bet · GO01BoU3 · 2000-11-09 00:00:00 — En delav denna består av hyresgäster med s.k.sociala/kommunala kontrakt. För den sekundäramarknaden gäller att de boende har en svagareställning än de hyresgäster som har kontrakt direktmed fastighetsägaren.Det ställs ibland krav på hyresgäster medsociala/kommunala kontrakt som inte skulle kunnaställas vid uthyrning till vanliga hyresgäster.Kraven kan variera från urinprovstagning till atthyresvärden (kommunen) skall ha möjligheter att görainspektioner som den själv bestämmer.Hyres- och uppsägningstiderna är korta, vilketinnebär att hyresvärden snabbt kan avslutahyresförhållandet. Hyresgästen har i praktiken intenågon möjlighet att få skäligheten av sinahyresvillkor prövade eftersom han riskerar att bliuppsagd. Han har avhyresförhållandet heller ingen möjlighet att fåhyresvärdens skäl för en uppsägning prövad eftersomhan enligt lagen då saknar besittningsskydd.Det är naturligtvis nödvändigt att samhälletunderlättar för olika utsatta grupper att komma in iett boende och att då vissa villkor för etthyreskontrakt utgör en del av vård och tillsyn.Utskottet vänder sig naturligtvis inte mot detta. Åandra sidan får det inte leda till rättslöshet förden hyresgäst som är föremål för samhällets bistånd.Det är inte ovanligt att man bor kvar med ettsocialt kontakt i mer än två år.Reglerna om besittningsskyddet, eller snararereglerna om när sådant skydd saknas, måste ändras såatt de redan från början utsatta kategorierna avhyresgäster erhåller en god trygghet i sin bostad.Syftet måste vara att de skall ha rimligamöjligheter att komma in på den reguljärabostadsmarknaden. Det framstår som utomordentligtviktigt att det närmare övervägs vilka lagändringarsom behövs för att uppnå dessa mål. mening bör regeringen på lämpligt sätt setill att en sådan översyn genomförs.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion 2000/01:Bo405 (v) yrkande 4 om vissaandrahandshyresgästers besittningsskydd som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande vissa andrahandshyresgästersbesittningsskyddatt med anledning av motion 2000/01:Bo405 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. (mom. 7)(), () ochRigmor () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet ser" och slutar med "omsjälvförvaltning" bort ha följande lydelse:Hyresgästernas möjligheter till självförvaltningbör stimuleras från statsmakternas sida.Självförvaltningen väcker intresse för bostaden ochdet hus och område den är belägen i, vilket kan fåsärskilt stor betydelse i s.k. utsatta områden. Demöjligheter till hyressänkning självförvaltning gerkan vara av avgörande betydelse för mångahyresgäster. ger därutövermöjligheter till grannkontakter, gemenskap och ökadtrivsel.Mot bakgrund av de positiva resultat som kan uppnåsbör enligt utskottets mening en utvärdering göras isyfte att kartlägga på vilka konkreta sättsjälvförvaltningen kan uppmuntras. Särskilt böruppmärksammas förutsättningarna försjälvförvaltningen i de större bostadsområdena.Många goda exempel finns på att ett långt gåendeinflytande och ansvar har varit till gagn förboendet och närmiljön. En sådan utvecklingmöjliggörs om de lokala förutsättningarna får avgöraoch där inflytandet och ansvaret delas av det storaflertalet boende. Genom genomfördeförändringar av hyresförhandlings-lagen ochskattelagstiftningen har ett steg tagits på vägen.Enligt utskottets mening bör man fortsätta.Hyresförhandlingslagen måste på ett klart ochpedagogiskt sätt ge små grupper - i ett enstaka huseller kanske t.o.m. hyresgästerna i någon enstakatrappuppgång - möjlighet att tillsammans medhyresvärden utforma ett system för självförvaltningsom passar dem och deras förutsättningar.Skattefrihetsreglerna måste förenklas, vilketnyligen utredningen om den framtida allmännyttangivit vid handen bl.a. på det sättet att förbudetmot olika ersättning för dem som skall delta tasbort.Regeringen bör ansvara för att en utvärderingkommer till stånd och för lägga fram deförslag till åtgärder som utvärderingen geranledning till. Övervägandena bör också kunnaomfatta andra åtgärder som uppmuntrar de boende tillatt ta del i och medverka i utformningen av sinnärmiljö. Inte minst viktigt är det att ungdomaraktivt medverkar i skötseln och utformningen avdenna miljö. Goda exempel bör lyftas fram ochstimuleras.