bet · GO01SoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — I samma motion yrkas att till anslaget13:10 Hälsonät (nytt anslag) anvisar (yrkande 4 delvis). Motionärerna avsätter 50 miljonerkronor för för projektets initierande, utbildningoch organisationsutveckling.Utskottet har senast behandlat ett antal motionsyrkanden rörande IT-frågor inom hälso- och sjukvården i betänkande1999/2000:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. I sinbedömning (s. 38-39) anförde utskottet följande:Utskottet delar inställningen i motion - - - att det ärangeläget att olika enheter i vården på ett enkelt sättkan kommunicera med varandra och därvid utnyttja demöjligheter som informationstekniken ger. har ett projekt för IT-samverkannyligen startats. Vidare pågår en utredning inom förbundetmed sikte på att ett fristående och självständigt IT-samverkansorgan skall kunna inrättas vid årsskiftet2000/2001. - - -De aktuella motionsyrkandena avstyrktes. följdeutskottet (rskr. 1999/2000:194).Regeringen har i proposition 1999/2000:86 Ettinformationssamhälle för alla föreslagit att en utökadsatsning bör göras på att med hjälp av IT-stöd utvecklaoch förnya hälso- och sjukvården. En förstärkt samverkanmellan olika vårdnivåer och vårdgivare bör eftersträvasför att möjliggöra ett effektivt informationsutbyte. Ennationell handlingsplan för utveckling och förnyelse avsjukvården, vari behandlas även användningen av IT ivården bör tillskapas (bet. 1999/2000:TU9, rskr.1999/2000:256 samt socialutskottets yttrande1999/2000:SoU7y).Regeringen har i budgetpropositionen anfört att särskildamedel avsatts för att samtliga landsting vid årsskiftet2000/2001 skall ingå i ett gemensamt databaserat systemför redovisning av väntetider.Från Landstingsförbundet har inhämtats bl.a. att ettfristående och självständigt IT-samverkansorgan håller påatt inrättas för att underlättakommunikation av patientinformation mellan vårdgivare.Vidare pågår projekt inom förbundet med telemedicin.Övrig medelsanvisningRegeringens förslag till medelsanvisningar till 13:3Bidrag till hälso- och sjukvård, 13:4 Statens beredningför utvärdering av medicinsk metodik, 13:5 Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd, 13:6 Ersättning tillsteriliserade i vissa fall har inte mött någon erinran iform av motioner.Övriga frågor inom politikområdetRegeringen anför i budgetpropositionen (s. 31 f.) attgenom betänkandet I God Tro - samhället och nyandligheten(SOU 1998:113) har en samlad kartläggning och beskrivningav frågor kring nyandliga rörelser och samhället, såvälnationellt som internationellt, åstadkommits. Ibetänkandet har ett antal bedömningar gjorts och på någrapunkter har konkreta förslag på åtgärder lagts fram bl.a.rörande inrättandet av ett s.k. . Efter ensammantagen bedömning av betänkandet samt remissutfalletfinner regeringen att ett behov av kunskap om nyandligarörelser finns hos myndigheter och institutioner men attarbete med forskning och kompetenshöjning inom detaktuella området kan ske inom ramen för existerandeverksamheter. Behov av att inrätta ett särskiltkunskapscentrum föreligger, enligt regeringen, därförinte.De delar som avser översyn rörande regleringen avfristående skolor har överlämnats tillUtbildningsdepartementet för fortsatta överväganden.Utbildningsdepartementet avser att behandla de aktuellaförslagen i en departementspromemoria rörande friskolor.I motion So395 av () begärs tillkännagivandeom forskning om barns situation i slutna samfund (yrkande1). Vidare begärs tillkännagivande om förmedling avkunskap till personalkategorier som möter barn som växerupp i slutna samfund (yrkande 2). Slutligen yrkastillkännagivande om myndigheters och institutioners ansvaratt stödja personer med psykiska krisreaktioner som följdav att de utsatts för auktoritärt, destruktivt ledarskap(yrkande 3). Motionären anför att insatserna inomsocialtjänst, hälso- och sjukvård, domstolsväsende etc.måste omfatta en vidare grupp än bara de som tillhörtnyandliga rörelser, dvs. alla de personer som