bet · GO01SoU5 · 2000-11-14 00:00:00 — Utskottet anser i likhetmed regeringen att en ökad mångfald av vårdgivarekan främja utvecklingen inom hälso- och sjukvården.Som regeringen anfört är det viktigt att den ökademångfalden av vårdgivare inte leder till försämradsamverkan mellan olika vårdgivare. Som framhållitsvid flera tillfällen ovan är det tvärtom mycketväsentligt med samverkan mellan olika huvudmän.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att enparlamentarisk kommitté tillkallats med uppgift attutreda organisationen av Fi 1998:8). Av kommitténs direktiv(dir. 1998:58 och 1999:34) framgår att möjligheternaatt effektivisera den offentliga upphandlingen skallvara vägledande för kommittén. Kommittén skall haavslutat sitt arbete senast den 31 december 2000.När det gäller frågan om rätten att överlåta enetablering har utskottet erfarit att regeringen harför avsikt att genomföra en analys för att undersökadet nuvarande regelverkets effekter. uppfattning behöver därför inteför närvarande ta något initiativ i frågan.Enligt lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning(LOL) och lagen (1993:1652) om ersättning försjukgymnastik (LOS) får läkarvårdsersättning intelämnas till en läkare eller sjukgymnast som vidvårdtillfället har fyllt om inte landstingetmedger något annat. Av Statsrådsberedningenspropositionsförteckning avseende /01framgår att regeringen avser att i januari 2001överlämna en proposition om höjd ålder föravgångsskyldighet. Enligt vad utskottet erfaritkommer även åldersgränsen i LOL och LOS attbehandlas i detta sammanhang. Inte heller i dennadel behöver därför nu ta något initiativ.Ett väsentligt inslag i avtalet omutvecklingsinsatser är uppföljning på både nationelloch lokal nivå. Enligt utskottet skall frågan omökad mångfald ingå som en självklar del av både denlokala och nationella uppföljningen.Mot bakgrund av det ovan anförda ser utskottetpositivt på överenskommelsen i avtalet omutvecklingsinsatser. Utskottet utgår från attregeringen noga följer utvecklingen på området.Sammanfattningsvis föreslår utskottet att riksdagengodkänner vad regeringen föreslår om inriktning ochåtgärder för att öka mångfalden av vårdgivare inomvården och omsorgen, avsnitt 7.4. Utskottetavstyrker motionerna So1 (s) yrkandena 1 och 3, So3(c) yrkandena 9 och 10, So4 (m), So6 (v) yrkande 3,So7 (kd) yrkande 3, So9 (fp) yrkande 5, So270 (m),So279 (m) yrkande 3 och So321 (v) yrkande 8 i denmån de inte anses tillgodosedda med det anförda.Kunskapsbaserad vårdPropositionenI propositionen anförs att de allt kortarevårdtiderna inom den slutna vården gör att en alltstörre del av patienterna tas om hand ochföljs upp inom primärvården. Detta har på ettavgörande sätt ändrat förutsättningarna för hälso-och sjukvårdens forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Den strukturomvandling somhälso- och sjukvården genomgått, inte minst under1990-talet, har emellertid fått anmärkningsvärt litegenomslag inom den medicinska och kliniskaforskningen anför regeringen. En påfallande litendel av forskningen fokuserar på den öppna vårdensförutsättningar att fungera effektivt. Därför finnsbrister när det gäller patientorienterad, kliniskoch behandlingsinriktad forskning. Likaså saknasforskning kring primärvårdens funktion inom hälso-och sjukvården och om former för styrning ochutvärdering av den öppna vården. Inte hellervårdprocesser och samverkan mellan olika vårdgivareoch vårdnivåer är särskilt väl belysta.Mot denna bakgrund är det enligt regeringens meningangeläget att utveckla forskningen inomprimärvården. Regeringen avser enligt propositionenatt återkomma till frågan om primärvårdsinriktadforskning i den forskningspolitiska propositionenunder hösten år 2000.Regeringen anför att forskningen och utvecklingenbör stärkas i den kommunala vården och omsorgen.Sammanlagt bör under