bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — Ett annatexempel är att textning av svenskspråkiga program i Televisionfinansieras via den allmänna radio- och TV-licensen.MotionernaI motion So32 av m.fl. (m) yrkas att avslår proposi-tionens förslag om retroaktivitet i plan- och bygglagstiftningen i enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkande 5). Motionärerna konstaterar attnuvarande regler om handikappanpassning i princip inte gäller befintligalokaler, men att enligt propositionen skall kraven fortsättningsvis också gällaäldre bebyggelse. Denna retroaktiva verkan av skallgälla "enkla" åtgärder för att underlätta tillgängligheten. Förslaget kommer iproposition . Det är därför inte möjligt att fullt ut bedö-ma förslaget, anför motionärerna. De avvisar dock förslaget om retroaktivtställda krav på befintlig bebyggelse. De anser det inte ansvarsfullt att göra sstora åtaganden utan att presentera någon som helst bedömning av kostna-derna. I stället borde regeringen tillsätta en utredning som utan dröjsmålstuderar de amerikanska erfarenheterna på handikappolitikens område. Sam-tidigt borde frågan om ansvars- och finansieringsprincipen ytterligare bely-sas.I motion So44 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivandedels om att statligt stöd bör utgå vid tillgänglighetsan-passning (yrkande 4), dels om tillgänglighetsanpassning även av privatafordon i kollektivtrafik (yrkande 5). Motionärerna konstaterar att tillgänglig-hetsfrågorna är väl framlyfta i propositionen. Regeringen menar att ansvars-och finansieringsprincipen skall tillämpas. Motionärerna anser att statligtstöd bör utgå. De konstaterar vidare att bussar i kollektivtrafik byts ut efter4-6 år och att målet nu sätts för handikappanpassad kollektivtra-fik. Handikappanpassade bussar tar lägre antal passagerare, varför motionä-rerna anser att statlig stöd bör utgå initialt . Anpassningen börgälla även fordon i privat ägo, anförs det.I motion So42 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande om enöversyn av handikappanpassningsstödet till föreningsdrivna samlingslokaler(yrkande 7). Motionärerna anser att de allmänna samlingslokalerna måstegöras tillgängliga. Detta gäller inte minst de föreningsdrivna lokalerna. Mo-tionärerna anser att staten bör bidra till att stödja upprustningen för att görsamlingslokalerna tillgängliga för alla.I motion So40 av m.fl. (fp) yrkas att beslutar omen plan för att satsa sammanlagt istimulansbidrag till kommuner, fastighetsägare, kollektivtrafikbolag m.fl. föratt anpassa samhället så att det blir tillgängligt också för funktionshindrade(yrkande 1). Vidare yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förstärka för attinleda reformarbetet med tillgänglighet (yrkande 2) och om att lokala handi-kapporganisationer skall göras delaktiga i arbetet med att identifiera hinderoch komma med förslag till lösningar (yrkande 5). Motionärerna anför attFolkpartiet i sitt budgetalternativ kommer att finansiera en engångssatsningpå i stimulansbidrag för att kunnagenomföra en omfattande tillgänglighetsreform.I motion So41 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivande om vad imotionen anförts om tillgänglighet (yrkande 2). Motionärerna anser att till-gänglighetsfrågorna är väl framlyfta i propositionen men att de goda inten-tionerna inte är förenade med någon form att sanktioner om de inte uppfylls.Vidare är kraven svagt formulerade och tiden är onödigt lång.Motionärerna anser att det krävs starkare formuleringar och sanktioner omkraven inte uppfylls. Vidare yrkas att hos regeringen begär enutredning om sanktionsmöjligheter mot dem som inte följer redan existeran-de lagstiftning på handikappområdet (yrkande 8). Enligt motionärerna börsanktionsmöjligheter mot dem som är skyldiga att leva upp till de nya lagaroch förordningar som redan finns på handikappområdet utredas. Motionärer-na anför att lagen om handikappanpassad kollektivtrafik t.ex. ännuinte har inneburit