bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — Det ena är att specialdestinerade pengar le-der till att frågan om tillgänglighet inte är en del av den ordinarie verksam-heten. Det andra är att man skulle hamna i en ständig diskussion om att ominte pengar ges finns inget ansvar för att göra verksamheten tillgänglig. Dåhar vi inte nått någonstans om att var och en ska ta ansvar för sin verksam-het.I handlingsplanen slås fast att vi ska skapa ett tillgängligt samhälle. Åtgär-der för att öka tillgängligheten ses alltför ofta enbart som kostnader och intesom investeringar. Ökad tillgänglighet leder till bättre förutsättningar förmänniskor med funktionshinder att studera, att arbeta och klara det dagligalivet. Det vinner individen såväl som samhället på.I fråga om offentliga lokaler har vi i propositionen använt begreppet ditallmänheten har tillträde, s.k. offentliga eller publika lokaler. Jag tror intedet kommer att råda något tvivel om detta i framtiden.Åtgärder mot domstolstrots ska vidtas. Det är inte tillfredsställande attkommuner och landsting inte verkställer domar enligt LSS. Det är, för attvara helt tydlig, fullständigt oacceptabelt för den enskilde att drabbas avdetta. Oavsett vilka orsaker som finns bakom kommer samhället aldrig attrakryggat kunna stå inför en enskild individ som inte får sina rättigheterverkställda med ett domstolsutslag.Låt mig också säga att handlingsplanen inte tar upp alla områden, alla pro-blem eller alla frågor. En del områden behandlas i annat sammanhang, andrafrågor utreds eller är under beredning. Regeringen kommer därför igen tillriksdagen med förslag och redovisningar. Men med handlingsplanen är intesista ordet sagt i regeringens handikappolitik.Det viktiga nu är att vi har en plattform att bygga vidare från, en struktursom gör det möjligt att förändra samhället så att handikapp och diskrimine-ring minskar och personer med funktionshinder i ökad utsträckning kan blidelaktiga i samhället. För att det ska lyckas måste alla hjälpas åt och ta sittansvar, förtroendevalda, myndigheter, i starten landsting och kommuner,näringslivet, folkrörelser, föreningar av alla olika slag, massmedier, allmän-het och framför allt var och en av oss. Handlingsplanen är ett steg på vägenmot en modern handikappolitik. Men många fler steg återstår, och de måstevi ta tillsammans.Lars Elinderson (m): Det är trevligt att se ett fullständigt jämställt presidiu- vad man nu kan lägga för tolkning i det.Jag återgår till föredragning. Jag hade förväntat att fåen del förtydliganden om de osäkerheter och en del otydligheter som en delhar påpekat i de tidigare föredragningarna.Jag delar den uppfattning som har framförts av några stycken att hand-lingsplanen är ett alldeles utmärkt ideologiskt instrument för det framtidaarbetet. Men att döma av de många föredragningarna saknar många av ossbåde konkreta förslag och förtydliganden på en hel del punkter. Eftersom viinte har fått svar på de frågorna i föredragning skullejag vilja återkomma till dem.Först och främst vill jag konstatera att vi inte saknar lagstiftning i den riktningen, men det finns brister i tillämpningen av gällande lagstiftning, både påbostadsområdet och som nämndes tidigare på trafikområdet. Det finns ing-enting nämnt om vilka åtgärder man vill vidta för att få en striktare tillämp-ning av gällande lagstiftning. Jag skulle vilja ha svar påden frågan.En fråga togs upp från två håll, nämligen angående en principiell skillnadmellan offentliga lokaler och lokaler där människor äger tillträde. Den dis-tinktionen finns inte förtydligad i propositionen, dvs. vilka krav som ställs poffentliga lokaler respektive lokaler där allmänheten har tillträde. Detta harstor betydelse inte minst för näringsidkare.Propositionen har här tolkats så att kraven inte omfattar bostäder. I propo-sitionen står det att de inte gör det på kort sikt men på lång sikt. Med långsikt tolkar jag och därefter. Då ska hela bostadsmarknaden omfattasav