bet · GO01FöU1 · 2000-11-16 00:00:00 — Planen är att görainvesteringar för perioden på 572miljoner kronor, varav 192 miljonerkronor för budgetåret 2001.Regeringen föreslår också att riksdagenbemyndigar regeringen att ,i fråga om ramanslaget 6:10 FunktionenTelekommunikationer m.m., godkänna avtaloch beställningar, såvitt avsertjänster, utrustning och anläggningarför beredskapsåtgärder, så att behovetav anslagsmedel efter 2001 för dessa ochtidigare avtal och beställningar uppgårtill högst 150 miljoner kronor.Med den planering som Post- ochtelestyrelsen redovisat bedömerregeringen att telekommunikationernasförmåga är godtagbar vid försvarsbesluts-periodens slut.UtskottetUtskottet kan konstateraatt förmågan inom funktionenTelekommunikationer m.m. inte ärgodtagbar. Regeringen bedömer att mednuvarande ekonomiska förutsättningarkommer telekommunikationernas säkerhetatt i huvudsak vara godtagbar inom någraår. Enligt regeringen bör man dockbeakta att utvecklingen inom området gårmycket fort och skyddet kan behövaanpassas därefter.Utskottet vill betona att i likhet medandra funktioner inom det civilaförsvaret är elförsörjningengränssättande för förmågan inomfunktionen Telekommunikationer m.m.Långvariga elavbrott kan medföra atttelekommunikationerna slutar att fungerainom mindre eller större områden.Därtill kommer att gränssättande fördelfunktionen Elförsörjning är beroendetav tele- och radiokommunikationer. Dettaömsesidiga beroende mellan el- ochtelekommunikationerna gör naturligtvisatt avbrott i dessa system kan riskeraatt bli mycket kännbara. Det krävsdärför en synnerligen god robusthet i el-och telesystemen.Utskottet, som vid de fem senasteriksmötena framhållit betydelsen av enrobust och flexibel infrastruktur inombl.a. områdena elförsörjning ochtelekommunikationer, känner naturligtvsen stor oro om förmågan inom dessafunktioner inte skulle vara godtagbar.Regeringen bedömer - mot bakgrund av denplanering som Post- och telestyrelsenredovisat - att telekommunikationernasförmåga är godtagbar vidförsvarsbeslutsperiodens slut år 2001.Utskottet utgår från att denna bedömningär riktig och förutsätter att riksdageninformeras i frågan.Utskottet föreslår att för år2001 anvisar ett ramanslag på199 till anslaget 6:10Funktionen Telekommunikationer m.m.Utskottet föreslår också att riksdagenfastställer ett avgiftsuttag förteleberedskapsavgiften, såvitt avserfunktionen Telekommunikationer m.m.,till sammanlagt högst 100 miljonerkronor under år 2001.Vidare föreslår utskottet att riksdagengodkänner förslaget tillinvesteringsplan för Post- ochtelestyrelsen, såvitt avser funktionenTelekommunikationer m.m., för perioden2001-2003. Planen är att görainvesteringar för perioden på 572miljoner kronor, varav 192 miljonerkronor för budgetåret 2001.Utskottet föreslår också att riksdagenbemyndigar regeringen att ,i fråga om ramanslaget 6:10 FunktionenTelekommunikationer m.m., godkänna avtaloch beställningar, såvitt avsertjänster, utrustning och anläggningarför beredskapsåtgärder, så att behovetav anslagsmedel efter 2001 för dessa ochtidigare avtal och beställningar uppgårtill högst 150 miljoner kronor.PostbefordranUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen anfört om förmåga(s. 71), anslag och mål (s. 85-86) förfunktionen ärfunktionsansvarig myndighet förfunktionen Postbefordran. Anslagetfinansierar upphandling av tjänster,utrustning och anläggningar för atttrygga samhällets behov av uthålligpostbefordran under höjd beredskap.Vid utgången av 1999 bedömde Post- ochtelestyrelsen att funktionens förmåga inuvarande och i ett förändratomvärldsläge var godtagbar. Dennauppfattning delas av regeringen.Post- och har, påregeringens uppdrag, redovisat ettförslag till framtida inriktning inomfunktionen Postbefordran. Myndighetenskulle därvid särskilt belysaverksamheten fältpost. Post- ochtelestyrelsen framhåller attkonsekvensen av ett avlägsetinvasionshot är att behovet av attvidmakthålla ett driftvärn inom Posteninte längre är angeläget. Postenbeslutade