bet · GN01FiU29 · 2000-05-25 00:00:00 — Hälso- och sjukvårdChris Heister, , och (alla m) anser att utskottets bedömning under rubriken sjukvård bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är en fundamental rättighet i ett välfärdssamhälle attfå vård av god kvalitet, när man behöver den. Patienten måste vidare få enstarkare ställning i sjukvården. Det får vederbörande först i den stund haneller hon styr resurserna och har möjlighet att aktivt välja god vård och väljabort dålig vård. Därför skall alla medborgare enligt utskottets mening om-fattas av en obligatorisk hälsoförsäkring. Såväl länder med skattefinansieradsjukvård som länder med privatfinansierad sjukvård byter till obligatoriskaförsäkringar. Den obligatoriska hälsoförsäkringen, anser utskottet, skallomfatta alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd, och vara solida-riskt finansierad. Med en allmän obligatorisk hälsoförsäkring kan de offent-liga resurserna utnyttjas bättre, eftersom avvägningar mellan rehabilitering,vård, sjukskrivning och förtidspensionering kan göras i ett helhetsperspektivoch i ett sammanhang. Med överblick över hela vårdkedjan öppnas möjlig-heter att sträva mot en bättre hälsa och en bättre ekonomi genom förebyg-gande vård och bättre utvärdering av vårdinsatserna. Resurser frigörs till vårdnär kostnaderna för bl.a. sjukskrivningar minskas genom att köerna försvin-ner.Att ersätta dagens föråldrade landstingsmonopol med en modern försäk-ringslösning tar dock tid. Utskottet vill därför införa en nationellvårdgaranti som innebär att ingen skall behöva vänta längre än tre månaderpå operation eller behandling. Klarar inte det egna av att ge vårdinom , skall man kunna få vården utförd hos ett annat landsting ellerhos en privat vårdgivare. Med vårdgarantin synliggör man för landstingen -och för de enskilda sjukhusen - en del av de kostnader som köerna i vårdenför med sig. Genom att inte ta emot patienter går sjukhusen miste om pengaroch uppmuntras att förändra verksamheten så att köer inte uppstår.Utskottet anser att med anledning av motion Fi49 (m) yrkande 4bör ge regeringen detta till känna.2. Hälso- och sjukvårdChatrine och (båda kd) anser att utskottets bedöm-ning under rubriken och sjukvård bort ha följande lydelse:Den drastiska minskning av antalet vårdplatser som skett har inte blivitkompenserad genom en motsvarande utbyggnad av särskilda boenden, ser-vicehus eller av . Därför anser utskottet att inriktningen bör varaatt skapa ca 20 000 nya vårdplatser. Dessa vård-platser bör främst gälla de vårdformer där behoven av sjukvård och omvård-nad är störst, dvs. vård av svårt och långvarigt sjuka och äldre. Utskottet vilnuläget ha en vårdgaranti. Därefter måste verksamheten dimensioneras ochorganiseras så att köer inte uppstår. Enligt utskottets uppfattning är per-sonalbrist ett stort hot för vården. Personal slutar, och ny tillkommer inte. Ffå vårdplatser och för litet personal bidrar vidare till köbildningen och för-sämrar arbetsmiljön. Allt ingår i en negativ spiral. En möjlig utväg vid sidanav en resursförstärkning är enligt utskottet att öppna för en större mångfaldmed en solidarisk finansiering som grund. En ökad mångfald av vårdgivareger patienterna större valmöjligheter och kan stimulera, utveckla och tillföravården nya dimensioner. Utskottet anser att privata, kooperativa och ideelltdrivna alternativ därför bör ges förutsättningar att utvecklas. Vidare anserutskottet att förändringsarbetet i primärvården för att utveckla insatsernainom hemsjukvården samt att öka läkartillgängligheten och kontinuiteten förpatienterna går alltför långsamt. I en rapport som presenterats avLandstingsförbundet och med anledning av ettsamarbetsprojekt kallat läkarmedverkan inom vård och omsorgföreslås att, utifrån de äldres behov och lokala förutsättningar, övergripandesamverkansavtal och lokala överenskommelser skall kunna träffas mellankommuner och landsting. Dessutom föreslås att samarbetet mellan sjukhu-sens läkare och