tillgänglighet, vilket innebär krav på hissar i alla trevåningshus. Jag skulvilja ha svar på den frågan också.Vi efterlyser konkreta förslag när det gäller LSS. Varför tas inte diskussio-nen om LSS upp igen? Vi vet att LSS på en del håll ute i kommunerna upp-fattas som en "gökunge" eftersom olika lagstiftning reglerar människorsolika rätt till samma typ av insatser, jag tänker på gamla respektive handi-kappade som från olika utgångspunkter har olika rättigheter enligt lagstift-ningen. Det finns ingenting som antyder hur den konflikten ska lösas med detdelade huvudmannaskap som finns i dag.Med undantag för de hjälpmedel som finns för studenter är det kaos imånga landsting och kommuner i fråga om hjälpmedel. Det är en krissom nästan alla lyfter fram när man diskuterar situationen för handikappade ilandet.Rehabiliteringsfrågorna för vuxna har förbigåtts med tystnad. Jag skullegärna vilja ha en kommentar kring det också. Frågan om bilstöd har skjutitspå framtiden, trots att det finns konkreta förslag.Jag nöjer mig med detta, men jag hade inte för avsikt att ställa så mångafrågor för jag förväntade svar på de frågor som ställdes från de andra i salenSocialdepartementets presentation.Mikael : Skulle jag nu missa någon fråga bland dessa får jag försökaåterkomma. Vad gäller striktare tillämpning av gällande lagstiftning kan jagsäga att regeringen ständigt försöker följa rättstillämpningen. Skulle detuppstå situationer inom olika områden som är otillfredsställande får rege-ringen bedöma dem från gång till gång. Vad gäller kollektivtrafiken finns deten utvärdering. Vad det gäller domstolstrots går regeringen fram medåtgärder i den begränsade del som finns i denna proposition. Det finns ocksåen utredning som tittar på ett vidare perspektiv. Skulle det vara andra pro-blem av mer specifik karaktär får vi titta närmare på den delen, och då berjag att få återkomma.Vad gäller offentliga lokaler är det precis så som jag sade. Vi använder detbegreppet i propositionen och talar om s.k. publika eller offentliga lokaler diallmänheten har tillträde. Eftersom vi och är eniga om denna tolk-ning borde det inte finnas brister. Skulle det fortfarande göra det är det vik-tigt att regeringen reder ut det i den proposition som kommer ,för det är klart att det inte ska råda tveksamhet kring den punkten.Vad gäller bostäder är det mycket riktigt så att regeringen gör bedömning-en att det inte är möjligt och rimligt att förändra det svenska bo-stadsbeståndet men att det är viktigt att vi på har ambitionen attflertalet av bostäderna faktiskt ska vara tillgängliga. Detta är ett mödosamtarbete, som vi hörde från , som exemplifierade här. Vi tror att denallmänna samhällsutveckling som denna proposition ska ligga till grund förkommer att göra att det arbetet fortgår. Skulle det under resans gång visa sigatt vi inte ser förbättringar inom bostadsbeståndet får regeringen återkomma.Jag är helt säker på att också kommer att agera om den inte är nöjdmed samhällsutvecklingen inom det området.Vad gäller LSS står det mycket riktigt i propositionen att det är en viktigreform. Man slår fast dess värde för de individer som har tillgång till stödoch service enligt LSS. Jag tycker att regeringen i denna proposition är väl-digt tydlig när det gäller hur värdefull den åtgärden är för de enskilda individerna.Vad gäller domstolstrotset kan jag säga att regeringen gör markeringen attdet är fullständigt oacceptabelt att hantera denna lagstiftning annorlunda änandra. Parentetiskt kan jag säga att vårpropositionen troligen kommer att visaatt vi har rätt prognoser inlagda. Vi kommer inte att sittamed finansieringsproblem när det gäller personlig assistans i framtiden.Också det är en signal om att regeringen tar mycket allvarligt på de problemsom har funnits och vill värna denna reform.Vad gäller vuxenrehabilitering kan jag säga att en sådan proposition iförsta hand har karaktären av riktlinjeproposition och har till syfte att läggafast