bet · GO01MJU3 · 2000-11-09 00:00:00 — Det lokala arbetet för att nåriksdagens miljömål om begränsad klimatpåverkan börses som en resurs i den nationella klimatpolitiken.Vi anser att Utmanarkommunerna bör ses som ettföredöme, och regeringen bör med sin politik strävaefter och underlätta att fler kommuner följer efterför att bredda det lokala arbetet med att nå måletom en begränsad klimatpåverkan.Kemikalier och miljöfarliga produkterStabila naturfrämmande kemikalier sprids nu tilljordens mest avlägsna hörn såsom ochdjuphaven och de upptäcks allt oftare i djur, växteroch människor. Vi kan se hur en ny generation avmiljögifter, som bromerade flamskyddsmedel ellerluktämnen (myskföreningar) från tvätt- ochsköljmedel, dyker upp i fisk, isbjörnar, sälar ochmusslor. Fynden visar att ämnena sprids i störreomfattning än både myndigheter och allmänhettidigare trott.I dag finns över 100 000 kemikalier registreradeinom EU. av dem har undersöktsordentligt med avseende på deras hälso- ochmiljöeffekter. Många av dem är direkt hälso- ochmiljöskadliga, men myndigheterna ingriper inte pågrund av ett föråldrat regelsystem. Merparten av denglobala föroreningen sker via kemikalier somfinns i vardagsprodukter. Kemikalierna hamnar sedani våra avlopp, på soptippar m.m. varifrån de spridsglobalt. Enligt (1998:11)är ca 5 300 olika produkter på den svenska marknadenklassade som kroniskt hälsoskadliga, varav ärallergiframkallande produkter. Mängdencancerklassade produkter motsvarar perperson och år. Gifterna finns inbakade i deprodukter vi använder : golv, mattor, bilar,plastflaskor, datorer, mat osv. Spridningen av dessakemikalier anses av många forskare kunna varaorsaken till att vissa cancerformer och allergierökar dramatiskt. De anses också kunna orsakareproduktions- och utvecklingsdefekter, förändringav immunförsvar och neurologiska effekter.I dag finns omkring 70 000 konstgjorda ämnen iomlopp i samhället. Praktiskt taget inga av dem ärordentligt kontrollerade för hälso- ellermiljöeffekter; ändå får de användas i produktereller tillverkningsprocesser. Många av dem ansesvara mer eller mindre farliga. testas inomEU och ca 50 av dessa 70 000 ämnen - men varjeår tillkommer också ett par tusen nya, otestadeämnen. Målet bör vara att vi skall sluta användastabila naturfrämmande ämnen, sluta använda ävenlätt nedbrytbara naturfrämmande ämnen om intetillverkaren kan bevisa att de är ofarliga förmänniska och miljö samt att vi skall begränsaanvändningen av farliga naturliga ämnen.Skydd av EmånEmån bildar ett av artrikaste åsystem medsina 33 fiskarter, och åns vattensystem omfattar ca80 mil vattendrag. I finns havslax och världensmest storväxta havsöring. Den näst intillutrotningshotade malen, som finns endast påytterligare ett par platser i , har sittstörsta reproduktionsområde där. I finns ocksåmånga värdefulla lokala öringstammar. Även Sverigessydligaste sjö med naturlig föryngring av ärbelägen i Emåsystemet.Ett problem som har gemensamt med mångaandra åar och älvar är att den är reglerad avkraftverksdammar och andra uppdämningar tillmagasin. Detta innebär att havslaxen och Emånsvärldsberömda havsöring inte kan vandra längre upp iån än ett par mil. Emåns lax och havsöring bördärför möjligt få tillgång till lekplatsersom är mindre utsatta för miljöstörningar, dvs.belägna längre upp i systemet.Det är av nationellt intresse att Emålaxen kanutvecklas och fiskas i hela sittvattenområde.Skydd av skogsmarkFortfarande avverkas oersättliga skogar i Sverige.Samtidigt hotas och missgynnas flera djur- ochväxtarter av skogsbruket. Staten har ett ansvar föratt de sista naturskogarna skyddas. Staten