bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — goIT-position bl.a. inom bioinformatiken, som är en snabbt växande del avbiotekniken, kommer enligt utskottet att kunna få en avgörande betydelse förverksamhetens framgång.Utskottet anser att med anledning av motion T28 (m) yrkande 21bör ge regeringen detta till känna.Utbildningsutskottets yttrande 1999/2000:UbU5yEtt informationssamhälle för allaTill trafikutskottetTrafikutskottet har beslutat att bereda bl.a. utbildningsut-skottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 1999/2000:86 Ettinformationssamhälle för alla jämte eventuella motioner i de delar som berörrespektive utskotts beredningsområde.Utbildningsutskottet behandlar i det följande dels vissa motioner somväckts med anledning av propositionen, dels ett fåtal yrkanden från allmännamotionstiden som trafikutskottet har meddelat kommer att behandlas idess betänkande med anledning av propositionen och som berör utbildnings-utskottets beredningsområde, dels ett antal yrkanden från allmänna motions-tiden som remitterats till utbildningsutskottet och som har sådan berö-ring med propositionen att utbildningsutskottet har beslutat att överlämnadem till trafikutskottet.Inom utbildningsutskottets beredningsområde lägger regeringen i proposi-tionen inte fram några förslag för ställningstagande. Vissa mo-tionsyrkanden anknyter till regeringens bedömningar som redovisas i propo-sitionen.De yrkanden som sålunda behandlas i detta yttrande är följande:Motioner väckta med anledning av propositionen1999/2000:T21 av m.fl. (v) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om ett kompetenskonsortium för forskning och utveckling inom bred-bandsteknologi.1999/2000:T24 av m.fl. (kd) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning och forskning.1999/2000:T28 av m.fl. (m) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompetensförsörjningen till IT-branschen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det svenska klimatet för forskning, utbildning och utveckling,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om digital distansutbildning,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om virtuellt universitet i ,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utbilda fler civilingenjörer.Motioner från allmänna motionstiden , remitterade tilltrafikutskottet1999/2000:T702 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av snabb forskning kring nivåerna av gränsvärdena.1999/2000:T706 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att forskningen om radiofrekventa fält bör öka,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att forskning om interaktionen mellan elektriska fält i luftrummetpåbörjas.1999/2000:T714 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett kunskapslyft inom IT-området.Motioner från allmänna motionstiden , remitterade tillutbildningsutskottet1999/2000:Ub278 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av IT redan i förskolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av omsorgspersonal och konsumenter.1999/2000:Ub294 av m.fl. (fp) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgång till dator och egen e-postadress för alla elever.1999/2000:Ub808 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av kommunernas skolplaner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bibliotekens roll för IT i skolan.1999/2000:T703 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett kunskapslyft inom IT,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett uppdrag till att initiera och utvärdera projekt förutvecklad distansutbildning i grundskola och gymnasieskola,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett uppdrag till att komplettera statistiken över skolansdatorer med en kvalitativ analys,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsningen på Internetanslutning till skolor,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målet att all offentligt finansierad utbildning skall vara tillgänglpå Internet.1999/2000:T705 av m.fl. (fp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla elever bör ges full tillgång till dator,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integrerad IT i undervisningen.1999/2000:N241 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om IT-teknikens möjligheter att utveckla kompetens- och vidareut-bildning,1999/2000:A228 av och (kd, c) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om "Hackersförädling" bland ungdom med autodidakt kunskap.UtbildningsutskottetSom framgår av propositionen pågår en särskild treårig sats-ning på IT i skolan. Den leds av en delegation tillsatt av regeringen (U1998:04), och för verksamheten finns en särskild förordning (1999:751).Användningen av IT i skolanI motion 1999/2000:Ub808 (kd) föreslås ett tillkännagivande av riksdagenom uppföljning av kommunernas skolplaner (yrk. Enligt motionärerna ärdet viktigt att skolplanerna beskriver IT som pedagogiskt redskap. Det börockså framgå hur IT används för elever med svårigheter i sin skolsituation,för elever med funktionshinder och elever i särskolan, hur jämställdhetenskall utvecklas osv. Invandrarundervisningens möjligheter bör beskrivas.Motionärerna påpekar att de ekonomiska förutsättningarna måste följaskolplanens mål. De hävdar också att det finns alltför många skolor där lärareutan utbildning får tillskapa en teknisk utrustning bestående av avlagda dato-rer och med dessa skapa en rimlig datormiljö. har här ett uppfölj-ningsansvar, heter det i motionen.U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrkakandet.Kommunernas skyldighet att upprätta skolplan regleras i skollagen(1985:1100). Skolplanen skall visa hur kommunens skolväsende skall ge-staltas och utvecklas. Av planen skall särskilt framgå de åtgärder som kom-munen avser att vidta för att uppnå de nationella mål som har satts upp förskolan. Kommunen skall kontinuerligt följa upp samt utvärdera skolplanen(2 kap. 8 §). anser inte att det finns behov av mer detal-jerad central reglering av skolplanerna.Samma motionärer (kd) föreslår också ett tillkännagivande om bibliotekensroll för IT i skolan (yrk. När elever får ett hundratal olika träffar på etsökord, ges det rika möjligheter till källkritisk övning och diskussion, heterdet i motionen. Inom biblioteken finns en god källkritisk kunskap, som ärvärdefull i detta sammanhang.U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t föreslår att trafikutskottet skall avsyrkandet om tillkännagivande.I fråga om bibliotekens viktiga roll i skolans verksamhet har utbildningsut-skottet samma uppfattning som motionärerna. Den delas också av regering-en, som i den senaste budgetpropositionen meddelade sin avsikt att särskiltuppmärksamma utvecklingen av skolbibliotekens pedagogiska roll i skolan(prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 54). Utskottet anser att motionärernasyrkande därmed är tillgodosett.Centerpartiet vill enligt motion 1999/2000:T703 att regeringen skall uppdraåt att komplettera statistiken över skolans datorer med en kvali-tativ analys (yrk. Den kvalitativa beskrivningen är enligt motionärernaotillräcklig för att bedöma vilka insatser som behöver göras t.ex. inom fort-bildningen eller lärarutbildningen.U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t föreslår att trafikutskottet skall avsyrkandet om tillkännagivande.Skolverket ger ut en statistisk publikation Skolans datorer. Den senasteutgåvan, som gavs ut i samarbete med Delegationen för IT i skolan, avservåren 1999 (nr 176). Delegationen meddelar på sin hem-sida på Internet att kommer att tillsammans medHögskolan i utvärdera satsningen på IT i skolan. I uppdraget till debåda högskolorna ingår fortlöpande rapportering liksom en slutrapport hös-ten 2003.I samma motion 1999/2000:T703 kritiserar regeringens sats-ning på Internetanslutning till skolor (yrk. Enligt motionärerna utgårregeringens satsning från ett felaktigt perspektiv, nämligen att varje arbets-plats med Internet kostar lika mycket. Därmed överkompenseras stora skolori befolkningstäta områden och små skolor i glesbygd missgynnas, hävdarmotionärerna. Stöd till anslutning bör enligt deras mening ges i form av ettgrundbidrag för anslutning och bör inte utgå per elev utan öka efter behovetav anslutningskapacitet.U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrkakandet.Av de som IT-satsningen omfattar har Delegationenför IT i skolan avsatt cirka hälften för att stödja kommunerna i utbyggnadenav infrastrukturen. Fördelningen sker inte med ett lika stort belopp per elevtill alla kommuner, utan med hjälp av vissa av delegationen beslutade nyck-lar, som tar hänsyn bl.a. till tätortsgrad. bör enligt utskottets me-ning inte uttala sig om hur fördelningen i detalj skall gå till.Behovet av tillgång till dator och e-postadress för alla elever tas upp i Folk-partiets motioner 1999/2000:Ub294 (yrk. 24) och 1999/2000:T705 (yrk. 11).Motionärerna påtalar risken för att eleverna delas in i ett A- och ett B-lag, nnågra har tillgång till datorer och IT i hemmet medan andra inte har det.