riktlinjer för politiken. Alla sakfrågor kan inte tas upp till behandlingsådan proposition, utan själva syftet är att lägga fast synen på hur de olikaområdena ska hanteras. Sedan får varje politikområde, när propositioneninom respektive område kommer, låta sig genomsyras av dessa tänkesätt.Det finns inom ett antal förslag som är färdigbereddaoch som man kan skriva proposition om. När man ändå kommer med enproposition är det klart att man väver in dem. Man ska vara väldigt nogsammed att inte lägga för stor vikt vid vad som är med och inte med. Det kanmånga gånger ha mer praktiska än ideologiska orsaker.Hans Karlsson: Denna väldigt breda genomgång ger naturligtvis anledningtill ganska många reflektioner, men dem ska jag avhålla mig från just . Jagvill ställa två frågor - en till och en till HSO. Om jag tolkarSvensk Handels inställning rätt är ni kritiska till kraven på att handeln skavara tillgänglig för alla. Vad jag däremot inte riktigt uppfattade var på vilkesätt ni menade att allmän hjälpsamhet skulle kompensera dessa brister itillgängligheten. Där vore jag tacksam för ett förtydligande.När det gäller HSO vill jag säga att i huvudsak hyllar pro-positionen, men han pekar på att det hade varit bra om det hade funnits peng-ar för utvecklingsprojekt. Jag vill då fråga om det finns några särskilda om-råden som HSO skulle vilja peka ut redan i detta ögonblick.Hans C. : När det gäller kraven på tillgänglighet har vi inte någonannan uppfattning än vad alla andra har. Vi vill att butikerna och lokalernaska vara tillgängliga för alla personer. Vad som möjligtvis oroar oss litegrann är att vi pratar om en förändring i lagstiftningen som ska tillämpasretroaktivt. Det finns, som jag nämnde tidigare, 70 000 butikslokaler runtomi landet. Jag vet dessvärre inte hur stor andel som finns i äldre fastigheter.Där ser vi ett problem som för handeln kan komma att bli väldigt kostsamt.Det gäller i första ledet för fastighetsägarna och i andra ledet för hyresgästeNär hyresgästen i sin tur ska ha kostnadstäckning går det vidare till konsu-mentledet och påverkar prisbildningen. Det är snarare den aspekten som vi äroroliga för.När det gäller tillgängligheten för personer i butikerna tycker jag inte attdet råder någon tvekan. Självklart ska alla personer ha så god tillgång somdet är möjligt att få. Men vi når inte ända fram. Det gäller inte bara för han-dikappade personer, utan det gäller för alla andra kundgrupper också.Berndt : När det gäller ansvars- och finansieringsprincipen kan jagsäga att vi anser att detta är en bärande princip när det gäller att göra Sveritillgängligt. Men - det sade jag också - man behöver särskilda bidrag för attskapa metoder för att nå tillgänglighet. Vi kommer inte att lösa problemetmed tillgänglighet i med statsbidrag, utan kostnaderna måste bärasav varje verksamhet för sig. Men metoderna för att snabbt göra boendet ochdet offentliga rummet tillgängligt har vi inte kunskaper om i tillräckligomfattning. Vi behöver statens hjälp med att skapa de metoderna.Chatrine : Jag har tre frågor. Den första frågan går till Kommunför-bundets företrädare. Fungerar samråden mellan de lokala handikapporgani-sationerna och bostadsföretagen? Får man in deras kunskap direkt i plane-ringsskedet när man bygger?Min nästa fråga gäller hur - - ser påosynliga handikapp. Jag hörde ingenting om det, och jag vill gärna veta det.Min tredje fråga ställer jag till företrädare. Dethandlar om handikappbidragens fördelning. Vi har blivit uppmärksammadepå att det är en orättvis fördelning mellan olika handikappförbund. Jag villfråga hur regeringen ser på det och varför det är olikheter.Margareta : Jag tror att det fungerar. Jag kan inte svara för exakthur det ser ut i hela , men utifrån de erfarenheter vi har i Stockholmkan jag säga att det har varit en ganska lång inkörningsperiod innan man harfunnit formen för kommunikation mellan de lokala handikappråden ochbostadsföretagen. Det är sådant som är på gång. Jag