bet · GN01SkU16 · 2000-02-22 00:00:00 — Därtillkommer att frågorna om energi- och koldioxidskattinte är begränsade till vägtrafiksektorn utan är avstor betydelse för flera samhällssektorer samtdessutom föremål för den pågående översynen avenergiskattesystemet inom Regeringskansliet.När det gäller yrkandet om en utredning med uppgiftatt belysa bilens betydelse i samhället kan nämnasatt har utvecklat ettforskningsprogram om användningen av bilen och ombilens inflytande på människans levnadssätt,livsstil, tankemönster och på miljön.Forskningsprogrammet har fått stöd avKommunikationsforskningsbered-ningen och av Volvo.En sammanställning av några av resultaten avforskningsprogrammet har presenterats i rapportenDen attraktiva bilen och den problematiska bilismen(KFB rapport 1998:39). Utskottet vill vidare erinraom att den nya transportpolitiken enligt 1998 årstransportpolitiska beslut har som utgångspunkt attbilen kommer att spela enviktig roll i det svenska persontransportsystemet.Av det anförda följer att utskottet anser attriksdagen bör avslå motionerna om skattesänkningarpå bensin liksom yrkandet om en bilsocial utredning.BiodrivmedelI följande motioner begärs skattebefrielse företanolproduktion.I motion T210 av m.fl. (kd) ansermotionärerna det viktigt att tekniken föralternativa drivmedel till motorer stimuleras.Sverige bör därför inom EU verka för harmoniseradeskatter för de olika energislagen (yrkande 16).Vidare framhålls vikten av att skatter och andrapålagor inte utformas så att de hindrar utvecklingenav alternativa bränslen. Ökad låginblandning avetanol skapar en marknad för inhemskproduktion i stor skala. Staten måste medverka tillatt stimulera marknaden på detta område, och ettuttalat mål bör vara att minst hälften av alla bilardrivs med annat än fossila bränslen (yrkande17).I motion Sk766 av Skånberg (kd) begärs etttillkännagivande om att ett fullskaleförsök medskattebefriade biodrivmedel bör genomföras i Skåne.I motion N349 av () begärs etttillkännagivande om att regeringen beviljaräven status som s.k. pilotan-läggningför etanolproduktion. Etanolanläggningen skallförläggas till i norra därarbetslösheten är stor men också tillgången god påråvara. Om vill inta en ledande roll när detgäller omställningen från fossila till förnybarabränslen bör fler företag än Agroetanol i Norrköpingbeviljas skattebefrielse för produktion avbioalkoholer.I motion Sk622 av () begärs etttillkännagivande om att regeringen inom ramen förden s.k. pilotprojektsbestämmelsen ienergiskattelagen skall bevilja fler producenter avetanol skattebefrielse, givetvis under förutsättningatt projekten bedöms som seriösa ochutvecklingsbara.I motion Sk635 av m.fl. (c) anförs attregeringen bör ompröva sitt beslut att vägra skattebefrielse för produktionav ca etanol. Produktionen kommer att geett ökat skatteunderlag som med stor sannolikhetmotsvarar det direkta bortfallet av energi- ochkoldioxidskatt. Enligt motionärerna är det interimligt vare sig från konkurrenssynpunkt ellermiljösynpunkt att bevilja endast ett företag(Agroetanol i ) skattebefrielse sompilotanläggning.Bakgrund och tidigare behandlingBeskattning av fordonsbränslen regleras av det s.k.mineraloljedirektivet (rådets direktiv /81/EEG omharmonisering av strukturerna för punktskatter påmineraloljor). Av direktivet följer att vissaminimiskattenivåer måste iakttas vad gällerbeskattningen av samtliga fordonsbränslen, dvs.såväl fossila som förnybara drivmedel.Mineraloljedirektivet ger dock medlemsstaternamöjlighet att medge skattelättnader för bränslen somanvänds i försöksverksamhet inom ramen förpilotprojekt som syftar till att utveckla mermiljövänliga bränslen. Regeringen har ochfram t.o.m. med stöd av energi-skattelagens bestämmelse om pilotprojekt (2 kap. 12§ LSE) beviljat ett tjugotal företag, däriblandAgroetanol AB, skattenedsättning för vissabiodrivmedel.Regeringens beslut () rörandeAgroetanol innebär att energiskatt ochkoldioxidskatt