måsteockså arbeta för ett skogsbruk som inte utarmarekosystem och biologisk mångfald. I harSvenska funnit rester avavverkade tallar som är gamla.Avverkningen är utförd på mark som förvaltasav (). Skogsvårdsstyrelsenhar inte haft något att invända mot avverkningen.Denna typ av gammelskog finns nästan inte alls kvari , och har ett internationellt ansvaratt bevara den. Staten borde vara föregångare vadgäller naturvård i skogen men i realiteten har SFVlägre ambitioner än många skogsbolag. Agerandet ståri bjärt kontrast till miljöministerns uttalande omatt SFV skall vara ett föredöme på området.Vi anser också att det behövs ett starkare skyddför gamla träd. Gamla träd äldre än skallinte avverkas. Även enstaka gamla träd kan varaytterst värdefulla som biotop åt en mängd andraarter, främst insekter. Enligt forskare vidSkogsvetenskapliga fakulteten i har Sverigesboreala skogar aldrig haft så lite gammal skog, såfå grova träd och så få döda träd som på 1900-talet.Ur nationalekonomiskt perspektiv är de orördaskogar som finns kvar i mer värdefullaän omkringliggande produktionsskogar. Förutominrättande fler reservat är det därför viktigt attdet bedrivs ett arbete för att utvidga befintligareservat och nationalparker, särskilt i södraSverige.NaturbetesmarkerVid FN:s miljökonferens i tillkomkonventionen om biologisk mångfald. Konventionen harinneburit en förändring av den naturbevarandestrategin. Jord- och skogsbruk måste nu bedrivas påett sådant sätt att antalet arter av växter och djurinte minskar. Den tidigare skyddade arealen behövs,men den räcker inte för att förhindra att denbiologiska mångfalden utarmas. Även produktivverksamhet måste utformas så att den biologiskamångfalden inte påverkas negativt. Av denanledningen är det angeläget med en tydligdefinition av mål och åtgärder för att förhindra enfortsatt utarmning.En stor del av den biologiska mångfalden är knutentill odlingslandskapet. Många av de hotade arternaär knutna till traditionella ängs- och hagmarker.Slåtterängen är en försvinnande naturtyp som ärberoende av kontinuerlig hävd; upphör hävden,försvinner snart en stor del av mångfalden av växteroch insekter. En del av de forna slåtterängarnahävdas som naturbetesmark. De återståendenaturbetesmarkerna har avgörande betydelse förskyddet av den biologiska mångfalden ijordbrukslandskapet; det är fråga om rödlistade(hotade) svampar, kärlväxter, insekter, grodor,fåglar och andra organismer. Många av de rödlistadearterna är knutna till trädbärande naturbetesmarker.Träden ger skugga och påverkar därför betingelsernaför växterna. Ofta har träden i hagmarkerna uppnåtten ansenlig ålder och spelar en viktig roll sommiljö för insekter och fåglar. När igenväxningenmedför att växtligheten sluter sig kringbetesmarkens solitära träd försvinner många av dessainsekter och fåglar.Det finns betesmark iSverige. Sett ur natursynpunkt vore det önskvärt omhela denna areal bevarades. I avvaktan på att detkommer att bli lönsamt att hålla markerna öppnabehövs ett juridiskt stöd för att inte ytterligareareal naturbetesmark skall försvinna. Genom ängs-och hagmarksinventeringen finns vid länsstyrelsernakunskap om vilka naturbetesmarker som är särskiltskyddsvärda. Nämnda arealer skulle kunna få statussom naturvårdsområde men det krävs ytterligareunderlag för att ett sådant skydd skall bliverkningsfullt. Länsstyrelserna måste träffa fleravtal med de djurhållare som behövs för att markernaskall fortsätta att betas. Lantbrukaren kundeexempelvis få hjälp med stängslingen mot att haneller hon åtog sig att låta sina djur beta på denöverenskomna marken.2. KristdemokraternaUlf () och ()anför:Miljöjusterad nettonationalproduktEndast genom avsevärt effektivare användning avbefintliga resurser går det att uppnå hållbartillväxt och ökad välfärd. behöver därförinstrument för att på ett samlat sätt mäta ekonomi-och miljöutvecklingen. Arbetet med de svenskamiljöräkenskaperna - en miljöjusteradnettonationalprodukt (MNP) - har enligt utskottetsredovisning påbörjats i enlighet med vadKristdemokraterna tidigare motionerat om. MNP tarhänsyn till förändringen av kapital i form av vårtnaturkapital som skog, fisk osv. men beaktar ocksådet kapital, som är skapat av människan. Vi avseratt följa frågan även i fortsättningen.Miljösituationen i miljösituation försämras alltmer.Fortfarande sker ca 400 oljeutsläpp i havet.Risken för upptäckt är för liten för att varaavskräckande. måste få resurser tillbättre bevakning. Drygt ett trettiotal fartygsammanlagt har upptäckts i samband med oljeutsläpp,varav bara några få lett till straff. Möjligheternaför bevisföring och lagföring måste öka. Regeringenhar här varit saktfärdig.Genom EU-arbete införs en lag omobligatoriskt avlämnande i hamnarna av fartygensavfall. Detta inbegriper även oljehaltigt avfall.Svenska hamnar har kapacitet att ta emot avfall. Ibaltstaterna och är inte verksamheten utbyggd.Sverige bör driva på utbyggnaden, bl.a. genombistånd.Internationellt samarbete kring behövsför att minska övergödning av och utsläppav i övrigt miljöstörande ämnen. Behovet avskyndsamma åtgärder är stort.Klimatpolitiskt handlingsprogramKlimatfrågan är vårt mest svårhanterademiljöproblem. Klimatåtgärder ger effekt om tvågenerationer och kräver därför en genomtänktstrategi. I avsaknad av sådan strategi har åtgärdervidtagits, som inte varit effektiva. En del åtgärderhar varit direkt motstridiga. Till exempel harregeringen undvikit att stimulera användning avalternativa drivmedel inom transportsektorn. Det ärdyrare för konsumenten att använda sig avmiljövänliga alternativ. En kärnkraftsreaktor harregeringen stängt men utan att motsvarandeengergibesparing gjorts, eller alternativ energifanns att tillgå. I stället köps billig energi frångrannländer, producerad med fossila bränslen.Ett kraftfullt handlingsprogram måste upprättas ochgenomföras. Varken energi- eller transportsektornkan tillåtas ökade utsläpp. Ändock ökar utsläppenför närvarande av koldioxid. Till råga på allt vetvi inte hur stora utsläppen är, eftersomberäkningarna visat sig vara felaktiga. Det handlarom utfasning av fossilbränslen i såvälenergiproduktionen som i transportsektorn,begränsning av metanavgång, åtgärder för att ökakolbindningen samt återvinning och om möjligtlagring av koldioxid. Ett antal politikområdenberörs. Det handlar bl.a. om energisystem,kommunikationer, jord- och skogsbruk och inte minstom hur skatter och avgifter utformas somarbetsredskap för att styra bort frånfossilbränsleanvändning.Regeringen har äntligen inrättat en avdelning, somskall arbeta med dessa frågor. Klimatkommitténavslutade sitt arbete . Regeringen börsnarast komma med en proposition i ämnet, så att etthandlingspolitiskt program kan antas av riksdagen.3. CenterpartietEskil () anför:En miljöorienterad produktpolitikDet är olyckligt att regeringen endast förmår petalite här och där när det gäller miljöpolitiken.Regeringens miljöpolitik kännetecknas därmed avavsaknaden på framtida strategi. En sammanhållen ochoffensiv miljöpolitik är ett måste för att kommatill rätta med gårdagens, dagens och morgondagensmiljöproblem. Alla delar av samhället måste semiljön som en strategisk fråga och ambitionerna påmiljöområdet måste höjas. Regeringen är fast i gamlatankar trots att den är