tror att man över helalandet faktiskt har nått ganska långt i sitt samarbete i de frågorna.Lars Lööw: Under mina nämnde jag inte någon särskildgrupp med funktionshinder. Det fanns heller ingen anledning att göra det. Jagkan däremot svara på hur jag ser på funktionshinderbegreppet. Jag kan ta ettexempel. Man kan gå till lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet pågrund av funktionshinder och det begrepp som finns där. Det är en mycketvid definition på funktionshinder. Där ingår både det som kan kategoriserassom synliga funktionshinder och osynliga funktionshinder. Under alla de sexår som har funnits har det varit utgångspunktenför vårt arbete, och det kommer att fortsätta att vara det.Mikael : Jag vill först säga att själva bidragsfördelningen inte omfat-tas av denna proposition, men jag kan kanske ändå kommentera det i kortaordalag.Det vi gör i propositionen är att vi ganska kraftigt höjer anslaget till handi-kapporganisationerna då det har varit fryst eller inte har räknats upp under etantal år, varför vi tycker att det bör räknas upp. Dessutom tror vi att handi-kapprörelsen kommer att spela en väldigt viktigt roll i implementeringen avdenna proposition. Det är ju tyvärr så att det inte alltid räcker med riksdags-beslut för att förändra samhället. Det gör att kommer attha en väldigt viktig roll att spela i detta läge.Regeringen har arbetat med fördelningen av de statliga bidragen till handi-kapprörelsen. Bakgrunden till det är ju att man inte var nöjd med fördelning-en. Jag vet inte om man ska använda begreppet orättvisor, men det blev i allafall utfall som var väldigt svåra att förklara med rationella argument. Det göratt regeringen nu har antagit en ny förordning. Man antog dessutom förord-ningsmotiv till den. ska fatta beslut enligt detta system. Detinnebär att vår bedömning är att utfallet kommer att bli mycket mera ratio-nellt. Det innebär också att en del föreningar kommer att få mer pengar ochatt en del kommer att få mindre. Det är klart att de som får mindre pengarinte är alldeles glada åt detta. Det har gjort att vi bl.a. i denna propositionockså föreslår ett litet omställningsstöd. Det finns ett stort omställningsstödvill jag säga, i de nya bidragsreglerna, men vi tar också fram ett visst om-ställningsstöd via denna proposition. Men reglerna finns inte i propositionen.Regeringen beslutade om dem , om jag kommer ihåg rätt.Kenneth : Jag har också två frågor till . Denförsta frågan handlar just om det som flera har tagit upp om att vi kan tolkaåtminstone en del av propositionen som att regeringen ganska ensidigt tittarpå gruppen fysiskt funktionshindrade och lite grann glömmer bort psykisktfunktionshindrade och personer med icke synliga funktionshinder. MikaelSjöberg har kommenterat det lite grann, men jag skulle ändå vilja fråga omdepartementets företrädare ser någonting av värde i de synpunkter som harframförts. Det måste finnas en känsla av att man inte riktigt är med om dessasynpunkter förs fram. Jag skulle vilja att du kommenterade det lite ytterliga-re.Den andra frågan handlar om domstolstrotset. Jag och många flera tyckernaturligtvis att lagen ska följas och att det måste vara utgångspunkten. Nuhar flera tagit upp lagrådsremissen och hänvisar till någon utredning somockså kikar på denna frågeställning. Då är min fråga om departementet harnågra kommentarer kring lagrådsremissen och om den föranleder någonåtgärd eller om det förslag som finns i propositionen är det som från depar-tementets sida bedöms vara det som man bör ta ställning till.Mikael : Vad gäller frågan om hur olika grupper av funktionshindra-de upplever detta är jag av den uppfattningen att propositionen lyfter frammånga olika perspektiv. Syftet med propositionen har inte varit att skriva omalla de olika funktionsnedsättningar och funktionshinder som finns utan attanlägga ett samhällsperspektiv på dessa frågor och på det sättet påverkasamhället. Vi gör bedömningen att de förändringar