bet · GN01KU15 · 2000-03-28 00:00:00 — Stopplagen har sedermera förlängts vid tretillfällen och gäller numera till utgången av . I samband med densenaste förlängningen (bet. 1998/99:KU14) ifrågasatte Lagrådet om sådanasärskilt viktiga skäl som avses i 2 kap. 13 § regeringsformen kan anses före-ligga för en ytterligare förlängning. Mot bakgrund av pågående utrednings-arbete ville Lagrådet dock inte motsätta sig att stopplagens giltighetstid för-längdes en sista gång i avvaktan på att ny lagstiftning antas av riksdagen.Utskottets bedömningRegeringens förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen innebär attlagen (1995:1292) om tillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sändalokalradio upphävs . Motionsyrkandena får således ansestillgodosedda. Motionerna K28 yrkande 2 (fp), K276 yrkande 12 (m) ochK327 (m) avstyrks följaktligen.KoncessionsavgifterPropositionenLokalradiolagens bestämmelser i 15-17 §§ och 32-37 §§ om avgift skallenligt regeringens förslag till övergångsbestämmelser till lag om ändring ilagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område fortsätta attgälla i fråga om tillstånd som meddelats före och därefterförlängs.I fråga om befintliga tillstånd har regeringen i och för sig den utgångspunk-ten att de nya reglerna skall gälla även dessa. Detta är dock enligt regeringeninte möjligt fullt ut. Regeringen föreslår sålunda bl.a. att lokalradiolagensbestämmelser om egenproducerat material under minst en tredjedel av sänd-ningstiden bör fortsätta att gälla fram till utgången av år 2008för dem som har befintliga tillstånd. Därefter bör även de som innehar be-fintliga tillstånd omfattas av den i propositionen föreslagna bestämmelsen attdagtid sända minst eget material.Regeringens förslag innebär vidare som ovan nämnts att för befintliga till-stånd skall den avgift som fastställts vid auktionsförfarande betalas ävenunder kommande tillståndsperioder. För nya tillstånd skall en konces-sionsavgift om betalas. Avgiften skall justeras medhänsyn till konsumentprisindex.Den årliga avgiften för att sända lokalradio varierar som ettresultat av auktionerna mellan minimiavgiften och 3 369 100 kr.Den genomsnittliga avgiften uppgår till . Flertaletav programföretagen har uppvisat förluster fram till utgången av år 1998.Lagrådet ansåg att det från principiella utgångspunkter kunde ifrågasättas attavgiftsbestämmelserna i lokalradiolagen skall fortsätta att gälla allt framgenteftersom det medför att mycket stora avgiftsskillnader kan förekomma ävensedan kraven på programinnehåll m.m. blivit enhetliga. Enligt Lagrådet bördet finnas en sluttidpunkt även för de avgifter som de nuvarande tillstånds-havarna betalar, lämpligen vid utgången av . Regeringen framhåller åsin sida att de nya bestämmelserna syftar till att stimulera mångfald och lokalförankring inom den kommersiella lokalradion. Ökade krav kommer attställas på de nya tillståndshavarna som får sitt tillstånd i konkurrens. Krav pprograminnehåll som kan ställas i form av tillståndsvillkor avseende egetmaterial och program med lokal anknytning blir bara tillämpliga på de nyatillstånden. Mot denna bakgrund anser regeringen att den avgift som fast-ställts vid auktionsförfarandet bör gälla för de befintliga tillstånden ävenunder kommande avtalsperioder. Den som bedriver verksamhet inomlokalradion har alltid möjlighet att frånträda sitt tillstånd och ansöka på nytenligt det nya regelsystemet.MotionernaI motion K27 av m.fl. (m) framhålls att om regeringens förslagi fråga om koncessionsavgifter för befintliga respektive nya tillstånd ändåskulle bifallas kommer det att vara nödvändigt med en översyn av avgifts-systemet för att åstadkomma konkurrensneutralitet. Huvudskälet för rege-ringens förslag, att de som får nya tillstånd skall betala en avgift om 40 000kr , tycks enligt motionärerna vara att skapa en situation som är ohåll-bar för de befintliga fria radiostationerna. I praktiken kommer det att blimycket svårt att driva en station enligt de nuvarande