primärvårdens läkare, särskilt inom geriatrik och psykiatriskall bli bättre organiserat. Utskottet anser det vara av största betydelse attsådana förändringar nu genomförs i hela landet. Av vårdens resursfördelninghar en omfördelning skett till en starkt ökande andel vad beträffar läkemedel.För att få kontroll över av den kraftiga kostnadsutvecklingen inom förmåns-systemet för läkemedel har staten tillsatt en utredning. Enligt utskottets me-ning kan ett slutligt ställningstagande till överföringen av finansierings-ansvaret för förmånssystemet för läkemedel från staten till landsting ellerregion inte ske förrän den sittande utredningen har redovisat resultatet av sitarbete.Utskottet anser att med anledning av motion Fi50 (kd) yrkande-na 6-10 bör ge regeringen detta till känna.3. Hälso- och sjukvårdKerstin () anser att utskottets bedömning under rubriken och sjukvård bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att regeringens skrivelse intespeglar alla de svårigheter som patienter möter i vården, t.ex. den faktiskasituationen för människor som tvingas leva med långa väntetider inför en be-handling. Utskottets erfarenhet av vårdpolitik är att både patienter och vård-personal lever ett betydligt bättre liv när vårdgarantin ställer klara krav påkorta tidsfrister. En vårdgaranti bör därför införas. Utskottet delar vidaremotionärernas inställning att det är märkligt att politikens mest aktuella frågpå området - relationen mellan vård och omsorg på entreprenad, i helt privatregi eller i offentlig regi - inte belyses i den ekonomiska och kvalitativaanalysen i skrivelsen. Utskottet anser att en förnuftig och odogmatisk diskus-sion om denna viktiga fråga inte kan äga rum i avsaknad av sådana jämförel-ser och att en klar kartläggning av jämförande resultat är absolut nödvändigför den politiska dialogen partierna emellan.Utskottet anser att med anledning av motion Fi51(fp) yrkandena 4 och 5 bör ge regeringen detta till känna.4. ÄldreomsorgChris Heister, , och (alla m) anser att utskottets bedömning under rubriken bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är inkomst- och förmögenhetsrelaterade taxorinom äldreomsorgen både orimliga och orättvisa. Kommunala taxor böralltid bygga på en princip om likabehandling av kommunmedborgarna sominnebär att samma avgift skall betalas för samma tjänst. Utskottet anser attkommunerna själva skall göra avvägningen mellan skatte- och avgiftsnivå-er. Många kommuner har dessutom redan på frivillig väg infört avgiftstak.Utskottet anser dock att det saknas anledning att låta kommuner ta ut så högaavgifter att den som skall betala avgiften i praktiken blir bidragsberoende.Regeringen bör lägga fram ett förslag som syftar till att komma till rätta medproblemet med alltför låga s.k. förbehållsbelopp, dvs. den minsta summasom man skall få ha kvar när avgift, hyra och skatt är betald. Utskottet anservidare att finansieringen av äldreomsorgen sannolikt måste byggapå en kombination av skattefinansiering och något slags individuellt utfor-mad försäkring som ger de äldre stort inflytande. Regeringen bör skyndsamttillsätta en utredning om äldreomsorgens framtida finansiering. Utskottetanser att en äldrepeng, som tar hänsyn till de olika behov som finns, är ettalternativ som ger den enskilde rätt att lösa sitt omsorgsbehov efter egnaönskemål.Utskottet anser att med anledning av motion Fi49 (m) yrkandena 5och 6 bör ge regeringen detta till känna.5. ÄldreomsorgChatrine och (båda kd) anser att utskottets bedöm-ning under rubriken bort ha följande lydelse:Den fysiska och psykiska hälsan hos anhörigvårdare måste enligt utskottetförbättras och bevaras. Anhörigvårdarna måste ges en ökad trygghet och inteutnyttjas över sin förmåga. Enligt utskottets mening behövs det studier ochforskning om vad hälsokontroller, hälsovård och andra stödåtgärder innebärför hälsotillståndet hos anhörigvårdare och för tryggheten i rollen. Det ska-par förutsättningar för att, om man så vill, fortsätta vårda den anhörige