bet · GO01KU7 · 2000-11-09 00:00:00 — Utskottetdelar inte uppfattningen i motionerna att reglernaborde omfatta alla i bosatta invandrare,oavsett om de omfattas av direktivet eller inte.Regeringen beslutade att en särskildutredare skall göra en översyn av krav på svensktmedborgarskap och andra krav relaterade tillmedborgarskap i lagstiftningen (dir. 1999:4).Utredaren skall bl.a. kartlägga i vilka sammanhangdet i lagar och andra författningar ställs krav påsvenskt medborgarskap eller andra krav relateradetill medborgarskap, särskilt analysera skälen föroch emot att i lagar och andra författningar i olikaavseenden göra skillnad mellan å ena sidanmedborgare i andra medlemsstater i EU och å andrasidan utlänningar i övrigt. Den ledande principen iarbetet skall enligt direktiven vara att likarättigheter och skyldigheter oavsett medborgarskap istörsta möjliga utsträckning skall gälla landetsinvånare. Mot bakgrund av att översynen kan tänkasresultera i förslag till grundlagsändringar ellerförändringar i fråga om rösträtt och valbarhet vidval till kommun- och ärregeringens bedömning att parlamentarisk medverkankan komma att behövas i ett senare skede avutredningsarbetet. Utredningen utför sedan den 1februari 2000 sitt arbete som en parlamentariskkommitté.Kommittén skall slutredovisa sitt uppdrag senastden 1 december 2000.I betänkande 1998/99:KU17 behandlade utskottet enmotion med yrkande om att skulle beslutaom sådan ändring i lagen om rösträtt för invandrareatt alla invandrare behandlas lika. Utskottetuttalade i sin bedömning att rätt att rösta ilandstings- och kommunfullmäktigeval tillkommerunionsmedborgare som är bosatta i . Imotsvarande mån har även svenska medborgare som ärbosatta i ett annat EU-land rätt att rösta i detlandet. Reglerna är exempel på tillämpningen avprincipen om jämlikhet mellan och lika behandling aven medlemsstats medborgare och medborgare i andramedlemsstater. Utskottet vidhöll sin tidigarebedömning att reglerna inte bör omfatta alla iSverige bosatta invandrare oavsett om de ärunionsmedborgare eller ej och avstyrkte motionen.Utskottets bedömningUtredningen om medborgarskapskrav i lagstiftningenskall enligt sitt uppdrag särskilt analysera skälenför och emot att i lagar och andra författningar iolika avseenden göra skillnad mellan å ena sidanmedborgare i andra medlemsstater i EU och å andrasidan utlänningar i övrigt. Utskottet, som anser attresultatet av kommitténs arbete bör avvaktas,avstyrker motionerna 1999/2000:Sf637 yrkande 4 och1999/2000:Sf640 yrkande 11.Legitimationskrav vid valMotionenI motion 1999/2000:K256 av ()hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omlegitimationshandling vid val. Enligt regeringensproposition Ny vallag bör det ej resas obligatorisktkrav på legitimation av person vid val. anvisningar sägs att om osäkerhetom identitet råder bör legitimation begäras. Ivallagens 11 kap. 8 § sägs att väljare som inte ärkända för röstmottagaren skall legitimera sig. Ingetnämns om vilken legitimation som är giltig isammanhanget. Då specificering av vilkenlegitimationshandling som är giltig i sammanhangetsaknas i vallagen ger detta enligt motionärenutrymme för godtycklig bedömning hos valförrättareni respektive vallokal. Lagen bör enligt motionärenkompletteras med en specificering av vilken typ avlegitimationshandling som äger giltighet vidvalförrättning.BakgrundVid röstning i vallokal får valförrättaren, enligt10 kap. 5 § vallagen, begära att väljaren uppgersitt fullständiga namn och sin födelsetid. Innannågot valkuvert tas emot skall valförrättaren,enligt 6 §, kontrollera att väljaren enligtröstlängden har rösträtt vid det val som väljarenvill delta i och inte redan har röstat i valet.Valförrättaren skall också kontrollera att väljarenbara har gjort i ordning ett valkuvert för varjeslag av val, att det inte finns någon obehörigmärkning på något kuvert och att varje valkuvertuppenbart innehåller en valsedel. En valförrättarefår inte ta emot ett valkuvert som inte uppfyller dekrav som ställs i 6 §.Vid röstning på postkontor skall, enligt 11 kap. 8§ vallagen, väljare som inte är kända förröstmottagaren legitimera sig. Om de inte gör detfår de inte rösta.Regeringen uttalade i proposition 1996/97:70 s.154-155 att de problem som kan uppstå på grund avatt det saknas