bet · GN01JuU10 · 2000-03-07 00:00:00 — Effektivisering av förfarandet i allmän domstol I detta ärende behandlar utskottet förslag frånregeringen som syftar till att effektiviseraförfarandet i allmän domstol. Förslagen, som iförsta hand rör tingsrätterna, är avsedda attförenkla och effektivisera förfarandet inte bara fördomstolarna utan även för parterna. Bland förslagenmärks nya regler om uppehåll i huvudförhandling, attansvaret för s.k. avräkning från fängelsestraff avden tid någon suttit anhållen eller häktad flyttasfrån domstolarna till kriminalvården samtförenklingar av rättegången i mål omäktenskapsskillnad och vårdnad om barn.Utskottet tillstyrker regeringens förslag menföreslår en ytterligare övergångsbestämmelse sominnebär att äldre bestämmelser om återvinning alltidskall gälla när en tredskodom har meddelats före denya lagreglernas ikraftträdande.Till betänkandet har fogats en reservation. I proposition 1999/2000:26 har regeringen() föreslagit att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i ,4. lag om ändring i ,5. lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkningav strafftid m.m.,6. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegångeni arbetstvister,7. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),8. lag om ändring i lagen (1986:1009) omförfarandet i vissa fall vid förverkande m.m.,9. lag om ändring i lagen (1991:1559) medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden,10. lag om ändring i lagen (1998:603) omverkställighet av sluten ungdomsvård,11. lag om ändring i lagen (1999:116) omskiljeförfarande.Motionen1999/2000:Ju5 av m.fl. (m) vari yrkasatt begär att regeringen tillsätter enutredning av domstolsförfarandet i enlighet med vadsom anförts i motionen. Ärendet och dess beredningI detta ärende behandlar utskottet ettregeringsförslag om förändringar i olika avseendenav förfarandet i de allmänna domstolarna samt enmotion som väckts med anledning av propositionen.Till grund för regeringens förslag ligger i förstahand de förslag som lämnats i promemorianDomstolsförfarandet - förslag till förbättringar (Ds1997:7) med undantag för de förslag i promemoriansom avser användning av videokonferens i rättegång.När det gäller frågan om preklusion i visst fallunder förberedelsen grundas regeringsförslaget påförslag som lagts fram av idess slutbetänkande Näringslivets tvistlösning (SOU1995:65). I fråga om regeringsförslaget om ändringari fråga om reglerna om reseförbud har regeringenutgått från en promemoria av Riksåklagaren (dnrJu95-2996). Såväl betänkandesom de nu nämnda promemoriorna har remissbehandlats.Härutöver lämnas i propositionen vissa redaktionellaförslag som föranleds av avvecklingen av de allmännaadvokatbyråerna.Lagrådet har i sitt yttrande föreslagit vissaändringar i den dit remitterade lagtexten, ochregeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslår regeringen en rad åtgärderför att effektivisera och förenkladomstolsförfarandet för parterna och för de allmännadomstolarna. Förslagen rör framför allthandläggningen i tingsrätterna. Överrätternashandläggning påverkas också. Förslagen syftar tillatt renodla domstolarnas och domarnas verksamhet ochatt ge domstolarna ökat utrymme att själva bestämmabl.a. hur olika uppgifter skall dokumenteras. Vidareavser förslagen att för parter och domstolar få tillstånd förenklade och förbättrade handläggningsreglersamt en snabbare och effektivare handläggning.När det gäller renodling innebär förslagenföljande.- Ansvaret för obligatorisk avräkning av tid förfrihetsberövande flyttas från domstol tillkriminalvården i fråga om fängelsepåföljden och tillStatens institutionsstyrelse i fråga om påföljdensluten ungdomsvård. Domstolen skall på domenanteckna och till den lokala kriminalvårdsmyndig-heten respektive Statens institutionsstyrelserapportera under vilka tider den dömde har varitanhållen, häktad eller frihetsberövad på något annatsätt som kan föranleda avräkning. Domstolens ansvarankommer i tingsrätten på ordföranden, i hovrättenpå målets referent och i pårotelinnehavaren. En åklagare som utfärdar ettstrafföreläggande skall anteckna defrihetsberövanden som har förekommit och som kankomma att föranleda avräkning.- Åklagare ges rätt att häva beslut om reseförbudinnan åtal har väckts på samma sätt som gäller förbeslut om hävande av häktning.- Beslut om ersättning av allmänna medel tillförhörspersoner och tolkar skall kunna fattasutanför rättssalen av en domstolssekreterare ellertingsnotarie.För att åstadkomma en ökad flexibilitet föreslåsföljande.