några tydliga förbättringar.I motion So38 av m.fl. (s) yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta möjlighetertill sanktioner vid otillgänglighet för funktionshindrade. Motionärerna sermycket positivt på att regeringen vill ge i uppdrag att förtydliga dekrav som finns i när det gäller tillgänglighet. I detsammanhanget bör det faktum att avgörandet och tolkningsföreträdet i dagfullt ut ligger hos kommunerna beaktas när lämpliga förändringar skall görasoch sanktionsmöjligheter övervägas. Det bör även övervägas att införa sank-tionsmöjligheter mot byggherren vid otillgängligt byggande.Också i motion So28 av () yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsynsansvaroch sanktionsmöjligheter i den nationella handlingsplanen för handikappoli-tiken. Motionären anser det mycket bra att det nu kommer konkreta förslagför att öka tillgängligheten och motverka alla former av diskriminering avmänniskor med funktionshinder. Hon anser dock att det saknas konkretalagförslag för att sätta kraft bakom utfästelserna att göra tillgängligför alla., bl.a. saknas tydliga skrivningar om tillsynsansvar och sank-tionsmöjligheter. Ansvars- och finansieringsprincipen är den enda möjliga,men den förutsätter att lagstiftningen också reglerar hur till-synsansvaret skall ske och vilka sanktioner som skall utdömas om målen intenås.BakgrundEnligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler fårbidrag lämnas till allmänna samlingslokaler för köp, ny- och ombyggnad,standardhöjande reparationer samt för handikappanpassning som utförs utansamband med andra bidragsberättigade åtgärder. Medel anslås under utgifts-område 17, anslag N3 Bidrag till allmänna samlingslokaler. beräknasanslaget till oförändrad nivå.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet anför i sitt yttrande att det inte anser att det behöver görasnågon särskild översyn av handikappstödet inom bidraget till allmänna sam-lingslokaler. Det ingår i ordinarie uppföljningsarbete att redovisaresultatet av hittillsvarande bidragsgivning och att vid bidragsgivningen vägabehoven av medel till handikappanpassning mot andra medelsbehov inomramen för anvisade medel, anför utskottet. anser vidare attfrågan om anslagets storlek kommande budgetår får återkomma tillvid den årliga budgetbehandlingen. Utskottet anser att motion So42 (c) yr-kande 7 bör avstyrkas.Till yttrandet har i denna del fogats en avvikande mening (c) och ett särskiltyttrande (kd).Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet anför bl.a. följande angående kraven på tillgänglighet iplan- och bygglagstiftningen och utformningen av det kommande lagförsla-get om enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten:Utskottet ser mycket positivt på att en nationell handlingsplan för handi-kappolitiken nu lagts fram för . - - - har i dessasammanhang givit uttryck för uppfattningen att ytterligare insatser behövsför att förbättra tillgängligheten i vardagsmiljön för personer med funktions-hinder. Därvid har särskilt bristerna i befintliga lokaler dit allmänheten hartillträde samt på allmänna platser uppmärksammats. Utskottet har ävenframhållit att en skärpt lagstiftning på området kan bli nödvändig för attkraven på tillgänglighet och användbarhet skall kunna tillgodoses. - - -Det kan inledningsvis konstateras att det i motion 1999/2000:So32 (m) yr-kande 5 hävdas att den förordade lagregleringen i fråga om enkelt åtgärdadehinder mot tillgängligheten inte bör komma till stånd. Utskottet anser för sindel att bara det faktum att den byggda miljön ofta är så utformad att en stordel av befolkningen utestängs från vad som för andra betraktas som självkla-ra vardagsaktiviteter bör leda till slutsatsen att utvecklingen mot en bättretillgänglighet för alla måste påskyndas. Även om det finns många exempelpå att omfattande åtgärder vidtagits i den befintliga miljön utan lagstadgadekrav, finns det också gott om exempel på att förhållandevis enkla åtgärderinte kommer till