bet · GN01TU5 · 2000-03-07 00:00:00 — Det kan handla om olikaåtgärder såsom samhällsplanering, fysiska åtgärder,användande av ny teknik, kunskapsspridning ochinformationsinsatser.4.3 Utskottets ställningstagandeAv den lämnade bakgrundsredovisningen framgår attsåväl regeringen som bl.a. och i hög graduppmärksammat behovet av ett intensifierat kommunalttrafiksäkerhetsarbete. Utskottet delar regeringensuppfattning att detta arbete är viktigt och på olikasätt bör stödjas. En förbättrad trafiksäkerhet pådet kommunala gatu- och vägnätet är utomordentligtangelägen, inte minst för äldre och oskyddadetrafikanter. har visat, bl.a. isin publikation Lugna gatan, finns stora möjligheteratt genom en systematisk planeringsprocessåstadkomma en ökad säkerhet. Ett kraftfulltinstrument som utskottet vill peka på är denmöjlighet som står kommunerna till buds attinföra hastighetsbegränsning på gatu-och vägavsnitt med särskilt stora risker föroskyddade trafikanter. Enligt utskottets mening bördenna möjlighet utnyttjas i en sådan omfattning ochpå ett sådant sätt att hastighetsbegränsningenupplevs som berättigad och vinner allmän acceptans.Något initiativ med anledning av nubehandlade motionsyrkanden torde inte krävas.Följaktligen avstyrks motionerna T441 (m) yrkande11, T463 (v) yrkande 23 och T464 (kd) yrkande 14.5 Inrättande av trafikofferjourer5.1 MotionsförslagEnligt vad m.fl. (m) anför imotion T441 skulle tra-fikofferjourer av den typ somfinns i kunna ge viktiga bidrag tillrehabiliteringen av trafikskadade (yrkande 13).5.2 Viss bakgrundsredovisningI har funnits entrafikofferjour som drivits i regi av (RTP). Dit har de somdirekt eller indirekt har drabbats av entrafikolycka kunnat vända sig för råd och stöd.Jouren bemannas av ideellt arbetande personer somhar egen erfarenhet av trafikolyckor och som fåttviss utbildning. Verksamheten drevs inledningsvismed ekonomiskt stöd av Allmänna arvsfonden. Närdetta stöd förbrukats uppstod en ekonomisk kris ochverksamheten var ett tag hotad. Enligt vad utskottetinhämtat ser emellertid framtiden nu ljusare ut.Bland annat har det visat sig att telefon- ochadministrationskostnaderna kunnat sänkas ordentligt.Det finns också hopp om att kunna knyta sponsorertill verksamheten.5.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning om denviktiga roll en trafikofferjour kan spela för attstötta dem som drabbats av en allvarlig trafikolyckaoch medverka till deras rehabilitering. Somredovisats ovan har ochpolioskadade (RTP) bedrivitjourverksamhet av det slag motionärerna åsyftar.Denna verksamhet har under de första årenfinansierats med medel från Allmänna arvsfonden mendrabbats av finansiella problem sedan dessa medeltagit slut. Med hänsyn till den stora betydelse enstöd- och rådgivningsverksamhet har förtrafikskadades rehabiliteringsmöjligheter och denosäkerhet som finns rörande RTP:s finansiellamöjligheter att fortsätta sinjourverksamhet, anser utskottet att frågan om entrafikofferjour bör utredas. Detta bör ,med bifall till motion T441 (m) yrkande 13, som sinmening ge regeringen till känna.6 Inrättande av envägtrafikinspektion6.1 MotionsförslagI motion T439 frågar sig ()varför man i inte gör några djupgåendeanalyser av vägtrafikolyckor, av den typ somförekommer inom flyget. En utredning bör enligtmotionären tillsättas med uppgift att ta fram enlångsiktig plan för vilka medel som krävs för atthöja trafiksäkerheten på våra vägar.Enligt vad m.fl. (m) uttalar imotion T441 borde det vara självklart attvägtrafiken har sin egen inspektion som granskar ochkartlägger olyckor. I motionen påpekas att riksdagenhar föreslagit en vägtrafikinspektion (yrkande 12).6.2 BakgrundsredovisningI sitt av godkändatrafiksäkerhetsbetänkande (bet.1998/99:TU9, rskr. 1998/99:197) betonades vikten avökad kunskap om trafikolyckornas orsaker, inte barai fråga om trafikantbeteende utan också när detgällde t.ex. vägens, vägområdets och fordonensbetydelse för trafikolyckors uppkomst och skadornasomfattning. Bland annat med hänvisning till att detfinns