att avveckla sindriftvärnsorganisation per den 31december 1999. Det förslag, avseendefältpost, som Post- och telestyrelsenutarbetat tillsammans med innebär att nuvarandefältpostorganisation avvecklas. Ett nyttsystem för post- och penningförsörjningi fält, som bygger på samhälletsordinarie post- och betalningsväsende,utvecklas inom Försvarsmaktensunderhållsorganisation.Regeringen anser att befordran av postså långt som möjligt bör fungera normaltäven om landet drabbas av långaelavbrott, störningar av transportereller skador på sorteringsanläggningar isamband med väpnat angrepp. Kompetensavseende hantering av svåra störningarpå postfunktionen måste finnas inom Post-och och hos Posten. Enbegränsad planeringsfunktion förtotalförsvarsåtgärder bör härutöverfinnas kvar vid Posten. Post- ochtelestyrelsen bör även fortsättningsvisgenom upphandling av åtgärder säkrasamhällets behov av postal kommunikationunder höjd beredskap och vid svårapåfrestningar på samhället i fred.Försvarsmakten bör själv ansvara för ettsystem för post i fält för sinanationella och internationella förbandmed stöd av samhällets ordinariepostdistribution. Till följd av dennaförändrade inriktning för funktionentillsammans med nedläggningen avfältpost och Postens driftvärn kan detårliga resursbehovet för funktionenreduceras med ca tillca 8 miljoner kronor.Anslagssparandet beror på att (Posten) beslöt attlägga ned driftvärnet per den 31december 1999. Det anslagssparande på ca4 som beräknas vid utgångenav beror också på nedläggningen avdriftvärnet. Anslagsförbrukningen för år2000 inkluderar avvecklingskostnader fördenna nedläggning.I budgetpropositionen föreslårregeringen att för år 2001anvisar ett ramanslag på 3 000 000 krtill anslaget 6:11 FunktionenPostbefordran.Regeringen föreslår också att riksdagengodkänner att målet för funktionenPostbefordran är att verksamheten skallbedrivas så att totalförsvarets behov avpostal kommunikation skall kunnatillgodoses under höjd beredskap ochskall bedrivas så att de resurser ochden beredskap som skapas skall kunnautnyttjas vid svåra påfrestningar påsamhället i fred.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen anfört om funktionenPostbefordran.Utskottet föreslår att för år2001 anvisar ett ramanslag på 3 000 000kr till anslaget 6:11 FunktionenPostbefordran.Utskottet föreslår också att riksdagengodkänner att målet för funktionenPostbefordran är att verksamheten skallbedrivas så att totalförsvarets behov avpostal kommunikation skall kunnatillgodoses under höjd beredskap ochskall bedrivas så att de resurser ochden beredskap som skapas skall kunnautnyttjas vid svåra påfrestningar påsamhället i fred.TransporterUtskottet behandlar här vad regeringenanfört om förmåga (s. 71-72), anslag ochbemyndiganden om ekonomiskaförpliktelser (s. 86-87) till funktionenTransporter.RegeringenÖverstyrelsen för civil beredskap angersom funktionsansvarig myndighet attfunktionen Transporter, i förhållandetill önskvärd förmåga vid utgång av år2001, har en godtagbar förmåga vidutgången av 1999. Regeringen finneringen anledning att göra någon annanbedömning.Avregleringen som sker inomjärnvägstrafiken har medfört att andratrafik-operatörer än SJ redan ärverksamma på flera linjer i landetsamtidigt som SJ går mot bolagisering istörre utsträckning. ven andraägandelösningar finns, exempelvisArlandabanans trafik som drivs av ettkonsortium med lång tidstrafikeringsrätt. I en del fallförekommer även inslag av utländsktägande. De tekniska systemen inomjärnvägen blir allt mer avancerade,vilket ökar effektiviteten men ocksåsårbarheten.Beroendet av el, tele och data, framförallt inom varudistributionen, ökar.Godsterminalerna har inte reservkraftför att verksamhet skall kunna fortgåvid elavbrott. Flera åkeriföretag harunder senare år fått utländskt ägande.