stånd. Det handlar ofta om att tillgänglighetsfrågorna inteägnas tillräcklig uppmärksamhet i samband med underhåll och ombyggnadav byggnader och allmänna platser. En reglering i enlighet med vad somförordas i propositionen kommer sannolikt att leda till en mer planmässighantering av hur tillgängligheten kan förbättras och när förbättringarna kangenomföras på ett kostnadseffektivt sätt.Vad gäller invändningarna i m-motionen om att konsekvenserna av de avregeringen förordade åtgärderna inte skulle vara tillräckligt utredda kanutskottet endast hänvisa till det omfattande utredningsarbete som genomförtsunder det senaste årtiondet och som också omnämns i propositionen. Ensärskild konsekvensanalys har t.ex. genomförts av av det lagförslagsom Plan- och byggutredningen redovisat i fråga om insatser för att förbättratillgängligheten i befintliga lokaler och på allmänna platser. Det kan dess-utom förutsättas att ytterligare överväganden om konsekvenserna av detlagförslag som regeringen avser att lägga fram för kommeratt redovisas i propositionen. - - -I fråga om den aktuella lagändringen redovisas inriktningen av den kom-mande propositionen men av naturliga skäl inte hur den i detalj kommer attvara utformad. Det får betraktas som närmast självklart att det i lagförslagetinte endast, som motionärerna tycks befara, kommer att uttryckas en för-hoppning om att åtgärderna "bör" vara åtgärdade , utanatt det framgår vilka krav som skall uppfyllas.Även vad gäller sanktionsmöjligheterna får det betraktas som självklart attöverväganden i frågan kommer att återfinnas i den aviserade propositionen.Som framgått ovan tas frågan om skärpta sanktionsmöjligheter även upp i tvåmotioner avseende redan gällande lagkrav på tillgänglighet. Bostadsutskottetvill av denna anledning erinra om att innehåller omfat-tande regler om påföljder vid överträdelse av lagens bestämmelser. Dessaregler innebär i korthet att det åligger att ta upp frågan omingripande eller påföljd när det uppkommer misstanke om att en överträdelsehar skett mot bestämmelserna i eller mot föreskrifterutfärdade med stöd av lagen. Sanktionsmöjligheterna vid överträdelse bestårbl.a. i olika former av avgifter samt föreläggande förenat med vite. Det fram-går inte av de aktuella motionerna i vilka avseenden som dessa sank-tionsmöjligheter anses behöva stärkas. Det kan förmodas att motionärernasinvändningar i stället delvis riktar sig mot det tolkningsutrymme som kanfinnas vad gäller lagens krav på tillgänglighet och användbarhet. I dennafråga har regeringen redovisat bedömningen att mer precisa krav på tillgäng-lighet bör ställas i samband med nybyggnad och ändring av allmänna platser.Boverket kommer av regeringen att få i uppdrag att förtydliga de krav som idetta avseende kan ställas med stöd av . Regeringenavser även att ge i uppdrag att utarbeta förslag till vad som skallbetraktas som enkelt åtgärdade hinder enligt de krav som kommer att ställas iden aviserade kompletteringen av plan- och bygglagen.Vad slutligen gäller tidsfristen för att eliminera enkelt åtgärdade hindermot tillgängligheten bör det framhållas att avsikten givetvis är att åtgärdernaskall vidtas så snart som det är möjligt att genomföra dem på ett kostnadsef-fektivt sätt. Redan genom den ökade uppmärksamheten mot tillgänglighets-frågorna som torde bli följden av en lagreglering kan många åtgärder för-väntas bli vidtagna efter att den aviserade lagändringenträder i kraft. Många åtgärder kan sannolikt också vidtas utan att en samord-ning behöver ske med ordinare underhåll eller andra förbättringsåtgärder. Iandra fall kan en sådan samordning vara nödvändig av både byggnadsteknis-ka och ekonomiska skäl. Det torde emellertid ligga i de berörda fastighets-ägarnas eget intresse att inte vänta med att vidta nödvändiga åtgärder tillslutet av tidsperioden. Sammantaget anser utskottet att den av regeringenförordade tidsfristen förefaller vara väl avvägd mot bakgrund av behovet avsamordning och prioritering