villkoren med avgiftsni-våer på om den skall konkurrera med en nystation med en avgift på bara . Särskilt gäller detta de stationer som har en stor del lokalt material och redaktionell bearbetning. Den ipropositionen föreslagna lösningen att innehavarna av gamla tillstånd kanfrånträda sina gamla avtal och i stället skaffa ett nytt är inte praktiskt möjleftersom det är en reklammässig katastrof att eventuellt tvingas byta fre-kvens. Koncessionsavgifterna för de nuvarande stationerna kommer att regle-ras via lokalradiolagen. Som Lagrådet konstaterat kan det från principiellautgångspunkter ifrågasättas att de gamla avgiftsbestämmelserna skall gällaframgent, då det medför att mycket stora avgiftsskillnader kan förekommaäven sedan kraven på programinnehåll blivit enhetligt. Motionerna begär etttillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn av avgiftssystemet(yrkande 3).Också i motion K28 av m.fl. (fp) begärs en översyn avde ekonomiska villkoren för den kommersiella lokalradion (yrkande 6). Detär enligt motionärerna lätt att se att regeringens förslag innebär en uppenbarrisk för snedvriden konkurrens i den relativt sköra radiomarknaden. Rege-ringens bedömning att villkoren för den kommersiella lokalradion sedanlänge varit väl kända och branschen själv medverkat till att sätta de nuvaran-de koncessionsavgifterna är inte hållbar eftersom regeringen nu ändrat demarknadsmässiga spelreglerna. Regeringens förslag är helt enkelt inte god-tagbart utan orättvist och utan minsta ansats att upprätthålla konkurrensneut-raliteten. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som utanatt snedvrida konkurrensen på marknaden ger radioföretagen ekonomiskamöjligheter att investera i den digitala tekniken, utveckla programutbudetoch öka det redaktionella innehållet i sändningarna.Även motion K25 av m.fl. (kd) vänder sig mot skillna-derna i koncessionsavgifter. Det är enligt motionärerna klart förståeligt attden som investerat och arbetat in en frekvens och en nisch ser det som ettstort risktagande att frånträda sitt tillstånd och behöva ställas inför möjlighten att inte få sitt tillstånd förnyat enligt det nya regelverket. Konkurrenssktalar för att man avvecklar de genomgående höga koncessionsavgifterna förde befintliga tillstånden. Eftersom de befintliga tillstånden erbjuds förläng-ning med kan det vara rimligt att avgifterna trappas av under denförlängda tillståndstiden så att de vid en ytterligare förlängning på fyra århamnar på samma nivå som för tillstånden enligt det nya regelverket. Riks-dagen bör besluta om en sådan nedtrappning (yrkande 2).Utskottets bedömningRegeringens förslag innebär som Lagrådet också konstaterat att stora avgifts-skillnader kan förekomma även sedan kraven på programinnehåll m.m. blivitmer enhetliga. Den kvarstående skillnad i sändningsvillkoren som enligtförslaget kommer att finnas innebär emellertid att större kravkan komma att vara ställda på innehavare av nya tillstånd genom att sänd-ningstillstånd för dessa kan vara förenade med villkor avseende eget materialoch program med lokal anknytning. Denna skillnad i sändningsvillkorenmotiverar enligt utskottets mening de avgiftsskillnader mellan nya och be-fintliga tillstånd som förslaget innebär. Det kan inte heller bortses från attnedsättning av avgifterna för de befintliga tillstånden skulle kunna uppfattassom oskälig i förhållande till de sökande som i auktionerna inte kunnat bjudatillräckligt högt. Till detta kommer att innehavare av befintligt tillstånd harmöjlighet att frånträda sitt tillstånd och ansöka på nytt enligt det nya regel-systemet.