Ökad konkurrens från utländska åkare somutför transporter på kan på siktmedföra att svenskregistrerade företagblir färre. Detta medför viss osäkerhetom vilka resurser som finns att tillgå ilandet vid höjd beredskap.För funktionen Transporter innebärFörsvarsmaktens omdaning fråninvasionsförsvar till insatsförsvar attbehovet av stöd från civilatransportresurser vid mobilisering ochkraftsamling kan komma att förändras.Regeringen avser att till Överstyrelsenför civil beredskap ge i uppdrag attsenast iplaneringsunderlaget redovisa behovet avstöd avseende transportresurser.Regeringen bedömer att en radförändringar i omvärlden påverkarberedskapsförmågan för funktionen.I budgetpropositionen föreslårregeringen att för år 2001anvisar ett ramanslag på 163 000 000 krtill anslaget 6:12 FunktionenTransporter.Vidare föreslår regeringen attriksdagen bemyndigar regeringen attunder , i fråga om ramanslaget6:12 , godkännaavtal och beställningar, såvitt avsertjänster, utrustning och anläggningarför beredskapsåtgärder, så att behovetav anslagsmedel efter 2001 för dessa ochtidigare avtal och beställningar uppgårtill högst 25 miljoner kronor.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen anfört om funktionenTransporter men kan konstatera att ävenför denna funktion ökar beroendet av el,tele och data. De tekniska systemen inomjärnvägen blir allt mer avancerade,vilket ökar effektivitet men ocksåsårbarheten.Utskottet föreslår att för år2001 anvisar ett ramanslag på163 till anslaget 6:12Funktionen Transporter.Utskottet föreslår vidare att riksdagenbemyndigar regeringen att ,i fråga om ramanslaget 6:12 FunktionenTransporter, godkänna avtal ochbeställningar, såvitt avser tjänster,utrustning och anläggningar förberedskapsåtgärder, så att behovet avanslagsmedel efter 2001 för dessa ochtidigare avtal och beställningar uppgårtill högst 25 miljoner kronor.EnergiförsörjningUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen anfört om förmåga(s. 72-73), anslag ochelberedskapsavgift (s. 87-88) tillfunktionen Energiförsörjning. Utskottetbehandlar även här motion Fö403 (s, c)yr-kande 9.RegeringenNär det gäller energiförsörjningenbedömmer myndigheterna att förmågan attmöta en oljekris i fred är god.Oljelagringen och övrigaberedskapsåtgärder uppfyller deinternationella kraven enligt EU:s ochIEA:s regler. Vidare har den befintligadistributionsorganisationen kapacitetatt förflytta erforderliga mängderdrivmedel till prioriterade stationersom är försedda med reservkraftsuttagför drift vid elavbrott. Förmågan inomdelfunktionen bränsle- ochdrivmedelsförsörjning vid påfrestningari nuvarande omvärldsläge kan därmedanses vara godtagbar. Delfunktionensförmåga vid angreppshot med iståndsattastyrkor i ett förändrat omvärldslägebedöms som sammantaget godtagbar iförhållande till önskvärd förmåga 2001.Vid höjd beredskap medför dockavsaknaden av en övadberedskapsorganisation vissabegränsningar. Regeringen gör ingenannan bedömning än myndigheterna då detgäller beredskapen på oljeområdet.I fråga om elområdet bedömermyndigheterna vad beträffarpåfrestningar i nuvarande omvärldslägeatt det sammantaget finns en godtagbarförmåga relaterat till 1996 årsförsvarsbeslut att producera ochdistribuera el. Bristen påbevakningsresurser vid elförsörjningensskyddsobjekt är dock inte godtagbar.Elförsörjningens beroende av tele- ochradiokommunikationer är gränssättandeför delfunktionen. Vad beträffarangreppshot i ett förändrat omvärldslägegör berörda bedömningen att detsammantaget finns en godtagbar förmågaatt lösa de viktigaste uppgifterna iförhållande till önskvärd förmåga 2001.Regeringen gör ingen annan bedömning.Det är dock inte möjligt att säkerställaen helt störningsfri elförsörjning.Samtidigt ökar elberoendet i samhället,bl.a. till följd av ett ökat beroende avfungerande telekommunikationer och IT-system. Samhällsviktig verksamhet somoundgängligen måste fungera måste därförtillförsäkras tillgång till el försituationer då den ordinarieelförsörjningen inte fungerar.Statens energimyndighet bedömer attförmågan inom funktionen är godtagbar.Regeringen anser för sin del att detfinns osäkerheter i bedömningen.Regeringen vill betona att nivån påelberedskapen har utslagsgivandebetydelse