särskilda inspektioner för järnvägstrafiken,sjöfarten och luftfarten hemställde utskottet attregeringen skulle utreda förutsättningarna för enfrån vägtrafiken fristående inspektion med uppgiftatt nå och sprida ökad kunskap om trafikolyckornasorsaker.Med anledning av riksdagsbeslutet beslöt regeringeni att tillkalla en utredare med uppgiftatt - i enlighet med riksdagsbeslutet - lägga framförslag om inrättandet av en för vägtrafikenfristående vägtrafikinspektion. Härutöver skallutredaren göra en bred översyn av samhällets ochnäringslivets ansvar för en säker vägtrafik (dir.1999:64). Utredaren skall, med utgångspunkt inollvisionen, analysera brister i nuvarandelagstiftning avseende systemutformarnas ansvar förett säkert vägtransportsystem. Vidare skallutredaren kartlägga bestämmelser om produkters ochtjänsters säkerhet gällande andra transportslag ochi arbetslivet. Utifrån denna kunskap skall utredarenföreslå lämpliga regler för vägtransportsystemet.Utredaren skall också lämna förslag till nya ellerändrade bestämmelser, sanktioner och kontrollsystemsom utredningen ger upphov till. Uppdraget skallslutredovisas senast den 1 maj 2000.6.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att frågan om inrättande av enfristående vägtrafikinspektion för närvarandeutreds. Syftet med motionsyrkandena synes därmedvara tillgodosett och inte påkalla något initiativfrån sida. Följaktligen avstyrksmotionerna T439 (kd) och T441 (m) yrkande 12.7 Fysiska trafiksäkerhetsåtgärder7.1 MotionsförslagEnligt vad m.fl. (m) uttalar i motionT213 saknas förslag om nybyggnation i regeringens11-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet.Motionärerna anser att hög vägstandard är det bästasättet att öka trafiksäkerheten. I motionen hävdasatt 556 personer omkom på tio farligastevägsträckor . Endasten av dessa sträckor har åtgärdats (yrkande 2).Lars och (båda m)föreslår i motion T434 krav på användning av denfrån trafiksäkerhetssynpunkt bästa tekniken ochkunskapen vid nyproduktion samt vid reparationer ochunderhåll.I motion T435 begär och (båda m) en redovisning av väginvesteringarstrafiksäkerhetseffekter. Om man lägger samman sådanaeffekter med miljöeffekter och restidsvinster inserman lätt de samhällsekonomiska skälen att satsa påväginvesteringar, hävdar motionärerna (yrkande 1).I motion T441 av m.fl. (m)konstateras att regeringen i budgetpropositionen förår 2000 redovisade sitt 11-punktsprogram för ökadtrafiksäkerhet. Men den enda konkreta åtgärden varatt fysiska trafiksäkerhetsåtgärder inom en ram av i den nationellaväghållningsplanen skulle planeras fram till år2003, förutom att särskilda trafiksäkerhetsåtgärderskulle genomföras intill ett belopp av 400 miljonerkronor . Enligtmotionärerna är dessa insatser otillräckliga. Enbartför att åtgärda de 100 farligaste sträckorna skullekrävas (yrkande 1). I sammamotion uttalas att enkla trafiksäkerhetsåtgärder kanminska olyckstalen (yrkande 10). Av den moderatapartimotionen T213 (m) framgår att med sådanaåtgärder avses exempelvis bättre skyltning,förändrad dosering av kurvor, säkrare avfarter samtnya cykel- och gångvägar.I motion T463 kräver m.fl. (v) attåtgärder vidtas på de farligaste vägarna. Enligtmotionärerna har en klar bild av vilkadessa vägar är. Där kan en kombination av åtgärdersättas in, t.ex. hastighetssänkningar,kameraövervakning, lokal information, ökad kontroll,vajerräcken, borttagande av hårda föremål,ombyggnader av korsningar m.m. Fysiska åtgärder fårdock inte vidtas på bekostnad av t.ex. informationoch övervakning (yrkande 3). I samma motion föreslåsVägverket genomföra de mest kostnadseffektivaåtgärderna. Förslaget exemplifieras med att detkostar att rädda ett livgenom att bygga motorväg. Mer traditionella åtgärderpå befintliga vägar spar enligt motionärerna ettmänniskoliv för . Motsvarandekostnad för mittseparering på 13-metersvägar är30-60 miljoner kronor (yrkande 17). Motionärernaanvisar ytterligare ett sätt att ökavägtrafiksäkerheten, nämligen genom överflyttning avtransporter från väg till