- Reglerna om avbrott och uppskov ihuvudförhandling sammanförs till ett institutsamtidigt som bestämmelserna utformas så att det gesbättre möjligheter att anpassa rättegången tillförhållandena i det enskilda målet. Möjligheternaatt låta en huvudförhandling fortsätta efteruppehåll ökas. Förbudet mot att i tvistemål låta enhuvudförhandling fortsätta efter uppehåll när dennahålls i förenklad form upphävs.- Bestämmelsen i 1 kap. 9 § om attfler mål inte utan synnerliga skäl får sättas uttill huvudförhandling än som kan beräknasbli slutförda upphävs.- Reglerna om protokollföring i mål och ärenden idomstol förenklas genom att domstolarna fårmöjlighet att låta bli att föra protokoll när någotprotokoll inte behövs. Vissa bestämmelser flyttasfrån till ärendeförordningen.- Tingsrätten ges möjlighet att avgöra mål som bararör förverkande av egendom utan att hållahuvudförhandling.En rad förslag innebär en snabbare och effektivarehandläggning:- Tingsrätten skall i dispositiva tvistemål kunnameddela parterna att förberedelsen skall anses varaavslutad vid en viss senare tidpunkt. Efter dennatidpunkt skall en part få åberopa en ny omständigheteller ett nytt bevis endast om parten gör sannoliktatt han eller hon har haft en giltig ursäkt att integöra det tidigare eller om ett tillåtande avåberopandet inte innebär att målets prövningfördröjs i någon väsentlig mån.- I tvistemål och i mål om enskilt åtal börtingsrätten vidare i ett tidigt skede av måletupprätta en tidsplan för målets handläggning, om detinte av särskilda skäl är obehövligt. Tidpunkten förhuvudförhandling skall bestämmas så snart sommöjligt.- De s.k. jourdomstolarnas behörighet enligt 19kap. 12 § utvidgas till att omfattaall befattning med förundersökning och användande avtvångsmedel och alltså inte bara frågan om häktning.För att i övrigt förenkla och förbättrahandläggningsreglerna föreslås följande åtgärder.- Tingsrätten ges möjlighet att i dispositivatvistemål förelägga käranden att senast viss daguppge om han vidhåller sin talan, om det undermålets handläggning har visat sig att käranden intemedverkar i processen. Om käranden inte svarar, fårtingsrätten meddela tredskodom mot käranden.- Tiden för att ansöka om återvinning av entredskodom skall räknas från datum för domen ochinte som då parten delgavs domen. Iföreläggandet skall anges när en tredskodom kankomma att meddelas.- En part i ett småmål som har förorsakat motpartenkostnader genom försumlig processföring skallersätta dessa kostnader utan begränsning.- Ersättningen i småmål för en rättegångsskrifteller en inställelse höjs från till kostnadenför en halvtimmes rådgivning enligt rättshjälpslagen(f.n. ca ).- Kravet på att ett rättegångsombud ger in sinfullmakt vid en s.k. missnöjesanmälan tas bort.Vidare slopas kravet på att originalfullmakt skallvisas upp i högre rätt.- Reglerna i och omförfarandet i mål om äktenskapsskillnad och vårdnadm.m. Förändringarna får bl.a. till följdatt möjligheterna till enbart skriftlig handläggningutvidgas.- Domstolens möjligheter att meddela provisoriskabeslut enligt 15 kap.3 § för att säkerställa sökandensrätt skall kunna tillämpas även i de fall sökandenhar ett fordringsanspråk eller ett anspråk på bättrerätt till viss egendom.I propositionen föreslås dessutom några tekniskalagändringar till följd av att de allmännaadvokatbyråerna har avvecklats.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2000. De ändringar som rör avräkning av tid förfrihetsberövande föreslås dock träda i kraft den 1oktober 2000.ÖvervägandenRättegångsbalken, som reglerar rättegången i allmändomstol, trädde i kraft . Under dedrygt som balken varit i kraft har denflera gånger varit föremål för förändringar. Dehittills mest betydande förändringarna röranderättegången i tingsrätt genomfördes genomlagstiftning (prop. 1986/87:89, bet. JuU1986/87:31; rskr. 1986/87:278).I den nu framlagda propositionen föreslåsytterligare reformer av framför allt förfarandet itingsrätt. Åtskilliga av förslagen härrörursprungligen från enskilda domstolar eller domareoch har sin grund i deras iakttagelser av de problemsom vissa av de nu gällande reglerna kan medföra. Enbärande tanke bakom de senaste årens arbete med attmodernisera domstolsförfarandet är att renodladomarrollen och att göra förfarandet enklare. Dennatankegång präglar också förslagen i propositionen.Exempel härpå utgör förslagen att ansvaret föravräkning vid frihetsberövande skall överflyttas påkriminalvården och att beslut om ersättning avallmänna medel skall kunna fattas utanförrättssalen. Propositionen