bet · GN01UbU17 · 2000-05-30 00:00:00 — Regeringen bör återkomma med ett förslag som skickas ut påbred remiss.Basresurserna, i form av fakultetsanslag och fasta resurser för forskningvid universitet och högskolor, måste öka. Stora fasta forskningsresurser är enförutsättning för den fria forskningen.Enligt behöver genusforskningen fortfarande särskilt riktat stödför att av hela forskarvärlden uppfattas som en seriös vetenskap. Den utvär-dering som gjorts av genusforskningskommittén vid Forskningsrådsnämndenvisar på många positiva erfarenheter. anser att genusforsknings-kommittén bör fortleva även efter en eventuell omorganisation och kanskeutvecklas till ett självständigt organ för att poängtera betydelsen av genus-forskningen.Regeringen vill stärka det politiska greppet över forskningen bl.a. genomde nya forskningsrådens utseende. Enligt mening är det fortfa-rande för många av regeringen utsedda styrelseledamöter med tunga poster iforskningsråden.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 2, 3, 9och 13 bort hemställa2. beträffande remissbehandlingatt med bifall till motion 1999/2000:Ub26 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,3. beträffande fasta resurser för forskning m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub26 yrkande 3 ochmed anledning av motion 1999/2000:Ub27 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande genusforskningskommittéatt med bifall till motion 1999/2000:Ub26 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,13. beträffande andelen av regeringen utsedda representanter iforskningsrådens styrelseratt med bifall till motion 1999/2000:Ub26 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,3. Fasta resurser för forskning, m.m. (mom. 3, 14, 17) - cSofia () anför:Enligt uppfattning utgör fasta forskningsresurser en förutsätt-ning för möjligheterna att genom hög kvalitet konkurrera om de rörligamedlen som finns i råden. Under ett par decenniers tid har proportionernamellan de två anslagsformerna stadigt förskjutits till de fasta forskningsresursernas nackdel. Det är angeläget att denna trend nu förändras och att hög-skolornas fasta forskningsresurser ökar. Givetvis gäller detta för samtligahögskolor och de nya universiteten, som måste ges möjligheten att byggaupp konkurrenskraftiga forskningsmiljöer inom något/några områden vidvarje högskola. De fasta forskningsresurserna till landets högskolor bör där-för öka såväl i absoluta som i relativa tal.För att kunna ge stöd till så många forskare som möjligt finansierar forsk-ningsråden nu ofta inte hela projekt utan ger "bidrag" till projektfinansie-ringen. Det innebär att forskaren måste antingen få kompletterande finansie-ring från andra håll - i den mån detta innebär finansiering med fakultetsme-del binder forskningsrådet upp universitetens och högskolornas resurser.Eller, vilket sannolikt är det vanligaste, försöker forskaren genomföra detursprungliga projektet med inadekvata resurser. anser att hu-vudregeln bör vara att forskningsråden skall ta det fulla ansvaret för denverksamhet de stöder.Det är stora kostnader förknippade med en omorganisation inte minst ge-nom att det tar tid för en ombildad rådsorganisation att definiera sin inrearbetsdelning, sina uppgifter, relationer, ansvar, rutiner och utveckla admi-nistrativa stödsystem och datorsystem för ärendehantering m.m. Särskiltviktigt har det visat sig vara att en omorganisation inte kopplas till en ned-dragning av resurser för arbetet - detta tenderar att få förödande effekter intbara på verksamheten utan också på myndighetens inre utveckling. Center-partiet menar att eventuellt ökade kostnader i samband med ombildandet avrådsorganisationen inte får medföra krympande ekonomiskt utrymme förverksamheten.