medveten om problemen ochatt dessa inte löses med gamla tankar. Att levereraskrivelser till är inte nog.Det är angeläget att konsekvenserna av den kommandeutbyggnaden av kapaciteten för att förbränna soportydliggörs. En viktig förutsättning för att inledadetta arbete är att ha klara definitioner på vad somär att räkna som sorterat respektive osorteratavfall. Precis som det är viktigt med definitionerpå vad som är sorterat och osorterat avfall behöverkonsekvenserna av en skatt på förbränning av avfallutredas. Långsiktiga regler är ett måste för att nåen hållbar produktpolitik och på detta område måsteriksdag och regering ta sitt politiska ansvar.Det är nödvändigt att EU:s inre marknad utvecklas imiljövänligare riktning. måstefunktionstänkandet dominera medan det första stegeti arbetet är att miljö- och kretsloppsanpassa varu-och produktflödena. Här måste varapådrivande.4. liberalernaHarald () anför:Miljösituationen i är ett hotat hav. Dock kan Östersjönräddas från att bli ett dött hav. Överenskommelserom gemensam strategi måste följas av konkretaåtgärder. Samarbetet mellan länderna måste ta siktepå att lämna diskussionerna om formerna församarbetet och inriktas på åtgärder.Kraven på sjöfarten måste enligt min meningskärpas. Ett absolut krav måste vara att ett fartyginte tillåts lämna hamn innan rengöring genomförts.När det gäller utsläpp från jordbruk och industrierär dessa lika höga som . Om viskall kunna rädda måste jordbruket minskasina utsläpp. Stödsystemet för jordbruket måsteändras så att man inte premierar ettkemikalieberoende jordbruk.Sverige bör gå före i strävandena. Initiativ inom ramen för Östersjösamarbetet för attåstadkomma hårdare krav på sjöfarten och för attomläggningen av jordbruksstöden inom EU påskyndas.En av största insatser för att spridakunskaper inom detta område är att samordnaÖstersjöuniversitetet ()som är ett nätverk för drygt 160 universitet ochhögskolor runt . Genom kurser organiseradeav Östersjöuniversitetet har ett mycket stort antalstudenter inom exempelvis biologi, teknik,statsvetenskap, ekonomi och lärarutbildningar fåttkunskap om frågor som rör miljö urbiologiskt, ekonomiskt och politiskt perspektiv.Östersjöuniversitetet är beroende av finansielltstöd från andra källor än den akademiska världen,och dess största finansiär, , tänker upphöra medstödet av verksamheten. Därför borde ta sittutlovade ansvar för natur och miljö ochfortsätta att administrera Östersjöuniversitetet,även om det sker på annat sätt än genom Sida.Det som saknas är en långsiktig plan för bevarandetav den biologiska mångfalden i och kring Östersjön.Minskade utsläpp i sjöar och vattendragBevarandet av den biologiska mångfalden är en av destora utmaningar vi står inför.Försurning utgör ett av hoten mot den biologiskamångfalden. Problemet är orsakat av svavel- ochkväveutsläpp i atmosfären; utsläpp från i förstahand biltrafik och annan förbränning. De åtgärder vividtar för att motverka försurning måste syfta tillatt minska utsläpp av kväveoxider. ärvi enligt min och mening alltförinriktade på att "lappa och laga", dvs. betraktakalkning som en lösning av problemet. Kalkningen kani sig vara ett hot.Tydligare inriktning på användning av ekonomiskaoch andra styrmedel är nödvändig för att åstadkommaen långsiktig lösning.Skydd av våtmarkerVåtmarkerna utgör en av de boreala områdenasviktigaste grupper av ekosystem. Genom århundradenahar de betraktats som oändligt stora och till stordel fungerat som bas för lantbruket. Tiderna harförändrats och det som förr betraktades som onyttigaoch "vattensjuka" områden är nu naturresurser förframtida överlevnad.Skyddet av våra