bet · GN01SkU18 · 2000-03-21 00:00:00 — RSV:s promemoria Förenkladskattedeklaration innehåller bl.a. ett förslag sominnebär att när en fysisk person betalat utersättning för arbete till en annan fysisk person,skall avdragen skatt och arbetsgivaravgifter kunnaredovisas i en förenklad skattedeklaration. Genomatt lämna den förenklade skattedeklarationen haruppdragsgivaren även fullgjort sinkontrolluppgiftsskyldighet. Promemorian är förnärvarande ute på remiss.Utskottet anser att ett tillkännagivande tillregeringen i frågan inte behövs och avstyrker därförmotion N386 i ifrågavarande del.Skattemyndigheternas kontrollverksamhet,skattebrottsenheternaMotionernaI motion Sk813 av och (s) uttalar motionärerna sin oro överutvecklingen på skatterevisionens område ochförordar en skyndsam översyn där såvälomprioriteringar som tillförande av nya resurser börkunna komma i fråga.Skattebrottsenheternas verksamhet tas upp i motionSk824 yrkande 1 av och (). Motionärerna begär att regeringen skyndsamtredovisar resultatet av en utvärdering av de nyaskattebrottsenheterna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i budgetsammanhang ofta betonat viktenav att skattemyndigheterna har tillräckliga resurserför kontrollverksamheten. Liksom motionärerna imotion Sk813 har utskottet tagit fasta på signalerom att kontrollverksamheten inte har kunnatupprätthållas till följd av att besparingar ochpersonalindragningar inte i tillräcklig omfattninghar kunnat mötas med rationaliseringar ocheffektiviseringar. Efter utskottets hemställan harriksdagen (1999/2000:SkU1y respektive bet.1999/2000:SkU1) uttalat att regeringen bör göra engrundlig analys av bl.a. skatteförvaltningenslångsiktiga resursbehov och kontrollverksamhetensavvägning. Regeringen har aviserat sin avsikt attåterkomma i frågan i årets vårproposition.Beträffande skattebrottsenheterna uttaladeutskottet (bet. 1997/98:SkU10) när verksamhetenstartade att man kunde förutsätta att regeringenfortlöpande följde erfarenheterna av den nyaorganisationen. När frågan senast var aktuell (sebet. 1998/99:SkU9) utgick utskottet från attregeringen utan särskilt tillkännagivande frånriksdagen i lämpligt sammanhang redovisarerfarenheterna från verksamheten. Utskottetvidhåller denna uppfattning.Utskottet avstyrker här behandlade motioner iberörda delar i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört.Åtgärder mot skattebrottslighetMotionernaMotion Sk668 yrkande 1 och 2 av ()behandlar problemet hur man skall komma till rättamed skattesmitare som inte har känd adress, bostadeller verksamhetsplats i , s.k. non-filers.Motionären föreslår att regeringen dels skall utredahur man effektivt skall nå fram till och beskattasådan verksamhet, dels undersöka hurskattemyndigheten kan bli ännu mer effektiv i kampenmot ekonomisk brottslighet i allmänhet.I motion Sk736 av och () anförs att det behövs en skattereform föratt komma till rätta med problem som uppstått genommodern , den ökande internationaliseringenoch den ökande benägenheten till skattebrott.Motionärerna föreslår att en utredning ser över hurman skall kunna minska de nationella ochinternationella incitamenten till skattebrott.I motion Sk700 av () anförs attden ekonomiska brottsligheten är ett allvarligt ochväxande hot mot samhället. Motionären förespråkardärför att man undersöker omBranschsaneringsutredningens förslag medlicensavgifter som ett första steg försöksvis kaninföras i t.ex. torghandeln. Samma tankegångarframförs i motion Sk706 av och () som föreslår att det införsschablonskatt för att komma till rätta med fusketinom flera branscher.I två motioner föreslås utökade befogenheter förskattemyndigheterna för att effektiviseraskattekontrollen. I motion Sk803 av Britt-MarieLindkvist och () föreslås attskattemyndigheterna skall få möjlighet att avkrävalegitimation vid kontroll av dem som bedriver torg-och marknadshandel. I motion Sk812 av Per Rosengrenoch () anförs att en av orsakernatill att myndigheterna inte kommer åt skatteundan-dragandet bl.a. är att de