reagerar medpsykiska krisreaktioner sedan de utsatts för auktoritärt,destruktivt ledarskap.I motion So431 av () begärstillkännagivande om att inrätta ettkunskapscentrum för livsåskådnings- ochtrosfrågor. Motionären anför att detbehövs ökade kunskaper om nyandligafrågor och fenomenets komplexitet fördem som möter människor i kris i sambandmed medlemskap i en rörelse. Likasåbehöver människor som möter avhoppare fåökade kunskaper.Politikområde FolkhälsopolitikMålet för folkhälsopolitikenI budgetpropositionen föreslår regeringen att målet förfolkhälsopolitiken skall vara: Folkhälsan skall förbättrasför de grupper i samhället som är mest eftersatta urhälsosynpunkt.Regeringen anför att den avser att i budgetpropositionenför 2002 ange nya mål för folkhälsoområdet samt ett antalresultatindikatorer för att bättre kunna bedöma och mätamåluppfyllelsen. Detta utvecklingsarbete kommer attinitieras med anledning av slutbetänkande.Insatser mot aids (14:1)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslag 14:1 Insatser mot aids.Anslaget disponeras av (). Medlenskall användas för insatser mot hiv/aids, innefattandeinformation till allmänheten och till särskilda gruppermed riskbeteende samt stöd till psykosocialt arbete ochutveckling inom området. FHI skall samverka med andraaktörer och stimulera till regionala och lokalaaktiviteter. fördelades ca avbidraget till kommuner, landsting och organisationer förhiv/aidspreventivt arbete.Från anslaget 99:2 Särskilda insatser i vissa kommuneroch landsting under utgiftsområde 25 har tidigarefördelats förhivpreventivt arbete i storstadsregionerna.Socialminister har isvar på interpellation (2000/01:19) om kampen mot hiv istorstäderna anfört bl.a. att regeringen för skallverka för att en öronmärkning av medel för hivpreventivtarbete i storstadsregionerna kommer att ske och att medelför detta ändamål avsätts.Socialutskottet har i yttrande till finansutskottet,2000/01:SoU1y Ramen för utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg m.m., anfört följande i sinbedömning rörande det hivpreventiva arbetet:Utskottet anser det glädjande att de förebyggandeinsatserna mot hivinfektion varit framgångsrika och attSverige förblivit ett land med låg förekomst avhivinfektion. Utskottet anser att insatserna mot hiv/aidsmåste ges fortsatt hög prioritet på alla samhällsnivåer.Insatserna bör i ökad grad riktas mot de grupper därriskbeteendet är som störst och där en fortsattsmittspridning sker. För att värna den verksamhet sombyggts upp i storstadsområdena i samarbete mellankommuner, landsting och frivilliga organisationer är detangeläget med ett fortsatt särskilt bidrag tillstorstadsområdena. Utskottet delar således uppfattningen imotionerna So282 (m) yrkande 3, So481 (m, s, v, kd, c, fp,mp), So504 (s, v, mp), Ju724 (v, s, c, fp, mp) yrkande 20och L459 (fp) yrkande 15. förordar etttillkännagivande till regeringen om ett fortsatt särskiltstatsbidrag till storstadsregionerna. Med det anfördaöverlämnar utskottet motionsyrkandena tillfinansutskottet.Finansutskottet ställde sig i betänkande 2000/01:FiU1Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna, m.m.positivt till ett fortsatt specialdestinerat bidrag förhiv/aidsinsatser i storstadsregionerna. Utskottet anfördevidare att motionsyrkandena med begäran omtillkännagivanden därom behandlar finansutskottet i sittkommande betänkande om allmänna bidrag till kommunerna(bet. 2000/01:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner).Folkhälsoinstitutet har till regeringen överlämnatförslag till en nationell handlingsplan för det framtidaarbetet med att förebygga sexuellt överförda sjukdomar(STD) och hiv . Institutetpresenterade en redovisning avstorstadsregionernas hivpreventiva arbete. Planenshuvudmål är att minska smittspridningen av och antaletallvarliga komplikationer till STD/hiv. Detta skall uppnåsgenom generella hälsofrämjande och förebyggande insatser,tidig diagnos och bra omhändertagande av smittade samtgenom att motverka diskriminering. Olika