av åtgärderna för en bättre tillgänglighet ochanvändbarhet.Med hänvisning till det anförda avstyrker bostadsutskottet motionerna1999/2000:So32 (m) yrkandena 5 och 6, 1999/2000:So38 (s), 1999/2000:So40 yrkande 2 samt 1999/2000:So41 (mp) yrkandena 2 och 8, det sist-nämnda i berörd del. - - -I planen framhålls att handikapporganisationerna bör vara en aktiv part närde kommunala tillgänglighetsprogrammen utarbetas. Organisationerna börockså ges möjligheter att lämna synpunkter på planer samt ny- och ombygg-nader. Regeringen avser att ge i uppdrag att utvärdera de nuvarandeformerna för byggsamråd och handikapporganisationernas möjlighet tillinsyn och inflytande. Verket skall också studera möjligheterna att utvecklaformerna för brukarmedverkan i detta sammanhang.Mot den redovisade bakgrunden avstyrker utskottet även motion1999/2000:So40 (fp) yrkande 5.Till yttrandet har i denna del fogats två avvikande meningar (m), (mp) ochett särskilt yttrande (kd).Bostadsutskottet tar också upp frågan om ansvars- och finansieringsprincipenoch anför då följande:Bostadsutskottet anser att en av de grundläggande förutsättningarna för ut-formningen av den byggda miljön måste vara att den i möjligaste mån skallvara tillgänglig och användbar för alla. Detta gäller i särskilt hög grad förallmänna platser och för lokaler dit allmänheten har tillträde. Denna utgångs-punkt förutsätter ett betraktelsesätt där frågor om tillgänglighet på ett naturligt sätt integreras såväl i byggprocessen som i förvaltning och underhåll avbefintliga byggnader och allmänna platser. Den av regeringen förordadeansvars- och finansieringsprincipen ger uttryck för detta betraktelsesätt.Utgångspunkten för finansieringen av åtgärder för ökad tillgänglighet börsåledes vara att kostnaderna skall täckas inom ramen för den ordinarie verk-samheten. Som regeringen framhåller kan kostnaderna för att eliminera en-kelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten förväntas bli relativt begränsadeom åtgärderna genomförs i samband med ordinarie underhållsarbete. Den avregeringen förordade tidsramen för åtgärderna ger också utrymme för ettplanmässigt och kostnadseffektivt genomförande.Utskottet ställer sig således bakom regeringens uppfattning att kostnadernaför att eliminera enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten bör täckasenligt ansvars- och finansieringsprincipen. Det kan i sammanhanget erinrasom att i en partimotion gav uttryck för samma uppfattning så sentsom . De nu aktuella förslagen i partimotion1999/2000:So40 yrkande 1 samt motion 1999/2000:So44 (kd) yrkande 4 omatt införa ett statligt bidragssystem avstyrks av utskottet.Till yttrandet har i denna del fogats två avvikande meningar (m) och (kd).Socialutskottets bedömningDen nationella handlingsplanen för handikappolitiken innebär en tydligfokusering på att göra tillgängligare. Vad gäller förbättrad tillgäng-lighet till offentlig miljö och kommunikationer presenterar regeringen flerakonkreta och klart avgränsade mål inklusive tidsram. anser attdetta är viktiga insatser för att öka tillgängligheten för alla i samhället.Socialutskottet delar bostadsutskottets bedömning att insatser behövs föratt förbättra tillgängligheten i vardagsmiljön. Bara det faktum att den byggdamiljön är så utformad att en stor del av befolkningen utestängs från vad somför andra betraktas som självklara vardagsaktiviteter bör leda till slutsatsenatt utvecklingen mot en bättre tillgänglighet för alla måste påskyndas. Denförordade tidsfristen förefaller vara väl avvägd mot bakgrund av behovet avsamordning och prioritering av åtgärderna för en bättre tillgänglighet ochanvändbarhet. Motion So32 (m) yrkande 5 avstyrks därmed.Utskottet delar också bedömningen att persontransportsystemet måste till-godose höga krav på tillgänglighet för funktionshindrade och andra gruppermed särskilda behov. För att kunna åstadkomma detta bör tillgängligheten tilltransportsystemet fortlöpande förbättras och beaktas vid all