under kalenderåren 1999-2003 inteskall tas ut för ren etanol och etanol som ingår ien bränsleblandning som innehållermineraloljeprodukter och som av Agroetanol säljseller förbrukas som motorbränsle. Beslutet avser per kalenderår.Utskottet behandlade motioner omfortsatt introduktion och skattenedsättning förbiodrivmedel. Utskottet ansåg bl.a. att en fortsattintroduktion av biobränslen för fordonsdrift ärangelägen. Introduktionen bör dock - som regeringenanfört - av samhällsekonomiska och statsfinansiellaskäl ske i den takt som är möjlig och lämplig, sadesdet i betänkandet (1998/99:SkU13).I 1999 års ekonomiska vårproposition anförderegeringen att den avsåg att lämna in en ansökantill kommissionen för att kunna medgeskattebefrielse för biodrivmedel, t.ex. etanol ochrapsmetylester. Det skattebortfall som blir följdenav skattelättnaderna bör enligt regeringenkompenseras genom skattehöjningar på fossilabränslen. bör emellertid alla bränslen varaföremål för beskattning, och därför bör den totalaskattebefrielsen vara begränsad till att gälla underett övergångsskede. Enligt regeringens bedöm-ningskall skatt börjas tas ut på biodrivmedel från år2004.I sitt yttrande till finansutskottet(1998/99:SkU5y) anförde utskottet följande:Enligt utskottets mening har de nuvarande reglernamed en grundläggande skatteplikt för alla bränslensom används som drivmedel och en dispens förpilotpojekt kritiserats bl.a. därför att kravet påförnyelse av dispenserna gjort det svårt attgenomföra långsiktiga investeringar på området. Denansökan om ett undantag som regeringen aviserar ivårpropositionen kommer att göra det möjligt att haen generell nedsättning av skatten på biobränslenoch ökar på det sättet möjligheten att genomföralångsiktiga investeringar. Ett särskilt undantag förbiobränslen är därför enligt utskottets mening attföredra framför nuvarande system med särskilda,tidsbegränsade dispenser.Utskottet instämmer även i regeringens bedömningatt energiskatt skall tas ut på biobränslen från år2004, men framhåller att det även på äraktuellt att överväga skattemässigt gynnande avbiodrivmedel i förhållande till fossila drivmedel.Med det anförda avstyrkte utskottet då aktuellamotioner om att biodrivmedel skall varaskattebefriade i enlighet med tidigare gjordautfästelser och att någon framställan tillkommissionen om generell skatte-nedsättning inteskall göras.Enligt uppgift från har någonansökan hos kommissionen om undantag enligtmineraloljedirektivet för att kunna medge generellskattebefrielse eller nedsättning av skatt förbiodrivmedel inte gjorts.Regeringen har uppdragit åt att handha kontroll och utvärderingav pilotprojekten. En rapport skall överlämnas tillregeringen senast den 31 maj 2000.I betänkande 1999/2000:SkU11 föreslog utskottet etttillkännagivande till regeringen i fråga om högstatillåtna volymhalt etanol i bensin. Detta blev ocksåriksdagens beslut.Utskottets ställningstagandeRegeringen har och fram t.o.m. februari1998 med stöd av energiskattelagens bestämmelser ompilotprojekt (2 kap. 12 § LSE) beviljat ett tjugotalföretag, däribland , skattenedsättningför vissa biodrivmedel. Utskottet noterar attbeslutet om skattebefrielse för Agroetanol ABfattades och att beslutetär i linje med då rådande praxis. Den 1 juni 1999fanns hos ansökningar omskattebefrielse för biodrivmedel som motsvarade ettskattebortfall överstigande perår. Dessutom tydde uppgifter från branschen på attskattebortfallet skulle kunna bli ännu större.Enligt regeringens uppfattning blev det alltmeruppenbart att ett genomförande avpilotprojektsprogrammet i dess dåvarande form skullefå allvarliga statsfinansiella konsekvenser och atten subventionering av storskalig etanol-inblandningi bensin inte var ett kostnadseffektivt sätt attbedriva miljöpolitik. Regeringen har mot dennabakgrund avslagit ansökningarna.