bet · GN01BoU7 · 2000-02-24 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande förslag imotioner från den allmänna motionstiden rörandeplan- och byggfrågor. Samtliga motionsyrkandenavstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats tjugoåtta reservationeroch två särskilda yttranden. 1999/2000:Bo204 av m.fl. (c) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förnyelse avbostadsmiljön,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om brottsförebyggandeaspekter vid samhällsplanering,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvinnoperspektiv isamhällsplaneringen,11. att hos regeringen begär förslag omskydd för grönområden i stadsmiljö i enlighet medvad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ombevarandefrågor,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förbättraddemokrati (delvis, se nedan),15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionenanförts om att förenkla regelverket.1999/2000:Bo212 av m.fl. (v) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ge iuppdrag att sammanställa och analysera försök medeller avsaknad av boendeplanering i landetskommuner,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om problematiken attprincipen om att allsidigt sammansattabostadsområden åsidosätts vid bostadsplanering.1999/2000:Bo213 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av attkartlägga kommunernas investeringar i va-nätet.1999/2000:Bo224 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om seniorboende.1999/2000:Bo231 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den kreativastorstaden,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en nyplaneringsstrategi,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samlade regler överanvändandet av strandnära mark i tätorter ochtätortsnära områden.1999/2000:Bo233 av m.fl. (kd) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kulturmiljöer ocharkitekturfrågor,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om brottsförebyggandebostadsplanering,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att vidbostadsplanering avsätta mark med syftet att äldreskall kunna bo kvar i sin invanda miljö.1999/2000:Bo401 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om näringsverksamhetoch boende.1999/2000:Bo411 av m.fl. (v) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ettboendeplaneringsprogram.1999/2000:Bo419 av m.fl. (m) vari yrkas7. att beslutar avskaffa handelsändamåletvid detaljplan i PBL,8. att beslutar om en lagändring i fråganom underkännande av kommunala detaljplaner ienlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Bo501 av de ()vari yrkas att hos regeringen begärförslag om att avskaffa kommunernas rätt att idetaljplaner precisera handelsändamålet i enlighetmed vad som anförts i motionen.1999/2000:Bo502 av de ()vari yrkas att hos regeringen begär enutredning om möjligheten att införa servicezoner ienlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Bo507 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utvecklaplaneringsrutiner för gröna stråk.1999/2000:Bo508 av och () vari yrkas att beslutar avskaffamöjligheten att detaljplanelägga var handel skallske.1999/2000:Bo510 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avvakta med nyabygglov för stormarknader innan pågåendesamhällsutveckling satts in i ett störresamhällsperspektiv,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att pågåendesamhällsutveckling prövas mot intentionerna i plan-och bygglagen.1999/2000:Bo512 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att skapaförutsättningar för 20 000 nya jobb vidÖresundsbrofästet.1999/2000:Bo517 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bygganmälan ochbyggsamråd,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bygglovsavgifter,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om denkvalitetsansvariges roll,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om slutanmälan vidbyggnation,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om varsamhetskravgällande värdefulla byggnader,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillsynsansvaret fördet som byggs.1999/2000:Bo521 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om miljöer som ärbullerfria,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bygga etttystare samhälle.1999/2000:Bo522 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skyldigheten attbeakta barnens intressen i trafik- ochsamhällsplaneringen.1999/2000:Bo525 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en