saknar tillräckligabefogenheter i samband med revisioner. I motionenföreslås att skatterevisorerna skall ha rätt attutföra legitimationskontroller vid revisioner.Som ett led i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten föreslås i motion Ju805 yrkande 1 avMikael () att skattelagstiftningen förde små företagen ses över eftersom regelverket äranpassat till storföretag.Utskottets ställningstagandeSom utskottet med instämmande av i olikasammanhang anfört är skattebrottsligheten ett mycketallvarligt problem som måste bekämpas med storkraft. Denna brottslighet undergräver skattemoralenoch hotar därigenom solidariteten i samhället.Utskottet har således samma grundinställning sommotionärerna. Bekämpningen av skattefusk är enprioriterad uppgift inom skatteförvaltningen och -som framgått av föregående avsnitt - lade utskottetvid den senaste budgetberedningen (bet.1999/2000:FiU1, SkU1y) stor vikt vid att bl.a.skattemyndigheterna har tillräckliga resurser förverksamheten.Skattefusk är en del av en vidare ekonomiskbrottslighet som måste bekämpas på bred front. Detfinns säkert skäl att, som motionärerna föreslår,förutom ökade ekonomiska resurser till myndigheternaockså överväga olika förändringar i regelsystemenför att förebygga, upptäcka, utreda och lagföraekonomisk brottslighet. Frågan har hög prioritet ochregeringen beslutade med hörande av iapril 1995 om en samlad strategi mot den ekonomiskabrottsligheten. I strategin slås fast som ettövergripande mål att påtagligt minska den ekonomiskabrottsligheten genom åtgärder som innebär en kraftigförstärkning av samhällets samlade insatser motsådan kriminalitet. För att genomföra dessa målredovisades ett brett åtgärdsprogram som omfattadebl.a. förstärkt skattekontroll och förenkladskattelagstiftning och en rad andra åtgärder. Föratt underlätta arbetet inrättades en arbetsgruppinom (regeringensekobrottsberedning) bestående av tjänstemän frånflera departement. Regeringen redovisar varje årläget beträffande den ekonomiska brottsligheten i enskrivelse till - senast i skrivelse1999/2000:22 som beretts av justitieutskottet (sebet. 1999/2000:JuU5).När de gäller de konkreta förslag som framförs imotionerna Sk700, Sk706 respektive Sk803 och Sk812om införande av licensavgifter/schablonskatt i vissabranscher respektive legitimationskontroll vidrevisioner och i torghandeln vill utskottet anföraföljande. Som redovisas i motionerna har förslag oms.k. licensavgifter lagts fram avBranschsaneringsutredningen (Ju 1995:11).Utredningens förslag bereds inomRegeringskansliet. Enligt vad utskottet erfarit harremissinstanserna varit övervägande negativa tillförslaget om licensavgifter. Kritiken avser bl.a.att förslaget inte får någon egentlig effekt påskatteundandragandet eftersom man kan förvänta sigen anpassning i de branscher där fusk förekommer såatt miniminivån också blir ett tak förskatteinbetalningarna. Systemet anses vidarekrångligt eftersom det skall fungera parallellt meddet ordinarie skattesystemet och förutsätter ettavräkningsförfarande. Slutligen har kritik riktatsmot att hela branscher pekas ut som skattefuskarevilket naturligtvis drabbar även seriösa företagareinom branschen. Utskottet kan mot bakgrund av detanförda inte ställa sig bakom motionärens krav påett tillkännagivande av i frågan.Skatteflyktskommittén (Fi 1995:04) föreslog attskattemyndigheten i samband med skattekontroll iverksamhetslokaler skulle få befogenhet att begäralegitimation av personer på platsen. Förslaget mötteinvändningar från vissa remissinstanser ochregeringen (prop. 1997/98:100) ansåg att förslagetvar alltför långtgående. Utskottet hade sammauppfattning (bet. 1997/98:SkU28) och avslog viddetta tillfälle ett motsvarande motionsyrkande somdet nu aktuella. I samma lagstiftningsärende (prop.1997/98:100) infördes en lagstiftning som reglerarskattemyndighetens befogenheter vid kontroll avtorg- och marknadshandeln. Utskottet delade även idetta fall regeringens uppfattning att det skulleföra för långt att införa legitimationskrav för densom ägnar sig åt torg- och marknadshandel. Utskottethar alltjämt samma uppfattning ilegitimationsfrågan.Utskottet avstyrker med det anförda samtligamotioner i berörda delar.Revisionsregler, skattetilläggBakgrundDen (prop. 1996/97:100, bet. SkU23)ändrades revisionsreglerna för att effektiviseraskattekontrollen. Ändringen som grundade sig påSkatteflyktskommitténs betänkande (SOU 1996:79)Översyn av revisionsreglerna innebar att revisionkan ske för löpande period och hos tredje man.Vidare får kassakontroll, lagerinventering ochliknande fysisk kontroll företas i form av s.k.