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 3, 14och 17 bort hemställa3. beträffande fasta resurser för forskning m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub27 yrkande 2 ochmed anledning av motion 1999/2000:Ub26 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,14. beträffande forskningsrådens fulla ansvar för finansiering-en av projekt, m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub27 yrkande 6 ochmed avslag på motion 1999/2000:Ub29 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,17. beträffande genomförande m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub27 yrkande 4 ochmed avslag på motion 1999/2000:Ub30 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,4. En samlad forskningsbudget (mom. 5) - m, c, fpBeatrice (), (), Per (), (), UlfNilsson (fp) och () anför:En svårighet för forskningspolitiken är att samhället saknar överblick över desamlade offentliga forskningsresurserna och att prioritering av forskningdärigenom blir svårare. ansvarar för drygthälften av de offentliga medlen till forskning. Den andra hälften består avsektorsmedel och kontrolleras av en mängd andra departement samt ett antalolika forskningsråd. De olika departementens forskningsanslag är i sin turutspridda på en rad olika statliga verk. En ordning bör prövas där all offentliforskningsfinansiering redovisas i en samlad forskningsbudget.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 5 borthemställa5. beträffande en samlad forskningsbudgetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub27 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,5. , m.m. (mom. 6, 10, 11, 15, 16 och 18) - mBeatrice (), (), Per () och ()anför:Regeringens förslag att inrätta ett övergripande Vetenskapsråd är enligt vårmening uttryck för en felsyn. Föreställningen att ett Vetenskapsråd kan ut-färda kloka riktlinjer för underställda ämnesråds medelsfördelning övertygarinte. Rådet synes innebära risk för onödigt dubbelarbete. Ett centralt"överråd" blir dessutom lätt ett offer för godtycke, politiska påtryckningareller dagsdebattens sländor och kortsiktigheter. Vi föreslår att det i ställetVetenskapsrådet inrättas tre självständiga myndigheter: ett svenskt "NationalInstitute of Health", ett vetenskapsråd för naturvetenskap och teknik samt ettvetenskapsråd för humaniora och samhällsvetenskap.En svensk motsvarighet till det amerikanska ""ger möjligheter att kraftsamla och optimalt tillvarata den potential som finnsinom medicin, bioteknik, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, socialomsorg och arbetsmiljö samt informationsteknologi. "Institutet" blir en starkforskningsfinansiär med ansvar för hela det samlade hälsovetenskapligaspektrat. Det skall ha möjlighet att etablera särskilda institutioner för avancrad forskning. Denna nya organisation bör anslås substantiella resurser.Den naturvetenskapliga och tekniska grundforskningen utgör basen förmycket av all annan forskning. Starka skäl talar för en förstärkning av dennaforskning genom ett nytt vetenskapsråd för såväl naturvetenskap som teknik.Till detta forskningsråd bör föras de resurser som hanteras av , , delar avNaturvårdsverkets miljöforskning och delar av Forskningsrådsnämnden.Forskning inom humaniora och samhällsvetenskap ökar i betydelse ju mermångkulturellt och heterogent det svenska samhället blir. Den humanistiskaoch samhällsvetenskapliga forskningen behöver därför förstärkas. Ett nyttvetenskapsråd för humaniora och samhällsvetenskap bör inrättas. Till dettaforskningsråd förs de verksamheter och resurser som hanteras av och delar av Forsknings-rådsnämnden.Vi befarar att det förslag till ny organisation för forskningen som föreslås ipropositionen kommer att innebära att kulturen drabbas på ett negativt sätt.Det är därför viktigt att mycket noga följer utvecklingenav som enligt propositionen skall ansvara för forskninginom bl.a. humaniora och konst. Möjligheten att jämföra utvecklingen av denkulturpolitiska forskning, som kommer att inordnas under ämnesrådet förhumaniora-samhällsvetenskap, med den som enligt propositionen hamnarunder det föreslagna forskningsrådet