strategi för den näradetaljhandeln.1999/2000:Bo532 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär enutvärdering av reglerna om rivningsanmälan ochämnesinventering i i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag tillett register för ämnen i byggnader i enlighet medvad som anförts i motionen.1999/2000:Bo534 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av ensamlad regionplan för Skåne.1999/2000:Bo535 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en ny utbildningmed beteckningen landsbygdsarkitekt införs iSverige.1999/2000:Bo539 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att friluftsområdensbullersituation generellt uppmärksammas ochåtgärdas.1999/2000:Bo540 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn av den offentliga natur- ochkulturmiljövårdens organisation,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om måluppfyllelse inomviktiga områden inom natur- och kulturmiljövården,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn av hur ideella organisationer skall beredastillfälle att delta i arbetet när det gäller natur-och kulturmiljövård.1999/2000:A230 av m.fl. (fp) variyrkas18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kommunalplanering för lokalt företagande,1999/2000:Ju907 av m.fl. (kd) variyrkas38. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att ge Boverketi uppdrag att utarbeta tydliga riktlinjer förbebyggelseinriktade hinder mot brott.1999/2000:MJ707 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att enhelhetsansvarig för en byggnation utses.1999/2000:N273 av Per m.fl. (m, kd, fp)vari yrkas21. att hos regeringen begär förslag tillinformations- och samrådsplikt vid markarbeten ienlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:N384 av m.fl. (kd) vari yrkas9. att hos regeringen begär förslag ominformations- och samrådsplikt vid markarbeten ienlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:So320 av m.fl. (kd)vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att vid all form avbostadsplanering måste hänsyn tas till behovet avatt äldre kan bo kvar i sin invanda miljö,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stimulans för olikaformer av boende för äldre,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om brottsförebyggandeboendeplanering.1999/2000:So327 av m.fl. (c) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts rörande socialtjänstensmedverkan i den kommunala samhällsplaneringen.1999/2000:T208 av m.fl. (v) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att forsknings- ochutvecklingsverksamhet om transportminimerandesamhällsplanering bör främjas,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning för attklarlägga vilka ändringar som behövs i plan- ochbygglagen och annan lagstiftning för att ökamöjligheterna att begränsa etablering av externaköpcentrum,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att restriktivitetbör tillämpas vid prövning av nya externa köpcentrumtills lagöversynen är gjord.Motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkande13 behandlas i detta betänkande ivad gäller intresseorganisationersinflytande i planeringsprocessensamt barns inflytande isamhällsplaneringen. I övriga delarhar yrkandet behandlats ibetänkandena /2000:BoU1 och1999/2000:BoU3. Vissa förslag beträffande PBL m.m.ByggprocessenEnligt motion 1999/2000:Bo517 (v) yrkande 1 bör detkrävas att bygganmälan görs tidigare än tre veckorföre byggstart när det är fråga om större objekt.Dessutom föreslås att det skall vara obligatorisktmed minst två byggsamrådsmöten om det är fråga omstörre eller medelstora objekt. Enligt samma motionsyrkande 3 skall det åligga den kvalitetsansvarigeatt se till att byggherrens kontrollplan tillgodosersamhällskraven och genomförs på etttillfredsställande sätt. Det förutsätter enligtmotionärerna att en kontrollplan enligt PBL alltidupprättas efter byggsamråd. Det anges vidare att denkvalitetsansvarige skall närvara vid byggsamråd,besiktningar och andra kontroller. I motionensyrkande 4 begär motionärerna att det skall bliobligatoriskt enligt lag för byggherren att göraslutanmälan till samt önskar de attbyggnadsnämnden skall kunna utkräva en särskildavgift enligt 10 kap. 6 § PBL om slutanmälan integörs och att denna avgift skall höjas.Byggherren skall, enligt 9 kap. 2 § första stycketPBL, minst arbetena påbörjas göraen anmälan till (bygganmälan).Bygganmälan är inte nödvändig om bygglov har söktsoch bygglovsansökan innehåller uppgift om planeradbyggstart. Det finns