bet · GN01SfU8 · 2000-05-18 00:00:00 — Syftet är att stimulera till kontinuerlig kompetensutveckling iarbetslivet, vilket kan öka individens möjligheter att välja och byta arbete.Ett system för individuell kompetensutveckling i arbetslivet skulle enligt vadregeringen anförde kunna öka anställningsbarheten och tryggheten i arbetsli-vet. Regeringen avsåg att ge en utredare i uppdrag att föreslå hur stimulansenför kompetensutveckling kan utformas.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A820 yrkande 9, Ub5 yr-kandena 15 och 16 och Ub814 yrkande 18.Allmän ålderspensionsavgiftMotionRolf Kenneryd (c) framhåller i motion Sf290 att enligt lagen om inkomst-grundad ålderspension kan rätt till pension inte tjänas in före det år den för-säkrade fyller . Ändå är den som är och har inkomst frånförvärvsarbete skyldig att erlägga ålderspensionsavgift. bör enligtmotionären besluta att den nämnda kategorin befrias från erläggande avålderspensionsavgift.Utskottets bedömningEnligt bestämmelser i skall pensionsgrundande inkomst och pensions-grundande belopp fastställas tidigast fr.o.m. det år den försäkrade fyller 16år. Någon övre gräns för fastställande av pensionsgrundande inkomst finnsinte. Pensionsgrundande inkomst fastställs endast under förutsättning att denförsäkrades inkomster av anställning och annat förvärvsarbete före avdragför allmän pensionsavgift sammanlagt uppgår till av prisbasbe-loppet.Av det anförda framgår att allmän pensionsavgift tas ut påförvärvsinkomster som intjänas av den som är menatt inkomsten i dessa fall inte grundar någon pensionsrätt.Utskottet kan ha förståelse för i motionen framfördasynpunkten inte minst mot bakgrund av att det nya inkomst-grundade pensionssystemet i högre grad än det nuvarande ärförsäkringsmässigt uppbyggt i den meningen att förmånernaskall motsvara de avgifter som betalas in, men utskottet villockså framhålla att det gäller få personer och att inkomsten avförvärvsarbetet måste uppgå till av prisbasbeloppeteller . I avvaktan på ett slutligt ställningstagande tillfinansieringen av pensionssystemet anser utskottet att någottillkännagivande i frågan inte bör göras. Utskottet avstyrkermotion Sf290.Övergångsvis garantipensionMotionerGudrun m.fl. (v) begär i motion Sf300 ett tillkännagivande om denövergångsvisa garantipensionen och dess genomförande. Enligt motionärernakommer de pensionärer som är födda och tidigare att få sin folkpen-sion och sitt pensionstillskott ersatt med en övergångsvis garantipension.Utredningen, , har i betänkandet Garantipension ochBosättningstillägg för personer födda eller tidigare (SOU 1999:17)föreslagit att den övergångsvisa garantipensionen skall genomföras den 1januari 2001, som den av antagna lagen om garantipen-sion träder i kraft. Detta skulle enligt motionärerna innebära att en stor delpensionärerna som är födda kommer att få en bättre pension.Motionärerna framhåller att då den övergångsvisa garantipensionen kommeratt senareläggas på grund av tekniska problem bör regeringen återkomma ivårpropositionen med övervägande om någon form av kompensa-tion.Även () begär i motion Sf209 yrkande 4 ett tillkän-nagivande om den övergångsvisa garantipensionens utbetalning. Enligt mo-tionären är det oacceptabelt att skjuta på denna reform.Utskottets bedömningRegeringen har lämnat en remiss till Lagrådet avseende garantipen-sion för personer födda eller tidigare. I remissen lämnas förslag tillhur grundskyddet för ålderspensionärer födda eller tidigare skallutformas . Grundskyddet skall utgöras av garantipension, somskall beskattas enligt samma regler som gäller för ålderspensionärer födda år1938 eller . Grundskyddet för ålderspensionärerna födda ellertidigare utgörs av folkpension, pensionstillskott och särskilt grundav-drag vid beskattning. Ett belopp motsvarande folkpension beräknat i förhål-lande till antalet tillgodoräknade år med ATP-poäng kommer framöver attutges i form av tilläggspension. Om pensionären är berättigad till högrefolkpensionsbelopp enligt gällande regler skall det överskjutande beloppetutges i form av garantipension. Även ett belopp motsvarande det pen-sionstillskott som pensionären har rätt till enligt nuvarande regler skall utgei form av garantipension. Vidare skall värdet av det särskilda grundavdragetbestämmas utifrån pensionärens inkomster av allmän pension och tjänstepen-sion samt efter en skattesats på . Motsvarande belopp utges som garan-tipension. Det senare innebär att för en person bosatt i en kommun med enskattesats om kommer pensionens storlek netto i princip att vara oför-ändrad efter omläggningen till garantipension . För personer bosatta ikommuner med en lägre skattesats än kommer dock pensionen netto attbli något högre.Under frågestund anförde statsministerGöran som svar på en fråga om kompensation till pensionärerna pågrund