för miljö, lantbruk och samhällsplane-ring, som bl.a. skall ansvara för arkitektur- och kulturmiljöfrågor, måste tastill vara.Sverige har starka traditioner att försvara när det gäller forskning inomjord- och skogsbruk. Det är därför angeläget att ta till vara denna kunskapoch utveckla forskningen ytterligare inom dessa sektorer. En väg att åstad-komma detta är att skapa ett forskningsråd som sträcker sig genom en störredel av förädlingskedjan från jorden och skogen till förädlade trätekniskavaror och livsmedel. Ett nytt forskningsråd för jordbruk, skogsbruk, trä- ochlivsmedelsforskning bör inrättas. Det skulle möjliggöra en förstärkt forskningför några av mest grundläggande basnäringar. Rådet bör kunnafinansiera forskning av både grundläggande och mer tillämpad karaktär. Tilldetta forskningsråd föreslår vi att resurser som hanteras av delar avByggforskningsrådet, Skogs- och jordbrukets forskningsråd och delar avNaturvårdsverket samlas.Bilaterala samarbetsavtal bör upprättas med de främsta forskningsmiljö-erna i världen inom hälsa, medicin och IT.Den mer tillämpade forskningen bör sammanföras i en ny myndighet förteknisk och industrirelaterad forskning. Denna bör verka i nära samverkandels med de tekniska högskolorna, dels med företagen och stödja FoU avhögsta klass. Myndigheten bör i första hand ansvara för den forskningsfinan-siering som framför allt ligger på ,, på och på Kommunikationsforskningsbered-ningen. Det bör också prövas om inte väsentliga fördelar kunde vinnas ge-nom att i myndighetens uppgifter också inkludera ansvaret för statens finan-siering av verksamheten inom industriforskningsinstituten. Ett sådant bredareansvar skulle ge myndigheten stora möjligheter att skapa nya dynamiskasynergier. Stöd till nya teknologier, bl.a. informations- och materialteknik,bör ägnas stor uppmärksamhet.Vad som ovan anförts skall gälla som riktlinjer för den nya myndighetsor-ganisationen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 6, 10, 11,15, 16 och 18 bort hemställa6. beträffande Vetenskapsrådetatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub25 yrkandena2, 3 och 4 och 1999/2000:T28 yrkande 21 dels avslår regeringens för-slag till lag om , dels som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,10. beträffande uppföljning av kulturforskningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub24 som sin me-ning ger regeringen till känna vad som ovan anförts,11. beträffande ett forskningsråd för miljö, lantbruk och sam-hällsplaneringatt med bifall till motion 1999/2000:Ub25 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,15. beträffande bilaterala samarbetsavtalatt med bifall till motion 1999/2000:T28 yrkande 23 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,16. beträffande en myndighet för forskning och utvecklingatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub25 yrkande 6och 1999/2000:T28 yrkande 22 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,18. beträffande riktlinjer för en ny myndighetsorganisation förforskningsfinansieringatt - vid bifall till denna reservation under momenten 6,11 och 16 - som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,6. Indelningen i ämnesråd (mom. 8) - c, fpSofia () och () anför:Vi är kritiska till att inrätta ett gemensamt ämnesråd för naturvetenskap ochteknik inom . Indelningen av de olika ämnesråden bör följasamma modell för resursfördelning som tillämpas för forskningsanslagen tilluniversitet och högskolor. Indelningen av ämnesråden bör vara: ett för hu-maniora-samhällsvetenskap, ett för medicin, ett för naturvetenskap och ettför teknikvetenskap.