överraskningsrevisioner. Reglerna för tullrevisionändrades på motsvarande sätt.MotionernaI motion Sk801 yrkande 1 av m.fl.(m) föreslås av integritets- och rättssäkerhetsskälatt skall besluta att från den 1 januari2000 återinföra de regler om skatterevision somgällde före lagändringen 1997. Det gäller reglernaom tredjemanskontroll, revision under löpandeperiod, underrättelse om revision, föreläggande ochtredjemansföreläggande. Enligt motionen skallreglerna om tullrevision utformas på samma sätt somreglerna om skatterevision. Det innebär atttredjemansrevision, revision under löpande år ochöverraskningsrevisioner inte skall få förekomma vidtullrevision. Motionärerna föreslår också (yrkandena2 och 3) att i avvaktan på den pågåendeskattetilläggsutredningen skall besluta att från den1 avskaffa skattetillägg när det gällerperiodiseringsfel avseende både direkt och indirektskatt.Även i motionerna Sk327 yrkande 13 och N386 yrkande6 av och () framförskrav på att skattetillägget avskaffas förperiodiseringsfel i momsredovisningen. Samma kravframställs slutligen i motion N273 yrkande 7 av PerWesterberg m.fl. (m, kd, fp) i de fall periodi-seringsfelen inte varit till statens nackdel.Utskottets ställningstagandeI samband med behandlingen av det förslag som leddetill att den nu gällande ordningen för revisionantogs betonade skatteutskottet både denskattskyldiges rimliga krav på rättssäkerhet ochintegritet och att skattemyndigheterna fick lämpligaresurser, befogenheter och kontrollinstrument tillsitt förfogande. Utskottet ansåg vidare att aveffektivitetsskäl möjligheten tilltredjemansrevision borde återinföras. Vid misstankeom skalbolagstransaktioner och bolagsplundringarborde enligt utskottet skattemyndigheterna kunnasäkra uppgifter ur räkenskaperna innan bolaget tömseller säljs till en s.k. målvakt.Skattemyndigheterna borde också kunna göraiakttagelser av aktuella förhållanden isvårkontrollerad affärsverksamhet som riktar sigtill enskilda konsumenter och där kvitto inteefterfrågas. Dessa omständigheter talade enligtutskottet för att skattemyndigheterna även borde fåen möjlighet att företa revision av löpande period.Slutligen ansåg utskottet att s.k. över-raskningsrevisioner måste kunna tillgripas i vissasärskilda fall, t.ex. för kassakontroll,lagerinventering och liknande. Utskottetsbedömningar står sig alltjämt och utskottetavstyrker motion Sk801 i motsvarande del.Skattetilläggsutredningen (Fi 1998:07) som förnärvarande ser över skattetilläggsinstitutetberäknas slutföra sitt arbete vid utgången av år2000. Utskottet anser inte att det är lämpligt attföregripa utredningens arbete och avstyrkermotionerna Sk801, Sk327, N273 och N386 i motsvarandedelar.Uppgifter om skatt på lönebeskedMotionernaI syfte att synliggöra det totala skattetrycketföreslås i motion Sk802 av de () att statsanställda på sina lönebeskedskall få uppgift om de totala lönekostnaderna.I motion Sk806 av och () anförs att enskilda löntagare har en självklarrätt att få alla skatter öppet redovisade på löne-besked och inkomstuppgifter.Utskottets ställningstagandeDet står givetvis arbetsgivare fritt att som enfrivillig serviceåtgärd till de anställda lämnainformation av ifrågavarande slag på lönebeskeden.Enligt vad utskottet känner till är en sådan ordningockså vanligt förekommande. Utskottet vidhåller (sebet. 