bet · GO01UbU6 · 2000-11-28 00:00:00 — Utskottet utgår också från attregeringen meddelar övergångsbestämmelser som beaktar de ekonomiskaförutsättningarna för redan pågående projekt.I likhet med regeringen anser utskottet att inga andra forskningsfinansiärerskall undantas från kravet på full kostnadstäckning än EU-finansiärer och andraöverstatliga organ där godkänt avtal med sådana undantag.Högskolans samverkan med det omgivande samhälletUniversitet och högskolor skall enligt 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434)samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet.Utbyggnaden av högskolan över hela landet har, framhåller propositionen, ökatmöjligheterna till kontakter och samarbete med samhälle och näringsliv. Av enrapport från (2000:2 AR) framgår att högskolans kontaktytor motomvärlden är stora och komplexa. Formerna för kontakterna har utökats med nyamedier och forum.Universiteten och högskolornas samverkan med det omgivande samhället inomforskningen bör fortsätta att utvecklas, betonas i propositionen. Det ärangeläget att stödja, utveckla och bättre ta till vara resultaten av denforskning och det utvecklingsarbete som sker vid lärosätena. Det nuvarandesystemet för samverkan bör, enligt regeringens mening, ses över med utgångspunki de ursprungliga intentionerna. Översynen bör framför allt inriktas påholdingbolag och teknikbrostiftelser.Motion 2000/01:Ub457 (kd) talar för en utredning om forskning kring läkemedeloch framtida vinster av läkemedelsförsäljning. Enligt motionären kan detifrågasättas om inte universitetssjukhusen skall kunna tillgodogöra sig något avinsten på den forskning som bedrivs där till förmån för läkemedelsindustrin.I motion 2000/01:Ub458 (m) vill motionärerna att de lärosäten som så önskarskall ges möjlighet att bilda holdingbolag.U t s k o t t e t anser att skall avslå motionsyrkandena.Utskottet delar regeringens uppfattning att samverkan mellan universitet ochhögskolor och det omgivande samhället är angelägen och skall fortsätta attutvecklas. Det finns, som regeringen konstaterat, ett behov av att se över bådede många organisationer, bolag, stiftelser etc. som inrättats med ändamålet attförbättra samverkan och de olika formerna för samverkan. Den översyn av detnuvarande systemet för samverkan, som regeringen aviserar i propositionen, skalframför allt inriktas på holdingbolag och teknikbrostiftelser. Översynen skallenligt propositionen göras med utgångspunkt i de ursprungliga intentionerna församverkan. Utskottet, som erfarit att flera lärosäten efterfrågar möjligheternaatt bilda holdingbolag, förutsätter att översynen genomförs med förtur.Övriga frågorSäkerhetslaboratorium och nytt djurhusAv de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildningunder bör, enligt regeringens bedömning, medel fördelas föratt bygga ett modernt djurhus. I budgetpropositionen föreslås 5miljoner kronor för detta ändamål. Medlen föreslås öka successivt för att år2003 uppgå till 20 miljoner kronor.Motion 2000/01:Ub5 (m) betonar angelägenheten av att det inte blir någraytterligare förseningar för det nya djurhuset (yrkande 1) liksom avpreciseringar då det gäller insiktsfullt och generöst förhållningssätt vad detgäller omsorgen om försöksdjur (yrkande 2). Motionären anser också att engenomlysning av all den verksamhet som sker vid ärnödvändig (yrkande 3).U t s k o t t e t avstyrker motionen.Utskottet delar regeringens bedömning att byggandet av ett nytt djurhus påKarolinska institutets område är en viktig förutsättning för att det i Sverigeäven fortsättningsvis skall kunna bedrivas kvalificerad forskning som kräverexperiment med djur. Med hänsyn till brister i nuvarande djurhus är det, vilketbetonas i propositionen, viktigt att det nya djurhuset kan tas i bruk inom ensnar framtid. I likhet med socialutskottet, som tagit upp denna fråga i sittyttrande, anser utbildningsutskottet att det inte finns skäl att utgå från attden tidsplan som föreligger inte