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att enfortsatt introduktion av biobränslen förfordonsdrift av samhällsekonomiska ochstatsfinansiella skäl bör ske i den takt som ärmöjlig och lämplig. Mot bakgrund av det ovan anfördaser utskottet positivt på att regeringen beslutat seöver förutsättningarna för att bevilja dispenser medstöd av den s.k. pilotprojektbestämmelsen ienergiskattelagen och som ett led i detta arbeteuppdragit åt att handhakontroll och utvärdering av projekten. Utskottetanser att det finns skäl att avvakta dennautvärdering.I detta sammanhang skall också nämnas att statentillsammans med fordonsindustrin stimulerar enutveckling för att främja övergången till mermiljövänliga drivmedel. Regeringen stöder ocksåforsknings- och utvecklingsinsatser företanolframställning i syfte att sänka produktions-kostnaderna, vilket är en viktig förutsättning förintroduktion av etanol i drivmedel i större skala.Vidare pågår samarbete mellan regeringen och svenskfordonsindustri kring utvecklingen av mermiljövänliga fordon.Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda denu aktuella motionsyrkandena.Differentierad drivmedels- och fordonsskattI motion Sk746 av () begärs etttillkännagivande om differentiering avdrivmedelsskatten mellan glesbygdslänen och övrigalandet. En sådan differentiering skulle underlättaför människor att bo kvar och verka i glesbygdslänensamt också stimulera till investeringar i nyare ochdärmed miljövänligare bilar. Även i motion Sk767 avErling Wälivaara m.fl. (kd) tas frågan omdifferentierad skatt på drivmedel upp. Motionärernayrkar att hos regeringen begär enutredning med uppgift att utarbeta förslag tilldifferentierad skatt på drivmedel som gynnar boendei glesbygd.I motion Sk751 av och () begärs en utredning om differentieradfordonsskatt till förmån för boende i glesbygd.I motion Sk761 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om att snabbutredamöjligheten att slopa fordonsskatten i inlandet.Utredningar m.m.Frågan om en regional drivmedelsbeskattning harbl.a. behandlats i (K1994:03)slutbetänkande Finansieringslösningar för Göteborgs-och Dennisöverenskommelserna (SOU 1995:82).Utredningen konstaterar att energiskatten i huvudsaktas ut när bränslet lämnar de stora oljebolagensdepåer och att man måste skapa regler som gör detmöjligt att vid beskattningen ta hänsyn till ochkontrollera var drivmedlet skall användas. Skattenmåste omfatta samtliga drivmedel som levereras inomregionen, även drivmedel som säljs på ochtill industrin och jordbruket. Vidare måsteuppbördsrutinerna ändras och detta ger enligtutredningen ett väsentligt merarbete. För att kommatill rätta med skatteundandraganden och fusk och föratt motverka att systemet utnyttjas på ett inteavsett sätt krävs att det införs olika former avförbud och sanktioner. Det är enligt vad utredningenredovisar inte omöjligt att kontrollera och övervakasystemet på ett tillfredsställande sätt, men dettaförutsätter att berörda myndigheter ges resursför-stärkningar. Det är dock enligt utredningenoundvikligt att gränshandel uppkommer och attkonkurrensen snedvrids. Utredningen konstateradesammanfattningsvis att det är enklare att hantera enregional fordonsskatt än en regional bensinskatt ochatt varken en regional fordonsskatt eller enregional drivmedelsskatt kan generera de medel somkrävs för att finansiera konstaterar i sittslutbetänkande att behovet av en variation iskatteuttaget mellan tätort och landsbygd bör lösasgenom att drivmedelsskatterna inom vägtrafikenbestäms med hänsyn till effekterna förlandsbygdstrafiken och att sedan särskilda styrmedelav lokal karaktär läggs ovanpå den nationella nivånför att klara tätortsproblemen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat motioner om regionaldifferentiering av skatten på fordonsbränslen vidett flertal tillfällen, senast föregående år.Motionerna har avstyrkts bl.a. med hänsyn till attett sådant system skulle medföra problem urkontrollsynpunkt samt snedvrida konkurrensen och geupphov till gränshandel. Utskottet har inte