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet med anledning av motion2000/01:Bo233 (kd) yrkande 7 anfört omsjälvförvaltning.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande självförvaltningatt med anledning av motion 2000/01:Bo233 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Hyran för mindre serviceföretag (mom. 9)(), () ochRigmor () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Den ovan" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:Vissa bostadsområden är starkt eftersatta inte barai fråga om underhåll utan också vad gäller service.Ofta betalar hyresgästerna hyror för sina bostädersom ligger på samma nivå som lägenheter i andrabostadsområden där tillgången på affärer och annanservice är betydligt bättre. Servicen måsteförbättras i de eftersatta områdena. Vissa av demsaknar post, apotek och bank. För dem som inte harekonomiska förutsättningar att äga en bil kan denvardagliga servicen vara mycket svårtillgänglig.Tillgången till service är en viktig förutsättningför den lokala utvecklingskraften. Också i områdendär lokalmarknaden är överhettad riskerar mångamindre företag att slås ut till följd av de stigandelokalhyrorna.Lokalhyreslagstiftningen bör mot den givnabakgrunden ses över så att mindre serviceföretaginte drabbas av oskäliga hyreshöjningar.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet med anledning av motion2000/01:Sf611 (c) yrkande 18 anfört om hyran förmindre serviceföretag.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande hyran för mindre serviceföretagatt med anledning av motion 2000/01:Sf611 yrkande 18som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Majoritetskravet vid ombildning tillbostadsrätt (mom. 10)(), (), StenAndersson (m), (), (), (), () ochEwa () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet har" och slutar med "tillbostadsrätt" bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att de nya majoritetsreglernafyller något behov. Det gjorde inte heller enförkrossande majoritet av de remissinstanser somhördes över förslaget till de nya reglerna.Regeringen angav i proposition till lagändringen ihuvudsak fyra skäl för sitt förslag. De omfattadeatt säkerställa att en omvandling till bostadsrättblir framgångsrik, att skapa demokrati bland deboende, att förhindra motsättningar mellanbostadsrättshavare och hyresgäster samt att motverkaatt bostadsrättsföreningar blir hyresvärdar eftersomde inte är bra hyresvärdar. Utskottet vill för sindel anföra följande om de skäl som grundlägger denya reglerna.För det första. Varje ombildning som vilar på sundaekonomiska grundvalar kan bedömas bli framgångsrik.Bostadsrättslagens regler om bl.a. ekonomiska planeravser att garantera att endast sunda ekonomiskaföretag kommer till stånd. De enskilda hyresgästernahar med den ekonomiska planen som grund (eller ivissa fall en kalkyl) att ta ställning till om haneller hon vill bli bostadsrättshavare. En viktigfaktor för detta beslut är storleken på deekonomiska åtaganden den enskilde hyresgästen måstegöra. Åtagandena är bl.a. beroende av hur många avhyresgästerna som önskar förvärva sin lägenhet medbostadsrätt. Är det för få kommer ombildningen inteatt bli genomförbar. Ett krav på att en kvalificeradmajoritet skall gå med på föreningens beslut attförvärva fastigheten har inte någon funktion