Även om ökningen av antalet datorer i skolan är tydlig råder det fortfarandebrist på dem, hävdas det i den ena motionen.U t s k o t t e t föreslår att trafikutskottet avstyrker yrkandena om tillkän-nagivande.Som framgår av propositionen (s. 55) ingår i den treåriga satsningen på ITi skolan statsbidrag för att ge alla elever och lärare tillgång till e-postadreoch ökad tillgång till Internet. Av den senaste utgåvan av Skolans datorer,som gavs ut , alltså efter allmänna motionstidens slut,framgår att det fanns betydligt fler datorer i skolorna än två årtidigare - det år som motionärerna hänvisar till. Antalet elever per dator ioffentliga grundskolor hade minskat från 13 till 10, medan motsvarande antali kommunala gymnasieskolor hade minskat från 7 till 5. Eftersom den statli-ga satsningen inleddes och pågår t.o.m. , kan man utgå frånatt tillgången på datorer i skolorna kommer att öka ytterligare de närmasteåren. Delegationen för IT i skolan har valt att låta de kommuner som fårbidrag från delegationen själva bestämma på vilket sätt som eleverna skall fåtillgång till e-postadress. Antalet elever som har tillgång till e-post i skolavar enligt Skolans datorer drygt en tredjedel när det gäller grund-skolorna och när det gäller gymnasieskolor. Utskottet anser motdenna bakgrund att det inte behövs något tillkännagivande i enlighet medmotionsyrkandena.Folkpartiet föreslår också i motion 1999/2000:T705 ett tillkännagivande omatt IT måste integreras i undervisningen. Det är en nödvändighet på arbets-marknaden att ha bra kunskaper om IT och vana att använda tekniken somarbetsredskap, skriver motionärerna (yrk. 12).U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t föreslår att trafikutskottet avstyrkerkandet om tillkännagivande. Motionen lades fram under allmänna motionsti-den . Det motionärerna vill överensstämmer väl med det som regeringenskriver i den nu aktuella propositionen. Utskottet vill särskilt peka på attregeringen i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, försko-leklassen och fritidshemmet (Lpo 94) förde in som ett av målen att uppnå igrundskolan att eleverna kan använda informationsteknik som ett verktyg förkunskapssökande och lärande. För gymnasieprogrammen med yrkesämneningår det nu bland programmålen att eleverna kan använda informations- ochkommunikationsteknik inom verksamhetsområdet. Motsvarande mål församhällsvetenskaps-, naturvetenskaps- och teknikprogrammen i gymnasie-skolan är att eleverna kan använda datorer och informationsteknik på ett sättsom stärker förståelse, begreppsutveckling och kommunikation samt harkunskaper om informationsteknikens möjligheter och problem (SKOLFS1999:12).Kompetenslyft i befolkningenCenterpartiet för i motionerna 1999/2000:T703 (yrk. 4) och 1999/2000:T714(yrk. 4) fram tanken på ett kunskapslyft inom IT. Det skall innebära att allamänniskor får möjlighet att lära sig utnyttja IT-verktygen och därmed demöjligheter som en utbyggd infrastruktur ger. Här kan många aktörer varabehjälpliga, såväl skolan som olika folkrörelser och andra organisationer,anser motionärerna. vill att regeringen skall formulera måletom ett sådant kunskapslyft och även vara beredd att stödja insatserna eko-nomiskt.I motion 1999/2000:Ub278 (s) pläderar motionärerna för behovet av resur-ser till IT redan i förskolan (yrk. De anser också att IT kan utvecklavälfärden och öka livskvaliteten för många människor i samhället. Om-sorgspersonal behöver behärska tekniken som ett redskap för att underlättasitt eget arbete men också med tanke på IT:s möjligheter för att underlätta förden enskilde servicemottagaren. Det är också angeläget att , när denelektroniska hemmamarknaden är i sin linda, börja utbilda inom konsumen-tområdet, heter det i motionen (yrk. Detta sker enligt motionärerna lämp-ligast genom ett folkbildningsarbete med start inom de ideella konsumentor-ganisationerna.I motion 1999/2000:N241 (kd) föreslås ett tillkännagivande om att IT germöjlighet att utveckla lokal kompetens- och vidareutbildning för vuxna isamverkan med befintliga företag i skärgården (yrk. 2).U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrkakandena om tillkännagivande. Yrkandena - som väcktes - är enligt utbildningsutskottets mening i huvudsak tillgodo-sedda med vad regeringen anför i den nu aktuella propositionen. Utskottetvill särskilt peka på folkbildningens viktiga roll i sammanhanget. Det fram-går av bilaga 1 i propositionen att det inom folkbildningen be-drivs en omfattande IT-utbildning anpassad till olika deltagargrupper. Inteminst är det enligt utskottets mening viktigt att folkbildningen utnyttjas föratt fördjupa den demokratiska diskussionen om den svenska IT-utvecklingen.I läroplanen för förskolan (Lpfö 98) betonas att barns utveckling och lärandekan främjas genom att de får skapa och kommunicera med hjälp av olikauttrycksformer och att multimedia och IT kan användas