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 8 borthemställa8. beträffande indelningen i ämnesrådatt med bifall till motion 1999/2000:Ub27 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,7. Den politiska styrningen av forskningsråden (mom. 12) - m,fpBeatrice (), (), Per (), () och An-ders () anför:Vi ser i propositionens formuleringar en uppenbar fara att Vetenskapsrådetblir en regeringens förlängda arm, en regeringens utredningstjänst, i ställetför vad det borde vara - en ekonomisk garant för en fri, mångfacetterad,nyfikenhetsbaserad forskning.Det föreslagna områdesinriktade forskningsrådet för miljö, lantbruk ochsamhällsplanering får tydlig politisk profil, och blir en regeringens förlängdaarm, som skall bidra med forskning med syfte att stödja en viss politisk ut-veckling. I propositionen staplas formuleringar på varandra som mejslar utett i vårt tycke alltför bundet forskningsråd som mer är ett redskap i händernapå statsmakterna än en instans som stödjer kritiskt granskande och oberoendeforskning. Även den områdesinriktade forskningen måste få vara fri frånpolitiska direktiv.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 12 borthemställa12. beträffande den politiska styrningen av forskningsrådenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub26 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,Regeringens lagförslagFörslag till lag om VetenskapsrådetHärigenom föreskrivs följande.1 § För att ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapligakvalitet inom samtliga vetenskapsområden skall det finnas ett forskningsråd,Vetenskapsrådet.2 § Fler än hälften av ledamöterna i skall utses avelektorer som väljs av vetenskapligt kompetenta lärare vid de universitet ochhögskolor som regeringen bestämmer.3 § Regeringen får meddela närmare föreskrifter om upp-gifter och interna organisation samt om hur ledamöterna i skall utses.Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer.Socialutskottets yttrande 1999/2000:SoU6yForskning för framtiden - en ny organisation förforskningsfinansieringTill utbildningsutskottetUtbildningsutskottet har beslutat bereda socialutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1999/2000:81 Forskning för fram-tiden - en ny organisation för forskningsfinansiering jämte motioner i dedelar som berör utskottets beredningsområde.Socialutskottet begränsar sitt yttrande till motionerna 1999/2000:Ub25 (m)yrkande 2 och 1999/2000:Ub29 (s) yrkande 1 delvis samt avsnitt 5.3 i propo-sitionen.SocialutskottetPropositionens huvudsakliga innehållRegeringen lämnar i propositionen förslag till en ny myndighetsstruktur förforskningsfinansiering. Enligt förslaget skall tre nya forskningsråd och en nymyndighet för finansiering av forskning och utvecklingsarbete inrättas. Ettav de föreslagna nya forskningsråden är . De två andraforskningsråden föreslås vara områdesinriktade och avse dels sociala frågoroch arbetsliv, dels miljö, lantbruk och samhällsplanering. Regeringen före-slår vidare att en inrättas för behovsstyrd forskning ochutvecklingsarbete till stöd för innovationssystemet och en hållbar utvecklingoch tillväxt.VetenskapsrådetPropositionenVetenskapsrådet skall överta de ansvarsområden som handhas avForskningsrådsnämnden, Humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrå-det, , ochTeknikvetenskapliga forskningsrådet. Till följd härav föreslås att dessa myn-digheter avvecklas.Vetenskapsrådets främsta uppgift skall enligt propositionen vara att stödjagrundläggande, nyfikenhetsbaserad forskning av högsta vetenskapliga kvali-tet inom samtliga vetenskapsområden. skall ges dennarenodlat kvalitetsfrämjande uppgift eftersom den fria, nyfikenhetsbaseradeforskningen har en central roll som grund för annan forskning.Regeringen anser att härutöver bör åläggas uppgifter avmer övergripande karaktär. bör därför ha ett särskilt ansvarför att i ett internationellt perspektiv upprätthålla kvaliteten på den svenskaforskningen och främja förnyelse och rörlighet inom forskningen. Av dettaföljer att , på eget initiativ eller tillsammans med ämnesrå-den, kontinuerligt genom internationella utvärderingar bör undersöka kvali-teten inom forskningen och vidta adekvata åtgärder till följd av utvärdering-arnas resultat. Rådet bör enligt