våtmarker, särskilt iRamsarområden, dvs. områden som skall skyddas enligtden internationella våtmarkskonventionen, måstefrämjas. Det är därför dags att börja återskapavåtmarker. Våtmarkerna är världens bästavattenreservoarer. De förhindrar översvämningar ochger en jämn och fin vattenavrinning; torven hållersom bekant vatten sin egen vikt. Påköpet får vi fina små bäckar som bara de riktigtgamla minns från sin barndoms dagar. För att intetala om vattenkvaliteten; myrarna är riktigavattenreningsverk. Den svenska Ramsarlistan bör iSkåne kompletteras med , där områdetbör utökas till att omfatta även vattenområdenasöder om . Området kring ,och Helgeån bör utökas norrut till attomfatta , som är häckningsplats försvarttärna. Vidare bör listan omfatta områdetÅhus-Norje-Valje och i Södermanland sjön samtde centrala delarna av med . Andra områden, samtliga välkända, somborde vara aktuella för att tas med på listan ärAinettivuoma i och landhöjningskuster iNorrbottens skärgård, i ,Nordupplandskusten med bl.a. kalkrika våtmarker,i , i medtillhörande näs, meandrande älv,kortskottsvegetation, bl.a. ävjepilört, ochstrandskogar av stort värde för många rödlistadearter. Listan bör även kompletteras med Tysslingen iÖrebro län, Alsterån och Algunnen i län medföga påverkade vattenekosystem och naturligaöversvämningar, svämskogar och stora älvmader medhög koncentration av rödlistade arter som sjötåtel,safsa, lavar, hårklomossa, mollusker, utter samt istrandskogarna vitryggig hackspett och läderbagge.Åtgärder för att skydda värdefulla våtmarksområdeni våra grannländer runt måste initierasfrån svensk sida. Rospuda i Polenkan tjäna som exempel på våtmarker av internationellekologisk betydelse som är hotade av utdikningar ochvägbyggen. Via Baltica, som är en väg för storalastfordon till och från de baltiska länderna, gårgenom centrum av den polska staden med30 000 innevånare. För att lindra trycket påcitykärnan har föreslagits en trafikled runt staden.Denna led skulle emellertid skära rakt genomRospudas våtmarker. Dessa våtmarker har sammaekologiska värde som den närbelägna Biebrza NationalPark. Om vägbygget genomförs skulle områdetavvattnas och som följd därav skulle doftyxneutrotas. Arten återfinns i endast i Rospudasvåtmarker. Därutöver finns den bara på några fålokaler i andra europeiska länder.Restaurering och skötsel av våtmarker ochvattendrag måste initieras och planeras ur ettstörre perspektiv än bara det lokala. Många svenskakommuner har startat projekt "vattenriken" och iöversiktsplaner har halvhjärtade försök gjorts föratt skriva in områdesskydd m.m. Ekologisk planeringoch skötsel av strandängar och våtmarker i svenskaparker har gett gott resultat. Våtmarker sköts genombete och andra hävdformer. Erfarenheter frånTysslingen och Kvismare visar tillfredsställandeekonomiskt utbyte.Men hur vidmakthålls restaurerade områden? Hurkommer grönling och nissöga att klara sig iframtiden? Hur styr man vattenregimen i restaureradeeller anlagda våtmarker? Hur reglerar man storabestånd av ruda? Hur påverkar fiskutsättningekosystemen? Här kan skötseln av Nationalstadsparkeni tjäna som förebild. En rikare biologiskmångfald har skapats genom aktivarestaureringsåtgärder av , Isbladskärret ochLappkärret. Det senare hyser flera rödlistadevåtmarksfågelarter som smådopping, rörhöna,vattenrall m.fl. Spegeldammen är ett anlagt vattensom bl.a. hyser smådopping och störrevattensalamander och som utnyttjas av snok. Lillsjönär en restaurerad strandäng, "endahävdade sötvattensstrandäng" med bl.a. häckandetofsvipa och buskskvätta. Fältförsök i syfte attgynna den rödlistade fiskarten grönling har