i dessa och kompetensutveckling () stödjer flerän 30 projekt som gäller IT-användning i förskolan.Fler högskoleutbildade inom ITModerata samlingspartiet och påtalar i motionerna1999/2000:T28 (m) respektive 1999/2000:T24 (kd) behovet av fler personermed högskoleutbildning inom IT, framför allt civilingenjörer.Moderaterna framhåller att det råder brist på kompetent IT-personal i helavärlden och att detta är ett allvarligt problem i . För att vi skall kladen digitala ekonomins globala konkurrens måste ett högre teknikkunnandeoch mer kunskap om entreprenörskap och om PR och marknadsföring sti-muleras bland studenter, vilket kräver samverkan mellan stat, kommun, skolaoch näringsliv, heter det i motionen (yrk. bör också inom fem årutbilda fler civilingenjörer. För att detta skall vara möjligt krävs enligModeraterna snabba förändringar i hela skolsystemet. Flexibel skoltid ochinsatser för att öka intresset för teknikstudier är två av många åtgärder somkrävs enligt deras mening (yrk. 20).Kristdemokraterna anser att examinationen av civilingenjörer inom elek-tro/IT-området bör öka med 1 000 . Det är också nödvändigt att elever igrundskolan och gymnasieskolan kan motiveras att välja naturvetenskapligaoch tekniska ämnen. Det nya teknikprogrammet i gymnasieskolan, som harvisast sig locka allt färre sökande och särskilt färre kvinnliga elever, måsteses över, anser motionärerna (yrk. 12 i denna del).U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrkkandena om tillkännagivande.De senaste åren har statsmakterna gjort kraftfulla satsningar på att ökahögskoleutbildningen inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena.Mål har satts upp dels för antalet helårsstudenter inom dessa områden till-sammantagna, dels för antalet civilingenjörsexamina. Examensmålen var förtreårsperioden att minst 10 770 civilingenjörsexamina skulle avläg-gas, medan motsvarande mål för treårsperioden är satt till minst11 670 och planeringsförutsättningen för treårsperioden är minst12 900 civilingenjörsexamina. Av den ekonomiska vårpropositionen framgåratt målet för perioden uppnåddes (prop. 1999/2000:100 bil. 2 s. 11).Antalet helårsstudenter i grundläggande högskoleutbildning kommer attytterligare öka med drygt 10 500 vartdera året; däravskall drygt två tredjedelar avse naturvetenskaplig och teknisk utbildning.Regeringen markerade i budgetpropositionen för att man därvidsärskilt bör uppmärksamma behovet av utbildning inom IT-området ochgränsöverskridande utbildningar (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 100).Vad gäller gymnasieskolans teknikprogram vill utskottet framhålla att re-geringen har beslutat tillkalla en parlamentarisk kommitté för att seöver hela utbudet av nationella program i gymnasieskolan. Kommittén skallbeakta hur utformningen av gymnasieskolans olika program och kärnämnenkan bidra till att öka andelen studerande inom NT-området. Enligt direktiventill kommittén bör den framtida programstrukturen utformas för att motverkasocial och könsmässig snedrekrytering (dir. 2000:35).På uppdrag av regeringen bedriver och gemen-samt , som syftar till att stimulera intresset för naturvetenskapoch teknik, inte minst bland flickor och kvinnor. pågick åren1993-1998 och fortsätter under 1999-2003.Distansutbildning med IT-stödModerata samlingspartiet föreslår i motion 1999/2000:T28 tillkännagivandenom digital distansutbildning (yrk. 18) och om ett virtuellt universitet i (yrk. Partiet skriver att det sker en mycket snabb expansion av digitaldistansutbildning, som inom kommer att utbilda många miljonermänniskor som annars troligen inte hade haft vare sig tid, råd eller tillgångtill en konventionell utbildningsplats. Möjligheter bör enligt motionärernaskapas för ett brett virtuellt universitet, i vilket alla lärosäten som vill deskall kunna bidra med kurser.Centerpartiet föreslår i motion 1999/2000:T703 att skall ges iuppdrag att initiera och utvärdera projekt för utvecklad distansundervisning igrundskola och gymnasieskola (yrk. Målet bör enligt varaatt all offentligt finansierad utbildning skall vara tillgänglig på Internet (y10).U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrkkandena om tillkännagivande.