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att förorda en annan lösning avavgiftsfrågan än den som regeringen föreslår. Utskottet tillstyrker såledesregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsav-gift på televisionens område. Motionerna K27 yrkande 3 (m), K28 yrkande 6(fp) samt K25 yrkande 2 (kd) avstyrks följaktligen.Förstärkt grundlagsskyddMotionenI motion K28 av m.fl. (fp) begärs att det tillsätts en parla-mentarisk utredning med uppgift att ge förstärkt grundlagsskydd för de friaetermedierna (yrkande 8). Vidare begärs ett förslag från regeringen till änd-ring av yttrandefrihetsgrundlagen så att tillgängliga frekvenser skall bjudas utill marknaden och försäljas i något slags auktionsförfarande (yrkande 9).Motionärerna anser att principerna i yttrandefrihetsgrundlagen för fördelningav tillgängligt eterutrymme är reglerade med en alltför allmän formulering.Fördelningen av reklamradiofrekvenser genom auktion var enligt motionä-rernas mening ett genombrott för en viktig mediepolitisk princip. Yttrande-frihetsgrundlagen bör ändras så att tillgängliga frekvenser som huvudregelskall bjudas ut på marknaden och försäljas i någon form av auktions- elleranbudsförfarande. Från huvudregeln bör finnas undantag i två fall. Stats-makterna bör sålunda få avdela frekvenser för och SverigesTelevisions public servicesändningar i samma omfattning som sker . Detandra undantaget gäller att statsmakterna bör ha möjlighet att avdela en fre-kvens per kommun för föreningslivets behov.Gällande reglerEnligt 3 kap. 1 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen har varje svenskmedborgare rätt att sända radioprogram genom tråd. I 3 kap. 2 § första styck-et yttrandefrihetsgrundlagen sägs att rätten att sända radioprogram på annatsätt än genom tråd får regleras genom lag som innehåller föreskrifter omtillstånd och villkor för att sända. Enligt andra stycket skall det allmännaeftersträva att radiofrekvenserna tas i anspråk på ett sätt som leder till vidamöjliga yttrandefrihet och informationsfrihet.Tidigare riksdagsbehandlingVåren 1998 avstyrkte utskottet en motion (fp) med ett yrkande om att detskulle tillsättas en utredning med uppgift att ge grundlagsskydd åt de friaradio- och (bet. 1997/98:KU16, s. 9). Utskottet hänvisade tillatt utskottet hade bedömt att det inte fanbehov av att ytterligare utreda frågan om ändring av yttrandefrihetsgrundla-gen såvitt gäller fördelningen av frekvenser. Utskottet var inte berett attfrångå denna bedömning.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning och avstyrker följaktligen motionK28 yrkandena 8 och 9 (fp).Kommersiell riksradioMotionernaI motion K25 av m.fl. (kd) framhålls att regeringens förslagi fråga om kommersiell radio endast omfattar lokalradion. Lokalradiolagensregler ledde till att det bildades mycket omfattande nätverk även om de inteär rikstäckande. Motionärerna anser att man bör pröva möjligheten att liksomi många andra länder ha en fri nationell radio. I motionen begärs ett tillkän-nagivande om detta till regeringen (yrkande 3).Frågan om en reklamfinansierad rikskanal tas också upp i motion K28 avHelena m.fl. (fp). Motionärerna framhåller att den digitala radionkommer att ge utrymme för många nya kanaler. Dessa bör i första handställas till marknadens förfogande. Digitaliseringen gör att de tidigare fre-kvensproblemen när det gäller att skapa en med konkurre-rande rikskanal bortfaller. En reklamfinansierad rikskanal bör som endakoncessionsvillkor ha att det finns en självständig nyhetsredaktion. Konces-sionen bör bjudas ut. Detta bör enligt motionen ges regeringen tillkänna (yrkande 7).BakgrundDe nuvarande lokala analoga sändningarna i FM-bander (87,)kommer enligt Utredningen om den framtida kommersiella lokalradion troli-gen att pågå åtminstone till slutet av då den kommande tillståndspe-rioden har löpt ut (SOU 1999:14, s. 202 f). Möjligheterna till ytterligaretillstånd i det analoga nätet är mycket begränsade. Den troliga framtida ut-vecklingen mot digital sändningsteknik förväntas däremot frigöra ett utrym-me för ytterligare programtjänster. Kommer de analoga sändningarna i FM-bandet att upphöra till förmån för digitala sändningar kan överföringskapa-citeten i det befintliga frekvensutrymmet ökas avsevärt.När det gäller de digitala sändningarna har genom en överens-kommelse i tillförsäkrats ett nationellt block (12B) i VHF-bandetsamt regionala block för 19 