för det civila försvaretsförmåga. Så gott som alla viktigasamhällsfunktioner är starkt beroende aven någotsånär stabil eltillförsel.Samtidigt är det uppenbart attsårbarheten hos elsystemet är betydande.Sammantaget innebär dessa tvåförhållanden att beredskapsåtgärderna påelberedskapsområdet måste ges den allrahögsta prioritet. Det gäller åtgärdersåväl på produktions- ochdistributionsområdena som hosanvändarna.I budgetpropositionen föreslårregeringen att för år 2001anvisar ett ramanslag på 220 569 000 krtill anslaget 6:13 FunktionenEnergiförsörjning.Vidare föreslår regeringen attriksdagen fastställer avgiftsuttaget förelberedskapsavgiften, såvitt avserfunktionen Energiförsörjning, tillsammanlagt högst 200 miljoner kronorunder 2001. En avgift tas ut enligtelberedskapslagen (1997:288) för attfinansiera beredskapsåtgärder sombeslutas med stöd av nämnda lag.MotionenI motion Fö403 (c, s) av och anförs att förraårets upprepade och omfattandeströmavbrott i södra och västra följd av oväder satte frågan om ensäkrad elförsörjning i blixtbelysning.Elavbrotten berörde iblandhundratusentals hushåll och resulteradebl.a. i att barn hölls hemma från skolanoch att fick göraextrainsatser. Hårda prövningar drabbademånga jordbrukare och småföretagare.Frågan inställer sig hur beredskapen videlavbrott är organiserad och hurelförsörjningen kan säkras. Det är nuviktigt att dessa händelser följs uppoch utvärderas så att elkaoset inteupprepas (yrkande 9).UtskottetUnder avsnittet Telekommunikationer m.m.framgår att utskottet vid de fem senasteriksmötena framhållit betydelsen av enrobust och flexibel infrastruktur inombl.a. områdena elförsörjning ochtelekommunikationer. Det ömsesidigaberoendet mellan el- ochtelekommunikationerna gör naturligtvisatt avbrott i dessa system kan riskeraatt bli mycket kännbara. Det krävsdärför en synnerligen god robusthet i el-och telesystemen.Regeringen framhåller i propositionenatt gränssättande för delfunktionenElförsörjning är beroendet av tele- ochradiokommunikationer och att nivån påelberedskapen har utslagsgivandebetydelse för det civila försvaretsförmåga. Utskottet insämmer i detta ochanser i likhet med regeringen att detinte är möjligt att säkerställa en heltstörningsfri elförsörjning.Av årets budgetproposition framgår attStatens energimyndighet bedömer attförmågan inom delfunktionenElförsörjning är godtagbar, men attregeringen anser att det finns en vissosäkerhet i bedömningen. Utskottet villi sammanhanget framhålla att närresultatet av Överstyrelsen för civilberedskaps funktionsgenomgång avdelfunktionen Elförsörjning redovisadesför utskottet framkom attsårbarheten i det svenska elsystemet äroväntat stor. Utskottet ser därförmycket positivt på att regeringen avseratt ge beredskapsåtgärderna påelberedskapsområdet den allra högstaprioritet.Utskottet förutsätter att de åtgärdersom regeringen kommer att vidta ledertill en förmåga inom delfunktionenElförsörjning som är godtagbar vidförsvarsbeslutsperiodens slut år 2001.Utskottet förutsätter också attbevakningsresurserna videlförsörjningens skyddsobjekt då ärgodtagbar.Med anledning av yrkandet i motionFö403 (s, c) om en uppföljning ochutvärdering av upprepade ochomfattande elavbrott, utgår utskottetfrån att detta ligger inom ramen förregeringens prioriteringsarbete påelberedskapsområdet. Utskottetförutsätter att informeras ifrågan. Motion Fö403 (s, c) yrkande 9behöver mot bakgrund av vad utskottet nuanfört inte bifallas av riksdagen.Utskottet föreslår att för år2001 anvisar ett ramanslag på220 till anslaget 6:13Funktionen Energiförsörjning.Vidare föreslår utskottet att riksdagenfastställer avgiftsuttaget förelberedskapsavgiften, såvitt avserfunktionen Energiförsörjning, tillsammanlagt högst 200 miljoner kronorunder 2001.Sammanfattning och inriktning m.m. förår 2001Utskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 73-75)sammanfattat och anfört om inriktningenför det civila försvaret för år 2001.Utskottet behandlar även motion Fö208(kd) yrkande 