hem-ma, vilket i sin tur får positiva ekonomiska effekter för samhället.Utskottet anser att med anledning av motion Fi50 (kd) yrkande 11bör ge regeringen detta till känna.6. HandikappomsorgChris Heister, , och (alla m) anser att utskottets bedömning under rubriken bort ha följande lydelse:Enligt utskottet saknas det valfrihet för den enskilde i kommunernas arbetemed handikappade. Det delade ansvaret för stöd för insatser till funktions-hindrade och arbetshandikappade medför att satsningarna inte alltid är sam-ordnade. För många människor som är i behov av stöd leder splittringendessutom till att man måste ha kontakt med många tjänstemän på mångaolika myndigheter: kommunen, , arbetsförmedlingen ochlandstinget m.m. Utskottet anser det angeläget att målet med assistansersätt-ningen - att underlätta för funktionshindrade att integreras i samhället - inteställs mot andra behov i kommunernas budget. Det bästa sättet att uppnådetta är att det ekonomiska ansvaret för assistansersättningen återgår tillstaten liksom att rätten till personlig assistans under skoltid och vid vistelspå dagcentrum etc. återinförs. För att stimulera kommunerna att mer aktivtarbeta med de psykiskt handikappade föreslår vi också ett särskilt stimulans-bidrag.Utskottet anser att med anledning av motion Fi49 (m)yrkande 7 bör ge regeringen detta till känna.7. HandikappomsorgChatrine och (båda kd) anser att utskottets bedöm-ning under rubriken bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att psykiskt funktionshindrademöts av bristande förståelse och därmed inte får möjligt stöd. Socialstyrelsenbör utfärda bedömningskriterier beträffande stöd för psykiskt funktions-hindrade.Utskottet anser att med anledning av motion Fi50 (kd) yrkande 12bör ge regeringen detta till känna.8. FörsörjningsstödKerstin () anser att utskottets bedömning under rubriken bort ha följande lydelse:De bidragsberoende grupper som har stått utanför arbetslivetbefinner sig alltjämt i denna situation trots den mycket goda utvecklingen avekonomin och den minskande arbetslösheten i andra grupper. Utskottet anseratt en reform eller åtminstone en rad justeringar i regelverket är nödvändigaså att bidragsberoende personer kan ta sig ut ur förnedrande passivitet ochutanförskap.Utskottet anser att med anledning avmotion Fi51 (fp) yrkande 6 bör ge regeringen dettatill känna.Utbildningsutskottets yttrande1999/2000:UbU8yUtvecklingen inom den kommunala sektornTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat bereda utbildningsutskottettillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1999/2000:102 om utveck-lingen inom den kommunala sektorn jämte motioner i de delar som berörutskottets beredningsområde. Motionstiden gick ut . Tre motio-ner väcktes med anledning av skrivelsen, 1999/2000:Fi49-51.Utbildningsutskottet beslutade att yttra sig över de mo-tionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen och som berör ut-skottets beredningsområde. I detta yttrande behandlar utskottet motionerna1999/2000:Fi49 (m) yrkande 8, 1999/2000:Fi50 (kd) yrkandena 13-21 och1999/2000:Fi51 (fp) yrkandena 7-11.BarnomsorgenKristdemokraterna begär att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en mångfald av olika barnomsorgsfor-mer skall finnas för att möta föräldrarnas olika val. De vill se en breddadbarnomsorgspolitik med förskola som drivs av olika huvudmän, familjedag-hem, kooperativ samt en garanterad tillgång till öppen förskola där pedago-gisk personal finns att tillgå (yrk. 14).U t s k o t t e t anser att finansutskottet bör avstyrka yrkandet. Utskottet hatidigare under detta (bet. 1999/2000:UbU1 s. 21) behandlat ochavstyrkt likartade yrkanden och har därefter avslagit dem. Utskot-tet har därvid bl.a. hänvisat till gällande regler om förskoleverksamhet i 2 akap. Enligt 2 a kap. 2 § bedrivs förskoleverksamhet i form avförskola, familjedaghem och kompletterande förskola (öppen förskola). Ettbolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ somyrkesmässigt vill driva