för attsäkerställa att omvandlingen blir framgångsrik. Änmindre gör sig denna typ av skäl gällande för ettkrav på kvalificerad majoritet som förutsättning föratt föreningen skall kunna göra en intresseanmälanför ett förvärv. Som ordet i sig anger är det juendast fråga om att föreningen visar sitt intresse.Flera remissinstanser har framhållit att någraekonomiska problem inte uppstått i föreningar somefter sänkningen av majoritetskraven tillkomgenom ombildning.För det andra. Utskottet har svårt att förstå atten regel som i sin grund tar ställning mot enombildning - vilket en regel om kvalificeradmajoritet gör - kan vara motiverad från demokratiskasynpunkter. Den fördel som den föreslagna regeln gerde hyresgäster som är emot en ombildning och somvill förbli hyresgäster är svårförståelig också motbakgrund av att deras rättsliga ställning inteförändras genom bostadsrättsföreningens förvärv.Efter förvärvet fortsätter de att vara hyresgästermed ett oförändrat besittningsskydd och med sammarätt som tidigare att använda sin lägenhet för bytetill annan bostad. De har också kvar alla sinaövriga rättigheter gentemot bostadsrättsföreningen,deras nya hyresvärd.För det tredje. Det kan naturligtvis uppståmotsättningar i ett hus efter en ombildning. Dekvarvarande hyresgästernas intresse kan komma ikonflikt med bostadsrättsföreningens intresse. Detär inte heller ovanligt att intressekonflikteruppstår mellan hyresgäster och hyresvärdar ihyreshus. Lagstiftaren har i syfte att lösa tvisterinom det hyresrättsliga området ställt upp ganskadetaljerade och omfattande lagregler med syfte attskydda hyresgästerna. Dessa regler utgör självfalletett lika gott skydd för hyresgästerna ibostadsrättshus som för andra hyresgäster.För det fjärde. Enligt vad regeringen angav ipropositionen om de nya reglerna torde de flestabostadsrättsföreningar uppfylla sina skyldighetermot kvarvarande hyresgäster på etttillfredsställande sätt. finns enligtregeringen en risk för att föreningarna sättermedlemmarnas intresse framför hyresgästernas och attde därför skulle vara en sämre typ av hyresvärdar.Lagstiftaren har i olika sammanhang tagithyresgästernas parti mot dåliga hyresvärdar. Visarhyresvärden dåliga egenskaper finns möjligheter förhyresgästerna att tillgripa olika former avsanktioner. Enligt utskottets mening förefaller detorimligt att på det sätt regeringen faktiskt gjortunderkänna gällande regelsystem när man sökte motivför att införa ett krav på en kvalificeradmajoritet. Det är inte godtagbart att dra allabostadsrättsföreningar över en kam.Som utskottet konstaterat var regeringenslagförslag dåligt motiverat. Det kan ha att göra medatt det verkliga motivet står att finna på annathåll än i propositionen, även om det möjligen antydsdär. Två av remissinstanserna har underlagstiftningsärendets beredning uppfattat attförslaget skulle utgöra en inskränkning i denkommunala självbestämmanderätten. I detilläggsdirektiv regeringen lämnat 1997 årshyreslagstiftningsutredning återkallades dessuppdrag att utvärdera effekterna av de då gällandemajoritetskraven. Regeringen konstaterade idirektiven att intresset för att ombilda hyresrätttill bostadsrätt ökat kraftigt ochatt inte minst för lägenhetsbeståndet hos vissaallmännyttiga bostadsföretag förbereds omfattandeombildningar. Regeringen ansåg med hänvisning tilldetta att översynen av majoritetskraven skulle skeinom Regeringskansliet.Det är enligt utskottet uppenbart att regeringenogillar det mandat väljarna i en del kommuner givitsina förtroendevalda att till de boende säljakommunens bostadsfastigheter. Anledningen till attregeringen inte velat föra fram det verkliga skäletbakom sitt förslag kan stå att finna i attlagstiftningen då inte skulle ha kunnat motiverasfullt ut, dvs. i den del den kommer att reglerabostadsrättsföreningars förvärv