18.RegeringenBedömningen av det civila försvaretsförmåga utgår från en bas- ellergrundförmåga som finns i samhället förfredstida händelser. Med denna fredstidasamhällsförmåga som grund görs sedan enbedömning vad gäller de kompletterandestatliga åtgärdernas effekt påsamhällets förmåga att motstå ett krig.De resurser som skapas för krigets kravskall även kunna utnyttjas vid svårafredstida situationer. Mot bakgrund avden relativt långa anpassningsperiodenmed neddragning av beredskapsåtgärdersom följd, måste emellertid samhälletsgrundförmåga att klara extrema fredstidasituationer stärkas allt mer.Utifrån de planeringsförutsättningarsom regeringen angav i bl.a.regleringsbrevet anserregeringen att myndigheterna inom detcivila försvaret genomförtverksamheterna på ett bra sätt.Funktionerna är så beroende av varandrasförmåga och då beroendet av fungerandeelförsörjning, telekommunikationer ochIT är mycket stort anser dock regeringenatt det finns stora osäkerheterbeträffande bedömningen av funktionernassamlade förmåga. Funktionerna måsteintensifiera arbetet med att analyseraoch komma till klarhet över hur dettaberoende verkligen påverkarfunktionernas förmåga i nuvarande ochett förändrat omvärldsläge. Regeringenbedömer att de s.k. gränssättandeverksamheterna även har stora effekterpå samhällets förmåga att klara olikafredstida påfrestningar.Överstyrelsen har, på regeringensuppdrag, redovisat ett förslag tillmålmodell som kan sägas bestå av tredelar. Syftet med målmodellen är attfinna en lämplig struktur för arbetetmed funktionsmål för kommandeförsvarsbeslut. Del ett avser engrundförmåga som inkluderar förmåga attkunna genomföra beredskapshöjandeåtgärder . Del två och tre imodellen avser den förmåga som måstefinnas hos myndigheten för att deberedskapshöjande åtgärder som skallgenomföras inom fem och verkligenkan ske.Regeringen anser att den redovisademodellen bör kunna medge att enuppföljning av funktionernas förmåga iolika tidsperspektiv kan ske på etttydligare sätt än vad som är fallet inuläget. Regeringen bedömer att denredovisade modellen kommer att utgöra enbra grund för funktionsmyndigheterna såatt de kommer att redovisa tydligaförslag till funktionsmål för kommandeförsvarsbeslutsperiod.En kartläggning som Överstyrelsen förcivil beredskap genomfört visar att ettstort antal myndigheter bedriververksamhet för att höja IT-säkerhetenoch för att förbättra skyddet motinformationsoperationer. Regeringenanser att myndigheternas arbete meddetta bör intensifieras och att det ären uppgift för varje myndighet attförbättra säkerheten så att denverksamhet som myndigheten är ålagd attgenomföra kan ske utan störningar.Ett allt större teknikberoende ökarsamhällets sårbarhet, vilket gör attåtgärder även i fortsättningen måstegenomföras för att säkerställa enfungerande elförsörjning,telekommunikationer samt ledning. Dessaområden är gränssättande för samtligafunktioners förmåga i händelse av krigmen även för samhällets beredskap atthantera en fredstida svår påfrestning.Regeringen anser att bl.a. denförlängda anpassningsperioden gör attneddragningar kan ske inom vissafunktioner inom det civila försvaret.Funktionerna inom det civila försvarethar mot bakgrund av den förändradehotbilden och förlängdaanpassningsperioden också påbörjatominriktningen av verksamheten som t.ex.utförsäljning av lager i en allt högretakt, neddragning avcivilpliktsutbildning och minskatbyggande av skyddsrum.Mot bakgrund av detta anser regeringenatt resterande beredskapslager som finnsinom funktionen Försörjning medindustrivaror skall säljas ut, ommarknaden och målet för funktionen såmedger. Funktioner som arbetar med s.k.gränssättande verksamhet, dvs.telekommunikation och energiförsörjning,samt verksamhet kopplad till de IT-relaterade hoten bör emellertidprioriteras i än högre grad.Inom funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst har befolkningsskyddetnedprioriterats, men det är fortfarandeviktigt att ha ett väl fungerandevarningssystem. ven den enskildamänniskans