1998/99:SkU9) dock uppfattningen att det intefinns någon anledning att införa ett obligatorisktuppgiftslämnande för arbetsgivarna, vare sig de äroffentliga eller privata, och belasta dem med detmerarbete och kostnader ett sådant uppgiftslämnandemedför. Strävandena bör tvärtom vara att så långtmöjligt begränsa arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet.Utskottet avstyrker följaktligen motionerna Sk802och Sk806.Kontrolluppgiftsskyldighet rörandeutländska värdepappersfonder m.m.MotionernaTvå motioner tar upp brister i lagstiftningen närdet gäller bankers och fondbolags skyldigheter ikontrolluppgiftshänseende beträffande utländskavärdepappersfonder.I motion Sk817 av och () föreslås en översyn av lagstiftningen påkontrolluppgiftsområdet och i motion Sk822 av CarinLundberg och () föreslås enlagändring innebärande kontrolluppgiftsskyldighetäven vid inlösen av andelar i utlandsregistreradvärdepappersfond samt vid inlösen avaktieindexobligationer.Utskottets ställningstagandeInom bereds för närvarandeSkattekontrollutredningens förslag (SOU 1998:12) omatt kontrolluppgift skall lämnas om utdelning ochinnehav på andel i utländsk värdepappersfond av densom betalat ut utdelningen. Beredningen omfattarockså ett förslag från RSV om att utländskafondföretag som bedriver verksamhet i ellersvenskt värdepappersinstitut som slutit avtal medsådant fondföretag, skall vara skyldiga att lämnakontrolluppgift om realisationsvinst ellerrealisationsförlust vid avyttring av andel iutländsk värdepappersfond. avseratt lägga fram en promemoria där debåda förslagen rörande kontrolluppgiftsskyldighetför utländska värdepappersfonder behandlas.Promemorian kommer också att behandlakontrolluppgiftsskyldighet vid avyttring genominlösen.Utskottet anser det inte lämpligt att föregripa denaktuella beredningen och avstyrker de berördamotionerna.DeklarationstidpunktGällande ordningEnligt 2 kap. 28 § lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter skallförenklad självdeklaration lämnas senast den 2 majunder taxeringsåret. Särskild självdeklaration skallnormalt lämnas undertaxeringsåret.MotionenI motion Sk807 yrkande 1 av m.fl. (v)anförs att inlämningstidpunkten för den förenkladedeklarationen har medfört att den tid skatte-myndigheterna kan ägna sig åt granskning blivit förknapp. I motionen föreslås bl.a. att inlämningsdagenför de förenklade deklarationerna flyttas till den31 mars. Motionärerna föreslår att det görs ensnabbutredning av granskningssituationen påskattemyndigheterna.Utskottets ställningstagandeUtskottet utgår från att RSV och Finansdepartementetnoga följer arbetsläget hos skattemyndigheterna ochtar de initiativ som behövs för att gransknings-verksamheten skall fungera. Inom Regeringskanslietbereds (Fi1995:05) slutbetänkande (SOU 1998:12)Självdeklaration och kontrolluppgifter. Utredningenhar bl.a. föreslagit att blir gemensamdeklarationsdag för alla deklarationsskyldiga. Medhänsyn till de överväganden som pågår rörandedeklarationstidpunkten för olika kategorierskattskyldiga anser utskottet att det för närvarandeinte är motiverat med något uttalande av idenna fråga och utskottet avstyrker därför motionSk807 i denna del.Skatteredovisnings- ochskatteinbetalningstidpunktGällande ordning och bakgrundMindre företag skall redovisa utbetald lön, frånlönen gjorda skatteavdrag och på lönen belöpandearbetsgivaravgifter senast den 12:e efterden månad då lönen betalades ut. Inom sammatidsfrist skall den avdragna skatten ocharbetsgivaravgifterna betalas in tillskattemyndigheten. F-skatt och särskild A-skattskall betalas senast den 12:e i , ijanuari och augusti dock senast den 17:e. som har debiterats F-skatt ellersärskild A-skatt efter inkomstårets ingång skallbetala skatten senast nämnda dagar i var och enav månaderna som återstår efter utgången av denmånad då skatten debiteras eller, om skattendebiteras efter den 20:e i en månad, efter utgångenav den följande månaden.Genom beslut i skeddeen långtgående anpassning av det svenskamervärdesskattesystemet till EG:s mervärdes-skatteregler.Med verkan fr.o.m. infördes nyaredovisningsregler (prop. 