som vi vill åstadkommagynnar i princip samtliga grupper med funktionshinder. Vi försöker ocksåexemplifiera vad vi menar med detta.Man ska ändå vara så pass ödmjuk att man inser att det i detta fall natur-ligtvis är de människor eller grupper som har olika funktionshinder som pånågot sätt har tolkningsföreträde. Jag vill inte säga att regeringen har rätt oatt andra människor har fel i denna del. Vi får ha en dialog med handikapprö-relsen och HSO - t.ex. i Handikappdelegationen som finns inrättad underregeringen - kring hur vi ska se på dessa olika saker. Jag gör inte den be-dömningen, men jag tycker inte heller att det är min sak att ha tolkningsföre-träde.När det gäller domstolstrots, som är en mycket viktig principiell fråga idenna proposition, vill jag säga att vi fick kritik från Lagrådet. Det somregeringen har gjort är att man på vissa punkter, där man tycker att de harkorrekta och intressanta synpunkter, helt har gått på Lagrådets förslag. Påandra områden har det lett till att vi har justerat våra förslag. På några områden väljer regeringen ändå att göra den bedömningen att det som presenteratsockså är det som ska bli gällande framöver.Vad gäller utredning - det är ingen offentlig utred-ning utan egentligen ett internt arbete - kan jag säga att regeringen har gjortbedömningen att den är väldigt viktig och intressant. Men just inom de om-råden som denna proposition hanterar har regeringen uppfattningen att vi intekan vänta . Vi har haft för många problem. Det finns för många enskil-da individer som på något sätt är väldigt nära att vara rättslösa. Det är svårtatt använda det begreppet, men de är nära den situationen. Därför vill interegeringen vänta på det förslaget.Däremot har vi sagt att vi självklart är beredda att justera våra förslag omman föreslår införande av någon typ av generell domstolstrotssanktion. Vivet av erfarenhet att denna typ av arbete ibland drar ut , och rege-ringen har bedömt att vi inte kan vänta med förslagen i denna proposition.Rolf : Propositionen handlar ju till större delen om förslag till mål ochinriktning för att alla ska uppleva full delaktighet och tillgänglighet. Det ärsom många påpekat, en viktig ideologisk grund som föreslås. Jag skulleockså vilja peka på att man kan utveckla och följa upp utfallet vad gäller denbefintliga lagstiftningen. Jag vill peka på en fråga som tas upp i kap. 13 ipropositionen om individuella planer och samverkan. Det skrivs att Social-styrelsen i sin uppföljning av handikappreformen konstaterat att informatio-nen från kommunerna om LSS var bristfällig. Det ligger i sakens natur attpersoner med omfattande funktionshinder ofta har svårigheter att söka uppinformation. Bristande kunskap kan göra det svårt för den enskilde att sökalämpliga insatser.Jag skulle gärna vilja höra något från om hur man därarbetar för att förbättra situationen ute i kommunerna vad avser informationtill funktionshindrade om insatser. Jag skulle också vilja ställa samma frågatill . Det gäller inte minst läget vad beträffar in-formation till funktionshindrade barn och deras föräldrar, som har rapporterat om. Hur bedömer ni läget ?Lars Lööw: Jag delar den uppfattning som kommer till uttryck i propositio-nen vad gäller det sista konstaterandet om just gruppen barn och ungdomarmed funktionshinder. Det finns ett stort utökat behov. Det finns, som du ärinne på i början av din fråga, en hel del av problem förknippade med deskyldigheter som är reglerade i t.ex. 15 § LSS. Det var det jag var inne på litkort i mitt anförande.Oavsett om vi får denna uppgift eller inte är det en viktig roll för oss i vårinformationsverksamhet. Vi måste bli tydligare och skapa tydligare sökvägari den information som vi har . Vi ska också vara ett stöd för andra somtar fram information - särskilt i arbetet att rikta informationen. Det gällerockså stöd och kunskap vad beträffar att ta fram information i tillgängligform i största allmänhet. Vi har erfarenheter av att jobba med