planering, upp-handling och drift.I flera motioner tas frågan om sanktioner upp. redovisar isitt yttrande att (PBL) innehåller omfattande regler ompåföljder vid överträdelse av lagens bestämmelser.Takten i arbetet med att förbättra tillgängligheten på allmänna platser och ioffentliga lokaler behöver nu öka. Regeringen har för avsikt att under höstenår 2000 återkomma till med förslag med inriktningen att tydliggörakrav på tillgänglighet och användbarhet i plan- och bygglagstiftningen. betraktar det som självklart att överväganden i frågan omsanktionsmöjligheter kommer att återfinnas i det sammanhanget.Socialutskottet anser för sin del att det finns skäl att i det sammanhangetöverväga om tillräckliga åtgärder vidtas mot dem som inte lever upp tilllagstiftningens krav. Utskottet förutsätter därför att frågan om sanktionsmöj-ligheter i det avseendet kommer att uppmärksammas och analyseras i denaviserade propositionen. Utskottet anser det angeläget att tillgängligheten tiltransportsystemet fortlöpande förbättras. Gällande föreskrifter om tillgäng-lighet för funktionshindrade till färdmedel inom olika trafikslag måste sesöver och skärpas. Också i detta sammanhang bör sanktionsmöjligheter över-vägas och analyseras. Vad utskottet nu anfört med anledning av motionernaSo28 (s), So38 (s), So40 (fp) yrkande 2 och So41 (mp) yrkandena 2 och 8bör som sin mening ge regeringen till känna.Socialutskottet delar bostadsutskottets och regeringens uppfattning attkostnaderna för att eliminera enkelt åtgärdade hinder mot tillgänglighetenbör täckas enligt ansvars- och finansieringsprincipen. Motionerna So40 (fp)yrkande 1 och So44 (kd) yrkandena 4 och 5 avstyrks.Socialutskottet delar kulturutskottets bedömning att det inte behövs någonsärskild översyn av handikappstödet inom bidraget till allmänna samlingslo-kaler. Motion So42 (c) yrkande 7 avstyrks därmed.Bostadsutskottet avstyrker motion So40 (fp) yrkande 5 med hänvisning tillatt det i planen framhålls att handikapporganisationerna bör vara en aktivpart när de kommunala tillgänglighetsprogrammen utarbetas. Organisatio-nerna bör också ges möjlighet att lämna synpunkter på planer samt ny- ochombyggnader. Regeringen avser att ge i uppdrag att utvärdera denuvarande formerna för byggsamråd och handikapporganisationernas möj-lighet till insyn och inflytande. Verket skall också studera möjligheterna attutveckla formerna för brukarmedverkan i detta sammanhang. Socialutskottetanser att motionen därmed i huvudsak är tillgodosedd.Nationellt tillgänglighetscenter m.m.PropositionenI propositionen gör regeringen bedömningen att det bör skapas ett nationelltcenter med uppgift att vara ett nationellt rådgivande organ i frågor om till-gänglighet. Arbetet med att driva på utvecklingen att göra samhället till-gängligt bör koncentreras till kunskapsuppbyggnad, rådgivning, utvecklingoch samverkan. bör ges ökade resurser för attkunna fullgöra dessa uppgifter.Sektorsmyndigheterna föreslås få ansvar för att inom sin sektor bevaka dehandikappolitiska aspekterna, trygga tillgängligheten inom området ocharbeta för att de handikappolitiska målen uppfylls. I arbetet med att utvecklatillgängligheten behöver bl.a. de statliga myndigheterna råd och stöd för attkunna leva upp till sitt ansvar. En central statlig myndighet bör därför ges ensamordnande, stödjande, rådgivande och pådrivande roll i arbetet för att görasamhället tillgängligt. Enligt regeringens bedömning är Handikappombuds-mannen en lämplig myndighet för dessa uppgifter. Vid sidan av de uppgifterHandikappombudsmannen nu har bör därför en framtida viktig uppgift varaatt utgöra ett nationellt tillgänglighetscenter.Viktiga uppgifter för blir att driva på och följamyndigheters, kommuners och andra organs utveckling inom tillgänglighets-området, att bygga upp, utveckla och förmedla kunskap, ge råd och samar-beta med berörda aktörer. Viktiga målgrupper för denna verksamhet är ävennäringsidkare, byggherrar och yrkesgrupper som arkitekter