gruppers, somt.ex. ungdomarnas, behov av riktade insatser lyfts fram.Handlingsplanen skall vara ett verktyg i detSTD/hivförebyggande arbetet både på nationell och påregional och lokal nivå. En nationell samordningsgruppföreslås få en central roll när det gäller att följa uppmålen och rekommendera insatser.Nationella folkhälsokommittén har i sitt slutbetänkandeHälsa på lika villkor - nationella mål för folkhälsan(SOU 2000:91) som mål 11 angett en Trygg och säkersexualitet. Kommittén anför därvid bl.a. att arbetet mothiv och andra sexuellt överförda sjukdomar måstefortsätta. Förändringar i det sexuella beteendet inger oroför att även smittspridning av hiv kan komma att öka. Föratt förhindra en möjlig ökning måste åtgärder vidtas. Idetta ingår bl.a. en bra smittskyddsverksamhet. Ständigvaksamhet måste också finnas för att stödja arbetet mothiv i de länder där smittspridningen är hög ibefolkningen. Betänkandet är föremål för remissbehandling.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anvisar i enlighet med vad som anförs i motionentill utgiftsområde 9 anslag 14:1 Insatser mot hiv/aids förår 2001 utöver vad regeringen föreslagit(yrkande 6). Motionärerna anser att satsningarna påarbetet mot hiv/aids måste öka i stället för att stagneraeller urholkas och vill därför satsa ytterligare 76miljoner kronor för att bl.a. kunna säkerställaett fortsatt kraftfullt hivpreventivt arbete. Det är avmycket stor betydelse att delar av anslagen öronmärks förarbete i storstadsregionerna där problematiken är somstörst. I motion So282 av m.fl. (m) (yrkande4) framställs ett yrkande med liknande innehåll.I motion So282 av m.fl. (m) yrkas tillkännagivande omhuvuduppgifterna i arbetet med hiv/aids (yrkande 1).Enligt motionärerna är de fyra huvuduppgifterna i dettaarbete att stoppa smittspridningen, att ge hjälp och stödåt de hivsmittade och deras anhöriga, att förbättra vårdenav de hivinfekterade och aidssjuka och att tillse attforskningen ges bästa tänkbara villkor. Vidare begärstillkännagivande om informations- och upplysningsinsatser(yrkande 2). För minskad smittspridning krävs, enligtmotionärerna, bättre information och upplysning riktadinte minst till skolungdomar, utlandsresenärer, invandrareoch homo- och bisexuella män. Information om hiv/aidsskall dessutom enligt motionärernas mening ingå i allupplysningsverksamhet om sexuellt överförbara sjukdomar.Olika intresseorganisationer fyller en viktig roll iinformationsarbetet. Det är mot den bakgrunden viktigt medekonomiskt stöd till frivilligorganisationer på området.I motion So428 av () begärstillkännagivande om det statliga stödet tillhivinformation och hivprevention (yrkande 1). Motionärenanför att bidragen för hivprevention bör fördelasnationellt genom ett ansökningsförfarande, så att ideellaorganisationer kan anlägga ett nationellt perspektiv påsina insatser och själva styra resurserna dit de bästbehövs. Vidare begärs tillkännagivande om de ideellaorganisationernas centrala roll i arbetet medhivprevention (yrkande 2). Motionären anför: att statenhar ett starkt intresse av hivinformation ochhivprevention innebär inte att staten är den som bästgenomför informationssatsningar. Erfarenheterna talar föratt de ideella organisationerna måste ges en central rolli det hivpreventiva arbetet för att det skall varaeffektivt.I motion So467 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om vikten av att staten har kvar detövergripande ansvaret för en framgångsrik hivprevention(yrkande 1). Enligt motionärerna är ett av de starkasteargumenten för att staten också skall ha detövergripande ansvaret för detta område att om ansvaretläggs ut på kommuner och landsting kan medel vars avsiktatt finansiera hivpreventiva åtgärder komma att användastill andra angelägna ändamål då man kanske endast har enmycket liten grupp som befinner sig i riskzonen och/elleratt spridningen av hiv är liten eller obefintlig i detegna eller kommunen. Motionärerna yrkar vidaretillkännagivande om behovet av att varje årspecialdestinera medel