perioden2002-2004 avsättas för ett fortsatt stöd tilluppbyggnaden av regionala FoU-center där landstingoch kommuner tillsammans med universitet ochhögskolor bedriver FoU-verksamhet med syfte attutveckla äldreomsorg och äldresjukvård.Vidare anförs i propositionen att en viktigförutsättning för att primärvården skall kunnautvecklas till en väl fungerande bas i den svenskahälso- och sjukvården är att kunskapsutvecklingeninom primärvården stärks och att personalen fårmöjlighet till kompetensutveckling och fortbildning.Det behövs en struktur för att utveckla ettnationellt stöd för detta. De närmare formerna förett sådant stöd bör enligt regeringen utredas.Inriktningen är att ett familjemedicinskt institutskall skapas. börsammanlagt avsättas för dettaändamål.Enligt regeringen bör informationsförsörjning ochverksamhetsuppföljning inom hälso- och sjukvårdenstärkas för att medborgarna skall få god informationom vården och för att främja en effektiv hälso- ochsjukvård. Det handlar om såväl kommunikation mellanvårdgivare som samverkan kring en enskild patientsamt en verksamhetsuppföljning som bygger påindividuppgifter och som kan beskriva bådevårdprocesser och verksamheter samt deras resultat.Under perioden 2001-2004 bör enligt propositionensammanlagt avsättas för attSocialstyrelsen, i samverkan med Landstingsförbundetoch , skall förstärka sittstöd till huvudmännen och svara för samordning avarbetet med att förbättra informationsförsörjningoch verksamhetsuppföljning. De områden därutvecklingsinsatser behövs är enligt regeringenföljande.- Gemensam dokumentation. Verksamhetsuppföljningenbör så långt som möjligt bygga på uppgifter somfortlöpande dokumenteras i vården, i journaler och iannan löpande registrering. Denna måste utvecklas såatt patienten, och andra intressenter, kan följahela vårdprocesser.- Vårdadministrativa- och ärendehanteringssystem.För att få till stånd och kunna beskrivasammanhållna vårdprocesser där ofta flera enheter ärberörda krävs att de administrativa stödsystemen kankommunicera med varandra. En sådan sammankopplingunderlättar informationsöverföring i samband med in-och utskrivningar vid sjukhus, snabb kommunikationmellan patientansvarig läkare och personalen vid ettäldreboende, mellan vårdcentral och apotek etc.- Termer och tekniska standarder. För en välfungerande informationsförsörjning i helavårdprocessen krävs IT-stöd för gemensamma journaleroch integrerade administrativa stödsystem. För attdessa skall kunna genomföras krävs emellertid attnågra grundläggande förutsättningar uppfylls.De termer och begrepp som används iinformationssystemen måste vara klart definierade,kända och accepterade av den personal och andraintressenter som använder informationssystemen.Informationssystemen behöver tillgång till databasermed sådana definierade begrepp som bör framställasnationellt, även om lokala kompletteringar kanbehövas.Tekniska standarder utgör grunden för denfunktionella samordning som krävs för att man skallkunna utbyta information mellan informationssystemsom utvecklats av olika leverantörer.Socialstyrelsen fick i samband med att Hälso- ochsjukvårdens utvecklingsinstitut - Spri - upphördeett utökat ansvar för terminologiarbetet och ärfr.o.m. ett nationellt itermfrågor.- Bättre mått i verksamhetsuppföljningen. pågår arbete med att utvecklainformationssystem där uppgifter om åtgärder ochkostnader knyts till enskilda individer. InomSocialstyrelsen pågår arbete med att gruppera olikaöppenvårdsinsatser. Styrelsen har till regeringennyligen redovisat ett uppdrag där ett förslag tillindividbaserad statistik inom kommunernas vård ochomsorg till äldre och funktionshindrade ingår.Utvecklingsarbete när det gällerverksamhetsuppföljning behövs bl.a. inom följandeområden:- Beskrivning av hälso- och sjukvårdens tjänster.Inom öppen hälso- och sjukvård, psykiatri samt vårdoch omsorg om äldre behövs former för att beskrivaoch fortlöpande redovisa de tjänster som utförs.