från privatafastighetsägare. Utskottet anser att också detverkliga motivet för regeringens förslag börunderkännas eftersom det bör vara kommunerna självasom fullt ut skall bestämma över sin egendom.Kommunen är dessutom den som i särklass bäst avgörfrågan om vilket bestånd av bostäder den själv böräga och vilken blandning av upplåtelseformer som äreftersträvansvärd mot bakgrund av de förhållandensom gäller lokalt.Utskottet vill ytterligare beröra några av demärkliga konsekvenser de nya reglerna fört med sig.Kravet på kvalificerad majoritet innebär att enfastighet som inte kan överlåtas till enbostadsrättsförening i stället kan komma attöverlåtas till andra spekulanter, även om mer änhälften av hyresgästerna skulle föredrabostadsrättsföreningen som förvärvare. Tankenstrider enligt utskottets mening mot den innebörd avbegreppet boendedemokrati som regeringen åberopat isin proposition.En annan konsekvens av regelförändringen somutskottet kan konstatera är att ombildningenfortsatt i de mest attraktiva delarna av våra städermedan den effektivt stoppats, eller i vart fallavsevärt försvårats, i förortsområdena därombildning skulle ha kunnat utgöra ett verksamtmedel för att göra områdena mindre utsatta, bl.a.genom att motverka segregation.Av de av utskottet redovisade invändningarna mot denya, , gällande kraven påkvalificerad majoritet följer att det ibostadsrättslagen och ombildningslagen bör föras indet majoritetskrav som gällt dessförinnan.Regeringen bör utarbeta nödvändigaförslag till de förordade lagändringarna ochskyndsamt underställa dessa riksdagen.Utskottet anser att med anledning avmotionerna 2000/01:Bo414 (m) yrkande 8,2000/01:Bo415 (m) yrkande 1, 2000/01:Bo233 (kd)yrkande 11, 2000/01:Bo230 (c) yrkandena 4 och 5 samt2000/01:Bo235 (fp) yrkande 4 beträffandemajoritetskravet vid ombildning till bostadsrätt somsin mening bör ge regeringen till känna vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande majoritetskravet vidombildning till bostadsrättatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo230yrkandena 4 och 5, 2000/01:Bo233 yrkande 11,2000/01:Bo235 yrkande 4, 2000/01:Bo414 yrkande 8samt 2000/01:Bo415 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. Ett partiellt upphävande av förbudet motdubbelupplåtelse (mom. 11)(), (), StenAndersson (m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet finner" och slutar med "motdubbelupplåtelse" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening behövs flera åtgärder somunderlättar ombildning av hyresfastigheter tillbostadsrätt. Sådan ombildning är av särskildbetydelse i områden med en ensidig socialsammansättning, vilka områden ofta är dominerade avkommunalt ägda hyreshus. Fler bostadsrätter i dessaområden kan öka intresset för inflyttning liksom detkan öka intresset bland dem som redan bor där bådeför området och för de hus de bebor.Priset för en ombildning är starkt beroende avandelen hyresgäster som vill medverka. Förbudet motdubbelupplåtelse bör upphävas så att det blirmöjligt att upplåta en lägenhet med bostadsrätt tillkommunen eller ett kommunalt bostadsbolag oavsettett pågående hyresförhållande. Detta skulle innebäraatt kommunen eller dess bolag kan ligga kvar medkapital när fastigheten ombildas. Ombildning skullepå detta sätt kunna möjliggöras i de fall där det idagsläget inte finns ett tillräckligt antal hushållmed en ekonomi som tillåter dem att delta iombildningen. De hushåll som förblir hyresgäster kantillförsäkras rätten att senare förvärvabostadsrätten. I de fall ett hyresförhållande upphörkan bostadsrätten försäljas på marknaden medinkomster för kommunen eller bolaget. Naturligtviskan det kommunala bolaget i stället välja att pånytt hyra ut lägenheten. Hur bolaget skall handskasmed de lägenheter som efter hand blir lediga är enfråga vilken, i enlighet