ett generellt legitimationskrav intehar visat sig vara sådana att det enligt regeringensbedömning är befogat att nu föreskriva om krav pålegitimation vid all röstning. Om en väljare intekan legitimera sig eller på annat sätt görasannolikt att han är den han utger sig för att varafår valförrättaren vägra att ta emot hans röst.Detta bör vara tillräckligt för att komma till rättamed problem som må finnas kring personer som sökerutnyttja någon annans rösträtt. När det gällerbestämmelsen i 10 kap. 8 § vallagen om legitimeringsom villkor för att få utnyttja sin rösträtt påpostkontor uttalade regeringen i propositionen (s.205) att sedvanlig legitimation på postkontor fåranses uppfylla kravet.Utskottets bedömningUtskottet, som inte finner skäl att nu föreslå attvallagen kompletteras med en specificering av vilkentyp av legitimationshandling som äger giltighet vidvalförrättning, avstyrker motion 1999/2000:K256.Gemensamma valsedlarMotionenI motion 1999/2000:K218 av ()hemställs att hos regeringen begär enutredning om gemensamma valsedlar för de olikapartierna (yrkande 1), att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att gemensamma valsedlar bör delas ut inne ivallokalen (yrkande 2) och att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om gemensamma valsedlars betydelse förmiljön och minskade utgifter för staten (yrkande 3).I motion 2000/01:K364 yrkandena 1-3 för motionärenfram samma yrkanden. Det är enligt motionären ettenormt slöseri med valsedlar. Varje parti skickarföre valet ut valsedlar i flera omgångar tillmänniskors hemadresser. På valdagen delas valsedlarut av partirepresentanter utanför vallokalen. Inne ivallokalen ligger ytterligare buntar med valsedlar.För att nedbringa antalet valsedlar bör det enligtmotionären utformas gemensamma valsedlar på vilkasamtliga riksdagspartiers namn ochpartikandidatlistor finns angivna. Övriga nyapartier, som söker komma in i , bör finnaspå en gemensam valsedel. Samma sak bör gälla förkommun- och landstingsval. Valsedeln bör tillverkasi ett exemplar för varje person med rätt att välja.Dessa gemensamma valsedlar skall tillhandahållas ochfinnas inne i vallokalen och delas ut där till denenskilde väljaren. I finns 5,5 miljonerröstberättigade. Detta innebär att antalet valsedlarskulle minskas från 600 miljoner till 5,5 miljoner.En ansenlig minskning som inte bara skulle innebäraen stor besparing för staten utan också en insatsför miljön. En utredning bör enligt motionärentillsättas som ser över valsedlarnas utformningenligt intentionerna i motionen och hur systemet medvalsedelsutdelning går till.BakgrundI 6 kap. vallagen behandlas bl.a. valsedlarsutformning och innehåll samt hur valsedlar skallbeställas och hur de hålls till handa.Riksskatteverket skall enligt 1 § tillhandahålla devalsedlar som skall användas vid val. På en valsedelskall det enligt 3 § finnas en partibeteckning. Envalsedel bör dessutom innehålla namn på en ellerflera kandidater, en valkretsbeteckning som visarför vilken valkrets valsedeln är avsedd, envalbeteckning som visar för vilket val valsedelngäller och uppgift om det parti som valsedeln gällerför har registrerat sin partibeteckning och anmältkandidater.Enligt 7 § förser på beställningvarje parti med valsedlar till det antal partietönskar. Staten ansvarar enligt 8 § för kostnaden förvalsedlar till ett antal som motsvarar tre gångerantalet personer som har rösträtt i valkretsen förett parti som deltar i riksdagsvalet, om partiet viddetta val får eller vid något av de två senasteriksdagsvalen har fått mer än en procent av rösternai hela landet. Detta gäller också ett parti som,utan att ha uppnått den angivna röstandelen, äreller genom valet blir representerat i riksdagen.Enligt 9 § svarar staten för kostnaden förvalsedlar till ett antal som motsvarar tre gångerantalet personer som har rösträtt i valet för ettparti som deltar i val till landstings- ellerkommunfullmäktige, om partiet är eller genom valetblir representerat i fullmäktige.Utskottet behandlade i betänkande 1998/99:KU17 enmotion med yrkanden liknande de nu aktuella.Utskottet gjorde då följande bedömning.