ändratuppfattning i frågan och avstyrker därför motionernaSk746 och Sk767.När det gäller fordonsskatten på personbilar somägs av boende i vissa glesbygdsområden villutskottet erinra om att skatten för sådana fordon ärnedsatt . Utskottet vidhåller sitttidigare ställningstagande att nedsättningen avfordonsskatten för personbilsägare i vissaglesbygds-kommuner bör behållas och uppgå till sammabelopp som gäller, dvs. Eftersomreglerna för fordonsskatt varit föremål föröversyn i TBU anser utskottet att det inte ärpåkallat med någon ny utredning i frågan. Med detanförda avstyrks även motionerna Sk751 och Sk761.FordonsskattI motion Sk618 av och () yrkas att skall besluta om att slopafordonsskatten för veterantraktorer.I motion Sk652 av () begärs etttillkännagivande om att inte höja fordonsskatten påmotorcyklar i enlighet med förslag.I motion Sk660 av () yrkas attriksdagen skall besluta om att avskaffafordonsskatten. Motionären pekar på att mångautredningar visar att de skatter och avgifter sombelastar fordonstrafiken inte svarar mot samhälletskostnader. Det höga skatte- och avgiftsuttagetdrabbar inte bara åkerinäringen utan alla branscheroch hushåll som är beroende av fordons-transporter.I motion Sk716 av ()yrkas att hos regeringen begär förslag omändrad fordonsbeskattning för dieseldrivnapersonbilar. Motionären anser att skillnaden ifordonsskatt mellan nya och gamla dieseldrivnapersonbilar är alltför stor och bör utjämnasytterligare. I annat fall förhindras den urmiljösynpunkt nödvändiga förnyelsen av bilparken,menar motionären.I motionerna Sk617 av () begärsett tillkännagivande om att avskaffa fordonsskattenför traktorer som är äldre än trettio år.BakgrundMotorcyklar, personbilar, lastbilar eller bussar somenligt bilregistret är av en årsmodell som är 30 åreller äldre är inteskattepliktiga. Bestämmelsen syftar till att göradet lättare att inneha veteranfordon. Befrielsenavsåg ursprungligen fordon av modell elleräldre. infördes en rullande 30-årsgräns (prop. 1993/94:181, bet. 1993/94:SkU27).I samband med införandet av en rullande 30-årsgränsför veteranbilar avstyrktes yrkanden om enutvidgning av skattebefrielsen till traktorer,och släpvagnar med hänvisning bl.a. tillatt undantaget tillkommit efter diskussioner medolika företrädare för fordonshobbyn och en prövningav de problem som en 30-årsgräns kunde ge upphovtill och att avsikten således inte har varit attuppställa någon allmän regel om befrielse frånfordonsskatt för fordon som är äldre än 30 år.Utskottet har också vid senare tillfällen haftanledning att mot denna bakgrund avstyrka förslag omen skattebefrielse för äldre traktorer (bet.1996/97:SkU16 och 1997/98:SkU18).Trafikbeskattningsutredningen (TBU) har i sittslutbetänkande Bilen, miljön och säkerheten (SOU1999:62) föreslagit att den gällandebeskattningen efter tjänstevikt slopas för lättafordon och i stället ersätts med en enhetsskatt.Utredningen föreslår att enhetsskattebeloppet förmotorcyklar, bensindrivna personbilar, lättalastbilar och lätta bussar bestäms till perår samt till för alla dieseldrivnalätta fordon. Sistnämnda enhetsskattebelopp skalläven gälla beträffande sådana diesel-drivnapersonbilar för vilka fordonsskatten varitlägre på grund av att de är av modell elleräldre. Även beträffande traktorer föreslås enenhetsskatt som innebär att skatten på sådanatraktorer som genom sitt användningssätt anses somtrafiktraktorer sänks till samma nivå som förjordbrukstraktorer, dvs. Vidareanför utredningen att fordonsskatten kan ges enmiljöstyrande utformning genom att bilar i den bästamiljöklassen befrias från fordonsskatt under enkortare tid.Gällande befrielse från fordonsskatt förveteranfordon bör kvarstå såvitt avser motorcyklar,personbilar och bussar, anser utredarna.Skattebefrielsen bör däremot avskaffas förveteranlastbilar eftersom den med nuvarandegenerella utformning inte är förenlig med EU:sdirektiv. Veteranlastbilar bör i stället befriasfrån både fordonsskatt och vägavgift om de användsav personer vars huvudsysselsättning inte ärgodstransporter samt att de endast tillfälligt körspå allmänna vägar.Betänkandet har remissbehandlats och en propositionär aviserad till våren 2000.Utskottets ställningstagandeMed hänsyn till att de frågor rörandefordonsbeskattningen som tas upp i motionernautretts och är föremål för överväganden iRegeringskansliet med sikte på en proposition inomkort bör regeringens ställningstagande i dessafrågor avvaktas. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena.Åkerinäringen, m.m.I motion Sk325 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts omåkerinäringens konkurrenssituation (yrkande 25).Motionärerna framhåller att kostnadsläget för svenskåkerinäring är högt i jämförelse med främst danskaoch holländska åkerier men också i förhållande tillvissa östländer såsom . För att svenska åkerierskall kunna konkurrera på lika villkor som bl.a.danska åkerier bör de totala kostnaderna minska medca . Motionärerna föreslår bl.a. att energi-skatten på miljöklass 1 diesel sänks med perliter och att fordons-skatten för vissafordonskombinationer sänks till EU:s miniminivå.Vidare anser motionärerna att regeringen inom EU bördriva frågan om lika villkor för åkerinäringen.Regeringen bör återkomma till med enåtgärdsplan för att skapa lika villkor mellan svenskoch utländsk åkerinäring.I motion Sk625 av och () framhålls att svensk åkerinäring ilängden inte kan bära den tunga bördan med 20 %högre kostnader än motsvarande näring ikonkurrentländerna. För att förbättra villkoren försvensk åkerinäring och därmed rädda jobben inomnäringen måste de svenska skatterna och avgifternaharmoniseras med övriga EU-länders. Enligtmotionärerna bör regeringen återkomma till riksdagenmed förslag om förbättrade villkor för branschen ienlighet med det anförda (yrkandena 1-3).I motion Sk656 av och () begärs ett tillkännagivande ombehovet av att utreda de samhällsekonomiskakonsekvenserna av en sänkt miljödieselskatt till ennivå som ligger under våra närmastekonkurrentländers. Motionärerna framhåller attsvensk miljödiesel har en mycket hög kvalitet iförhållande till våra grannländer inom EU. Attutländska åkare inte tankar sina fordon med svenskdiesel under transporter i beror på den högabeskattningen. Det är, menar motionärerna, angelägetur såväl miljö- som konkurrenssynpunkt att frågan omen sänkning av den svenska dieselskatten utreds.I motion T466 av m.fl. (m, kd ,fp) anförs att det är angeläget för svensktnäringsliv att ha tillgång till en konkurrenskraftigsvensk åkerinäring. Åkerinäringens villkor måsteförbättras. I annat fall blir vi beroende avutländska aktörer på området. Enligt motionärernamåste skatterna på bl.a. drivmedel sänkas till ennivå som motsvarar konkurrent-ländernas inom EU ochde skadliga företagsskatterna tas bort (yrkande 1).I motion Sk753 av och (s) begärs ett tillkännagivande om åtgärderför att åstadkomma konkurrensneutralitet påbussområdet. Motionärerna anför att utländskabussföretag som trafikerar har generösarevillkor än svenska bussföretag som trafikerar andraeuropeiska länder eftersom varken tar utvägskatter, vägtrafikavgift eller vägmoms.Motionärerna anser att bör gå i spetsen föratt införa ett eurovinjettsystem för busstrafikeninom EU på samma sätt som gäller för lastbilar. Iannat fall riskerar situationen att bli ohållbarsärskilt för de mindre bussföretagen medutlandsuppdrag.BakgrundSverige deltar i detgemensamma vägavgiftssystem som , ,, och tidigareinfört, det s.k. Eurovinjettsystemet (prop.1997/98:12, bet. 1997/98:SkU7). Som en kompensationför avgifterna vilka tas ut för motorfordon ellerfordonskombinationer med en totalvikt om 12 000 kghar fordonsskatten sänkts.Frågan om fordonsskatt och vägavgift för lastbilarbehandlades av i samband med dentrafikpolitiska propositionen (1997/98:56, bet.1997/98:TU10). Med anledning av propositionen ochmotionsyrkanden om harmonisering av