förskola skall ha tillstånd till detta av den kommundär verksamheten skall bedrivas (2 a kap. 13 §). Kommunen kan lämna bi-drag till enskild förskoleverksamhet om verksamheten uppfyller vissa i lagenangivna krav och avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnasmed belopp som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn imotsvarande verksamhet (2 a kap. 17 §). Utskottet vill också peka på attSkolverket i en rapport till regeringen , arbete medbarnomsorgen - Planer och prioriteringar, redovisat att verket avser attunder den närmaste treårsperioden prioritera insatser i fråga om familjedag-hem och öppen förskola. Verket anser det angeläget att följa upp och utvär-dera verksamheten i familjedaghem när det gäller t.ex. innehåll, organisationoch personalens kompetens. Det är också viktigt med en uppföljning ochutvärdering av verksamheten med den öppna förskolan i vad avser tillgångoch efterfrågan, organisationsformer och innehåll i verksamheten.Folkpartiet anser att det bör skrivas in i läroplanen för förskolan att pedagogiskt utbildad personal skall ha ansvaret för verksamheten i förskolan. Vida-re bör enligt motionärerna en kartläggning göras av hur många barn somfortfarande inte erbjuds pedagogisk förskola (yrk. 7).U t s k o t t e t föreslår att finansutskottet avstyrker yrkandet. Utskottethänvisar till ställningstagandet i samband med behandlingen av läroplanen dådet gällde liknande motionsyrkanden om bl.a. förskollärarnas pedagogiskaansvar (bet. 1997/98:UbU16 s. 10). Utskottet skrev bl.a. följande.Att förskolan nu får en läroplan är ett uttryck för de krav som ställs på att dpedagogiska verksamheten skall ha en hög kvalitet. - - - Kommunerna haransvar för att kvaliteten i förskolan utvecklas. Utskottet vill betona att detankommer på dem att organisera verksamheten och anskaffa den kompetenssom behövs för att målen i läroplanen för förskolan skall kunna nås. I likhetmed regeringen utgår utskottet från att kommunerna satsar på en välutbildadpersonal för att garantera hög professionalitet. Som regeringen anmärker ärarbetslaget det vanligaste sättet att organisera arbetet i förskolan. Detdärför enligt utskottets mening naturligt att riktlinjerna i läroplanen vändersig till arbetslaget.Utskottet noterar att personalens utbildningsnivå inom förskoleverksamhetoch skolbarnsomsorg har höjts och att andelen högskoleutbildade - förskollä-rare och fritidspedagoger är (prop. 1999/2000:1 utg.omr.16 s. 39).Utskottet vill också peka på att regeringen i regleringsbrev för angi-vit att arbete med att utveckla nationella kvalitetsindikatorer förbarnomsorgen och det obligatoriska skolväsendet skall fortsätta. För attytterligare belysa denna fråga har regeringen gett i uppdrag attgenomföra en fördjupad studie av hur barnomsorgen fördelar sig utifrånbarns och barnfamiljers sociala och ekonomiska levnadsvillkor. Tillgänglig-het, föräldrarnas attityder samt avgifternas betydelse för utnyttjandet avbarnomsorg tillhör de områden som skall belysas. Projektet skall redovisas imars år 2001.SkolanModeraterna begär att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett nationellt fristående kvalitetsin-stitut för skolan. Institutet skall ges i uppdrag att fokusera på och granskaskolans kvalitet. De anser att ett sådant institut kan öka utvärderingarnastrovärdighet och legitimitet i omvärldens ögon (yrk. 8).U t s k o t t e t föreslår att finansutskottet avstyrker yrkandet. Utskottet hbehandlat och avstyrkt motsvarande yrkande underinnevarande (bet. 1999/2000:UbU1 s. 24, 1999/2000:UbU5 s. 6,1999/2000:UbU6 s. 13 och 1999/2000:UbU10 s. 17). har varjegång avslagit yrkandena. Utskottet har ingen annan uppfattning nu och hän-visar till vad utskottet anfört tidigare. Utskottet har bl.a. sagt att konstruknen med en kvalitetsgranskningsnämnd knuten till den ansvariga sek-torsmyndigheten enligt utskottets uppfattning är att föredra framför ett fristående kvalitetsinstitut. inrättades vid Skolver-ket den 1 juli 1999.Verksamheten