områden. De regionala områdena stämmer ihuvudsak överens med sändningsområdena för regionalasändningar. disponerar hela det nationella blocket och av kapaciteten i de regionala blocken.För ytterligare digitala sändningar finns vissa möjligheter i VHF-bandet(TV-kanal 11, 12 och 13). Möjligheterna till utbyggnad begränsas av existe-rande analog TV i såväl som utlandet samt vissa militära radiosys-tem, främst i utlandet. Ytterligare utbyggnad kan ske i det s.k. L-bandet. Idessa frekvenser finns möjlighet till fyra DAB-block som ur ett svensktanvändarperspektiv kan utnyttjas utan konflikt med annan radioanvändning.För att bandet skall kunna tas i bruk krävs dock internationell koordinering.Mot bakgrund av vad som är känt avseende grannländernas användning avfrekvenserna i VHF-bandet är möjligheterna till vidare utbyggnad i dettaband begränsade i ett område av från norsk respektive danskgräns. Frekvenstillgången medger således inte ytterligare nationell täckningidag. L-bandet som bedöms kräva cirka fyra gånger så många sändare somVHF torde i huvudsak vara lämpat för lokala sändningar över tätt bebyggdaområden som större städer.Regeringen gav en särskild utredare (1999:8) i uppdrag attlägga fram ett brett underlag inför beredningen av de villkor som skall gällaför radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperiod (dir.1999:74). Utredaren skall bl.a. behandla programföretagens uppdrag ochorganisation, frågor om teknik och distribution samt finansieringsfrågor.Utredaren skall ta fram ett underlag för de ställningstaganden som skall görasi en aviserad beredningsgrupp där samtliga riksdagspartier kommer att varaföreträdda.Regeringen framhåller i den nu aktuella propositionen (s. 37) att eftersomtillgången på mottagare är begränsad i är det för tidigt atgöra en meningsfull utvärdering av den digitala tekniken. Dessutom ärmånga remissinstanser kritiska till förslaget från Utredningen om den framti-da kommersiella radion och anser att det saknas tillräckligt kraftiga incita-ment för att den kommersiella radion skall kunna inleda teknikskiftet. Fråganom hur verksamheten med digital ljudradio bör fortsätta och hur de kommer-siella programföretagen skall kunna medverka bereds i Rege-ringskansliet.Tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen tog ställning till de villkor och riktlinjer somskall gälla för bl.a. . Riksdagsbe-slutet innebar bl.a. att ett motionsförslag om privatisering av en TV-kanaloch två radiokanaler avslogs. framhöll (bet. 1995/96:KrU12s. 31) att public serviceverksamheten har ett stort värde även i när dettotala utbudet av radioprogram mångdubblats. Det är enligt kulturutskottetangeläget att radiopubliken i hela landet nås av ett brett utbud genom SR:ssändningar. intog samma ståndpunkt också (bet.1996/97:KrU8 s. 6). gjorde samma be-dömning och avstyrkte bl.a. ett motionsyrkande om privatisering av tvåradiokanaler (m). Utskottet avstyrkte också ett motionsyrkande (fp) om enreklamfinansierad rikskanal med krav på en nyhetsredaktion som enda kon-cessionsvillkor, mot bakgrund av att utvecklingen i fråga om digitaliseringenkommit förhållandevis långt. Utskottet hänvisade också till att Utredningenom den framtida kommersiella lokalradion skulle överväga utvecklingen avden digitala radion (bet. 1997/98:KU16, s. 19 och s.15 f.).Kulturutskottet avstyrkte ett motionsyrkande (m) om pri-vatisering av två av kanaler (1999/2000:KrU8, s. 10). hänvisade därvid till att det är angeläget att radiopubliken i hellandet nås av ett brett utbud genom SR:s sändningar. tilladedock att frågan om hur många programkanaler som public service-företagenskall disponera har ett nära samband med frågor som rör inne-hållet i public service-uppdraget, och att det i första hand ankommer på densärskilde utredaren att nu överväga hur programföretagens uppdrag skallutformas.Utskottets bedömningSyftet med införandet av privata reklamfinansierade ljudradiosändningar varatt främja självständiga lokalt förankrade radiostationer. Det analoga sänd-ningsutrymmet är begränsat och ger utrymme endast för ett mindre antal nyasändningstillstånd. Behovet av mångfald gör vidare att det är angeläget attminst två tillstånd så långt möjligt skall kunna ges för varje sändningsområ-de. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att förorda en ordning sominnebär att analogt sändningsutrymme som är avsett för den kommersi-ella lokalradion i stället används för rikstäckande kommersiell radio.Som kulturutskottet framhållit (bet. 1999/2000:KrU8) har frågan om hurmånga programkanaler som public service-företagen skall disponera i fram-tiden ett nära samband med de frågor rörande innehållet i public service-uppdraget som i första hand ses över av en särskild utredare och senare avsesbedömas av en beredningsgrupp där samtliga riksdagspartier är företrädda.Den pågående försöksverksamheten med lokala digitala ljudradiosänd-ningar har inte utvärderats eftersom tillgången på mottagare fortfarande ärbegränsad i och kommersiella sändningar ännu inte kommit i gång.Frågan hur verksamheten med marksänd digital ljudradio bör fortsätta ochhur de kommersiella programföretagen skall kunna medverka bereds inomRegeringskansliet.Enligt utskottets mening bör detta arbete inte föregripas. Utskottet avstyr-ker följaktligen motionerna K25 yrkande 3 (kd) och K28 yrkande 7 (fp).ReklamtiderPropositionenI 24-27 a §§ lokalradiolagen finns bestämmelser om reklam och sponsringsom motsvarar vad som gäller för sändningar enligt radio- och TV-lagen.Regeringens förslag innebär att bestämmelserna i radio- och TV-lagen ävenkommer att omfatta lokalradiosändningar. Någon ändring i sak uppstår intedärigenom.MotionernaI motion K25 av m.fl. (kd) begärs att beslutar omen ändring i 7 kap. 5 § radio- och TV-lagen med innebörd att reklam i kom-mersiell lokalradio får sändas av sändningstiden med möjlighetatt sända upp till 12 minuters reklam (yrkande 1).I motion K234 av (m) från den allmänna motionstiden begärsett tillkännagivande till regeringen om behovet av en skyndsam omförhand-ling med rörande programföretagens avtalsvillkor. Motionären fram-håller att ett antal avtalsvillkor är knutna till koncession. Villkor omkoncessionsavgiften och reglerna om reklaminslagens placering och utform-ning är ägnade att i påtaglig grad försvåra företagets verksamhet. På grund avatt reklaminslagen inte får avbryta ett program tvingas producera korta-re s.k. låtsasprogram som kan följas av reklaminslag. Varken ellerTV 5 är underkastade sådana regler eftersom deras program i teknisk meningsänds från . På grund av de begränsande villkor, som verkarunder blir lönsamheten sämre vilket återfaller på programutbudets samman-sättning och kvalitet.Gällande reglerEG:s TV-direktivEnligt artikel 18 i EG:s TV-direktiv får inte reklamtiden i en TV-sändningöverstiga av den dagliga sändningstiden (rådets direktiv /552/EEGav om samordning av vissa bestämmelser som fastställtsi medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sänd-ningsverksamhet för television, EGT nr, 298, 17.1.89, s. 3 f.). Reklaminsla-gens längd inom en given entimmesperiod får inte heller överstiga 20 %.Direktivet hindrar inte en medlemsstat från att uppställa strängare villkor ifråga om reklam.Svenska bestämmelserI 1 kap. 12 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen sägs att bestämmelser-na i denna grundlag inte hindrar att det i lag meddelas föreskrifter om förbudi övrigt mot kommersiell reklam i radioprogram eller om villkor för sådanreklam. Detsamma gäller föreskrifter om förbud mot och villkor för annanannonsering och sändning av program, som helt eller delvis bekostas avannan än den som bedriver programverksamheten.Bestämmelser om reklam och annan annonsering finns i 7 kap. radio- ochTV-lagen. Bland annat sägs i 5 § att annonser får sändas högst 8 minuterunder mellan hela klockslag. En motsvarande bestämmelse finns i27 § lokalradiolagen.I TV-sändning får enligt radio- och TV-lagen reklamtiden utsträckas tillhögst dels ,dels i rena undantagsfall. Om