Även små förändringar av bestämmelserna om röstningoch val kan skapa osäkerhet bland väljarna med riskför minskat valdeltagande som följd. Valsedlarna ärockså den valinformation som lär läsas flitigast avväljarna. Utskottet anser att gemensamma valsedlarskulle kunna bli svåröverskådliga och kanske ocksåmedföra vissa praktiska problem. Några vinster ipraktiskt hänseende skulle inte heller gemensammavalsedlar ge. Utskottet som inte ville föreslå attgemensamma valsedlar införs avstyrkte motionen.Utskottets bedömningUtskottet som vidhåller sin tidigare bedömningavstyrker motionerna 1999/2000:K218 yrkandena 1-3och 2000/01:K364 yrkandena 1-3.Lokalisering av den centrala valmyndighetenMotionenI motion 2000/01:K247 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om lokalisering tillÖrebro av den myndighet som har att ta ansvar föratt organisera de allmänna valen. En ny centralvalmyndighet med ansvar för organisationsfrågor isamband med de allmänna valen kommer att bildas,varvid ansvaret för arbetet bryts ut urRiksskatteverket (RSV). Lokaliseringen avmyndigheten har inte fastställts. Motionären villförorda en lokalisering av myndigheten till Örebro.BakgrundUppgiften att vara central valmyndighet tilldeladesår 1969 den centrala folkbokförings- ochuppbördsnämnden. De skäl som föranledde att nämndenfick funktionen att vara central valmyndighet varfrämst anknytningen till folkbokföringen. RSVbildades genom en sammanslagning av fleramyndigheter bl.a. av den centrala folkbokförings-och uppbördsnämnden. RSV övertog då funktionen somcentral valmyndighet.Från RSV har det ifrågasatts om det ärändamålsenligt att RSV är centralvalmyndighet. Skälen till detta är främst attvalverksamheten saknar ett naturligt samband medRSV:s övriga verksamhet och därför har en tendensatt komma i skymundan av övriga arbetsuppgifter.Vidare har valverksamheten behov av ett helt annatslags IT-stöd än RSV i övrigt. RSV har skisseratolika förslag till förändring, t.ex. att bilda encentral valnämnd direkt under Justitiedepartementeteller att knyta uppgiften som central valmyndighettill en länsstyrelse, lämpligast Stockholmslänsstyrelse.Enligt förordningen (1985:953) om centralvalmyndighet bestämmer regeringen vilken myndighetsom skall vara central valmyndighet. Den centralavalmyndigheten ansvarar enligt vallagen centralt förförberedelserna och genomförandet av de allmännavalen. Regeringen beslutade atttillkalla en särskild utredare för att göra enteknisk och administrativ översyn av delar avvalsystemet (dir. 2000:10). Utredaren skall lämnaförslag till de författningsändringar och andraåtgärder som utredaren anser vara behövliga.Utredaren skulle bl.a. överväga att flyttafunktionen att vara central valmyndighet från RSVtill en annan myndighet.Den särskilde utredaren, utredningen,har i en promemoria från En nycentral valmyndighet - presenteratsina förslag. Den centrala valfunktionen bör somhittills organiseras i myndighetsform underregeringen. Det finns i placeringsfrågan möjlighetatt inordna den centrala valfunktionen i enbefintlig myndighet som inte förutsätter att ensärskild beslutsordning inrättas, dvs. motsvarandevad som gäller för placeringen av funktionen iRSV. Utredaren finner dock denna ordning mindrelämplig. En ny självständig myndighet bör bildas förden centrala valfunktionen. Den nya valmyndighetenskall organiseras som en nämndmyndighet. Den nya nämndmyndigheten skallvara helt fristående med egna resurser och med fulltansvar för verksamheten. Den centrala valmyndighetenhar alltsedan sin tillkomst varit placerad iStockholm. Enligt utredarens uppfattning är detockså naturligt att funktionen att vara centralvalmyndighet lokaliseras till . Det finnsdärutöver två starka skäl för en sådan lokalisering.Den centrala valmyndigheten bör inte vara belägenalltför långt från vare sig () eller (). UD tar emotmerparten av utlandsrösterna med kurirpost ochlevererar dessa under valhelgen med bil till dencentrala valmyndigheten. Om den centralavalmyndigheten lokaliseras alltför långt frånStockholm finns det alltså risk för attutlandsrösterna inte kommer till valmyndigheten itid och därmed inte heller får räknas med i valet.VPN skall godkänna centrala valmyndighetensprotokoll över valresultatet. Valet blir giltigtförst därmed. Ett alltför stort avstånd mellancentrala valmyndigheten och VPN skulle enligtutredaren kunna försena beslutet. körscentrala valmyndighetens protokoll med bilbud tillVPN. Även beslut om att