järnväg och fartyg. Dettamål uppnås bl.a. genom att investeringsmedel försöver från vägsektorn till andra transportslag, ellertill andra kommunikationsslag såsom IT (yrkande 18).Slutligen begärs i motionen en utvärdering avvintervägunderhållet. Konkurrensutsättningen kan hamedfört försämringar av detta underhåll, uttalarmotionärerna (yrkande 22).Tuve Skånberg m.fl. (kd) framhåller i motion T464att trafiksäkerhetsvinster kan uppnås genom atttrafikmiljön görs mer förlåtande. Som exempel pååtgärder som kan vidtas i detta syfte nämnsbortbyggande av trafikfarliga avsnitt,mittbarriärer, borttagande av hinder, krockvänligabelysningsstolpar och intelligenta trafiksignaler(yrkande 9). I samma motion anförs att det i daginte finns skäl att höja investeringsvolymen när detgäller vägbyggande. Men bör tidigareläggaåtgärder som ger trafiksäkrare vägar. Därför harKristdemokraterna, i jämförelse med vad regeringenföreslagit, avsatt 300, 200 och 100 miljoner kronormer för budgetåren 2000, 2001 respektive 2002(yrkande 15). Slutligen pekar motionärerna på attinformationsteknik, t.ex. system med dynamiskhastighetsanpassning och automatiska betalsy-stem, kan ge stora trafiksäkerhetsvinster. Dettaframgår bl.a. av det s.k. (yrkande16).7.2 BakgrundsredovisningI enlighet med den nationella väghållningsplanen ochregeringens regleringsbrev kommer attunder använda totalt 6,5miljarder kronor för fysiskatrafiksäkerhetsåtgärder. Som framgår av regeringens11-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet kommerresurserna i första hand att satsas på de farligastevägsträckorna. Enligt ett av regeringen fastställtutvecklingsprogram skall förbättra 13-metersvägar där antalet svåra olyckor är stort,bl.a. till följd av stora trafikflöden och högahastigheter. I programmet ingår det 14,5 km långamitträcket på norr om . Detta räcke skallförlängas till totalt . Härutöver omfattarprogrammet följande vägsträckor:- Väg E 4, sträckan Väg E 22, sträckan Väg E 65, sträckan , sträckan , sträckan Mon.Bland annat till följd av att trafiksäkerhetenprioriteras bedömer att inganybyggnationer (med ett undantag) kommer att kunnaigångsättas , troligen inte heller år2001, såvida inte nya medel tillförs.7.3 Utskottets ställningstagande7.3.1 Resurser och resursanvändningI motion T434 (m) föreslås krav på användning av denfrån trafiksäkerhetssynpunkt bästa tekniken vidnyproduktion samt vid reparationer och underhåll.Utskottet delar generellt motionärernas uppfattningmen vill till detta foga att vidtagna åtgärder ocksåmåste vara kostnadseffektiva. Något initiativ frånriksdagens sida är inte erforderligt.Motionsyrkandet avstyrks.Utskottet kan inte dela den i motion T435 (m)framförda uppfattningen om sambandet mellaninvesteringar i nya vägar och trafiksäkerhet.Yrkande 1 i nämnda motion avstyrks.Utskottet instämmer i den bedömning som görs imotion T441 (m), att det finns behov av ytterligaresatsningar på fysiska trafiksäkerhetsåtgärder, mentvingas konstatera att det för närvarandesaknas ekonomiskt utrymme för sådana satsningar. Isammanhanget vill utskottet peka på att den starkainriktning på ökad trafiksäkerhet som för närvarandepräglar vägsektorn innebär ett i det närmaste totaltstopp för nybyggnation på det nationella vägnätetunder . Med det anfördaavstyrker utskottet motion T441 (m) yrkande 1.I samma motion anförs att enklatrafiksäkerhetsåtgärder, t.ex. bättre skyltning,förändrad dosering av kurvor och säkrare avfarter,kan minska olyckstalen. Såvitt utskottet harsig bekant har arbetat medsådana åtgärder men intensifieratsina ansträngningar. Sålunda inriktas arbetet bl.a.på vägarnas sidoområden. Farliga föremål tas bortoch räcken sätts upp. Trafik separeras från gång-och cykelbanor. Mitträcken byggs på bredatvåfältsvägar osv. Utskottet förutsätter att dettaförbättringsarbete fortsätter. Med det anfördaavstyrks motion T441 (m) yrkande 10.7.3.2 Särskilt farliga vägsträckorI motionerna T213 (m) och T463 (v) kritiserasVägverket för att inte vidta tillräckliga åtgärderpå de farligaste