propositionen även ha ett nationellt ansvar föatt i samverkan med universitet och högskolor åstadkomma en effektiv pro-filering av forskningen samt för att skapa goda forskningsmiljöer för densvenska forskningen. Genom den grundläggande fria forskningens betydelsesom bas för annan kunskapsutveckling kommer att utgörakärnan i den nya forskningsfinansieringsorganisationen och vara av storbetydelse för utvecklingen inom alla samhällssektorer och politikområden.En angelägen uppgift för är enligt regeringen att ansvara förövergripande policyfrågor rörande hela dess verksamhetsområde. Rådet börenligt propositionen kraftfullt verka för förnyelse inom den svenska forsk-ningen. I detta ligger att med olika medel verka för flexibilitet i systemet,bl.a. genom omprioriteringar inom och mellan ämnesråden så att nya forsk-ningsinriktningar och unga forskare kan ges stöd. Rådet bör även kunnastödja sådan icke etablerad forskning som har en stor potential att vara ny-skapande - dvs. att stödja riskprojekt i större utsträckning än vad som sker idagens forskningssystem.Ytterligare en viktig uppgift för är enligt propositionen attta initiativ till och åstadkomma kraftsamling kring vissa breda forsknings-satsningar. Rådet bör härvid kunna ge ett kraftfullt stöd till forskargruppermed särskild kompetens.Regeringen avser vidare att inom inrätta tre ämnesrådmed ansvar för att främja och stödja forskning av högsta vetenskapliga kva-litet inom sina verksamhetsområden. Ett av dessa, ämnesrådet för medicin,bör enligt förslaget ansvara för medicinsk forskning inklusive vårdvetenskap,odontologi och farmaci. Regeringen anför att i ämnesrådens arbetsuppgifterbör ligga att tillsammans med universitet och högskolor bevaka den svenskaoch internationella forskningens utveckling och bygga upp svensk forskninginom områden av särskild betydelse. Strategiska avvägningar inom ansvars-området är vidare en angelägen uppgift för ämnesråden.Forskningsrådet för sociala frågor och arbetslivPropositionenForskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv bör enligt förslaget överta deansvarsområden som handhas av ochdelar av de ansvarsområden som handhas av Rådet för arbetslivsforskning.Socialvetenskapliga forskningsrådet föreslås till följd härav avvecklas.Rådet för sociala frågor och arbetsliv skall främja en betydelsefull grund-forskning och tillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik, fa-miljepolitik och folkhälsovetenskap. Rådet övertar även det särskilda sam-ordningsansvar som ålagts vad gällerforskning om äldre, handikapp, socialvetenskaplig alkoholforskning samtinternationell migration och etniska relationer. Rådet skall även främjaforskning om barns situation och uppväxtvillkor.Forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv skall enligt propositionendessutom stödja forskning vid universitet och högskolor samt vid forsk-ningsinstitut. Regeringen anför även att rådet måste samverka med andraforskningsfinansiärer och att det är särskilt viktigt att rådet utvecklar en näsamverkan med den nya . I propositionen anförs vidare attdet är viktigt att det nya rådet fortsätter att utveckla samverkan med delsmyndigheter under som inom ramen för sina förvalt-ningsanslag finansierar forskning till stöd för den egna verksamheten, delsandra angränsande aktörer.Regeringen anför att det nya forskningsrådet för sociala frågor och arbets-liv skall ha en god överblick över hur forskningen utvecklas, fortlöpandeutvärdera kvalitet och identifiera brister i olika avseenden samt på olika sättinitiera och stödja angelägen forskning inom sitt ansvarsområde. Ett viktigtinslag är därvid att i samråd med andra berörda forskningsfinansiärer ta framforskningsprogram som speglar angelägna forsknings- och utvecklingsbehovoch som möjliggör slagkraftiga insatser.MotionI motion Ub25 av m.fl. (m) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett svenskt "NationalInstitute of Health" (yrkande 