så principen om attpreventionsinsatserna följer viruset säkerställs (yrkande2).Folkhälsoinstitutet (14:4)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslag 14:4 Folkhälsoinstitutet.Regeringen föreslår vidare att bemyndigarregeringen att, i fråga om ramanslag 14:4Folkhälsoinstitutet, ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebärutgifter på högst efter 2001.Folkhälsoinstitutet () skall genom hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande insatser bidra till att folkhälsanförbättras för de grupper i samhället som är mesteftersatta ur folkhälsosynpunkt. Av FHI:s anslag har ca55,beviljats till olika projekt ikommun, landsting och organisationer. Därutöver har ca17,betalats ut i organisationsstöd tillolika frivilligorganisationer inom folkhälsoområdet. FHIhar aktivt deltagit i det internationellafolkhälsoarbetet i både EU och WHO. FHI har under åretutvärderats på regeringens uppdrag av en statligorganisationskommitté. Kommittén överlämnade sittbetänkande till regeringen : - roll och uppgifter (SOU 2000:57).Kommittén föreslår att FHI skall ha en ny roll och andrauppgifter än . En av FHI:s huvuduppgifter föreslåsvara att ansvara för att följa upp och utvärderafolkhälsoinsatser med utgångspunkt i de nationellafolkhälsomålen som kommer att föreslås av . FHI skall dessutom fungera som ettnationellt för metoder och strategier påområdet. Den nya organisationen föreslås träda i kraft den1 . Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Regeringens bedömning är att FHI gjortvärdefulla insatser inom viktiga folkhälsoområden. FHI hardessutom bistått ett flertal av Socialdepartementetskommittéer med underlagsmaterial.Nationella folkhälsokommittén har i sitt slutbetänkandeHälsa på lika villkor - nationella mål för folkhälsan(SOU 2000:91) som mål 11 angett en Trygg och säkersexualitet. Kommittén anför därvid bl.a. att ingen skalldiskrimineras på grund av sexuell läggning. är en lustfull och trygg sexualitet, fri frånfördomar, diskriminering, tvång och våld hälsosam. Synenpå sexualiteten i samhället som helhet är därför viktig.Den bestämmer t.ex. om människor som är homo- ellerbisexuella utsätts för fördomar och diskriminering - ochmed ohälsa som följd. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen till anslaget 14:4 anvisar (yrkande 7). Motionärerna anförvad beträffar att det statligaengagemanget kraftigt bör minska till förmån för regionaltoch lokalt folkhälsoarbete. bör därför successivt sänkas; under år2001 med . Inriktningen bör vara attFolkhälsoinstitutet är helt avvecklat vid utgången av år2002.I motion So300 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande omFolkhälsoinstitutets roll på alkoholområdet (yrkande 15).Enligt motionärernas bedömning framstår det som olämpligtatt lägga över ansvaret för landets samlade alkoholpolitikpå en myndighet som så hårt har bundit upp sig somförsvarare av den alkoholpolitik som havererat.Flertalet frågor kring partihandel och tillverkning bordei stället kunna hanteras av och avskattemyndigheterna. För servering av alkohol finns redanen regional tillsyn i länsstyrelsernas regi, och detsaknas enligt motionärernas uppfattning behov av centralnormgivning utöver befintliga lagar och förordningar påserveringsområdet.I motion So322 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen låter göra en översyn avFolkhälsoinstitutets mål och instruktioner enligt vad somanförs i motionen (yrkande 2). Motionärerna anser attFolkhälsoinstitutet bör ha en ledande och samordnandefunktion i arbetet att bryta den klass- och könsrelateradeohälsan i befolkningen. I konsekvens med detta måste enöversyn ske av mål och instruktioner förFolkhälsoinstitutets verksamhet. Att tydliggöra och verkaför att bryta ned de klassrelaterade skillnaderna i hälsamåste, enligt motionärerna, utgöra en prioriterad del avdet samlade folkhälsoarbetet.I motion So506 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen till anslaget 14:4 anvisar mindre än regeringen föreslagit (yrkande 4delvis). Motionärerna