medel förutsätts avsättas för en flerårig satsning på kompetensutveckling för personal inom olika samhällsområden kring frågor somrör bemötande av personer med funktionshinder.Utskottet är inte berett att nu föreslå någon ändring i lagstiftningen vadgäller rätten till personlig assistans för personer med psykiska funktionshin-der. Motionerna So32 (m) yrkande 2, So40 (fp) yrkandena 7, 8 och 11, So41(mp) yrkande 15, So42 (c) yrkande 4 och So44 (kd) yrkande 6 avstyrks där-med.I några motioner berörs frågan om rätt till ledsagning för blinda och syn-skadade. Motionärerna begär en översyn av lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade. Utskottet är inte berett att föreslå någoinitiativ från sida. Motionerna So33 (m) yrkande 1 och So36 (s)avstyrks.Vad gäller frågan om assistenternas arbetstid anser utskottet i likhet medRiksförsäkringsverket det angeläget med ett förtydligande om att ersättninginte kan utgå för lämnad assistans som överstiger högsta tillåtna arbetstidenligt lagar och kollektivavtal. Utskottet anser dock att regeringens bered-ning av frågan bör avvaktas. Motion So441 (kd) avstyrks därmed.PsykiatrireformenMotionerI motion So272 av och () begärs tillkännagi-vande om behov av kvalitetspolicy och kvalitetssäkring av kommunala insat-ser när det gäller psykiskt funktionshindrade. Motionärerna ser det somnödvändigt att kvalitetssäkra verksamheten. Avsikten är att få det fastlagt attde mål som skall sättas upp i den enskilda kommunen när det gäller psykisktfunktionshindrade också skall gå att mäta vad gäller resurser, tillgänglighet,arbetsprocesser och verksamhetens resultat. Har den enskilda kommunenbestämt sig för en viss nivå så skall det också vara en god kvalitet på denverksamheten. Enligt motionärerna måste regeringen ge iuppdrag att tillse att det finns kvalitetspolicy och kvalitetssäkring vad gällepsykiatrireformen inom samtliga kommuner.I motion So482 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande ompsykiskt handikappades situation (yrkande 17). Enligt den slutrapport somSocialstyrelsen presenterat är bristerna för de psykiskt handikappade fortfa-rande alltför stora. Huvudmännen skyller emellanåt på varandra vad beträffaransvaret för psykiskt sjuka. Därmed finns det en risk för att ingen tar ettriktigt ansvar för den enskildes vårdbehov.