skulle vara realistisk.Som framhålls i propositionen är det av stor vikt att de experiment som skallutföras i det nya djurhuset noga prövas enligt de etiska regler som gäller förexperiment med djur i . Svensk medicinsk forskning bör vara föregångareäven när det gäller omsorgen om de djur som används i försöken. Det är därförangeläget att, som propositionen anger, det nya djurhuset byggs med en standardsom inte bara uppfyller gällande minimikrav utan också återspeglar ettinsiktsfullt och generöst förhållningssätt vad gäller omsorgen om försöksdjurenI likhet med socialutskottet, som tagit upp denna fråga i sitt yttrande, utgårutbildningsutskottet från att den forskning som bedrivs vidSmittskyddsinstitutet skall äga rum med beaktande av vad som anförts ipropositionen och med iakttagande av lagar, förordningar och föreskrifter inomområdet.Forskning till stöd för andra politikområdenI propositionen redovisas översiktligt regeringens syn på forskningsbehov tillstöd för andra politikområden. Bland annat hänvisar regeringen till förslag ibudgetpropositionen om förstärkning av Statens skolverksforskningsanslag.Motion 2000/01:Ub9 (s) yrkande 1 anser att forskningspolitiken måstekompletteras med idéer om hur statens samverkan med kommuner och landsting ochden FoU dessa står för kan utvecklas till ett innovationssystem för offentligsektor och att regeringen bör utreda denna frågeställning.U t s k o t t e t, som erinrar om att forskningspropositionen bygger på ettsynnerligen omfattande material i form av kunskaps- och forskningsstrategierfrån en rad myndigheter och andra organ, bland dessa , avstyrker motionsyrkandet. beträffande utarbetandet av och innehållet i regeringensforskningspolitiska förslagatt avslår motion 2000/01:Ub17,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande övergripande frågoratt avslår motionerna 2000/01:Ub4 yrkandena 1, 7 och 8, 2000/01:Ub6yrkandena 4, 5, 7, 8, 9 och 10, 2000/01:Ub12 yrkandena 9 och 10, 2000/01:Ub820yrkandena 8 och 9 samt 2000/01:K291 yrkande 1,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvisres. 4 (c) - delvisres. 5 (fp) - delvisres. 6 (v)3. beträffande forskningssamverkan med EUatt avslår motion 2000/01:Ub6 yrkande 15,4. beträffande prioriterade forskningsområdenatt avslår motionerna 2000/01:Ub1, 2000/01:Ub2, 2000/01:Ub4 yrkandena 3 och 4, 2000/01:Ub6 yrkande 6, 2000/01:Ub7, 2000/01:Ub8 yrkande5, 2000/01:Ub12 yrkande 7, 2000/01:Ub404, 2000/01:Ub436, 2000/01:Ub472,2000/01:Ub496, 2000/01:Ub514, 2000/01:Ub806 yrkande 7, 2000/01:Ju724 yrkande 252000/01:L459 yrkande 18, 2000/01:So372, 2000/01:Kr524 yrkande 6 och 2000/01:N243 yrkande 4,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvisres. 4 (c) - delvisres. 5 (fp) - delvis5. beträffande jämställdhet och genusforskningatt avslår motionerna 2000/01:Ub4 yrkande 5 och 2000/01:Ub6 yrkande 3,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvis6. beträffande utredning om hinder för kvinnor att verka på lika villkorinom forskningen, m.m.att avslår motion 2000/01:Ub4 yrkande 10,res. 7 (m, kd, fp)7. beträffande forskningsetikatt antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen(1992:1434) och avslår motionerna 2000/01:Ub4 yrkande 2 och 2000/01:Ub6 yrkande2,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvis8. beträffande forskningsinformationatt avslår motion 2000/01:Ub4 yrkande 11,9. beträffande myndighetsorganisationen för forskningsfinansieringatt godkänner vad regeringen förordar om den framtida inriktningenav den nya myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering och avslårmotionerna 2000/01:Ub6 yrkande 11, 2000/01:Ub8 yrkandena 1, 2 och 6,2000/01:Ub10, 2000/01:Ub12 yrkande 3, 2000/01:Ub14, 2000/01:Ub15 yrkandena 1-4,2000/01:Ub16, 2000/01:Ub260 yrkande 22, 2000/01:Ub446, 2000/01:Ub465 och2000/01:N383 yrkande 5 samt lägger skr. 2000/01:28 till handlingarna,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvisres. 4 (c) - delvisres. 