även vissa andra undantag frånkravet på bygganmälan. Kvalitetsansvarig skall utsesför de arbeten som kräver bygganmälan. Kontrollplanskall upprättas om det inte är uppenbart obehövligt.Den kvalitetsansvarige skall se till attkontrollplaner följs samt att kontroller, som vidbyggsamråd befinns vara nödvändiga, utförs. Hanskall vara närvarande vid byggsamråd samtbesiktningar och andra kontroller (9 kap. 13 § PBL).I kontrollplanen anges bl.a. vilken kontroll somskall utföras samt vilka sakkunnigintyg och övrigahandlingar som skall ges in till nämnden (9 kap. 9 §PBL). Formerna för byggsamråd har intedetaljreglerats, men avsikten är att det skall görasså enkelt som möjligt. måste dock fåen så pass omfattande redovisning av projektet attden kan ta ställning till aktuellabestyrkandefrågor. kräver detta attbyggherren ger in handlingar föresamrådsmötet eller att detta delas upp i etapper. Ombyggherren inte uppfyller sina åtaganden enligtkontrollplanen har ytterst möjlighetatt med stöd av 9 kap. 10 § hålla inne slutbeviset,att förbjuda fortsatt byggnadsarbete enligt 10 kap.3 § första stycket och att förbjuda användning avbyggnaden enligt 9 kap. 10 § andra stycket. Enligt10 kap. 6 § PBL skall under vissa förutsättningar ensärskild avgift om minst 200 och högst tasut om arbete utförs utan att det finns någonkvalitetsansvarig, någon underlåter att görabygganmälan eller rivningsanmälan när sådan anmälanskall göras, eller arbete utförs i strid med någotbeslut som har meddelat enligt slutrapporterade ettregeringsuppdrag om utvärdering av byggkontrollenm.m. (rapport 1997:9). Enligt vad som framhölls iregeringens proposition 1998/99:62 Vissa byggfrågorm.m. visar rapporten att alla parter är överens omatt den tydliga ansvarsfördelningen mellan byggherreoch byggnadsnämnd som följer av det nyakontrollsystemet innebär stora fördelar. I rapportenredovisas ett antal förslag om förändringar isystemet för byggkontroll. Verkets förslag återges ibilaga till propositionen. Regeringen redovisar iett avsnitt sin bedömning i fråga omförändringsbehovet. Framför allt kommenteras de avBoverkets förslag som är inriktade på en förenkladhantering av små och relativt okomplicerade projektinom ramen för det nya kontrollsystemet. Dessaprojekt består i stor utsträckning avtilläggsarbeten på småhusfastigheter. harföreslagit förändrad reglering i dessa fall.Regeringen redovisar emellertid som sin bedömningatt förändringar i lagregleringen inte erfordraseftersom det redan med gällande regler finnsmöjligheter till en smidig hantering av enklareärenden som inte utnyttjas fullt ut. Detframhålls särskilt att det åligger byggnadsnämndernaatt ta till vara de möjligheter som lagen ger attförenkla och underlätta ärenden för enskilda.Regeringen framhåller även behovet av att genomökade informationsinsatser bemöta de svårigheterBoverket påtalat.Bostadsutskottet ansåg (bet.1998/99:BoU8) att de synpunkter som då lagts fram ifrågor om den kvalitetsansvariges roll inte bordeföranleda något tillkännagivande från riksdagen.Samtidigt konstaterade utskottet att det inte kundeuteslutas att den kvalitetsansvariges uppgifterenligt PBL kan behöva tas upp till förnyadeöverväganden när ytterligare erfarenheter vunnits avdet kontrollsystem som ännu endast tillämpats underen . Detta gällde även övrigafrågor om förändringsbehovet i tillsyns- ochkontrollsystemet som aktualiserats i olikasammanhang. Tills vidare ansåg dock utskottet, ilikhet med regeringen, att insatserna borde inriktaspå att genom fortsatta informationsinsatser stödjaen smidig tillämpning av kontrollsystemet i dessnuvarande utformning.Utskottet, som konstaterar att de nu aktuellaförslagen i stora delar motsvarar förslag somBoverket fört fram i den tidigare nämndautvärderingen, anser att det fortfarande finns skälatt fokusera på informationsinsatser och finner intetillräckliga skäl för att nu tillmötesgåmotionärerna i någon del. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion 1999/2000:Bo517(v) yrkandena 1, 3 och 4 om bygganmälan m.m.Motionärerna bakom motion 1999/2000:Bo517 (v)yrkande 2 förespråkar en ändring i 11 kap. 5 § PBLpå ett sätt som gör det möjligt för kommunerna att idet enskilda fallet debitera avgifter motsvarandekommunens faktiska kostnader.Kommuner har enligt 11 kap. 5 § PBL rätt att ta utavgifter i ärenden angående bl.a. lov med högst detbelopp som motsvarar kommunens genomsnittligakostnad för åtgärderna. Kommunen har alltså interätt att debitera den i respektive ärende faktiskakostnaden. Grunderna för beräkning av avgifternaskall anges i en taxa som beslutas avkommunfullmäktige. Kostnadsuttaget skall grundas påsjälvkostnadsprincipen. Det innebär att avgifter förverksamheten inte får tas ut med högre belopp än somsvarar mot kommunens självkostnad.