syftar också till att gedomstolarna större möjligheter att själva organiserasitt arbete; förslaget att införa en ny reglering omuppehåll i huvudförhandling hör till dem som skalltillgodose detta syfte. Andra förslag skallsäkerställa en snabb och effektiv handläggning - härmärks t.ex. förslaget om utvidgade möjligheter tillpreklusion av nya omständigheter och bevis samtutvidgningen av jourdomstols behörighet till attavse alla beslut som kan ankomma på rätten underförundersökningen.Enligt utskottets mening synes propositionensförslag - om än ibland präglade av en hög grad avdetaljreglering - ägnade att tillgodose en snabbareoch effektivare rättegång i de allmänna domstolarnautan att för den skull inkräkta på rättssäkerhetenskrav. I den mån förslagen främjar en renodladdomarroll är de i hög grad välkomna.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionenoch de i denna framlagda lagförslagen.I motion Ju5 (m) begärs en utredning avdomstolsförfarandet. En sådan utredning bör enligtmotionärerna överväga en ny processordning somskulle omfatta både allmänna domstolar ochförvaltningsdomstolar. Särskilt bör enligtmotionärerna en samlad genomlysning av principernaom muntlighet, omedelbarhet och koncentration göras.Andra frågor som bör övervägas är vissadomstolsliknande nämnders ställning i förhållandetill EG-rätten liksom frågor om skydd för vittnenoch målsägande.Utskottet vill för sin del anföra följande. Närrättegångsbalken infördes byggde den på principernaom muntlighet, omedelbarhet och koncentration. Medmuntlighet förstods att processmaterialet skulleframläggas muntligen för rätten vidhuvudförhandlingen och med omedelbarhet att måletsavgörande skulle grundas direkt på det muntligenframlagda materialet. Koncentration, slutligen,innebar att förhandlingen skulle slutföras vid etträttegångstillfälle eller flera sådana som låg näravarandra i tiden. De nämnda principerna är alltjämtstyrande för rättegången i allmän domstol men harunder årens lopp modifierats.Regeringen tillkallade en särskildutredare med uppgift att utreda processen i allmändomstol (dir. 1999:62). Den särskilde utredarenskall undersöka hur rättegången i tvistemål ochbrottmål med bibehållen rättssäkerhet kanförbättras. Utredaren skall särskilt uppmärksammafrågor om muntlighet, omedelbarhet och koncentrationi förfarandet samt frågor om bevisning.Enligt direktiven skall utredaren undersöka hurmuntlighet och skriftlighet bör vägas mot varandra ide allmänna domstolarnas behandling av brottmål ochtvistemål för att processen med bibehållnarättssäkerhetskrav skall vara så effektiv sommöjligt. Utredaren skall särskilt uppmärksammafrågor om huruvida muntligheten i avgörandeskedetbör begränsas på ett eller annat sätt och avgörandeti målet alltså kunna grundas på annat än vad somförekommit vid en huvudförhandling. Utredaren skallvidare bl.a. se över användningen av telefon ochvideokonferens i rättegång.Utredningen skall redovisa sitt uppdrag föreutgången av år 2001.Brottsofferutredningen har i sitt betänkandeBrottsoffer - Vad har gjorts? Vad bör göras? (SOU1998:40) föreslagit åtgärder till skydd förmålsägande och vittnen. En proposition i dessafrågor förbereds i . I sambandmed behandlingen vid förra av förslagettill lag om försöksverksamhet med videokonferens irättegång uttalade utskottet att användningen avvideokonferens kan bidra till att målsägande ochvittnen inte av fruktan eller rädsla för egensäkerhet avhåller sig från att lämna sinaberättelser (bet. 1998/99:JuU23 s. 9).Enligt vad utskottet inhämtat är frågan om vissadomstolsliknande nämnders ställning i EG-rättsligthänseende uppmärksammad i Justitiedepartementet.Utskottet anser att önskemålen i motion Ju5väsentligen är tillgodosedda genom det härredovisade utrednings- och beredningsarbetet.Motionen avstyrks.ÖvrigtÖvergångsbestämmelserna till lagen om ändring irättegångsbalkenRegeringens förslag till ny lydelse av 44 kap. 9 §rättegångsbalken innebär att tiden för att sökaåtervinning mot en tredskodom skall räknas från dendag domen meddelades och inte som enligt gällandelag från den dag då domen delgavs parten. Utskottethar uppmärksammats på behovet av enövergångsbestämmelse som klargör att äldrebestämmelser om återvinning alltid skall tillämpasnär en tredskodom har meddelats före den nya lagensikraftträdande. Utskottet föreslår en sådanövergångsbestämmelse i bilaga 2.