i skolan berörs i flera motionsyrkanden.Folkpartiet anser att regeringen borde ha framhållit att utvärderingen avskolan inte fungerar som den skall (yrk. Måluppfyllelsen i den svenskaskolan är dålig. Insatserna måste göras tidigt i . Det räcker intemed att ha ämnesprov i årskurs 9. Redan i årskurs 3 borde obligatoriskaämnesprov införas. Det är för sent med betyg först i årskurs 8. Betyg måsteinföras tidigare, lämpligen i årskurs 6. Vidare bör betygsskalan vara sexgra-dig. Skolan skall vara skyldig att dokumentera utvecklingssamtalen skriftligt(yrk. Det måste enligt vara möjligt att fullfölja en yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan utan att läsa samma kärnämneskurser som iett studieförberedande program. Lärlingsutbildning måste erbjudas fler ele-ver. En studentexamen måste införas som krav för högskolebehörighet lik-som en lärlingsexamen och en yrkesexamen (yrk. 9).Kristdemokraterna betonar vikten av att värdegrunden tillämpas i praktiskhandling. Det är skolans ansvar att arbeta för ett etiskt förhållningssätt därmobbning, främlingsfientlighet eller rasism inte förekommer. Alla i skolanskall känna sig trygga och därför måste skolan reagera mot alla kränkningarav människovärdet (yrk. Alla invånare skall ha samma rättigheter till enutbildning motsvarande treårig gymnasial nivå. Gymnasiestudierna skallkunna genomföras på lika villkor (yrk. Skolan måstebli mer flexibel för att kunna tillfredsställa allas olika behov. Det är viktigatt varje elev har en studieplan och att elevinflytandet blir en naturlig del askolarbetet (yrk. Ett viktigt steg mot ökad valfrihet är införandet av ettnytt lärlingsprogram. Det är enligt viktigt att uppvärderaden praktiska kunskapen vilket bl.a. visas genom lärlingsutbildning frånförsta gymnasieåret (yrk. Kravet på direkt högskolebehörighet bör tasbort, och på de yrkesinriktade programmen bör vara frivilligtoch leda till högskolebehörighet (yrk. Elevens medbestämmande börförbättras, lärarnas status höjas och rektor ges ett ökat ansvar (yrk. 20).Kommuner bör samverka med universitet och högskolor för att utvecklasamarbetet mellan forskningen och den praktiska skolverkligheten. Kontak-ter mellan forskare och skolpersonal i skolan måste stimuleras (yrk. 21).U t s k o t t e t konstaterar att merparten av de frågor som tas upp i mo-tionsyrkandena har behandlats av utskottet tidigare under detta (bet. 1999/2000:UbU1, 1999/2000:UbU5, 1999/2000:UbU6, 1999/2000:UbU10, bet. 1999/2000:UbU15 samt yttr. 1999/2000:UbU1y). Utskottetavstyrkte de då aktuella yrkandena och har avslagit dem. Utskottetkommer vidare att behandla vissa skolfrågor, bl.a. gymnasieexa-men och lärlingsutbildning, i betänkande 1999/2000:UbU16. Utskottetkommer att i detta sammanhang endast kortfattat behandla frågorna.Beträffande måluppfyllelse och utvärdering av skolan hänvisar utskottettill vad utskottet har anfört vid behandlingen av revisorers för-slag 1998/99:RR8 och skolans utveckling i betänkande1999/2000:UbU10. Utskottet har bl.a. pekat på en rad olika åtgärder somvidtagits i syfte att förbättra kvaliteten i skolan. Det systemed olika former av kvalitetsinstrument som har skapats på både nationellnivå och i kommuner och skolor ger enligt utskottets uppfattning förutsätt-ningar att utveckla och garantera kvalitet och likvärdighet i skolan. Utskottetnoterade också att regeringen tillsatt en expertgrupp för att analysera behovav insatser för att stärka den individuella planeringen och måluppfyllelsen igrundskolan.