1995/96:58, bet.1995/96:SkU13, SFS 1995:1207). Beloppsgränsen föratt redovisa moms i inkomstdeklarationen höjdes från200 till ochredovisningsperioden kortades ned från två månadertill en månad. Beskattningsunderlag som förbeskattningsåret beräknades uppgå till mer än 10miljoner kronor skulle medföra att deklarationenskulle lämnas senast den 20:e i månaden efterutgången av den redovisningsperiod som deklarationenavsåg. Om beskattningsunderlaget var lägre skulledeklarationen liksom tidigare lämnas den 5:e i andramånaden efter utgången av den redovisningsperiod somdeklarationen avsåg. Beloppsgränsen 10 miljonerkronor för deklarationstidpunkten den 20:e i månadenefter redovisningsperioden höjdes senare till 40miljoner kronor (prop. 1995/96:198, bet.1995/96:SkU31, SFS 1996:713). Vidare ändradesinbetalningsdagarna i samband medskattekontoreformen - som bl.a. innebar gemensammaredovisningar, debiteringar och betalningar av momsoch andra skatter och avgifter som företagenvanligen betalar - till den 12:e i andra månadenefter redovisningsperioden (och i vissafall den 17:e) respektive den 26:e imånaden efter redovisningsperioden beroende på ombeskattningsunderlaget, exklusive gemenskapsinternaförvärv och import, understiger eller överstiger 40miljoner kronor (prop. 1996/97:100, bet.1996/97:SkU23, SFS 1997:483).Skatten är betald den dag då betalningen harbokförts på skattemyndighetens konto. (Föreskattekontoreformen gällde att skatten ansågs betalddå inbetalning skett till post eller bank. )MotionernaI motion Sk694 yrkande 2 av () sägs att kravet på nystartade företagatt betala in källskatt ocharbetsgivaravgifter i förskott kan vara enförklaring till att alltför få vill starta eget.I motion Sk735 av () anförs attmomsredovisningen vållar företag stora problemeftersom förskottsfakturor är vanliga och moms dåskall redovisas annan månad än fakturadatum.Motionären framhåller att den skattskyldige kanpåföras skattetillägg vid fel i momsredovisningenäven om inbetalningen gjorts och ombeloppet är rätt men tidpunkten fel. I motionenföreslås att fakturadatum bör vara styrande försåväl avsändare som mottagare vid momsredovisningtill skattemyndigheterna.I motion N384 yrkande 16 delvis av . (kd) kritiseras de nya reglerna som innebäratt betalning anses ha skett när pengarna kommit inpå skattemyndighetens konto och inte som tidigareden dag då betalning skedde i post eller bank.Motionärerna föreslår därför en översyn av vad somskall räknas som betalningsdag. Samma fråga tas uppi motion N386 yrkande 5 av och (). Här föreslår motionärerna attreglerna skall ändras så att redovisning ochbetalning skall ha sänts in angivet datum. I sammamotion föreslås vidare en återgång till tidigaregällande regler för momsinbetalningar (yrkande 9).Som skäl anförs att många företagare tvingas betalain momsen innan de fått betalt från sina kunder.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av vad som anförs imotion Sk694 framhålla att källskatt ocharbetsgivaravgifter aldrig skall betalas i förskott.När det gäller debiterad preliminär skatt skall, somframgår av bakgrundsbeskrivningen ovan, den förstadelbetalningen i regel göras tidigast 22-23 dagarefter debiteringen. Utskottet avstyrker med dettamotion Sk694 i motsvarande del.När det gäller motion Sk735 kan utskottet instämmai att de nuvarande reglerna i momslagen omredovisning av utgående och ingående moms är svåraatt tillämpa för både skattskyldiga och myndigheter.Moms skall redovisas vid yrkesmässig omsättning avvaror och tjänster, vid import och vidgemenskapsinterna förvärv samt vid uttag av varoroch tjänster. Huvudregeln för redovisning innebäratt skatten skall redovisas när en omsättningrespektive ett förvärv "enligt god redovisningssedbokförts eller borde ha bokförts". Problemet är attnämnda regel inte entydigt anger vid vilken tidpunktredovisningsskyldighet för utgående skatt respektiveavdragsrätt för ingående skatt uppkommer.Svårigheterna beror på att det finns olika regler ibokföringslagens som anger när en