utse ny ledamot i riksdagenmåste ibland expedieras med budbil till riksdagen.Den nya nämndmyndigheten kan enligt utredningen medfördel samlokaliseras med någon större myndighet.Lämplig myndighet är enligt utredarenKammarkollegiet.Utredarens förslag bereds iJustitiedepartementet.Utskottets bedömningUtskottet anser att beredningen i Regeringskanslietav utredarens förslag bör avvaktas. Utskottetavstyrker därför motionen. beträffande personvaletatt avslår motionerna 1999/2000:K206 yrkande 14,1999/2000: K244 yrkande 2, 1999/2000:K245yrkandena 1 och 3, 2000/01:K268 yrkande 1,2000/01:K282 och 2000/01:K303 yrkande 2,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande renodlat personvalatt avslår motionerna 1999/2000:K238, 2000/01:K303yrkande 1 och 2000/01:K396 yrkande 4,res. 2 (m, fp)3. beträffande information till väljarnaatt avslår motion 1999/2000:K245 yrkande 2,4. beträffande kampanjbidragatt avslår motionerna 1999/2000:K231och2000/01:K401 yrkande 16,res. 3 (mp)5. beträffande valkretsaratt avslår motionerna 1999/2000:K206 yrkande 13,2000/01:K335 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:K227,2000/01:K337 och 2000/01:K302 yrkandena 1 och 2,6. beträffande kommunalautjämningsmandatatt avslår motionerna 1999/2000: K209 och2000/01: K268 yrkande 3,res. 4 (v, kd)7. beträffande blanka valsedlaratt avslår motion 1999/2000:K210,8. beträffande valprocedurenatt avslår motion 1999/2000:K236 yrkandena 1-3,9. beträffande elektronisk röstning m.m.att avslår motionerna 1999/2000:K228,1999/2000:K246, 1999/2000:K340, 1999/2000:K236yrkande 4, 1999/2000:K249 och 1999/2000:K235yrkandena 1 och 2,10. beträffande utländska medborgaresrösträttatt avslår motionerna 1999/2000:Sf637 yrkande 4och 1999/2000:Sf640 yrkande 11,11. beträffande legitimationskravatt avslår motion 1999/2000:K256,12. beträffande gemensamma valsedlaratt avslår motionerna 1999/2000:K218 yrkandena1-3 och 2000/01:K364 yrkandena 1-3,res. 5 (mp)13. beträffande lokalisering av centralavalmyndighetenatt avslår motion 2000/01:K247.Stockholm den 9 november 2000På vägnarGöran MagnussonI beslutet har deltagit: (), BarbroHietala (), (), KennethKvist (v), (), (),(), (),(), von der Esch (kd), NilsFredrik (), Per (), ÅsaTorstensson (c), (), Per-SamuelNisser (m), () och (). Personvalet (mom. 1)(), (), von derEsch (kd), (), ÅsaTorstensson (c), (), Per-SamuelNisser (m) och () anserdels att utskottets yttrande som på s. 11 börjar med"När det gäller" och slutar med "2000/01:K303yrkande 2. " bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör spärrnivån för personval iriksdagsval sänkas från nuvarande till 5%.Enligt utskottet finns det inget som motiverarskillnader i spärrnivå mellan riksdagsval å enasidan och kommun- och landstingsfullmäktigval åandra sidan. En sådan sänkning skulle enligtutskottet dessutom öka möjligheten för ett faktisktpersonval i de större valkretsarna. Enligt utskottetbör regeringen återkomma med förslag till ändradlagstiftning, i enlighet med vad som anförts ovan, iså god tid att de nya reglerna kan tillämpas redanvid val. Med bifall till motionerna1999/2000:K206 yrkande 14, 1999/2000:K244 yrkande 2,1999/2000:K245 yrkandena 1 och 3, 2000/01:K268yrkande 1, 2000/01:K282 och 2000/01:K303 yrkande 2bör som sin mening ge regeringen dettatill känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande personvaletatt med bifall till motionerna 1999/2000:K206yrkande 4, 1999/2000:K244 yrkande 2,1999/2000:K245 yrkandena 1 och 3, 2000/01:K268yrkande 1, 2000/01:K282 och 2000/01:K303 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Renodlat personval (mom. 2)(), (), HelenaBargholtz (fp), () och Carl-ErikSkårman (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet avstyrker också " och på s.12 slutar med "2000/01:K396 yrkande 4" bort haföljande lydelse:Det är enligt utskottet angeläget attpersonvalsinslaget i valsystemet förstärks. Genomatt ge väljarna makten över vem eller vilka somskall väljas vitaliseras demokratin, somdet kan bidra till en ny och närmare relation mellanväljarna och de politiska förtroendemännen. Dettasker enligt utskottet bäst genom att spärrarna tasbort. Regeringen bör enligt utskottet låta utreda demera precisa formerna för ett fullständigt personvaloch återkomma med förslag till ändrad lagstiftning iså god tid att