vägsträckorna. I den förstnämndamotionen återfinns en tabell vari de tio farligastesträckorna räknas upp. Enligt vad utskottet inhämtathar sammanlagt 615 personerdödats på dessa sträckor, alltså fler än vad somuppges i motionen. Utskottet delar självfalletmotionärernas uppfattning att de fysiskatrafiksäkerhetsåtgärderna måste inriktas på defarligaste vägavsnitten. Detta synsätt är emellertidi överensstämmelse såväl med regeringens 11-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet som medVägverkets ovan redovisade utvecklingsprogram. Itrafiksäkerhetsprogrammet uttalas sålunda attåtgärderna skall koncentreras på de farligastevägavsnitten. Vidare uttalas att det lyckadeförsöket med mittbarriär på norr om snabbtmåste få efterföljare, för att antalet svåramötesolyckor skall kunna minskas. Mot den bakgrundenanser utskottet att motionerna i dessa delar intebör föranleda någon åtgärd. Följaktligenavstyrks motionerna T213 (m) yrkande 2 och T463 (v)yrkande 3.7.3.3 Kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder m.m.Vägverket bekräftar uppgiften i motion T463 (v) attkostnaden för att spara ett människolivvarierar starkt med olika åtgärder och att detdyraste sättet är att bygga motorväg. Emellertidmåste valet av åtgärd i det enskilda fallet iblandockså baseras på andra hänsynstaganden, t.ex. tillframkomlighet och miljö. Utskottet finner attVägverket med den nuvarande inriktningenkoncentrerar sina resurser på åtgärder av renttrafiksäkerhetsmässig art, t.ex. införande avmötesfrihet på 13-metersvägar. Sådana åtgärder ärlångt ifrån så kostsamma som att bygga motorväg menger å andra sidan inte andra fördelar vad gällerframkomlighet och miljö. Med det anförda avstyrksmotion T463 (v) yrkande 17.Enligt vad som uttalas i samma motion skullevägtrafiksäkerheten främjas av att transporterna iökad utsträckning fördes över till spårtrafik ochsjöfart. har fattat beslut omtrafikpolitikens inriktning (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Genom detta beslut har fastslagithur stora medel som skallanvändas för vägar respektive järnvägar. ivår kommer att föreläggas förslag ominriktningen av åtgärder i transportinfrastrukturenunder . Mot denna bakgrund ärutskottet inte nu berett att diskutera den avmotionärerna aktualiserade frågan om fördelning avresurser på olika trafikslag. Motion T463 (v)yrkande 18 avstyrks följaktligen.I samma motion antyds att konkurrensutsättningen avvägunderhållet har medfört kvalitetsförsämringar.Enligt vad utskottet erfarit har Vägverketutvärderat kvaliteten på vägunderhållet. Man hardärvid funnit att kostnaderna i de konkurrensutsattaområdena har minskat , utan att någrakvalitetsskillnader har konstaterats. Dessutom harverket funnit att de konkurrensutsatta områdena oftauppvisar en större andel nöjda trafikanter. Motbakgrund av denna information anser utskottet attmotionen i nu behandlad del inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Motion T463 (v) yrkande 22avstyrks således.7.3.4 Övriga frågorUtskottet delar den uppfattning som framförs imotion T464 (kd), att trafiksäkerhetsvinster kanuppnås genom att trafikmiljön görs mer förlåtande.Med hänvisning till vad utskottet anfört omtrafiksäkerhetsåtgärder på vägarna, och i avvaktanpå regeringens förslag om inriktningen avplaneringen , anser utskottetatt yrkandena 9, 15 och 16 i motionen inte nu börföranleda någon åtgärd från sida.Yrkandena avstyrks följaktligen.8 Attityder och beteenden8.1 MotionsförslagI motion T424 pekar () på behovetav att öka trafikanternas kunskap om trafiksäkerhet.Det räcker inte med låga hastigheter, godvägstandard och bra fordon. Fokus måste sättas påtrafikanternas beteenden. Trafikkunskaperna kanökas, t.ex. genom en nationell kampanj där bl.a.folkrörelserna är engagerade, men också genomfortlöpande information och utbildning.Lennart Värmby m.fl. (v) föreslår i motion T429 attregeringen skall ta initiativ till och samordna ettbrett deltagande i en bilfri dag i städerden 22 september 2000.Bilbältesanvändningen bör öka men behöver