med den grundlagsfästaprincipen om den kommunala självstyrelsen, fåravgöras av respektive kommun med hänsyn till delokala förhållandena. Kommunen kan t.ex. användadessa lägenheter för integrationsändamål eller föratt tillgodose akuta bostadsbehov.Hyresgästerna i de lägenheter som efter enombildning innehas av kommunen eller dessbostadsbolag skulle fortsättningsvis ha sammahyresvärd som . Detta ger kontinuitet åthyresförhållandet, vilket av många hyresgästerupplevs som tryggt. Hyresgästerna bör dessutom i lagtillförsäkras samma rättigheter som andrahyresgäster, t.ex. vad gäller byte av lägenheten.Vid /94 behandlade ett medm-motionen i allt väsentligt likalydandemotionsförslag. På förslag av ett enhälligtbostadsutskott gav regeringen till känna(bet. 1993/94:BoU21, rskr. 1993/94:373) att detförslag som förts fram i motionen borde ingå iregeringens fortsatta överväganden beträffande denärbesläktade förslag som förts fram i endepartementspromemoria om bostadsrättsoptioner m.m.(Ds 1993:54). Regeringen valde att inte efterkommatillkännagivandet.Enligt utskottets mening bör regeringen nu åter gesi uppdrag att se över bestämmelserna ibostadsrättslagen och hyreslagen med syfte att ändraförbudet mot dubbelupplåtelse så att det i enombildningssituation blir möjligt att upplåta enlägenhet med bostadsrätt till en kommun eller ettkommunalt bostadsbolag oaktat att lägenheten äruthyrd.Med anledning av motion 2000/01:Bo415 (m) yrkande 3om ett partiellt upphävande av förbudet motdubbelupplåtelse bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande ett partiellt upphävande avförbudet mot dubbelupplåtelseatt med anledning av motion 2000/01:Bo415 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Avsägelse av bostadsrätt (mom. 13)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet delar" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse:En bostadsrättshavares rätt till avsägelse av sinbostadsrätt bör enligt utskottets mening avskaffas.Utnyttjas rätten övervältras den avsägandebostadsrättshavarens förpliktelser på de andramedlemmarna. Detta framstår som en principiellfelaktighet som kan äventyra hela det gemensammabostadsföretagets framtid i en situation avlågkonjunktur på bostadsmarknaden. I vart fallpåverkas de enskilda bostadsrätternas marknadsvärdeoch därmed även deras pantvärde. Det finns anledningatt anta att avsägelser varit en starkt bidragandeorsak till att många bostadsrättsföreningar gått ikonkurs.Med anledning av motion 2000/01:Bo415 (m) yrkande 2i motsvarande del om avsägelse av bostadsrätt börriksdagen som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande avsägelse av bostadsrättatt med anledning av motion 2000/01:Bo415 (m)yrkande 2 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,11. Panthavares rätt till medlemskap ochandrahandsupplåtelse (mom. 14)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet finner" och slutar med "ochandrahandsupplåtelse" bort ha följande lydelse:Lagens regler om en panthavares möjligheter attskydda sin rätt genom att själv förvärvabostadsrätten vid exekutiv försäljning ochtvångsförsäljning har fått en inte helt lyckadutformning.De nu gällande reglerna avser endast långivare somär juridiska personer. M-motionen tar sikte på attalla långivare skall ha denna möjlighet. En fysiskperson som inte själv avser att använda lägenhetensom bostad, utan endast för andrahandsupplåtelser,kan möta svårigheter att bli antagen som medlem iföreningen liksom att få tillstånd att hyra utlägenheten. Utskottet anser inte att det finns någraskäl för att juridiska personer skall ha enprivilegierad ställning. Långivare med panträtt i enbostadsrätt bör ges samma ställning oavsett om detrör sig om juridiska eller fysiska personer.Intresset av att den juridiska personens innehavskall vara tidsbegränsat har