2). Motionärerna, som anser att något samman-hållet vetenskapsråd inte behöver inrättas, anför att forskning rörande biome-dicin, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, social omsorg samt arbets-miljö i huvudsak har varit ämnesinriktad och projekten varitbegränsade till sin inriktning och omfattning. I takt med att nya metoder, nyavetenskapliga synsätt och arbetssätt vuxit fram och införts har emellertid detraditionella gränssnitten mellan biomedicin, social- och arbetsvetenskap,beteendevetenskap och humaniora blivit alltmer suddiga. De nya medicinskaoch tekniska landvinningarna inom hälso- och sjukvården ställer krav på attbeteendevetare och humanister knyts till projekten för att hantera svåra etiskafrågeställningar och prioriteringar, anförs det. Detta ställer i sin tur krav pnya sätt att ytterligare underlätta samarbetet mellan olika forskningsdiscipli-ner. Enligt motionärerna är det av avgörande betydelse att ger ökatstöd till den bästa forskningen. Återväxten av forskare måste tillgodoses ochkreativa forskningsmiljöer av internationell klass skapas. Detta sammantagetbildar enligt motionärerna bakgrunden till förslaget att införa ett svenskt"" efter amerikansk förebild. Ett sådant "institut"för medicin och hälsa skall ha till uppgift att skapa bästa möjliga förutsätt-ningar för ny banbrytande kunskap inom hela hälsoområdet. För att på ettoptimalt sätt kunna fullt ut tillvarata den potential som finns inom medicin,bioteknik, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, social omsorg och ar-betsmiljö samt informationsteknologi föreslår motionärerna att de myndig-heter som inom de statliga forskningsfinansieringssystemen var och enför sig svarar för olika delar av denna forskning bör integreras inom ramenför det föreslagna institutet. Motionärerna föreslår med anledning härav bl.a.att de resurser som hanteras av , , en stor del av ochdelar av samlas.Socialutskottets bedömningDen i propositionen föreslagna nya organisationen för forskningsfinansieringinnebär enligt utskottets mening att förutsättningarna för kraftfulla forsk-ningssatsningar inom t.ex. hälso- och sjukvårdens område förbättras jämförtmed nuvarande organisationsstruktur. Utskottet delar således inte motionä-rernas farhågor i motion Ub25 (m) att den föreslagna ordningen med ettvetenskapsråd och två områdesinriktade forskningsråd skulle motverka möj-ligheterna till kraftsamling inom viktiga fält inom hälso- och sjukvården ellerpå annat sätt försämra utsikterna för en framgångsrik utveckling av forsk-ningen inom det samlade hälsoområdet.Med hänvisning till det anförda anser socialutskottet att utbildningsut-skottet bör avstyrka motion Ub25 (m) yrkande 2.Socialutskottet ställer sig bakom avvecklingen av samt vad som föreslås beträffande ett nytt forskningsråd försociala frågor och arbetsliv i avsnitt 5.3 i propositionen.En myndighet för forskning och utvecklingPropositionenEnligt regeringen har den nya , som inrättas under Nä-ringsdepartementet, till uppgift att initiera och finansiera behovsstyrd FoUtill stöd för det svenska innovationssystemet och en hållbar utveckling ochtillväxt. Verksamheten skall omfatta stöd till FoU inom bl.a. teknik, trans-porter, kommunikation, arbetsliv och arbetsmarknad liksom uppgiften attverka för att ny kunskap tas till vara och omsätts i produkter, processer,tjänster, ett utvecklande arbetsliv, regelverk etc. Verksamheten skall svarasåväl mot näringslivets som mot delar av det övriga samhällets behov. Om-rådena informationsteknologi och IT-tillämpning kommer under de närmasteåren att vara särskilt betydelsefulla. verksamhet skall påbästa sätt bidra till att försörja näringslivet och relevanta sektorer med kun-skap samt till att bygga upp och utveckla ett modernt och effektivt innova-tionssystem som främjar en hållbar utveckling och tillväxt. Myndighetenskall utveckla ett arbetssätt som kan hantera de skilda behov som olika FoU-områden har.