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslag till mål-sättning. Även om man skulle bortse från ekonomiska och praktiska be-gränsningar är det enligt utskottets mening inte klarlagt att all offentligtfinansierad utbildning skulle gå att förmedla via IT.Enligt utskottets mening framgår det tydligt av propositionen (s. 59 f.) attregeringen är medveten om IT:s stora betydelse för möjligheterna att nå utmed distansutbildning till människor i hela vårt vidsträckta och delvis gles-befolkade land. En försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasie-skolan startar och syftar till att möjliggöra för elever attundervisning i en kurs som inte erbjuds i hemkommunens gymnasieskola(SFS 2000:158). skall utvärdera försöksverksamheten. som inrättades skall främja utvecklingenoch användningen av IT-stödd distansutbildning främst inom högskolan ochfolkbildningen. I propositionen aviseras att regeringen tänker återkomma tillfrågan om utveckling av distansutbildningen. Enligt vad utskottet har in-hämtat är det meningen att detta skall ske i en proposition om vuxenutbild-ning i slutet av innevarande kalenderår. Förslaget om ett virtuellt universitettill vilket flera olika lärosäten bidrar tangerar systemet för högskolans styr-ning. En särskild utredare arbetar nu med styrningen (dir. 1999:70). Utred-ningen skall slutföras . bör enligt ut-skottets uppfattning inte föregripa pågående utredning och regeringens be-redning av sina förslag.ForskningRegeringen gör i propositionen (s. 67) bedömningen att ett kompetenscent-rum för Internetteknik skall etableras inom högskolesektorn med syftetfrämst att bedriva forskning och utveckling inom Internetområdet. Centrumetbör enligt regeringen etableras i anslutning till den IT-satsning som Kungl.Tekniska högskolan (KTH) påbörjat i . För ändamålet avsätts samman-lagt under en treårsperiod.I motion 1999/2000:T21 (v) framförs kritik mot regeringen för att den ialltför hög grad fokuserar intresset på KTH:s satsning i . Det finnsenligt motionärerna starka skäl för en investering i utbildning och kompe-tensspridning även utanför . Det kan ske genom en sats-ning på ett kompetenskonsortium som förutom KTH består av Högskolan iKarlskrona/, , och tek-niska universitet - alla lärosäten vilka har en väl dokumenterad kvalificeradforskning och avknoppning på IT-området. Genom en sådan satsning skulleman få en jämnare geografisk kompetensspridning utan att tumma på kvali-tetsbegreppet, menar motionärerna. Satsningen bör omfatta både forskarut-bildning inom IT-området och en utökning av antalet grundutbildningsplatserinom området byggande och drift av stora IP-nät (IP=Internet Protocol).U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrkakandet om tillkännagivande.Utskottet konstaterar att det här gäller ett område som börjar spela en alltstörre roll. Etablerandet av ett för Internetteknik är därförviktigt. Regeringen uttalar i propositionen (s. 65) uppfattningen att utbild-ningen i nätbyggande och IP-teknik inom högskolan ännu inte är av tillräck-lig omfattning och att högskolorna även fortsättningsvis bör beakta detta idimensioneringen av denna utbildning. Detta gäller således inte enbart KTH iKista. När det gäller satsning på forskning och forskarutbildning inom områ-det har enligt utskottets uppfattning inte underlag för att göranågon annan bedömning än regeringen har gjort.I tre andra motioner föreslås tillkännagivanden om behovet av mer forskninginom vissa områden med anknytning till IT.Kristdemokraterna anser enligt motion 1999/2000:T24 att regeringen böröverväga att inrätta ett särskilt forskningsprogram med inriktning mot peda-gogisk kompetens och användning av modern (yrk. 12 i denna del).Motion 1999/2000:T702 (fp) tar upp radiostrålningen från mobiltelefoner.Motionären menar att vi har för lite kunskap om dessa telefoners hälsorisker.Den ökade användningen av mobiltelefoner gör det angeläget att snabbt fåfram underlag för att bedöma om gränsvärdena behöver skärpas (yrk. 3).Även i motion 1999/2000:T706 (mp) tas strålningen från mobiltelefonerupp och motionären vill ha mer forskning om radiofrekventa fält (yrk. 3).Hon påtalar också att det runt omkring oss i luften nu finns en mängd olikaelektriska fält som interagerar med varandra. Forskning om hur dessa elek-triska fält interagerar i luften och hur detta eventuellt påverkar människordjur behöver påbörjas, anser motionären (yrk. 8).U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrkationsyrkandena.En proposition om myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering ärjust nu under behandling i (prop. 1999/2000:81 Forskning förframtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering). Enligt regering-ens förslag där skall det inrättas bl.a. två områdesinriktade forskningsråd -ett för sociala frågor och arbetsliv och ett för miljö, lantbruk och samhälls-planering - samt vidare en som skall initiera och finansierabehovsstyrd forskning och utveckling till stöd för innovationssystemet ochen hållbar tillväxt.I början av nästa kommer regeringen att lägga fram en forsk-ningspolitisk proposition.