det. Vi ställermycket stora krav på oss själva när de gäller att ta fram information och göraden tillgänglig för att människor med funktionshinder ska ha samma möjlig-heter som andra att ta till sig information.Ingrid : Det finns säkert brister när det gäller kommunens ansvarför information och utvärdering. Det tror jag säkert. Reformen är några årgammal. Den har inneburit en stor efterfrågan på insatser. Jag tror att kom-munerna har haft fullt upp med att både utreda och tillhandahålla med tankepå den stora efterfrågan som finns.Vi har märkt ute i kommunerna att man börjar fokusera också på kvalitet,information och uppföljning. kommer om en månad attge ut en skrift som gäller kvalitetssäkring av just insatsen personlig assistanDet är resultat av ett nätverksarbete som vi har haft med 10-12 kommuner.Vi har också samarbetat med handikapprörelsen.Vi kommer i fortsättningen, trots att det inte finns något krav i LSS påkvalitetssäkring just när det gäller dessa insatser, att från Kommunförbundetjobba med kvalitetssäkringsfrågor inom LSS. Jag kan bara instämma i vadSocialstyrelsen säger. Vi har ända sedan lagen trädde i kraft påpekatbristerna i lagen just när det gäller dokumentation och kvalitetssäkring.Vi har också inlett ett samarbete eller i alla fall en diskussion med Social-styrelsen om att tillsammans arbeta vidare med individuella planer, såsomframgår av propositionen.Susanne : Denna proposition flyttar på ett förtjänstfullt sätt ut han-dikappolitiken till alla sektorer i samhället. Jag tänkte fråga hur länge ni tror att det dröjer innan det blir heltnaturligt för fastighetsägare att tänka i dessa banor - på tillgänglighet, t.exvid nybyggnationer, reparationer och ombyggnader.Bengt : Jag skulle inte våga uttrycka mitt svar i kalendertid. Jag troratt det är väldigt mycket beroende på hur ägarstrukturen ser ut och hur långtid det kommer att ta att förändra den också av andra skäl. Vi har närdet gäller bostäder och kommersiella lokaler bl.a. de kommunala bostadsfö-retagen, som mestadels är tämligen professionellt skötta. En stor grupp avbebyggelsen ägs och förvaltas av kooperativa organisationer. I en del fall ärdet mindre bostadsrättsföreningar där professionaliteten är begränsad. Vi stora kadern med privata fastighetsföretag, där man kan säga att detkommersiella beståndet i första hand ägs och förvaltas av större professio-nella företag, medan bostadsbeståndet i första hand ägs och förvaltas avmindre enskilda näringsidkare.En annan attityd och en annan inställning till dessa frågor tror jag ocksåkommer att återspeglas i möjligheterna att förändra olika delar av detta be-stånd. Vi kan t.ex. se att det när det gäller de många mindre enskildanäringsidkarna sker ett generationsskifte. Det är många yngre företagare somkommer in som förvaltare och ägare. Jag tror att detta är betydligt mer natur-ligt för dem än vad det kanske har varit för den äldre generationen näringsid-kare.Jag vågar alltså sammanfattningsvis inte ange någon tidsplan för detta,men jag tror att det kommer att se lite olika ut i olika delar av beståndet.Chris Heister: Jag tänkte ta upp två områden som har att göra med att stärkaden enskilde individens ställning. Det första gäller diskussionen som vi haftom domstolstrots. Från början finansierades rätten till personlig assistans isamband med handikappreformen helt av staten. Det gällde också de första20 timmarna, som ligger på kommunerna. Det är klart att det är ett pro-blem att man har två olika huvudmän. Diskussionen som många råkar ut förgäller om det är kommunen eller som är finansierings-ansvarig.Där har vi från vår sida dragit slutsatser och sagt att vi tycker att staten skha finansieringsansvaret också för de första . Det skulle under-lätta denna situation avsevärt. finns det ändå anledning att titta på ensituation då kommunen trotsar ett domstolsutslag. Som förslaget nu är inne-bär det att det är som utdömer vite, dvs. att kommunen skabetala pengar till staten.