föreslår besparingar inomadministrationen vid vissa myndigheter med sammanlagt 47,8miljoner kronor (anslagen 13:7, 14:4 och 14:9).I motion Ju724 av m.fl. (v, s, c, fp, mp)begärs tillkännagivande om Folkhälsoinstitutetshomosexuppdrag (yrkande 22). Motionärerna anför att i enenmansutredning kring verksamhetföreslås att uppdraget om homosexuellas situation skallföras över till Ombudsmannen mot sexuell diskriminering,HomO. Skall en förflyttning av uppdragen genomföras bördet, enligt motionärerna, först föregås av en mer seriöskonsekvensanalys samt en ingående utvärdering avverksamheterna än den som gjorts. Därför ansermotionärerna att det s.k. homosexuppdraget tills vidareskall finnas kvar på och att ocksåtranspersoners situation i fortsättningen skall ingå iuppdraget.I motion L441 av m.fl., (v, s, c, fp, mp)begärs tillkännagivande om behovet av utredning avtranspersoners situation samt uppdrag åtFolkhälsoinstitutet att kontinuerligt följa utvecklingenför transpersoners situation (yrkande 6). Enligtmotionärerna bör utredningen omfatta bådelagstiftningsfrågor, behandlingsfrågor och sociala frågor.Motionärerna anför vidare att uppdragockså bör utvidgas till att kontinuerligt följautvecklingen för transpersoner och aktivt genomförainformationsverksamhet riktat gentemot såväl offentligförvaltning som samhället i stort.I motion Ub821 av och TassoStafilidis (båda v) begärs tillkännagivande om attsamhället på en rad områden måste förändras från attensidigt gynna vissa samlevnadsformer och att uppvärderavisst sexuellt praktiserande, till att uppmuntra denmångfald av samlevnadsformer och sexuellt praktiserandesom finns, till att få finnas och synas på lika villkor(yrkande 12). Enligt motionärerna existerar enheterosexuell norm mellan icke funktionshindrade personer,fasta könsrollsnormer och normer för vilken form avsamlevnad och vilken form av sexuell njutning som är attföredra. Annat sexuellt praktiserande mellan människornedvärderas.Folkhälsopolitiska åtgärder (14:7)I budgetpropositionen föreslås att anvisasunder anslag 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder.Detta anslag är utbrutet från tidigare anslag B10 som dåomfattade bidrag till olika frivilliga organisationer inomdet sociala området. Bidrag från detta anslag lämnas tilllänkorganisationer och andra organisationer som arbetarmed att stödja och hjälpa f.d. missbrukare och som arbetarmed alkoholskadeförebyggande verksamhet.Nykterhetsorganisationer och narkotikaupplysning (CAN) erhåller statsbidrag fråndetta anslag. Från anslaget disponerar Folkhälsoinstitutet4 för insatser i syfte att ökakunskapen om spelberoende och för att initiera aktiviteterför att förebygga spelberoende. För innevarande årtillfördes i vårens tilläggsbudget 2 miljoner kronorytterligare för detta ändamål. harunder året genomfört en kartläggning av omfattningen avproblemet. Man har även öppnat ett 020-nummer dit personereller anhöriga till personer med spelberoendeproblem kanvända sig för att få hjälp.Regeringen anför att i en rapport harredovisat de första erfarenheterna av det nya systemet föradministration av bidragen till olikafrivilligorganisationer inom det sociala området.Utvecklingen bedöms i denna rapport som positiv.Organisationerna har - inom ramen för det brukarråd som ienlighet med regeringens förslag inrättades i samband medövergången till ett nytt system - aktivt deltagit när detgäller att utforma former och regler för bidragsgivningen.Avsikten är också att i brukarrådet diskutera inriktningenpå bidragsgivningen och former för uppföljning ochutvärdering. Ett av syftena med detta arbete är att ökaorganisationernas kompetens i dessa frågor.Regeringen bedömer det som angeläget att Socialstyrelsenäven i fortsättningen arbetar i nära samarbete medorganisationerna och utvecklar brukarrådet till ett forumför samverkan mellan organisationerna och staten. Detta ärviktigt bl.a. när det gäller att ge regeringenbeslutsunderlag för dess politik inom berörda områden.Regeringens bedömning är