inte mätasvarje år. Den uppfattningen redovisar Per-RichardMolén m.fl. (m) i motion T441. De medel somhärigenom kan sparas in bör enligt motionärerna gåtill mer konkreta undersökningar (yrkande 9).I motion T463 (v) framförs uppfattningen att NTF:sverksamhet skulle kunna bedrivas mer effektivt omorganisationen blev ekonomiskt helt oberoende avVägverket (yrkande 14).I motion T464 uttalar Skånberg m.fl. (kd) atten ökad användning av bilbälte bör främjas genomtätare polisövervakning och genom opinionsarbete(yrkande 1). I samma motion uttalas att trafikmiljönbör accepteras som en "vit", dvs. helt alkoholfrizon (yrkande 5). Motionärerna anser vidare att des.k. festdrickarna kan påverkas, inte bara genomrationella argument såsom risk för upptäckt ochförlust av körkortet, utan också genom kampanjer. Enkampanj bör riktas mot de festdrickare som finns ipub- och restaurangmiljöer (yrkande 6). I motionenbetonas att regler och förbud inte lösertrafiksäkerhetsproblemen. Viktigare är att arbetamed människors attityder. Men pedagogik och metodikbör utvärderas och omprövas. Särskilt viktigt är attsamarbeta med frivilligorganisationer, hemmen,förskolan och skolan. Vidare krävs trafikanternasacceptans. Annars riskeras hela nollvisionen,framhåller motionärerna (yrkande 13).8.2 Bakgrundsredovisning8.2.1 Allmänt om ansvaret förtrafiksäkerhetsinformationenGenom riksdagsbeslutet om Vägverketssektorsansvar inom vägtransportsystemet m.m. (prop.1995/96:131, bet. 1995/96:TU18, rskr. 1995/96:231),fastslogs att skall ha ansvaret förtrafiksäkerhetsinformationen. Verket skall se tillatt erforderlig information förs ut på lämpligt sätti syfte att påverka trafikanternas attityder ochbeteenden. I propositionen betonas att böranvända sig av frivilligorganisationernasinformationskanaler, eftersom ett effektivttrafiksäkerhetsarbete förutsätter ett brett folkligtstöd och engagemang.Det frivilliga trafiksäkerhetsarbetet bedrivsfrämst inom för trafiksäkerhetensfrämjande (NTF). Organisationens verksamhet beskrivsnärmare i avsnitt 8.2.2.8.2.2 för en folkrörelse förank-rad organisation somarbetar för en säkrare trafik. I NTF ingår 24länsförbund, 2 storstadsföreningar och ca 70riksorganisationer. Organisationens mål är att skapaopinion för rätten till en trygg och säker trafikdär ingen accepterar att någon dödas eller skadasallvarligt.Under perioden 1982/83-1992/93 fick NTF ett årligtanslag för pläderande informationsverksamhet. Isamband med att övertogTrafiksäkerhetsverkets uppgifter avveckladesanslaget till NTF. I stället skulle inomramen för sitt sektorsansvar upphandla olikatjänster från NTF. För budgetåren 1998 och 1999 harNTF:s centrala kansli i enlighet med regleringsbrevför fått särskilda medel, 65 miljonerkronor , för den opinionsbildandeverksamheten. Enligt regleringsbrevet 2000 skall för första halvåretbetala NTF för "dess verksamhetmed oberoende och saklig opinionsbildning inomtrafiksäkerhetsområdet på nationell, regional ochlokal nivå". Medel för årets andra hälft kommer attbeslutas av regeringen i särskild ordning. År 1998uppgick NTF:s intäkter till ca 98 miljoner kronor.Därav utgjordes två tredjedelar, eller 65 miljonerkronor, av direkt statsbidrag medan 15 miljonerkronor erhölls som bidrag från i enlighetmed ett centralt avtal. hadeverksamheten till finansierats medbidrag från () fick i september 1999regeringens uppdrag att utvärdera NTF:strafiksäkerhetsarbete och föreningens användning avstatliga medel. RRV redovisade i december samma åruppdraget i rapporten och nollvisionen - engranskning av statligt finansierat frivilligttrafiksäkerhetsarbete (RRV 1999:46). Som ett led igranskningen har RRV analyserat de prövademodellerna för finansiering av det frivilligatrafiksäker- hetsarbetet. Analysen visar enligt RRVatt alla dessa modeller har betydande nackdelar, vadgäller såväl resursutnyttjande som administrativhantering. Den nuvarande blandfinansieringsmodellenbedöms vara sämst, beroende på att det i praktikenär svårt att skilja sådant opinionsarbete som skalltäckas av