förmåga bör stärkas så attallmänheten har en förmåga att agerarationellt vid störningar i samhället.Det är vidare väsentligt atträddningstjänsten har en godledningsförmåga som vid behov kanförstärkas med personal och materiel.Regeringen har uppdragit åtÖverstyrelsen för civil beredskap attgenomföra en funktionsgenomgång avfunktionen Psykologiskt försvar.Uppdraget skall också utgöra ettunderlag till utredningen om principerför en bättre helhetssyn vid planeringenför civilt försvar och beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred(dir. 1999:63). Uppdraget skallslutredovisas i december 2000.Regeringen har uppdragit åtÖverstyrelsen för civil beredskap attgenomföra en uppföljning av 1996 årsfunktionsgenomgång av funktionenTelekommunikationer m.m. Överstyrelsenskulle enligt regeringens direktivutreda hur arbetet med att minskasårbarheten i funktionen fortskrider.Överstyrelsen skulle därvid utvärderanuvarande inriktning och uppläggning.Uppdraget redovisades till regeringen ijuli 2000. har enberedning av de förslag somÖverstyrelsen för civil beredskappresenterat påbörjats.Vad gäller beredskapsverksamhet harrevisionen, med undantag för , inte haft någrainvändningar i revisionsberättelsen för1999. () harmeddelat följande invändningar irevisionsrapport för Räddningsverket:Den interna styrningen och kontrollenvad avser redovisning avberedskapstillgångar och de låneskuldersom uppkommer i samband med dennahantering har inte fungerattillfredsställande. Vidare anser RRV attresultatredovisningen inte ger enrättvisande återrapportering avverksamhetens kostnader då endastdirekta kostnader redovisas ikommentarer till verksamhetsmål och attsamtliga kostnader inte fördelats.Mot bakgrund av ovan nämnda invändningredogör regeringen under politikområdetSkydd mot olyckor för de åtgärderRäddningsverket redovisat samt gerregeringens syn på myndighetensåtgärder.MotionenI kommitt,motion Fö208 (kd) av ÅkeCarnerö m.fl. anförs att vid ett angreppi nuvarande omvärldsläge kan el- ochtelefunktionen betraktas som mycketriskutsatt eftersom ett sammanbrott ielförsörjningen och i teleförbindelsernasnabbt skulle kunna skapa kaos isamhället. Dessa nyckelfunktioner måsteha en så god robusthet som möjligt redani det fredstida samhället. Det krävsdärför en noggrann planering ochsamordning inom dessa områden för attminska risken att hela samhället lamslåsvid ett angrepp. anserdärför att det civila försvaretsinriktning mot en minskad sårbarhet iinfrastrukturen måste få etttydligt genomslag i den framtidaplaneringen av det civila försvaret.Budgetpropositionens redovisning av debrister som föreligger är härvid enutgångspunkt för det fortsattaplaneringsarbetet (yrkande 18).UtskottetUtskottet har, som framgått ovan, vid defem senaste riksmötena framhållitbetydelsen av en robust och flexibelinfrastruktur. Utskottet har vid dessatillfällen - då brister ursårbarhetssynpunkt har kunnatkonstateras inom viktiga funktioner inomdet civila försvaret - bl.a. förordatfunktionsutvärderingar för funktionenTelekommunikationer och delfunktionenElförsörjning. När Överstyrelsen förcivil beredskap redovisade resultatet avfunktionsutvärderingen av delfunktionenElförsörjning för utskottet våren 2000framkom att sårbarheten i det svenskaelsystemet är oväntat stor. Tiderna förreparationer och återstart av elsystemetvisade sig betydligt längre än vad somtidigare förutsatts. Vidare erfor bl.a.utskottet att avregleringen avelbranschen har minskat utrymmet försatsningar som inte är kommersielltmotiverade.Av budgetpropositionen framgår att detfinns en stor osäkerhet beträffandebedömningen av funktionernas samladeförmåga. Detta har sin grund i attfunktionerna är beroende av varandrasförmåga och det mycket stora beroendetav fungerande elförsörjning,telekommunikationer och IT.Utskottet förutsätter att detintensifierade arbetet med att bl.a.analysera beroendet mellan det civilaförsvarets funktioner leder fram tillett klarläggande hur detta beroendepåverkar funktionernas förmåga.