5 (fp) - delvis10. beträffande roll- och ansvarsfördelning vid universitet och högskoloratt avslår motionerna 2000/01:Ub6 yrkandena 12 och 13, 2000/01:Ub12yrkandena 1 och 4 samt 2000/01:Ub13,res. 2 (m) - delvisres. 4 (c) - delvis11. beträffande forskarutbildningatt godkänner vad regeringen förordar om samarbete inomforskarutbildningen genom forskarskolor och avslår motionerna 2000/01:Ub4yrkande 6, 2000/01:Ub6 yrkande 14, 2000/01:Ub8 yrkande 3, 2000/01:Ub11 yrkanden1 och 2 samt 2000/01:Ub12 yrkandena 5 och 8,res. 3 (kd) - delvisres. 4 (c) - delvisres. 8 (m, fp) - delvis12. beträffande utbildning av handledare inom forskarutbildningenatt avslår motion 2000/01:Ub6 yrkande 1,res. 2 (m) - delvis13. beträffande högskolans anställdaatt avslår motionerna 2000/01:Ub4 yrkande 9, 2000/01:Ub9 yrkande 2och 2000/01:Ub12 yrkande 2,res. 4 (c) - delvis14. beträffande finansiering av forskning vid universitet och högskoloratt avslår motionerna 2000/01:Ub3 och 2000/01:Ub12 yrkande 6,res. 2 (m) - delvisres. 4 (c) - delvis15. beträffande redovisning av indirekta kostnader vid extern finansieringatt avslår motion 2000/01:Ub8 yrkande 4,res. 8 (m, fp) - delvis16. beträffande högskolans samverkan med det omgivande samhälletatt avslår motionerna 2000/01:Ub457 och 2000/01:Ub458,17. beträffande säkerhetslaboratorium och nytt djurhusatt avslår motionerna 2000/01:Ub5 yrkandena 1-3,18. beträffande forskning till stöd för andra politikområdenatt avslår motion 2000/01:Ub9 yrkande 1.Stockholm den 28 november 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BeatriceAsk (m), (), (), (), LarsHjertén (m), (), (), (), (), (), Per (), (), (), () och (). Utarbetandet av och innehållet i regeringens forskningspolitiska förslag(mom. 1) - m, kd, c, fpBeatrice (), (), (), (),(), Per (), () och ()anför:Forskningspolitiken är långsiktig till sin karaktär. Den borde därför varaföremål för breda politiska lösningar. Årets forskningsproposition, proposition2000/01:3 Forskning och förnyelse, är inte en forskningspolitisk proposition iordets rätta bemärkelse. Den saknar såväl analys av nuläge och uppföljning avhittills gällande mål och strategier som övergripande bedömningar inför denkommande planeringsperioden. Propositionen innehåller således inteställningstaganden i fundamentala frågor som t.ex. avvägningarna mellanvetenskaps- och forskningsområden respektive mellan landets universitet ochhögskolor samt forskarutbildningens omfattning och inriktning. I ställetpresenteras en stor mängd detaljförslag, som till yttermera visso vilar påosäkert beslutsunderlag. Vi avvisar denna detaljstyrning.Det är förbluffande att, när regeringen i en skrivelse återkommer i frågan omfördelningen av resurser, inte heller denna skrivelse geradekvat redovisning av regeringens ställningstaganden i grundfrågorna omfördelningen av resurser mellan olika forskningsområden respektiverollfördelningen mellan olika organ med ansvar för forskningsfinansieringen.Skrivelsen anger endast hur regeringen avser fördela anslaget tillVetenskapsrådet för det närmast kommande året. Det är av central betydelse intebara för utan självfallet också för hela forskarvärlden att få vetaomfattningen på resurserna till de olika vetenskapsområdena under den kommandeplaneringsperioden. Avsaknaden av klar redovisning av detta är skandalös.Underlaget för beslut är således fortfarande synnerligenbristfälligt. Sannolikheten förefaller också liten att regeringen ochRegeringskansliet sitter inne med ytterligare information och beslutsunderlag.Den sorgliga sanningen är således att det är på detta lösliga sätt somregeringen utformat sina förslag beträffande de miljarder av skattemedel som dekommande åren skall avsättas för forskning och forskarutbildning.Forskning och utveckling tillhör de mest centrala frågorna för de länder somvill hålla sig i bräschen av det snabbt framväxande globala kunskapssamhället.Staten har ett stort ansvar för att skapa ett gott forskningsklimat och attskapa förutsättningar för en fri högkvalitativ grundforskning på vårauniversitet och högskolor. En ansvarsfull regering skulle självfallet ha arbetamed sina förslag med detta för ögonen. Vi presenterar de åtgärder vi vill företi våra respektive forskningspolitiska motioner.Riksdagen bör enligt vår mening med bifall till motion 2000/01:Ub17 som sinmening ge regeringen till känna vad vi här har anfört.