av senareläggningen av den övergångsvisa garantipensionen bl.a.följande. Senareläggningen av garantipensionen handlar inte om någon sänk-ning av pensionerna utan om att vissa pensionärer till följd av den nya ga-rantipensionen kommer att få en bättre situation, som blir senarelagd.Staten gör inga besparingar på denna senareläggning eftersom inga medelfinns budgeterade. Vidare anförde statsministern att han gärna skulle viljakompensera pensionärerna men att detta också måste finansieras. Pen-sionstillskottet eller det särskilda bostadstillägget skulle kunna vara metoderför kompensation under förutsättning att det rimligen borde vara de sämstställda pensionärerna som borde få kompensation och inte pensionärskollek-tivet i sin helhet.Utskottet som delar den av statsministern framförda uppfattningen kanockså konstatera att regeringen ekonomiska vårproposition(1999/2000:100) under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomuppger att en satsning på totalt skall ske för att förbätra för de sämst ställda pensionärerna.Med hänsyn till det anförda får syftet med motionerna Sf209 yrkande 4och Sf300 anses tillgodosett och utskottet avstyrker motionerna. beträffande beredningen av det nya pensionssystemetatt avslår motion 1999/2000:Sf291,res. 1 (v, mp)2. beträffande pensionsgrundande belopp för barnåratt avslår motionerna 1999/2000:Sf235 yrkande 2,1999/2000:Sf242 yrkande 2, 1999/2000:Sf244 yrkande 1,1999/2000:Sf261, 1999/2000:Sf282 och 1999/2000:So328 yrkande 3 idenna del,res. 2 (v, mp)3. beträffande pensionsrätt för barnår för förfluten tidatt avslår motionerna 1999/2000:Sf235 yrkande 1,1999/2000:Sf242 yrkande 1, 1999/2000:Sf244 yrkande 2,1999/2000:Sf255, 1999/2000:Sf259 yrkande 3 och 1999/2000:So328yrkande 3 i denna del,4. beträffande flexibel pensionsålderatt avslår motionerna 1999/2000:So326 yrkande 3 och1999/2000:So262 yrkande 3,5. beträffande överföring av pensionsrätt i premiepensionssys-temetatt avslår motion 1999/2000:Sf209 yrkande 3,6. beträffande pensionsmedel för kompetensutveckling m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A220 yrkande 9,1999/2000:Ub5 yrkandena 15 och 16 och 1999/2000:Ub814 yrkande18,7. beträffande allmän ålderspensionsavgiftatt avslår motion 1999/2000:Sf290,8. beträffande övergångsvis garantipensionatt avslår motionerna 1999/2000:Sf209 yrkande 4 och1999/2000:Sf300.Stockholm den 18 maj 2000På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), Len-nart Klockare (s), (), (), (), (), (), (), (), (), ()och (). Beredningen av det nya pensionssystemet (mom. 1)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Fortsatt behandling avdet nya pensionssystemet börjar med "Enligt gällande" och slutar med"motion Sf291" bort ha följande lydelse:Genomförandegruppen har valt att arbeta inom lyckta dörrar vilket lett tillatt den offentliga debatten i princip uteblivit. De enda som har haft en verklimöjlighet att debattera det nya pensionssystemet är de organisationer somavgett remissyttranden över olika förslag. Enligt utskottets mening är dettaett märkligt sätt att förhålla sig till demokratin i en sådan fråga som berörhela svenska folket. Det arbete som utförs av Genomförandegruppen bör skei ett öppet och offentligt klimat och debatteras innan förslagen läggs fram.Om det reformerade pensionssystemet inte tål öppenhet och kritisk gransk-ning kan frågan inte anses ha beretts i god demokratisk ordning.Såväl riksdag som alla dess partier måste tillåtas ta ansvar för de frågorsom det åligger att ta ansvar för. Utskottet anser därför att rege-ringen bör se till att de frågor som bereds inom på etttidigt stadium kan bli föremål för en bred och offentlig debatt. Det anfördabör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande beredningen av det nya pensionssystemetatt med bifall till motion 1999/2000:Sf291 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Pensionsgrundande belopp för barnår (mom. 2)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Pensionsrätt för barnårbörjar med "Utskottet vill" och slutar med "Sf244 yrkande 1" bort ha följan-de lydelse:Det nya pensionssystemets regelsystem har när det gäller rätt till pensions-grundande inkomst för barnår fått den effekten att endast en tredjedel av allaadoptivföräldrar kan antas få rätt till fyra barnår och resterande andel tre åeller färre. Utfallet blir beroende av bl.a. barnets ålder då det kommer tilladoptivföräldrarna.Enligt utskottets mening är det av stor vikt att ta hänsyn till att barn frånandra länder som kommer till för adoption har långtgående behov avtrygghet och kontinuitet i omvårdnaden efter ankomsten tillSverige. Sannolikt är det generellt så att ju äldre barnet är desto mer trauma-tiserande upplevelser kan det ha bakom sig och desto kan det ta förbarnet att anpassa sig till sin nya situation. Det är enligt utskottets uppfattning väsentligt att adoptivföräldrar verkligen ger barnet den tid och denstimulans som barnet behöver för en sådan anpassning. Detta leder vanligtvistill ett bortfall av förvärvsinkomster för adoptivföräldrarna. Utskottet anserdärför att frågeställningen om adoptivföräldrar skall ges rätt till barnår frånden tidpunkt de får barnet i sin vård, oavsett barnets ålder, åter bör lyftasfram. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande pensionsgrundande belopp för barnåratt med bifall till motionerna1999/2000:Sf235 yrkande 2 och 1999/2000:Sf244yrkande 1 samt med anledning av motionerna1999/2000:Sf242 yrkande 2, 1999/2000:Sf261,1999/2000:Sf282 och 1999/2000:So328 yrkande 3 idenna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Pensionsmedel för kompetensutveckling (mom. 6)() anför:Centerpartiet anser att det är av vikt att snabbt kunna bygga upp kapital längre utbildningsinsats mitt i livet. Olika metoder bör därvid övervägas.En intressant tanke i detta sammanhang är att använda premiereserven på ettmer aktivt sätt. Detta skulle kunna ske genom att den enskilde individenskulle få möjlighet att göra ett förtida uttag för att finansiera utbildning,vilket skulle kunna förväntas resultera i högre inbetalningar till premiere-servsystemet framgent. anser att det finns mycket som talar föratt den sammanlagda effekten av sådant förtida uttag är positiv, både förindivid och samhälle. En modell för hur uttag ur premiereserven skall kunnaanvändas för att finansiera kompetensutveckling bör därför utredas.2. Pensionsmedel för kompetensutveckling (mom. 6)() anför:Folkpartiet har sedan rapporten drivitfrågan om möjligheten till att upprätta ett utvecklings- eller kompetenskontoi anslutning till det ordinarie pensionssparandet. har frågan bl.a.förts fram i motionerna 1997/98:Ub715, 1998/99:Ub803 och i 1999/2000:Ub814.Dagens system för vidareutbildning och kompetenshöjning är inte tillräck-ligt. Lösningarna på dessa problem kan givetvis konstrueras på olika sätt. FörFolkpartiet har det varit viktigt att hitta ett system där den enskilde indivi-dens självbestämmande spelar en stor roll. Det är viktigt att beslut om utbild-ning i praktiken inte stannar vid att vara en ouppnåelig dröm.Yrkesarbetande måste ha en möjlighet att förbereda sig på kommande yr-kesavbrott för att inte då vara helt beroende av arbetsgivarens eller statensvälvilja. En anställd måste få möjlighet även till utbildning som arbetsgiva-ren inte ser som personalutbildning.Med vårt förslag stimuleras alltfler människor att vidareutbilda sig, att fåpersonligt självbestämmande över sin egen utbildning och därmed förbättrasin egen framtid, det enskilda sparandet stimuleras och det bidrar till attarbetsgivaren vill främja den anställdes kompetensutveckling.Det vore tillfredsställande om en framtida bred överenskommelse skullekunna nås om förbättrad möjlighet till individuell kompetensutveckling.3. Allmän ålderspensionsavgift (mom. 7)() anför:En bärande tanke i det nya pensionssystemet är att det skallföreligga ett starkt samband mellan avgifter och förmåner. Rätttill inkomstgrundad pension kan inte tjänas denförsäkrade fyller . Inte desto mindre tas avgift i form avallmän ålderspensionsavgift ut på alla förvärvsinkomsteroavsett ålder. anser detta vara otillfredsställandeoch bör rättas till. I annat fall kan ungdomars tidiga kontaktmed yrkeslivet leda till att de tappar förtroendet för detoffentliga försäkringsskyddet.4. Övergångsvis garantipension (mom. 8)och (båda v) anför:Enligt löften från Genomförandegruppen skulle den övergångsvisa garanti-pensionen införas . Genom att RFV aviserat tekniskaproblem beslutade Genomförandegruppen att skjuta på införandet till den 1januari 2003. Den övergångsvisa garantipensionen skulle inneburit en in-komstförstärkning med för låginkomstpensionä-rerna. motionerade därför om att pensionärerna i vårbudgetenskulle kompenseras för den uteblivna och utlovade inkomstförstärkningen.Utskottet refererar i sin bedömning till uttalanden av statsministern. Hansäger att senareläggningen av den övergångsvisa garantipensionen inte ärnågon sänkning av pensionerna utan en senareläggning av en höjning avpensionerna. Statsministern har också uppgett att staten inte gör några bespa-ringar på senareläggningen eftersom det inte fanns några medel budgeteradeför införandet av den övergångsvisa garantipensionen. Det är Vänsterpartietsförhoppning att Genomförandegruppen nu föreslår en finansiering för denövergångsvisa garantipensionens införande den 1 januari 2003.Vänsterpartiet konstaterar med tillfredsställelse att samarbetet mellan So-cialdemokraterna, har inneburit att pensionä-rerna nu får kompensation för senareläggningen i form av att bl.a. den undregränsen vid i bostadstillägget till pensionärer slopas och att denövre gränsen höjs .