gjort att enkonstruktion valts som ansluter till vad som i daggäller ett dödsbos innehav av bostadsrätt. Dengällande regleringen ger långivaren särskildarättigheter av endast . mening förlorar de nu gällandebestämmelserna mycket av sin effekt genom att lagenställer upp en längsta tid för innehavet. I värstafall kan en sådan reglering t.o.m. innebära attlångivaren tvingas sälja med ytterligare förlust. Entidsbegränsning bör därför inte gälla. mening bör långivaren ha alla debefogenheter som endast ett medlemskap kan innebäraför att han på bästa sätt skall kunna skydda detkapital bostadsrätten representerar. Regeringen börtill återkomma med förslag som innebärlika rättigheter för långivare, oavsett om de ärjuridiska eller fysiska personer. Dessa rättigheterskall även omfatta en rätt till medlemskap. Vad somnu anförts bör med anledning av motion2000/01:Bo415 (m) yrkande 4 om en panthavares rätttill medlemskap och andrahandsupplåtelse som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande panthavares rätt tillmedlemskap och andrahandsupplåtelseatt med anledning av motion 2000/01:Bo415 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. En bostadsrättsförenings förmånsrätt(mom. 15)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet har" och slutar med"bostadsrättsförenings förmånsrätt" bort ha följandelydelse:Den gällande legalapanträtten begränsar för-eningens rätt tillbetalning före panthavaren i förhållande till vadsom tidigare gällt. Bostadsrättens pantvärde hardärigenom stärkts något. Enligt utskottets meningbör de tankar som ligger bakom bestämmelserna drastill sin logiska slutpunkt. En pantförskrivning avbostadsrätten bör således i förmånsrättshänseende geutdelning före alla de fordringar motbostadsrättshavaren som föreningen har, alltså ävenföre fordringar avseende avgifter. Regeringen börtill återkomma med förslag tilllagändringar så att detta förverkligas.Utskottet föreslår att med anledning avmotion 2000/01:Bo415 (m) yrkande 5 om enbostadsrättsförenings förmånsrätt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande en bostadsrättsföreningsförmånsrättatt med anledning av motion 2000/01:Bo415 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. En utredning om en förstärkning avbostadsrättens pantvärde (mom. 16)(), (), StenAndersson (m), (), (), (), () ochEwa () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse:Den 1 januari 1996 trädde nya regler ibostadsrättslagen i kraft som hade som syfte attstärka bostadsrättens värde som pant. Syftet med denya reglerna var vällovligt, men det finns enligtutskottets mening anledning att anta att deteftersträvade målet inte har nåtts. Bostadsrätterhar lägre belåningsvärde och högre ränta än fastegendom.Det är nu lämpligt att göra en vittomfattandeöversyn av de regler som påverkar bostadsrättensvärde som pant. Syftet bör vara att åstadkomma enpantvärdighet motsvarande den som fast egendom har.Översynen bör inledas med en utvärdering av 1996 årsförändringar av bostadsrättslagen som hade som syfteatt stärka bostadsrättens pantvärde.Utskottet föreslår att med anledning avmotion 2000/01:Bo415 (m) yrkande 2 i motsvarande delbeträffande en utredning om en förstärkning avbostadsrättens pantvärde som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande en utredning om enförstärkning av bostadsrättens pantvärdeatt med anledning av motion 2000/01:Bo415 yrkande 2i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,14. En bostadsrättsföreningssjälvbestämmande över sina stadgar(mom. 17)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utskottet finner" och slutar med "sinastadgar" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör bostadsrättslagen inteinnehålla regler som möjliggör för t.ex.bostadsrättsorganisationer att lägga in sitt vetomot för-eningens stadgeändringar.