de nya reglerna kan tillämpas vid2006 års val. Med bifall till motionerna1999/2000:K238, 2000/01:K303 yrkande 1 och2000/01:K396 yrkande 4 bör som sin meningge regeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande renodlat personvalatt med bifall till motionerna 1999/2000:K238,2000/01:K303 yrkande 1 och 2000/01:K396 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Kampanjbidrag (mom. 4)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "I motionerna" och slutar med "ochavstyrks." bort ha följande lydelse:Med ett ökat inslag av personval i valsystemetökar, enligt utskottet, riskerna för missbruk närdet gäller kampanjbidrag till politiker. I Sverigehar vi inte ens de minimibestämmelser om offentligredovisning och bidragstak som är gällande i t.ex.USA. Det råder ett slags naiv tro att regler ärobehövliga eftersom inga större oegentligheterhittills har uppdagats. Ett regelverk behövs. Hurvalkampanjer finansieras är en alltför viktig sakför att överlåtas åt de fria marknadskrafternasspel. Det är i och för sig postitivt med denöverenskommelse som träffats mellanriksdagspartierna. Utskottet anser emellertid attriksdagen bör begära att regeringen återkommer medförslag till lagstiftning som reglerar redovisningav kampanjbidrag m.m. Detta bör , medbifall till motionerna 1999/2000:K231 och2000/01:K401 yrkande 16, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande kampanjbidragatt med bifall till motionerna 1999/2000:K231 och2000/01:K401 yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Kommunala utjämningsmandat (mom. 6)(), (), vonder Esch (kd) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Frågan om att" och slutar med"2000/01:K268 yrkande 3." bort ha följande lydelse:Enligt vallagen kan kommunfullmäktige besluta omvalkretsindelning när kommunen har fler än 6 000röstberättigade. De flesta kommuner harvalkretsindelning. Kommunfullmäktiges platserfördelas utifrån fasta valkretsmandat vilket innebäratt ett parti trots ett relativt starkt stöd ikommunen i sin helhet kan hamna utanförkommunfullmäktige i de fall röstetalet är jämntfördelat över hela kommunen. Nuvarande systeminbjuder enligt utskottet gärna till manipulationmed valkretsindelningar och/eller antalet mandat ikommunfullmäktige. Ett alternativ till den nuvarandesituationen är enligt utskottet att införautjämningsmandat i valkretsindelade kommuner.Riksdagen bör begära ett förslag från regeringen omutjämningsmandat i valkretsindelade kommuner.Ändringen bör träda i kraft i så god tid att den kantillämpas vid val. Detta bör , medbifall till motionerna, ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande kommunala utjämningsmandatatt med bifall till motionerna 1999/2000:K209 och2000/01:K268 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Gemensamma valsedlar (mom. 12)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Utskottet som" och slutar med "yrkandena1-3." bort ha följande lydelse:Kostnaderna för val till riksdag och kommuner äromfattande, och det borde enligt utskottet vara ettallmänt intresse att minimera dessa. Inte minsthandlar det om ett stort slöseri med papper för allaolika vallistor, något som också ökat medpersonvalsinslaget. En åtgärd, som skulle kunnaeffektivisera informationen, kraftigt minskapappersanvändningen och minska transportvolymen,vore att ha gemensamma valsedlar för de partier somdeltar i respektive val. Andra länder har genomförtdetta med bra resultat. Detta bör , medbifall till motionen, som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande gemensamma valsedlaratt med bifall till motion 1999/2000:K218 yrkandena1-3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,Särskilt yttrandePersonval (mom. 1)och (båda v) anför:På grundval av en kompromiss mellanriksdagspartierna beslutade 1997 attinföra ett begränsat personvalsinslag i det svenskavalsystemet. Partierna närmade sig denna kompromissfrån skilda utgångspunkter. hörde ochhör alltjämt till dem som är mest kritiska motpersonvalskampen. Vi står dock fast vid denkompromiss som möjliggjorde konsensus i frågan omvalsystemets utformning. De förutsättningar somförelåg när kompromissen gjordes har inte ändrats pånågot avgörande sätt, och inte heller erfarenheternaav de allmänna valen 1998 är sådana attöverenskommelsen bör omprövas.