- Beskrivning och klassificering av patienten.Diagnosklassificering är inte alltid tillräcklig. Isynnerhet i vård och omsorg om äldre med storaomvårdnadsbehov och i vården av människor medpsykiska störningar bör beskrivningssätt somuttrycker aktuellt behov, förmågor ochfunktionsnedsättningar utvecklas.- Metoder för att redovisa kostnader för att utföradefinierade tjänster inom öppen vård, särskilt inompsykiatri och vård och omsorg till äldre.- Metoder för mätning och löpande redovisning avutfall av insatta åtgärder.- Möjligheter bör skapas att koppla samman uppgifterfrån finans-, personal- och verksamhetsstatistik påaggregerad nivå för såväl arbetsenheter somvårdprocesser.- Metodik och forum för att presentera nationellstatistik på ett lättillgängligt och flexibelt sättbör utvecklas för att motsvara olika intressentersinformationsbehov.MotionerI motion So279 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs om IT isjukvården (yrkande 10). Motionärerna anför attundervisning i IT-användning bör ges blivande läkareoch sjuksköterskor samt övrig vårdpersonal.I motion So6 av m.fl. (v) begärs -för det fall att yrkande 1 i motionen avslås - etttillkännagivande om vad i motionen anförs om behovetav ökad satsning på forskning inom omvårdnad ochrehabilitering i kombination med ökad medicinskkompetens (yrkande 7). Motionärerna anför attförskjutningen från sjukhusvård till primärvårdkräver hög medicinsk kompetens, men också ensamverkan med andra kompetenser som omvårdnad,rehabilitering och folkhälsa. Omvårdnadsforskningenbehöver förstärkas och därmed ge fler sjuksköterskoroch undersköterskor en möjlighet att utvecklas inomsina egna specialiteter.I motion So321 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs omforskning, utbildning och utveckling (yrkande 7).Motionärerna anför bl.a. att sjukvårdensorganisation bör innehålla fler möjligautvecklingsvägar för att kunna rekrytera och behållapersonal.I motion So7 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförs om attbegränsa administrativa uppgifter för vårdpersonalen(yrkande 9). Motionärerna anför att administrationenmåste begränsas för vårdpersonalen och i högre gradutföras av särskilt avdelad personal.Läkarsekreterare kan på ett kvalificerat ocheffektivt sätt erbjuda den administrativa avlastningsom läkarna behöver.I motion So3 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförs om bättreuppföljningssystem (yrkande 11). Motionärerna anföratt såväl myndigheter som vårdgivare ochsjukvårdshuvudmän är beroende av att tillförlitligstatistik av hög kvalitet finns tillgänglig.Jämförbara nyckeltal bör därför utarbetas.Socialstyrelsen bör, tillsammans medsjukvårdshuvudmännen, intensifiera arbetet mednyckeltal som ger möjlighet till jämförande analysermellan sjukvårdens institutioner i hela landet.Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande omvad i motionen anförs om gemensamma nordiskainsatser för att utveckla telemedicin (yrkande 5).Motionärerna anför att projektet börinarbetas i den svenska sjukvårdspolitiken ochunderstödjas genom nationella satsningar. Målen förprojektet är bl.a. att utveckla telemedicinen inomprimärvården och att eta-blera specialistnätverk.Vidare begärs ett tillkännagivande om öppnakvalitetsregister (yrkande 12). Enligt motionärernabör kvalitetsregistren utformas så att de blirtillgängliga för den vårdsökande och därmed kan varatill patienternas hjälp vid val av vårdgivare. Iyrkande 13 begärs ett tillkännagivande ompatientanpassade journaler. Motionärerna anför attfelbehandlingar sker därför att allajournalhandlingar inte finns tillgängliga vid akutaoperationer och besök i sjukvården. I vissa länderhar man infört journaler på s.k. smartcards vilketinnebär att patienten kan ha sin