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat och avstyrkt förslag om för-ändringar i betygssystemet m.m. (senast i bet. 1999/2000:UbU15 s. 57).Riksdagen har avslagit yrkandena. Utskottet finner inte anledning att nuändra sina tidigare ställningstaganden.Förslag i motionsyrkanden om införande av en ny modell för lärlingsut-bildning m.m. kommer utskottet att behandla i betänkande1999/2000:UbU16. Utskottet har också tidigare (senast i bet. 1999/2000:UbU1 s. 39) behandlat och avstyrkt förslag i motioner liknande de nu aktu-ella om införande av lärlingsutbildning som inte obligatoriskt skall innehållakärnämneskurser och ge allmän behörighet till högskolestudier. Utskottet haringen annan uppfattning nu.Utskottet avstyrker förslag beträffande införande av en studentexamen förhögskolebehörighet liksom en lärlingsexamen och en yrkesexamen. Riksda-gen har (prop. 1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3, rskr. 160) i princip ställt sigbakom ett förslag om införande av en gymnasieexamen, men ansåg att fråganom hur examen skulle utformas inte var tillräckligt utredd. begär-de att regeringen ytterligare skulle utreda frågan och återkomma till riksda-gen med ett utvecklat förslag. Regeringen har proposition 1999/2000:68Vissa skolfrågor anmält att den avser att återkomma till med för-slag till gymnasieexamen i slutet av innevarande år i samband med att rege-ringen avser att lämna en proposition om rekrytering till högskolan. Utskottetkommer att behandla denna proposition inom kort.Utskottet har tidigare i flera sammanhang (senast i bet. 1999/2000:UbU15) framhållit att arbetsmiljö, arbetsformer och elevers möjligheter attpåverka undervisningen är viktiga för ett bra arbetsklimat och därmed förundervisningens resultat. Utskottet har betonat vikten av att skolan - i enlig-het med gällande föreskrifter - arbetar på ett sådant sätt att varje elevs resutat och skolsituation ständigt följs. Utskottet har också pekat på att frågan oindividuell planering för enskilda elever blir ännu mer betydelsefull i denförsöksverksamhet som inleds att i ett antal kommuner prövaom den nationella timplanen kan tas bort i . När det gäller gym-nasieskolan skall en individuell studieplan upprättas för varje elev (1 kap.12 § gymnasieförordningen). Utskottet vill särskilt betona att elevinflytandeinte enbart är en rättvise- och demokratifråga, utan också en fråga om utbild-ningens kvalitet. Rätten till elevinflytande är garanterad i skollagen (4 kap.2 §). Vidare betonas i läroplanerna vikten av elevernas ansvar och inflytande.Frågor om läraryrkets utveckling m.m. har utskottet behandlat senast i be-tänkande 1999/2000:UbU6 (s. 15). Utskottet har bl.a. framhållit att det krävsåtgärder på både lokal och nationell nivå för att främja läraryrkets utvecklingoch rekrytering. Utskottet har pekat på att vad regeringen anfört i budgetpro-positionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 50 och 107). Blandannat har särskilda medel avsatts till tre universitet för att fullgöra ett regringsuppdrag som avser utveckling och forskningsmöjligheter för lärare. Närdet gäller rektors ansvar m.m. hänvisar utskottet till vad utskottet anfört ibetänkande 1999/2000:UbU10 (s. 14). Utskottet har bl.a. hänvisat till att ensärskild expertgrupp för skolledarfrågor har tillsatts av Utbildningsdeparte-mentet . Expertgruppen skall tydligt definiera skolledaresansvar och befogenheter och skapa bättre förutsättningar för ett effektivtledarskap. Gruppens arbete skall redovisas senast den 30 maj 2001.Utskottet har behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om ändrad ålders-gräns för utbildning i gymnasieskolan i betänkande 1999/2000:UbU15 (s.40). Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottet hänvisade bl.a. tillatt har lämnat sitt slutbetänkande Kun-skapsbygget - det livslånga lärandet (SOU 2000:28). Kommittén före-slår att individer skall få rätt till studier i utbildning t.o.m. gymnsienivå, rätt till hela det gymnasiala utbudet, rätt till validering (att få tidoräkna sig sina tidigare studier), att få börja ochatt få stöd och vägledning. Utskottet ansåg att den fortsatta beredningen inomRegeringskansliet bör avvaktas.Frågor med anknytning till den praktiska tillämpningen av skolans värde-grund har behandlats vid ett flertal tillfällen under innevarande (senast i bet. 1999/2000:UbU15 s. 41 f.). Utskottet har utförligt behandlatfrågor om värdegrunden samt om bl.a. åtgärder mot mobbning, främlingsfi-entlighet och rasism.