gjorts iIgelbäcken. Groddammar har nyanlagts med mycketlyckade resultat.5. de grönaGudrun () anför:Eftersom många av de motioner som behandlas i dettabetänkande kommer att påverkas av de propositionersom kommer att läggas fram under riksdagsåret väljerjag att endast lägga ett särskilt yttrande nu ochavser att återkomma i annat sammanhang. Följandefrågor finner dock särskilt viktiga ochvill poängtera.VästerhavetSituationen i och havsområdenär alarmerande och har förvärrats. Under de senaste10-20 åren har halterna av kväve och fosfor baraökat. Stora mängder kväve transporteras in frånsödra . Övergödningen påverkar ekosystemengenom ökad produktion av plankton, som i sin turorsakar syrgasbrist vid bottnarna. Närvattenföringen i de tyska och holländska flodernahar varit särskilt hög har det märkts en klarökning av syrgasbristen.30 miljoner ton partiklar och gifter uppskattasfölja strömmarna in från södra tillSkagerrak och norra för att främstackumuleras i djuphålorna. Utöver dessa giftupplaghar lokala utsläpp av gifter i höga koncentrationersedimenterats utmed kusten. Radioaktiva ämnen, somteknetium, följer med strömmarna frånupparbetningsanläggningen på den engelskavästkusten in mot den svenska ochradioaktiviteten stiger i bl.a. tång och räka.Dumpningar av avfall från fartyg i Nordsjönuppskattas till 50 000-70 000 kubikmeter/år, varaven stor del når svenska vatten och stränder.Ett nytt Västerhavsprojekt i nordisk regi ärnödvändigtRegeringen bör ta till sig forskarnas resultat ochöka satsningen på att försöka rädda de marinaekosystemen, våra kanske viktigaste framtida"skafferier". Vi förutsätter att situationen iVästerhavet och åtgärder för att komma till rättamed problemen presenteras i den proposition omuppföljning av miljömålen som aviserats, eftersomHav i balans är ett av de övergripande målen.KemikalierI flera motioner uppmärksammar enskildaämnen som vi anser bör fasas ut eftersom de inte hörhemma i ett ekologiskt hållbart samhälle. Det gällernonylfenoletoxylater, isocyanater, bekämpningsmedel,amalgam och azofärgämnen. Vi anser att måstegå före och förbjuda dessa ämnen. En del av dem, somexempelvis nonylfenoletoxylater, liknar hormoner ochpåverkar arter i miljön. Andra har hög giftverkanoch är såväl mutangena som cancerogena. Biocidernariskerar att förstöra vårt viktigaste livsmedelvattnet, och vissa, som isocyanater, bör fasas ut avarbetsmiljöskäl. Amalgam påverkar människors hälsamycket redan i dag.I de miljömål som beslutats finns målet Giftfrimiljö. Vi reserverar oss inte i detta betänkande,utan förutsätter att den aviserade propositionen omstrategier för att nå de beslutade miljömålen kommeratt behandla dessa och andra liknande kemikalier.Miljöpartiets uppfattning är att skall gåföre och införa strängare regler än vad andra länderi EU har. Det är viktigt och absolut nödvändigt attvisa att det går att skapa ett gott samhälle iekologisk balans.NaturvårdFlera av de övergripande miljökvalitetsmålen ärtillämpliga på de motioner som har lagtfram, och frågorna lär återkomma i samband med denaviserade propositionen med förslag om de delmål sombehövs för att uppnå miljökvalitetsmålen. frågan om reservat, som vi anser måsteprioriteras eftersom såväl som Västerhavetär starkt påverkade av mänsklig aktivitet. Ävenbeträffande sumpskog, en unik biotop, som nyligeninventerats, är behovet av skydd nödvändigt liksomskyddet av andra våtmarker. För groddjur ochmyskoxe, som behandlas i separata motioner, finns åtgärdsprogram. Det är enligt vår uppfattning avstor vikt att dessa program omsätts i praktiskhandling för att ett skydd av dessa arter skallkunna åstadkommas.