journal i självapatientbrickan. Patientinformationen finns dessutomförvarad på säkert sätt hos patientens ordinarievårdgivare.Utskottets bedömningSom regeringen anför innebär de allt kortarevårdtiderna inom den slutna vården att en alltstörre del av patienterna tas om hand ochföljs upp inom primärvården. Det är därför angelägetatt utveckla forskningen inom primärvården. om utvecklingsinsatser framgår att parternaär överens om att kunskapsutvecklingen inomprimärvården skall stärkas genom stöd tillforsknings- och utvecklingsarbete samt genomförbättrade möjligheter till kompetensutveckling ochfortbildning. bör mot bakgrund härav inteta något initiativ med anledning av motionerna So6(v) yrkande 7 och So321 (v) yrkande 7. Motionernaavstyrks.Sedan flera år pågår utvecklingsarbete inomSocialstyrelsen, och samt inom enskilda landsting ochkommuner för att få till stånd bättreinformationsförsörjning och verksamhetsuppföljning.Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärangeläget att intensifiera arbetet med att utvecklainformationsförsörjningen ochverksamhetsuppföljningen inom vården. Utskottetnoterar därför med tillfredsställelse att regeringenavser att ge i uppdrag att, isamverkan med och , svara för centralt stöd ochnationellt utvecklingsarbete inom området. Ipropositionen framhålls att utvecklingsinsatserbehövs framför allt när det gäller frågor omgemensam dokumentation, vårdadministrativa systemoch ärendehanteringssystem samt beträffande termeroch tekniska standarder.Vidare framgår av regleringsbrev för budgetåret2000 avseende att regeringen gettSocialstyrelsen i uppdrag att utvärdera och se överpatientjournallagen (1985:562). I en sådanutvärdering bör enligt regleringsbrevet ingå enanalys av kraven på och formerna förjournaldokumentationen. Enligt vad utskottet erfaritingår frågan om huruvida patientjournaler kan lagraspå s.k. smart cards i denna översyn. Utifrånutvärderingen skall styrelsen föreslå deförändringar och den författningsreglering som ärpåkallade mot bakgrund av den utveckling som har ägtrum inom hälso- och sjukvården. Uppdraget skallredovisas till regeringen senast den 30 september2001.Av det ovan anförda framgår ett flertal åtgärderinitierats när det gäller informationsförsörjningoch verksamhetsuppföljning. Utskottet bör därförinte ta något initiativ med anledning av motionernaSo3 (c) yrkandena 11 och 13, So7 (kd) yrkande 9 ochSo279 (m) yrkande 10. Motionerna avstyrks.Utvecklingen av de nationella kvalitetsregistreningår som en del av ordinarieverksamhet. Utskottet är inte berett att föreslånågon förändring när det gäller kvalitetsregistren.Motion So3 (c) yrkande 12 avstyrks.Enligt utskottet är den s.k. telemedicinen ettutmärkt exempel på den nytta hälso- och sjukvårdenkan förväntas ha av IT-utvecklingen. Med hjälp avtelemedicin kan tillgången på hälso- och sjukvårdoch expertkunskap spridas geografiskt. Telemedicinenfungerar numera på många håll som en integrerad delav verksamheten. Inom ramen för verksamhet bedrivs ett projektangående telemedicin. Dessutom bedrivs i fleralandsting projekt för att vidareutvecklatelemedicinen. Utskottet ser mycket positivt pådenna verksamhet. Något initiativ från riksdagenbehövs inte. Motion So3 (c) yrkande 5 är i huvudsaktillgodosedd. beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 2000/01:So5, 2000/01:So6yrkande 1, 2000/01:So7 yrkande 1 och2000/01:So8,res. 1 (m, v, kd)2. beträffande nytt avtal omutvecklingsinsatseratt avslår motionerna 2000/01:So9 yrkande 4 och2000/01:So456 yrkande 1,3. beträffande mål för hälso- ochsjukvårdenatt avslår motionerna 2000/01:So3 yrkande 1,2000/01:So7 yrkandena 2 och 6, 2000/01:So239yrkandena 1 och 2, 2000/01:So321 yrkande 9,2000/01:So383 yrkande 8 och 2000/01:So536,res. 2 (v) - villk.4. beträffande finansiell samordningatt med anledning av motion 2000/01:So3 