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 1 bort hemställ1. beträffande utarbetandet av och innehållet i regeringensforskningspolitiska förslagatt med bifall till motion 2000/01:Ub17 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,2. Övergripande frågor, m.m. (mom. 2, 4, 5, 7, 9, 10, 12 och 14) - mBeatrice (), (), () och Per () anför:En modern forskningsstrategi och många forskarutbildade är en förutsättning föratt nå de stora framstegen. Forskningspropositionen innehåller ingen systematisgenomgång av principer och mål vad avser statens roll i fråga om forskning ochutvecklingsarbete. I stället upprepas de olika, ofta otydliga mål ochprioriteringar som tidigare angivits.Den målstyrning som bedrivits inom svensk forskningspolitik förefallerinte ha bidragit till att optimera fördelningen av forskningsmedel. Övergripandmål i en forskningspolitik skall enligt vår mening vara: garanteraförutsättningarna för en forskningsmiljö i världsklass; garantera forskningensfrihet; skapa förutsättningar för utveckling och bibehållande av starka ochsjälvständiga forskningsinstitutioner; fokusera på grundforskning,forskarutbildning och postdoktoral verksamhet; satsa extra på de allra mestframstående forskarna och forskarlagen; ta ansvar för forskning och utvecklingav omedelbar betydelse för statens egna verksamheter; ge goda förutsättningarför internationellt forskningssamarbete.Resurser bör koncentreras till regioner, forskningsområden ochforskningsutförare som håller hög klass. Att stärka och utvecklabefintliga kunskapskluster är av central betydelse, inte bara för de berördaregionerna utan för hela landets framtid. kommer däremot aldrig attbidra till att forskningsresurser fördelas av regionalpolitiska skäl eller somkompensation efter t.ex. en förbandsnedläggning.Fria, självständiga universitet tillhör de viktigaste institutionerna ikunskapssamhället. Universitet och högskolor måste ges möjlighet till en merprofilerad inriktning. Såväl grundutbildningsanslagen som forskningsanslagen bööka.Vad vi här har anfört bör med bifall till motion 2000/01:Ub6 yrkanden4, 5 och 7-10 som sin mening ge regeringen till känna.I fråga om prioriterade forskningsområden anser vi att det finns behov avkraftsamling och fokusering kring forskningsområden som biovetenskap, bioteknikbioinformation, IT m.m. Detta skall dock inte lösas genom att regeringen görcentrala öronmärkningar. Det är direkt olämpligt att regering och riksdagdetaljstyr denna typ av satsningar ner på enstaka miljoner.Vi anser det viktigt med ett system för långsiktig uppföljning av mediciner somrör kroniskt sjuka. De patienter som berörs måste informeras om registrets ochforskningens ändamål.Vad vi här har anfört bör med bifall till motionerna 2000/01:Ub6yrkande 6 och 2000/01:So372 som sin mening ge regeringen till känna.Vi vill erinra om att positiv särbehandling har prövats av EG-domstolensom i sitt domslut fann att de svenska reglerna strider mot direktivet omlikabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning,yrkesutbildning och befordran samt anställningsvillkor. Detta bör medbifall till motion 2000/01:Ub6 yrkande 3 som sin mening ge regeringen tillkänna.Det faller under varje universitets och högskolas eget ansvar att tillse att goforskningssed efterföljs. Detta sker lämpligen genom att erforderlig kontrollinordnas i det egna arbetet med granskning och uppföljning av resultat ochkvalitet. Enligt vår mening erfordras ingen särskild lagreglering av detta.Riksdagen bör avslå regeringens förslag om ändring i högskolelagen och bifallamotion 2000/01:Ub6 yrkande 2.Enligt