regler, avgifteroch skatter och svensk åkerinäringskonkurrensvillkor gjorde trafikutskottet följandebedömning:Utskottet konstaterar att regeringen avser attprioritera det arbete som pågår med att ta fram ettnytt direktiv om fordonsskatt, vägtullar ochvägavgifter. Enligt skatteutskottets mening harövergången från fordonsskatt till vägavgifter förvissa tunga fordon genomförts för att eliminera ettallvarligt hinder för de svenska åkarnas möjlighetatt konkurrera inom . De flesta åkare somanvänder sitt fordon utanför slipper nuerlägga vägavgifter i , etc., ochdetta har uppnåtts utan någon egentlig ökning av detsvenska skatteuttaget. finner detangeläget att verkar för en utveckling avvägavgiftssystemet i önskvärd riktning. Detta ärockså regeringens uppfattning. - - -Vidare hänvisade trafikutskottet till följandeuttalande från skatteutskottet med anledning avmotionsyrkande om harmoniserade fordonsskatter ochmarknadspris på diesel:Skatteutskottet konstaterar attinternationaliseringen av transportmark-naden läggerhinder i vägen för en fullt genomfördmarginalkostnads-prissättning. Vidare kantransportnäringens internationella konkurrens-situation medföra att avsteg måste göras från en iövrigt motiverad beskattning. Skatteutskottetbetonar dock att vid utformningen av sinaregler bör undvika att delta i en skattekonkurrensmed andra länder och i stället välja att gå stegetföre. Som regeringen anför är det viktigtatt hänsyn tas till de styreffekter som kan uppkommaom prissättningen inom blir alltför ojämn. -- - finner inte anledning till annanbedömning än den skatteutskottet redovisat i sittyttrande.Riksdagen följde utskottet.TBU lämnar i sitt slutbetänkande inte något förslagom fordonsskatt på tunga lastbilar eller tungasläpvagnar. För lätta släpvagnar föreslås en skatte-sats på , för lätta lastbilar och lätta bussaren enhetsskatt på . TBU lägger hellerinte fram några förslag om drivmedelsskatt medhänsyn till bl.a. den pågående översynen avenergibeskattningens framtida utformning.Ett handlingsprogram för åkerinäringen väntas inomkort från Närings-departementet.Inom övervägs en utredningangående fordonsskatt på tunga fordon.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner att regeringen på olika sätt haruppmärksammat åkeri-näringens konkurrenssituation,bl.a. i den trafikpolitiska propositionen, och genomde samtal som pågått mellanföreträdare för åkerinäringen och regeringen medinriktning på att utarbeta ett samlat transport- ochnäringspolitiskt handlingsprogram för åkerinäringen.Regeringens avsikt är att redovisa dettahandlingsprogram för . Vidare övervägs iFinansdepartementet en utredning angåendefordonsskatt på tunga fordon, bl.a. med hänsyn tillatt har långtgående planer på att lämnaEurovinjettsystemet och att ett direktiv om skärptaavgaskrav för tunga fordon (99/96/EG) nyligenantagits. Mot denna bakgrund och då frågor som röråkerinäringens situation även kan komma att tas uppi de kommande skattesamtalen mellan regeringen ochde övriga politiska partierna i anserutskottet att inte bör göra någottillkännagivande av det slag som efterlyses imotionerna.Skatten på diesel har , efter tillstyrkan avskatteutskottet och finansutskottet, höjts som ettled i den ökade miljörelateringen av skattesystemet(1999/2000:FiU1). Något skäl att nu överväga ensänkning av skatten föreligger inte.Med det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena.Alkohol och tobakAlkohol- och tobaksbeskattningI motion Sk616 av och () begärs ett tillkännagivande om behovetav sänkta alkoholskatter (yrkande 3). Motionärernamenar att de höga skatterna på öl och andraalkoholdrycker gynnar handeln med svartsprit tillmen för bl.a. restaurangnäringen.I motion Sk624 av och () begärs ett tillkännagivande om att enfortsatt anpassning av den svenska ölskatten börgenomföras så att likvärdiga konkurrensvillkorgentemot omvärlden uppnås.I motion Sk636 av och () anförs att skatten på öl bör sänkas för attbl.a.