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. beträffande målsättning förökningstakten av vissa läkarresurseratt dels inte godkänner regeringens förslag ominriktning och åtgärder för att utvecklalandstingens primärvård enligt avsnitt 7.1 ipropositionen såvitt gäller frågan ommålsättning för ökningstakten av vissaläkarresurser, dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. beträffande inriktning och åtgärder föratt utveckla landstingens primärvård i övrigtatt med avslag på motionerna 2000/01:So1 yrkande2, 2000/01:So2, 2000/01:So3 yrkandena 2, 7 och16, 2000/01:So6 yrkandena 2, 4, 5 och 8,2000/01:So7 yrkandena 7 och 10-13, 2000/01:So9yrkandena 3 och 9 delvis, 2000/01:So10,2000/01:So279 yrkande 4, 2000/01:So292,2000/01:So321 yrkande 1, 2000/01:So383 yrkande14, 2000/01:So463 och 2000/01:So519 godkännerregeringens förslag om inriktning och åtgärderför att utveckla landstingens primärvård enligtavsnitt 7.1 i propositionen i den mån det inteomfattas av vad utskottet hemställt under moment5,res. 3 (v) - villk.7. beträffande inriktning och åtgärder föratt förbättra hälso- och sjukvårdsinsatserna iden kommunala primärvårdenatt med avslag på motionerna 2000/01:So6 yrkande6, 2000/01:So217 yrkande 1, 2000/01:So244yrkande 1, 2000/01:So321 yrkande 5,2000/01:So326 yrkandena 1-5, 2000/01:So342,2000/01:So363 yrkandena 6, 8 och 10,2000/01:So383 yrkandena 11 och 12, 2000/01:So456yrkande 12 och 2000/01:So517 yrkandena 4- 5 och7-9 godkänner regeringens förslag om inriktningoch åtgärder för att förbättra hälso- ochsjukvårdsinsatserna i den kommunala primärvårdenenligt avsnitt 7.2 i propositionen,res. 4 (v) - villk.8. beträffande läkemedelshanteringatt avslår motionerna 2000/01:So231 yrkandena 1och 2, 2000/01:So269 och 2000/01:So321 yrkande6,9. beträffande inriktning och åtgärder föratt förbättra stödet till barn, ungdomar ochäldre med psykisk ohälsa samt till personer medpsykiska funktionshinderatt med avslag på motionerna 2000/01:So7 yrkande8, 2000/01:So9 yrkande 9 delvis, 2000/01:So225yrkandena 1-3, 2000/01:So234 yrkandena 1-2,2000/01:So256, 2000/01:So271, 2000/01:So272,2000/01:So291, 2000/01:So321 yrkande 3,2000/01:So346 yrkandena 1-2, 2000/01:So354yrkande 2, 2000/01:So383 yrkande 15,2000/01:So409, 2000/01:So412, 2000/01:So439yrkande 2, 2000/01:So446 yrkandena 1-4,2000/01:So456 yrkande 9, 2000/01:So548 yrkande10 och 2000/01:Sf274 yrkandena 28-29 godkännerregeringens förslag om inriktning och åtgärderför att förbättra stödet till barn, ungdomar ochäldre med psykisk ohälsa samt till personer medpsykiska funktionshinder enligt avsnitt 7.3 ipropositionen,res. 5 (v) - villk.10. beträffande inriktning och åtgärderför att öka mångfalden av vårdgivare inom vårdenoch omsorgenatt med avslag på motionerna 2000/01:So1 yrkandena1 och 3, 2000/01:So3 yrkandena 9 och 10,2000/01:So4, 2000/01:So6 yrkande 3, 2000/01:So7yrkande 3, 2000/01:So9 yrkande 5, 2000/01:So270,2000/01:So279 yrkande 3 och 2000/01:So321yrkande 8 godkänner regeringens förslag ominriktning och åtgärder för att öka mångfaldenav vårdgivare inom vården och omsorgen enligtavsnitt 7.4 i propositionen,res. 6 (v) - villk.11. beträffande forskning m.m. inomprimärvårdenatt avslår motionerna 2000/01:So6 yrkande 7 och2000/01:So321 yrkande 7,res. 7 (v) - villk.12. beträffande informationsförsörjningoch verksamhetsuppföljningatt avslår motionerna 2000/01:So3 yrkandena 11 och13, 2000/01:So7 yrkande 9 och 2000/01:So279yrkandena 10,13. beträffande nationellakvalitetsregisteratt avslår motion 2000/01:So3 yrkande 12,14. beträffande telemedicinatt avslår motion 2000/01:So3 yrkande 5.Stockholm den 14 november 2000På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: IngridBurman (v), (),(), MargaretaIsraelsson (s), (), (), LeifCarlson (m), (), (), (), Elisebeht (), (), LarsGustafsson (kd), (), (),() och KerstinHeinemann (fp). Avslag på propositionen (mom. 1)(), (), ChatrinePålsson (kd), (), (), () ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet delar" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Utskottet föreslår att avslårpropositionen.