Även detta förslag fördes fram av i dentidigare nämnda utvärderingen. Förslaget har sålundaredan tidigare varit föremål för överväganden ochdärvid avvisats.Bostadsutskottet finner inte heller nu tillräckligaskäl att gå motionärerna till mötes och avstyrkermotion 1999/2000:Bo517 (v) yrkande 2 om vissaavgifter på plan- och byggområdet.Enligt förslag i motion 1999/2000:Bo517(v) yrkande5 bör 8 kap. 6 § PBL första stycket 3 ändras på såsätt att kommunen ges rätt att utöka bygglovspliktenför särskilt värdefulla byggnader när det gällerinre förändringar. Även detta förslag fördes fram avBoverket i den nämnda utvärderingen som behandladesav utskottet (bet. 1998/99:BoU8).Inredande av ytterligare bostad eller lokal ärbygglovspliktigt enligt 8 kap. 1 § medan inreförändringar i övrigt i princip inte är det.Regleringen i 8 kap. 6 § första stycket 3 PBL gerdock kommunen - såvitt gäller byggnader som ärsärskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk,miljömässig eller konstnärlig synpunkt eller somingår i ett bebyggelseområde av denna karaktär -möjlighet att införa prövningsplikt och härigenombevaka att olika detaljer på och även inne i dessabyggnader bevaras. Det kan gälla t.ex. gipsfigurer,ornament, stuckaturer, dörrar, fönster,verandasnickerier, kakelugnar och takmålningar.Kommunen har även möjlighet att genomskyddsbestämmelser tillgodose bevarandeintressen.Planlösning, intressanta konstruktioner,installationer och fast inredning av olika slagavsågs kunna omfattas av denna möjlighet (prop.1985/86:1).Som framgår av den kortfattade redogörelsen ovaninnebär nu gällande reglering att det finns ett vältilltaget utrymme för att genom kommunala beslutinföra prövningsplikt för inre åtgärder. Utskottetfinner mot bakgrund härav inte tillräckliga skäl attnu föreslå någon förändring, varför motion1999/2000:Bo517 (v) yrkande 5 om bygglov för inreförändringar avstyrks.I motion 1999/2000:Bo401(c) yrkande 2 förespråkasbl.a. att det bör utredas om det inte behövs ettklargörande av nuvarande lagstiftning så att enfortsatt diversifierad verksamhet med såvälnäringsverksamhet som boende kan fortgå i vissamiljöer där näringsverksamhet, ofta jordbruk ochannan småföretagsamhet, blandas med bostäder.De frågor som aktualiseras av motionären utgörexempel på avvägningar mellan olika intressen somdet ankommer på kommuner att göra t.ex. viddetaljplaneläggning. Liknande avvägningar kan bliaktuella vid bygglovsprövning. Enligt utskottetsmening framstår det som mindre lämpligt att lösa deav motionären nu aktualiserade frågorna genomytterligare preciseringar i lagstiftningen.Utskottet kan inte ställa sig bakom motionärensförslag och avstyrker motion 1999/2000:Bo401 (c)yrkande 2 om översyn av regler beträffande byggandei vissa miljöer med lokal särprägel.Förslag som syftar till att utvärdera olika delarav byggprocessen förs fram i motionerna1999/2000:Bo517 (v) yrkande 6 och 1999/2000:MJ707(mp) yrkande 3. I den förstnämnda motionen anser manatt frågor om tillsynen över byggnadsväsendet börutredas närmare. I mp-motionen önskar man att detutreds om byggsektorn klarar sitt åtagande angåendeproducentansvar och att frågan om det behövs enhelhetsansvarig vid en byggnation tas upp i enutredning.Till grund för de nu aktuella förslagen ligger ensträvan att säkra kvaliteten i det som byggs.Utskottet delar självfallet denna strävan. Ettuttalat syfte med de regler som ställts upp förbyggandet är också att de skall medverka till att debyggnader som uppförs håller en i olika avseendenhög kvalitet. Det kan naturligtvis från tid tillannan finnas anledning att se över dessa regler.Samtidigt är det också av vikt att den praktiskatillämpningen av reglerna är sådan attkvalitetsmålen uppnås. Regeringen har mot dennabakgrund gett , , ,och i uppdragatt tillsammans ta initiativ till att ettbyggbranschens kvalitetsråd bildas med företrädareför alla aktörer i byggandet och förvaltningen avbyggnadsverk inklusive försäkringsbolag ochfinansieringsinstitut. Huvudsyftet medkvalitetsrådet är att intensifiera och påskyndaarbetet med att få till stånd ett mera systematisktkvalitetsarbete på byggområdet och i förvaltningenav byggnadsverk. Verken skall vidare med tonvikt påutveckling av kompetensen hos statliga byggherrar,beställare och förvaltare redovisa hur bättreförutsättningar skall skapas för att samhällets kravpå byggnadsverk enligt byggbestämmelser skallinfrias och därmed minska kvalitetsfelen ochkostnaderna, få färre byggskador och uppnå bättreinomhusmiljö med beaktande av arbetsmiljö- ochutomhusmiljöaspekter. En slutlig redovisning avuppdraget skall ske . Redansenast skall verken redovisaarbetsläget på vissa områden.Mot bakgrund av det arbete som inletts saknas detenligt bostadsutskottets mening tillräckliga skälatt nu ta ytterligare initiativ av det slag sommotionärerna förespråkar. Motion 1999/2000:Bo517yrkande 6 (v) och motion 1999/2000:MJ707 (mp)yrkande 3 om producentansvar avstyrks.