sändningstiden inte omfattar mellanhela klockslag får annonser sändas under högst av tiden. Vidarefår annonser i en TV-sändning sändas under högst av sändnings-tiden . Enligt 6 § får den sammanlagda annonstiden i televisionenvid ett givet tillfälle inte understiga en minut sedan sändningstiden för densärskilda signaturen har frånräknats.Enligt 7 § skall annonser i TV-sändning sändas mellan programmen. An-nonser får dock avbryta ett program, om de sänds i pauser i sportprogram därdet förekommer längre pauser eller i pauser i program som avser föreställ-ningar eller evenemang med pauser för publiken eller mellan delar av pro-gram som består av avslutade delar och där varje del som föregås eller följsav annonser varar minst 20 minuter.Ett program som inte består av annat , utom angivande av namn ellerkälla, ett enkelt meddelande om tid, väderlek, nyheter eller dylikt, skall där-vid inte betraktas som ett särskilt program.Reklamsändningar i svensk tillståndspliktig television tilläts först i sambandmed att en ny marksänd reklamfinansierad TV-kanal skapades den 1 juli1991. Vid bedömningen av vilken reklammängd som enligt radiolagen skulletillåtas gjorde departementschefen en avvägning mellan publikens intresse avatt se programmet så ostört som möjligt och programföretagens intresse avannonsinkomster (prop. 1990/91:149 s. 99). Departementschefen konstatera-de att också publiken kan ha ett intresse av en stor högsta annonsvolym,eftersom ökade annonsinkomster ger programföretaget möjlighet att sändapåkostade program.Även annonstidens fördelning och hur annonser får sättas in isändningarna hade enligt departementschefen betydelse för inkomstmöjlig-heterna. gjorde ingen annan bedömning i nu anförda delar (bet.1990/91:KU39, rskr. 1990/91:370). Radiolagens bestämmelser om såvälåsiktsannonser som annonsvolym och annonsers placering fördes den 1december 1996 i stort sett oförändrade över till radio- och TV-lagen.I december 1991 beslutade om regler för reklam och sponsring iegensändningar i kabel av bl.a. ljudradio (prop. 1991/92:53, bet.1991/92:KU19). Till stora delar överfördes därvid den reglering som lagtsfast för den marksända TV-kanalen oförändrad till trådsändningarna. Be-stämmelserna om annonser i ljudradiosändningar blev dock mindre omfat-tande än de som gällde för televisionen, och fördes delvis över tilllokalradiolagen. Till lokalradiolagen överfördes dock inte regler om vilkenandel av sändningstiden som fick avse annonser och regler somföreskrev hur lång annonstiden vid ett givet tillfälle skulle vara.Utskottets bedömningTV 4:s sändningstillstånd gäller till utgången av . Utskottet är inteberett att nu förorda att villkoren skyndsamt omförhandlas.I uppdrag ingår att kommittén skall lägga framminst två utvärderingsrapporter där det skall ingå en ekonomisk analys avsändningsverksamheten (dir. 1997:134). Analysen skall bl.a. omfatta sänd-ningskostnaderna och programföretagens och konsumenternas intresse ochbetalningsvilja. Utskottet som förutsätter att frågan om reklamtiderna ikommersiell radio och TV också i övrigt följs inom är inteberett att nu förorda förändrade regler för reklam i radio och TV. MotionernaK25 yrkande 1 (kd) och K234 (m) avstyrks.Digital radioMotionenI motion K26 av m.fl. (c) begärs ett förslag som främjar ettökat utbud av frekvenser för digitala sändningar och regler för detta (yrkande1). Enligt motionen bör målsättningen för en framtida politik för lokal radiovara ett väsentligt större utbud. Det är ett bristfälligt utbud av frekvenser sbidragit till mycket höga avgifter vilket i det närmaste tvingat stationer attsamman i nätverk för att pressa kostnaderna för programproduktion. Politi-ken bör syfta till att öka tillgängliga frekvenser och målsättningen bör varaatt frekvenser skall kunna tilldelas alla behöriga sökande. Om inte ett auk-tionsförfarande då är möjligt att använda bör möda läggas på att finna krite-rier som är fria från att beakta sändningarnas format, och hänsyn bör tas tillbredden i utbuden.