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande avslag på propositionenatt med anledning av motionerna 2000/01:So5,2000/01:So6 yrkande 1, 2000/01:So7 yrkande 1 och2000/01:So8 avslår proposition 1999/2000:149,2. Mål för hälso- och sjukvården (mom. 3)Under förutsättning av avslag på reservation 1Ingrid () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Hälso- och sjukvården är" och slutar med"det anförda" bort ha följande lydelse:Utskottet vill poängtera att hälso- och sjukvårdenskall vara offentligt finansierad och i huvudsakbedrivas i offentlig regi. Enligt utskottetsuppfattning råder det ingen tvekan om att i enprivatiserad sjukvård kommer vinstintresset attstyra innehållet i vården. Detta kommer inte attgynna äldre, psykiskt funktionshindrade, hemlösa ochandra utsatta människor som inte förväntas blilönsamma. Hälso- och sjukvården skall drivaslångsiktigt utifrån befolkningens behov. Sjukvårdenskall vara målet och ekonomin medlet. Vinstintressefår aldrig ligga till grund för valet av behandling.Vad här anförts med anledning av motion So321 (v)yrkande 9 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande mål för hälso- och sjukvårdenatt med anledning av motion 2000/01:So321yrkande 9 och med avslag på motionerna2000/01:So3 yrkande 1, 2000/01:So7yrkandena 2 och 6, 2000/01:So239 yrkandena1 och 2, 2000/01:So383 yrkande 8 och2000/01:So536 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,3. Inriktning och åtgärder för att utvecklalandstingens primärvård i övrigt (mom. 6)Under förutsättning av avslag på reservation 1Ingrid () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet delar" och på s. 23 slutar med"det anförda" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bygger systemet medfamiljeläkare på en starkt föråldrad och hierarkisksyn på sjukvården som de flesta utövare lämnateller önskar att lämna. Regeringens ambition tycksvara att införandet av familjeläkare skulle skapamöjlighet för den enskilda att välja en egen läkare,något som är fullt möjligt. Begreppetfamiljeläkare kan dessutom starkt ifrågasättas somgångbart begrepp i svensk primärvård. Det är troligtatt stora grupper upplever att de inte är aktuellaför familjeläkare t.ex. äldre, ensamstående m.fl.Det är vidare inte självklart att alla medlemmar ien familj vill ha samma läkare.Utskottet anser också att en allvarlig invändningbör riktas mot den starka fokuseringen påallmänläkaren och reduceringen av de övrigafunktionernas betydelse inom primärvården. Depatienter som kräver stora insatser frånprimärvården är också de med omfattande behov avomvårdnad, rehabilitering, läkemedelshantering,bedömningar och rådgivning som i första hand utförsav andra yrkeskategorier än läkare. En rejälomfördelning av personalresurser från sjukhusen tillprimärvården måste därför ske och omfatta allayrkesgrupper. Teamet som arbetsmodell måsteutvecklas. Enligt utskottet innebär negligeringen iden nationella handlingsplanen av sjuksköterskor,undersköterskor och rehabiliteringspersonal ettfortsatt osynliggörande av kvinnors kunskap ocharbete. Familjeläkarsystemet riskerar därmed attbidra till ett bevarande av både hierarki ochtraditionellt könsrollsmönster inom sjukvården.Satsningen på allmänläkarna som specialitet ochfördjupning av kompetensen är positiv och kan ökarekryteringen av allmänläkare. Utskottet vill dockerinra om att det finns områden därspecialistkompetens krävs som den primära kontakten.Det är områden som t.ex. psykiatri, pediatrik,gynekologi, i viss mån även ortopedi samt geriatrik.Det senare är något som är nödvändigt för en god ochsäker vård inom de särskilda boendeformerna föräldre.