Även i motion 1999/2000:Bo532 (m) yrkande 1förespråkar motionärerna utvärderingsinsatser. Deanser att det i en utvärdering bör analyseras delsom det finns skäl att höja den högsta avgiften somkan tas ut enligt 10 kap. 6 § PBL, dels om det finnsskäl att ta bort undantaget i 9 kap. 3 § förstastycket 4 PBL. I yrkande 2 begärs förslag till ettregister för ämnen i byggnader. Tanken är attuppgifter skall lämnas till registret i samband medatt en byggnad uppförs.Den av motionärerna åberopade bestämmelsen i 9 kap.avser bygganmälan. Det saknas enligt utskottetsmening tillräckliga skäl att i de fall som avses iparagrafen ställa krav om bygganmälan på stateneller ett landsting. Utskottet finner inte hellertillräckliga skäl för att begära det efterlystaförslaget till register över ämnen i byggnader.Underlåtenhet att göra rivningsanmälan kan somnämnts leda till uttag av särskild avgift på minst200 och högst . Inom detaljplanelagt områdekrävs dock, om inte annat har bestämts i planeneller om uppförandet av byggnaden eller den aktuelladelen inte är bygglovspliktigt, rivningslov för attriva byggnader eller delar av byggnader (8 kap. 8 §PBL). Utför någon utan lov åtgärd som kräverrivningslov så skall byggnadsavgift tas ut (denmotsvarar fyra gånger avgiften för beviljat lov).Härutöver kan tilläggsavgift tas ut (10 kap. 4 § och7 § första stycket 4). Den avgiften uppgår ojämkadtill per kvadratmeter bruttoarea. Vidberäkningen skall frånräknas. mening saknas mot denna bakgrundtillräckliga skäl för att nu höja den avgift som kantas ut vid bl.a. underlåtenhet att görarivningsanmälan.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Bo532 (m) omrivningsanmälan m.m.I motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 15 förespråkarmotionärerna en mer övergripande utvärdering. Deförordar att skall ges i uppdrag attutvärdera hur de möjligheter till flexibilitet somges i PBL har tagits till vara i den kommunalaplaneringen.Som framgår av den tidigare redovisningen harBoverket utvärderat delar av byggregleringen. Dendel av uppdraget som närmast berör det sommotionärerna belyser avsåg byggkontrollen.Huvudmålet för den delen var att undersöka ochutvärdera det nya systemet för tillsyn och kontrolli byggprocessen. I regeringens uppdrag till Boverketangavs det som särskilt viktigt att få kännedom omvissa till grund för den nya byggregleringen angivnasyften uppnåtts. Det gällde bl.a. syftet attmöjliggöra en smidigare byggprocess, tekniskutveckling och lägre byggkostnader. Som tidigarenämnts framhöll regeringen vid behandlingen avBoverkets utvärdering särskilt att det åliggerbyggnadsnämnderna att ta till vara de möjlighetersom lagen ger att förenkla och underlätta ärendenför enskilda. Regeringen framhöll även behovet avatt genom ökade informationsinsatser bemöta vissa avBoverket påtalade svårigheter. Den utvärdering somnu efterlyses skulle kunna avse t.ex. den avmotionärerna uppmärksammade konkretafrågeställningen som rör i vilken mån som kommunernautnyttjar möjligheterna att i områdesbestämmelserinskränka eller utöka den i PBL föreskrivnabygglovsplikten. Givetvis skulle äventillvaratagandet av de motsvarande möjligheterna fördetaljplaner kunna utvärderas. Det bör dockframhållas att nu gällande möjligheter att förändrabygglovsplikten i huvudsak tillkom i samband med denomfattande reform som trädde i kraft den 1 juli1995. Ändringen innebar bl.a. att bygglovsprövningeninskränktes till att avse endast en prövning avlokaliseringen samt den närmare placeringen ochyttre utformningen av byggnader eller anläggningar.Sett ur ett planeringsperspektiv har sålunda de nyareglerna tillämpats endast . Det kan även på goda grunder antasatt reformen, som innebar att bygglovsplikteninskränktes väsentligt, i sig har underlättat försåväl kommuner som enskilda. Den flexibilitet sommotionärerna vill belysa synes i det sammanhangetförlora något i betydelse.