statsbidraget från sådana tjänster somskall upphandlas av . RRV anser att stödettill frivilligt trafiksäkerhetsarbete bör ges i formav antingen ett renodlat verksamhetsbidrag medtydligt formulerade resultatkrav eller projektbidragdär det i ansökan anges hur projektet skallredovisas. Av dessa två modeller förordar RRVsystemet med projektbidrag.8.2.3 Kampanjer för ökad trafiknykterhetEnligt vad utskottet inhämtat har särskildakampanjer drivits för att nå pub- ochrestauranggäster, såväl i som i andraländer. I myntades begreppet"designated driver", vilket innebar att man inom engrupp som skulle roa sig och dricka alkohol alltidutsåg någon som skulle hålla sig nykter för attkunna köra gruppen hem. Idén utvecklades såsmåningom till program där pubar och restaurangeraktivt medverkade genom att kostnadsfritt erbjudaden nyktre gästen alkoholfria drinkar eller någonannan förmån. Samma idé tillämpades av inågra satsningar . I projektensamarbetade verket med restauranger, taxi ochpolisen på olika håll. Aktiviteterna syftade tillatt pub- och restauranggäster som druckit alkoholskulle ta sig hem med taxi eller annattransportmedel i stället för med egen bil. Vidsommarens stora festhelger samverkade medfestarrangörerna och kunde på det sättet nåmålgruppen "festdrickare". I drev verket isamarbete med NTF projektet , ivilket festförarna kunde få specialpris påalkoholfria drycker. Ett trettiotal restauranger ochdiskotek deltog i projektet. Slutligen kan nämnasatt ett stort antal aktiviteter med huvudsakliginriktning på unga trafikanter har bedrivits . Enligt vad Vägverketuppger saknas resurser för attbedriva kampanjverksamhet.8.2.4 BilbältesanvändningBestämmelser om fordons utrustning finns bl.a. ifordonskungörelsen (1972: 595). Enligt 11 §kungörelsen krävs bilbälten endast i personbil ochlätt lastbil. Om användning av bilbälten finnsregler i 4 kap. 10 § trafikförordningen (1998:1276).Dessa innebär att den som färdas i en personbil, enlastbil, eller vissa former av motorcyklar, skallsitta på en plats som är utrustad med bilbälte, omen sådan plats är tillgänglig, och användabilbältet. Den som färdas i en buss på en sådansittplats som är utrustad med bilbälte skall användabältet. För barn finnssärskilda regler. Författningsrummet innehållerhärutöver bl.a. regler om undantag från skyldighetenatt använda bilbälte eller skyddsanordning. Omanvändning av bilbälte vid skolskjutsning finnsbestämmelser i skolskjutsningsförordningen(1970:340).Bilbältesmätningar har genomförts av VV Trafikdataoch (). utfördes mätningarna av VTI påuppdrag av . Så kommer att ske även underår 2000. Skälet till att mätningar utförs varje årär att regeringen i regleringsbreven för Vägverketställt återrapporteringskrav ombilbältesanvändningen. Resultatet av de senaste femårens mätningar kan sammanfattas i följande tabell.------------------------------------------|Trafikantkategori|År| | | | |------------------------------------------| |1995 |1996 |1997|1998 |1999|------------------------------------------|Personbil | | | | | |------------------------------------------|Förare |88 |89 |88 |89 |90 |------------------------------------------|Framsätespassagerare|91|91|91 |92 |92 |------------------------------------------|Vuxna |71 |69 |69 |72 |74 ||baksätespassagerare|| | | | |------------------------------------------|Barn i |87 |84 |87 |89 |90 ||baksätet | | | | | |------------------------------------------|Taxiförare |16 |16 |16 |21 |27 |------------------------------------------| | | | | | || | | | | | ||Tung lastbil | | | | | |------------------------------------------|Förare | | | | | || |- | 2 | 4 | 7 | 5|------------------------------------------Enligt vad utskottet inhämtat har Vägverketsopinionsarbete för ökad bilbältesanvändning undersenare år förändrats från traditionella, brettupplagda kampanjer mot mer punktinriktade insatser,exempelvis i samband med polisens intensifieradeövervakning eller med inriktning mot tung trafikeller taxi i samband med kvalitetssäkring avtransporter.