dessutom att Folkhälsoinstitutetäven fortsättningsvis skall arbeta för att ta framunderlag i syfte att öka kunskapen om spelberoende ochgenom riktade insatser förebygga spelberoende.Folkhälsoinstitutet har till regeringenöverlämnat en rapport över aktiviteter genomförda ellerplanerade inom ramen för anslaget till spelberoende år2000. Institutet uppger att verksamhet som bedrivits föratt minska ohälsoeffekterna till följd av överdrivetspelande har inriktats, dels på att sprida kunskap omfenomenet genom riktade informationsinsatser tillstrategiska grupper i samhället, dels på stödjandeinsatser direkt till de spelberoende och deras anhöriga.Stöd till forskning utgör dock den största delen ochvidare har samverkan med övriga intressenter påspelmarknaden utvecklats.I motion So480 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anvisar till anslag 14:7Folkhälsopolitiska åtgärder (yrkande 8). Motionärernaanser att ytterligare medel måste tillskjutas för attarbetet med den nationella handlingsplanen för attförebygga alkoholskador skall få tillräckligt genomslag.Detta bör finansieras genom att bidragen tillnykterhetsrörelsen minskar med 10 miljoner kronor.I motion So357 av m.fl. (v) yrkas att begäratt regeringen i sina direktiv till AB tar inkravet om att bolaget skall verka för att allmänheteninformeras om spelandets skadeverkningar (yrkande 2).Motionärerna anför att AB saknar direktiv omhur bolaget skall informera om de skadeverkningarspelandet åsamkar den enskilde och samhället. Regeringenbör därför ge liknande de somSystembolaget har när det gäller informationen om alkoholoch dess skadeverkningar. Vidare yrkas att begäratt regeringen tillsätter en parlamentarisk kommission meduppgift att belysa de negativa konsekvenserna av spel ompengar (yrkande 3). Motionärerna föreslår att underkommissionens arbete bör inga ytterligare kasinon medinternationella regler för spel få etableras i landet.I motion So549 av m.fl. (fp) yrkastillkännagivande om spelberoende (yrkande 4). Motionärernaanför att spelberoende är ett hälsoproblem vars omfattningär större än vad man trott. För dem som blivitspelberoende finns knappt någon hjälp att få i formav behandling och rehabilitering. Enligt motionärerna ärdet väsentligt att problemet med spelberoendeuppmärksammas och att det finns adekvata vård- ochbehandlingsformer tillgängliga.I motion So414 av och (bådac) begärs tillkännagivande om stöd till spelberoende ochanhöriga genom att etablera självhjälpsgrupper (yrkande1). Enligt motionärerna finns det likheter mellanspelberoende och alkoholism. En persons spelmissbrukdrabbar ofta ytterligare 7-8 personer, bl.a. familjen ochdem som lånat ut pengar till spelaren. Vidare yrkastillkännagivande om att verka för en nationellrådgivningscentral med ett gemensamt telefonnummer(yrkande 2). Motionärerna yrkar även tillkännagivande omstöd till forskning (yrkande 3). Enligt motionärerna harforskning visat att människor med spelberoende finns ialla samhälls- klasser, oberoende av ålder, yrke och kön.Problemen är vanligare bland ungdomar, män, invandrare ochstorstadsbor, men spelproblem förekommer inom allagrupper.I motion So302 av () begärstillkännagivande om behovet av en utredning om hur manskall stävja problemet med det ökade spelberoendet isamhället samt hur ökade resurser skall ges till forskningoch stödjande behandling (yrkande 1). Motionären pekar påatt ca 150 000 svenskar lider av någon form avspelberoende. Värst drabbade är invandrare och ungdomar.Endast ca går till forskning om spel ochspelberoende. Ingen hjälp utgår till den enda stödförening"för Spelberoende" som finns. Problemetär att man ännu inte förstått att det handlar om ensjukdom. Det finns bra behandlingsformer, men bara10 platser.I motion So327 av m.fl. (kd, v, c, fp, mp)begärs tillkännagivande om fördelning av bidrag tillnykterhetsorganisationer m.fl. Enligt motionärerna harnykterhetsrörelsen och ett antal andra organisationer somarbetar med främst primärprevention blivit särbehandladeoch diskriminerade.