vår mening skall det inte inrättas något centralt Vetenskapsråd. Istället skall ämnesråden vara självständiga myndigheter. Det medicinskaämnesrådet bör utvecklas till ett nationellt och medicin.Detta institut bör också svara för de områden som förts till Forskningsrådetför arbetsliv och socialvetenskap. Ett sådant institut skulle bli en starkforskningsfinansiär med ansvar för hela det samlade hälsovetenskapligaspektrumet. Vidare bör inrättas ett forskningsråd för jordbruk, skogsbruk, träoch livsmedel samt en myndighet för teknisk och industrirelaterad forskning.I vårt budgetalternativ föreslår vi att inrättandet av som enöverbyggnad avbryts. De sammanlagt somregeringen vill anslå för bör fördelas mellan de tre ämnesrådeni de proportioner som gäller för , och /om man bortser från medlenför internationella avgifter och stöd till s.k. nationella anläggningar. I vårtbudgetalternativ har vi fört upp tre nya anslag på statsbudgeten. för hälsa och medicin vill vi anvisa 630,7 miljonerkronor, till för naturvetenskap och teknik anvisas 1 239,9miljoner kronor och till för humanism och samhällskunskap 303,2miljoner kronor.Vi anser alltså att bör avslå regeringens förslag om den framtidainriktningen av myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering och medbifall till motionerna 2000/01:Ub6 yrkande 11 och 2000/01:Ub260 yrkande 22 somsin mening ge regeringen till känna vad vi här har anfört.Utan närmare motivering begränsar forskningspropositionen universitetens ochhögskolornas roll till att vara "forskningsutförare". Universitet och högskolorfår egna statsbudgetanslag på sammanlagt ca . Dessaanslag utgör den i särklass största komponenten i den statligaforskningsbudgeten. För ett vitalt och pluralistiskt forskningssystem är det ensjälvklarhet att universitet och högskolor skall ha möjligheter att agera somsjälvständiga aktörer. Universitetsstyrelserna bör avpolitiseras för att minskadet icke-akademiska beslutsfattandet på lokal nivå och för att öka denakademiska friheten, dvs. friheten för forskarna och lärarna - enskilt ochkollegialt - att råda över verksamheten. Vi anser att två universitet/högskolorbör ombildas till fristående universitet/högskolor i stiftelseform.Vad vi här har anfört bör med bifall till motion 2000/01:Ub6 yrkanden12 och 13 som sin mening ge regeringen till känna.Kompetensen hos handledarna är knappast den huvudsakliga anledningen till attdoktorander uttrycker missnöje med handledningen. Ett centralt problem är attantalet handledare är för litet i relation till mängden heltidsdoktorander somresultat av den tidigare kraftiga utbyggnaden av forskarutbildningen. Vidare hamånga handledare allt mindre tid över för handledning på grund av exempelvisutbyggnaden av grundutbildningen (och inom medicin eget kliniskt ansvar). Dessaproblem löses inte genom att, som regeringen aviserar, föreskriva skyldighet föalla lärosäten att ordna utbildning av handledare inom forskarutbildningen. Vadvi här har anfört bör med bifall till motion 2000/01:Ub6 yrkande 1 sosin mening ge regeringen till känna.Cancerfonden har en unik ställning som icke-statlig finansiär av ett viktigtbiomedicinskt forskningsområde. Enligt en flerårig praxis har universitet ochhögskolor inte debiterat Cancerfonden lokalkostnader för de projekt som fondenfinansierar. Denna befrielse från lokalhyra bör kvarstå. Cancerfonden bör ocksåundantas från den i propositionen angivna höjningen av omkostnadspåslaget. Vadvi här har anfört bör med bifall till motion 2000/01:Ub3 som sinmening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 2, 4, 5, 7, 910, 12 och 14 bort hemställa2. beträffande övergripande frågoratt med bifall till motion 2000/01:Ub6 yrkandena 4, 5 och 7-10 samtmed avslag på motionerna 2000/01:Ub4 yrkandena 1, 7 och 8, 2000/01:Ub12yrkandena 9 och 10, 2000/01:Ub820 yrkandena 8 och 9 samt 2000/01:K291 yrkandesom sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,4. beträffande prioriterade forskningsområdenatt