faktura skallgrundbokföras under löpande räkenskapsår. Detta kanske per verifikationsdatum (när en faktura utfärdatseller mottagits) eller alternativt peraffärshändelsedatum. Det finns dessutom regler imomslagen som anger en fakturaeller jämförlig handling skall finnas för att styrkaavdragsrätt till ingående moms. Slutligen reglerasfrågan av den redovisningspraxis för bokföring avmoms vid bokslut som uppkommit och som t.ex. medgeren möjlighet till s.k. brytdagsredovisning.Nuvarande rättspraxis ger företagen möjlighet attredovisa skatten efter antingen fakturadatum ellerefter leveransdatum, dvs. oberoende av när fakturanär daterad. Även brytdagsredovisning med möjlighetför företagen att individuellt välja brytdag medföratt utgående och ingående skatt ofta inte redovisasi av säljare och köpare. De olikaredovisningssätten leder till betydandetillämpnings- och kontrollproblem och ställer storakrav på både företag och myndigheter. Systemet kanockså missbrukas av företag i intressegemenskap.En arbetsgrupp inom RSV har i en rapport, 1999:13Sambandet mellan redovisning och indirektbeskattning, utarbetat ett förslag för att kommatill rätta med de ovan beskrivna svårigheterna.Förslaget syftar till en precisering i momslagen avtidpunkten för redovisning av moms. Skattereglernaföreslås bli fristående i förhållande tillredovisningsreglerna men redovisningen skall ävenfortsättningsvis ske med ledning av företagetslöpande bokföring. Fakturadatum föreslås i de allraflesta fall bli avgörande för tidpunkten förredovisning av utgående moms och därmed i praktikenhuvudmetod. Rapporten remissbehandlas förnärvarande.Den fråga som tas upp i motion Sk735 är såledesuppmärksammad genom RSV:s översyn, och etttillkännagivande från sida är därförobehövligt. Utskottet avstyrker därmed motion Sk735.Frågan om en skattebetalningskall anses ha skett har behandlats av utskottet ide av godkända betänkandena /97:SkU23, 1997/98:SkU24 och 1998/99:SkU9. Enligt dengällande ordningen är skatten betald den dagbetalningen bokförts på skattemyndighetens konto.Utskottet vidhåller uppfattningen att det är enfördel att ha en ordning på skatteområdet somstämmer överens med civilrättsliga principer om hurbetalning görs i andra sammanhang. Till saken höratt det numera finns möjligheter som inte fannstidigare att betala skatten genom bankgiro.Härigenom har tidsåtgången minskat för den somföredrar denna betalningsform. Därmed avstyrksmotionerna N384 och N386 i motsvarande delar.Med anledning av förslaget i motion N386 yrkande 9slutligen om en återgång till tidigare gällanderegler för momsinbetalningar gör utskottet följandebedömning. Som framgår av redogörelsen överlagstiftningen i inledningen tilldetta avsnitt har bestämmelserna om momsinbetalningefter hand mjukats upp, dels genom en höjning avbeloppsgränsen , delsgenom en viss senareläggning av inbetalningstid-punkterna i samband med skattekontoreformen.Utskottet vill framhålla att reglerna är utformadeså att de mindre företagen gynnas och att dedessutom innebär att avdragsrätten för ingående momskan utnyttjas tidigare än som gällde förut. mening har de problem som motionärenanger minskat betydligt genom de redovisadeförändringarna. De regler som gällde föreskattekontoreformen passar heller knappast in i detnuvarande skattekontosystemet. Utskottet avstyrkermed detta motion N386 även i den nu berörda delen.Straffavgift vid försenad deklaration m.m.Gällande ordningEnligt 15 kap. 6 § skattebetalningslagen (1987:483)tas förseningsavgift ut med om den som ärskyldig att lämna skattedeklaration eller enperiodisk sammanställning inte gjort det inomföreskriven tid. Befrielse från förseningsavgiftenkan ske vid vissa särskilt angivna förhållanden.MotionernaI motion N273 yrkande 18 av Per m.fl. (m,kd, fp) anförs att det är oskäligt attförseningsavgiften är lika stor oberoende avförseningens längd och vilka belopp som deklareras.Reglerna missgynnar småföretag och avgiften börenligt motionärerna slopas helt.I motion N384 yrkande 16 delvis av .