m.fl. bör även kunna stödja forskning och andra utveck-lingsinsatser inom tillgänglighetsområdet. I arbetet skall Handikappom-budsmannen ha nära kontakter med handikapporganisationerna.Det finns ett starkt samband mellan hjälpmedel och tillgänglighet. skälet till att det inom () harbyggts upp en stor erfarenhet och kompetens när det gäller tillgänglighet tillfysisk miljö, produkter och tjänster, inklusive IT-området. Regeringen fram-håller att och kompetens inom området bör tas till vara i detnya tillgänglighetscentrets verksamhet. HI:s roll förändras inte av vidgade uppgifter, anförs det.Områden där tillgänglighetsfrågorna kommer att ha hög aktualitet är t.ex.inom arkitektur, formgivning och design. Standardiseringsarbetet inom fram-för allt informationsteknik och telekommunikation utgör ett annat viktigtutvecklingsområde när det gäller tillgänglighet. I detta arbete är det viktigtatt delta i internationella standardiseringsgrupper. I arbetet deltar en radberörda myndigheter, producenter och företrädare för andra organ.Regeringen anser att bör få utökade resurser föratt kunna fullgöra uppgiften med att bygga upp och driva ett nationellt till-gänglighetscenter. För detta bör avsättas fr.o.m. budgetåret2001, anförs det.MotionernaI motion So32 av m.fl. (m) yrkas att uppdrar åt rege-ringen att återkomma med förslag om annan organisationsform för ett natio-nellt tillgänglighetscenter (yrkande 9). Motionärerna står fast vid sin tidigaruppfattning att verksamhet bör samordnas medOmbudsmannen mot etnisk diskriminering, Ombudsmannen mot diskrimine-ring på grund av sexuell läggning och . I ställetför att ombudsmannen renodlar sin verksamhet föreslår regeringen nu attHandikappombudsmannen i praktiken utvecklas till en sedvanlig förvalt-ningsmyndighet. Ombudsmannen tilldelas extra för attbygga upp ett nationellt tillgänglighetscenter med en i huvudsak rådgivandefunktion. Motionärerna anser det angeläget att tillskapa ett nationellt till-gänglighetscenter men det bör inte ligga under Handikappombudsmannen.I motion So490 av m.fl. (v) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nationelltkompetensutvecklingsprogram (yrkande 1 delvis). Motionärerna anser attriksdag och regering måste visa att man inte accepterar att personer medfunktionshinder utestängs från delaktighet och inflytande i olika samman-hang på grund av att de har ett funktionshinder eller för att de inte får deinsatser de har rätt till enligt domstolsbeslut. Människor med funktionshinderskall kunna ingå i samhällsgemenskapen med samma rättigheter och möjlig-heter som människor som inte är funktionshindrade. Motionärerna anser attdet behövs ett nationellt kompetensutvecklingsprogram för att sprida kun-skaper om de handikappolitiska målen och om funktionshindrades livsvill-kor.I motion So42 av m.fl. (c) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Handikappom-budsmannens ställning (yrkande 12). Motionärerna anser att Handikappom-budsmannens (HO) ställning bör stärkas. har föreslagit ensammanhållen diskrimineringslagstiftning och en sammanhållen ombuds-mannafunktion som utses av . Ett första steg att stärka ställning är därför, enligt motionärerna, att flytta överfunktionen under och låta utse HO.I motion So40 av m.fl. (fp) yrkas att Handikappombudsman-nen bör ges en fristående ställning med uppdrag att kontrollera tillgänglig-hetsutvecklingen (yrkande 4). Motionärerna anför att ett nationellt tillgäng-lighetscenter kan behövas men det skulle kunna placeras t.ex. hos . bör vara fristående från regeringen.I motion So41 av m.fl. (mp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om Handikappombudman-nens fristående roll (yrkande 9). Motionärerna är kritiska till att ett nationetillgänglighetscenter skall skapas hos . Centretskall ha till uppgift att hjälpa bl.a. statliga myndigheter med råd och stöd itillgänglighetsfrågor. Motionärerna ser en risk i att detta kan leda till attHandikappombudsmannen knyts ännu tätare till regeringen.