med bifall till motionerna 2000/01:Ub6 yrkande 6 och2000/01:So372 och med avslag på motionerna 2000/01:Ub1, 2000/01:Ub2, 2000/01:Ubyrkandena 3 och 4, 2000/01:Ub7, 2000/01:Ub8 yrkande 5, 2000/01:Ub12 yrkande 7,2000/01:Ub404, 2000/01:Ub436, 2000/01:Ub472, 2000/01:Ub496, 2000/01:Ub514,2000/01:Ub806 yrkande 7, 2000/01:Ju724 yrkande 25, 2000/01:L459 yrkande 18,2000/01:Kr524 yrkande 6 och 2000/01:N243 yrkande 4 som sin mening ger regeringetill känna vad som ovan anförts,5. beträffande jämställdhet och genusforskningatt med bifall till motion 2000/01:Ub6 yrkande 3 och med avslag påmotion 2000/01:Ub4 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,7. beträffande forskningsetikatt avslår regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen(1992:1434) och motion 2000/01:Ub4 yrkande 2 samt med bifall till motion2000/01:Ub6 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,9. beträffande myndighetsorganisationen för forskningsfinansieringatt avslår regeringens förslag i fråga om den framtida inriktningenav den nya myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering och motionerna2000/01:Ub8 yrkandena 1, 2 och 6, 2000/01:Ub10, 2000/01:Ub12 yrkande 3, 2000/01:Ub14, 2000/01:Ub15 yrkandena 1-4,2000/01:Ub16, 2000/01:Ub446, 2000/01:Ub465 och 2000/01:N383 yrkande 5, läggerskr. 2000/01:28 Resursfördelningen inom till handlingarna samtmed bifall till motionerna 2000/01:Ub6 yrkande 11 och 2000/01:Ub260 yrkande 22som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,10. beträffande roll- och ansvarsfördelning vid universitet och högskoloratt med bifall till motion 2000/01:Ub6 yrkandena 12 och 13 samt medavslag på motionerna 2000/01:Ub12 yrkandena 1 och 4 och 2000/01:Ub13 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,12. beträffande utbildning av handledare inom forskarutbildningenatt med bifall till motion 2000/01:Ub6 yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna vad som ovan anförts,14. beträffande finansiering av forskning vid universitet och högskoloratt med bifall till motion 2000/01:Ub3 och med avslag på motion2000/01:Ub12 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,3. Övergripande frågor, m.m. (mom. 2, 4, 5, 7, 9 och 11) - kdYvonne () och () anför:En viktig utgångspunkt för modern forskningspolitik måste vara att den friagrundforskningen har en fundamental roll för samhällsutvecklingen. Staten måsteta sitt huvudansvar för den fria grundforskningen, som är grundläggandeockså för näringslivets utveckling.Forskningsområdet bör vara föremål för breda politiska lösningar, åtminstone ide frågor som är tydligt sakpolitiska. vill ha en långsiktigutbyggnad av god kvalitet i en takt som ger de olika forskningsinstitutionernaförutsättningar att nå uppsatta mål. Forskningsinstitutionerna skall ha en rejägrundfinansiering och ytterligare medel skall kunna sökas genom forskningsrådenPå så sätt förenas god basfinansiering med nationell konkurrens. Regeringensforskningspolitiska proposition innebär en alltför stark styrning av såvälforskningen som forskarutbildningen.Vad vi här har anfört bör med bifall till motion 2000/01:Ub4 yrkanden1, 7 och 8 som sin mening ge regeringen till känna.I fråga om prioriterade forskningsområden är vår mening att ett teknifieratsamhälle också kräver kunnande om mänskliga och kulturella värden. Att humanioroch samhällsvetenskap utvecklas är viktigt för ett mänskligt samhälle. anslåvisserligen något ökade medel till humaniora och samhällsvetenskap, men irelation till vad teknik och naturvetenskap får, är det fortfarande en rejälobalans. Den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen skall i högregrad integreras och samverka med den tekniska och naturvetenskapliga. Det börfinnas en koppling mellan teknikdominerad grundforskning och dess tillämpningarDetta är särskilt tydligt inom medicinsk forskning, där den stora utmaningen ärhur man kan använda nya rön i sjukvården. Det behövs stöd till den delen avforskningen.