Ändring i sekretesslagenI propositionen föreslås en ändring i 16 kap. 1 §sekretesslagen (1980:100) med ikraftträdande den 1juli 2000. I proposition 1999/2000:32 Lönebildningför full sysselsättning föreslås en ändring i sammalagrum med ikraftträdande . Den iförevarande ärende föreslagna ändringen börsamordnas med förslaget i sistnämnda proposition.Utskottets förslag framgår av bilaga 2. beträffande propositionenatt antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i , dock att iikraftträdande- och övergångsbestämmelsernaskall införas en ny punkt, 4, med den lydelseutskottet föreslår i bilaga 2,b) lag om ändring i ,c) lag om ändring i ,d) lag om ändring i ,e) lag om ändring i lagen (1974:202) omberäkning av strafftid m.m.,f) lag om ändring i lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister,g) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),dock att 16 kap. 1 § ges den lydelse utskottetföreslår i bilaga 2,h) lag om ändring i lagen (1986:1009) omförfarandet i vissa fall vid förverkande m.m.,i) lag om ändring i lagen (1991:1559) medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden,j) lag om ändring i lagen (1998:603) omverkställighet av sluten ungdomsvård,k) lag om ändring i lagen (1999:116) omskiljeförfarande,2. beträffande rättegångsutredningatt avslår motion 1999/2000:Ju5.res. (m)den 7 mars 2000På justitieutskottets vägnarIngvar JohnssonI beslutet har deltagit: (), MärtaJohansson (s), (), (), (), (m),(), (), (), (), (c), SiwPersson (fp), (), (),(), () och KjellEldensjö (kd).ReservationRättegångsutredning (mom. 2)(m), (), JeppeJohnsson (m) och () anför:Vi finner det visserligen tillfredsställande attregeringen tillsatt en utredning om rättegången iallmän domstol. Enligt vår uppfattning är dockutredningens uppdrag allt för begränsat. Utredningenbör överväga om en gemensam processordning förallmänna domstolar och förvaltningsdomstolar börinföras. Även frågan om domstolsliknande nämndersställning i EG-rättsligt hänseende bör utredas. Vikänner oss inte övertygade om att pågåendeutrednings- och beredningsarbete tillräckligtuppmärksammar de processuella problemen kring etteffektivt skydd för målsägande och vittnen, varförutredningen bör tydligt belysa även denna fråga.Utredningen bör få tilläggsdirektiv av den innebördvi nu skisserat. Detta bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 2bort ha följande lydelse:2. beträffande rättegångsutredningatt med anledning av motion 1999/2000:Ju5 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservationen.Regeringens lagförslagUtskottets förslag till ändringar iregeringens lagförslag1. Lag om ändring i rättegångsbalken4. Har en tredskodom meddelats föreikraftträdandet, gäller äldre bestämmelseri fråga om rätten att söka återvinning.2. Lag om ändring i sekretesslagen(1980:100)-----------------------------------------------------Lydelse enligt bet. Föreslagen lydelse1999/2000:AU5-----------------------------------------------------16 kap.-----------------------------------------------------1 §-----------------------------------------------------Att friheten enligt 1 Att friheten enligt 1kap. 1 § kap. 1 §tryckfrihetsförordningen tryckfrihetsförordningenoch 1 kap. 2 § och 1 kap. 2 §yttrandefrihetsgrundlagen yttrandefrihetsgrundlagenatt meddela och att meddela ochoffentliggöra uppgifter i offentliggöra uppgifter ivissa fall är begränsad vissa fall är begränsadframgår av 7 kap. 3 § framgår av 7 kap. 3 §första stycket 1 och 2, 4 första stycket 1 och 2, 4§ 1-8 samt 5 § 1 och 3 § 1-8 samt 5 § 1 och 3tryckfrihetsförordningen tryckfrihetsförordningenoch av 5 kap. 1 § första och av 5 kap. 1 § förstastycket samt 3 § första stycket samt 3 § förstastycket 1 och 2 stycket 1 och 2yttrandefrihetsgrundlagen. yttrandefrihetsgrundlagen.De fall av uppsåtligt De fall av uppsåtligtåsidosättande av åsidosättande avtystnadsplikt, i vilka tystnadsplikt, i vilkanämnda frihet enligt 7 nämnda frihet enligt 7kap. 3 § första stycket 3 kap. 3 § första stycket 3och 5 § 2 och 5 § 2tryckfrihetsförordningen tryckfrihetsförordningensamt 5 kap. 1 § första samt 5 kap. 1 § förstastycket och 3 § första stycket och 3 § förstastycket 3 stycket 3yttrandefrihetsgrundlagen yttrandefrihetsgrundlageni övrigt är begränsad, är i övrigt är begränsad, ärde där tystnadsplikten de där tystnadspliktenföljer av följer av------------------------------------------------------------------------------ ------------------------------------------- --------------------6.8 kap. 4 § första 6.8 kap. 4 § förstastycket tredje meningen stycket andra meningenrättegångsbalken ------------------------- -------------------------------------------- ------------------------------------------------------------------------