bet · GO01FöU1 · 2000-11-16 00:00:00 — Utskottet ansåg attregeringen borde uppdra åtFörsvarsmakten att överväga att tillKungsholmen förlägga lämplig del av denbassäkerhetsutbildning som planeras.Regeringen redovisar i propositionensin bedömning av möjligheterna attlokalisera Örlogsskolornas verksamhettill . Efter att ha granskatolika alternativ anser regeringen attden bassäkerhetsutbildningen vidBerga bör omlokaliseras tillKungsholmen. Därutöver bedömerregeringen att ledningen förÖrlogsskolorna bör omlokaliseras frånBerga till . Regeringenanmäler sin avsikt att uppdra åtFörsvarsmakten att genomföra dessa bådaomlokaliseringar.I kommitt,motion Fö325 (m) och i motionFö322 (m) vänder sig motionärerna motvad de anser vara en oacceptabeldetaljreglering av defredsorganisatoriska förhållandena iKarlskronaområdet.Som framgått ansåg utskottet vidbehandlingen av försvarets inriktningvåren 2000 att det fanns skäl för attstärka de grundorganisatoriskaresurserna i . Utskottetkonstaterar att regeringen mot bakgrundav beslut nu har övervägt ochi propositionen redovisat sådanaåtgärder. Utskottet ifrågasätter interegeringens bedömning. Motionerna Fö325(m) yrkande 3 och Fö322 (m) bör därföravslås.Anställd personalUtskottet har, vilket också regeringenframhåller i propositionen, under enföljd av år ställt krav på ettsammanhållet reformeratpersonalförsörjningssystem. senast behandlade denna fråga(prop. 1999/2000:30, bet.1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168)välkomnade utskottet den avregeringen tillsattaPersonalförsörjningsutredningen.Utskottet betonade i sammanhanget bl.a.betydelsen av att regeringen i densamlade översynen belyser frågor rörandeutvecklingen av den befintligapersonalen som exempelvis frågor om etteffektivare befordrings- ochkarriärsystem, en väl avvägd ochverksamhetseffektiv rörlighet föryrkesofficerare och de civilanställdaskompetensutveckling. Utskottet pekadeockså på det stora behovet att se överreservofficerssystemet så att dennapersonalresurs på ett kostnadseffektivtsätt kan utnyttjas i det nya försvaret.Försvarsmaktens behov av officerare,totalt och på olika nivåer, borde därförpå nytt genomlysas. Utskottet ansåg attdetta borde ske i den tillsattaPersonalförsörjningsutredningen. då anförde om Försvarsmaktenspersonalförsörjning (bet. 1999/2000:FöU2s. 191-192) gav som sin meningregeringen till känna.Utskottet anser att det varit myckettydligt i sina krav på regeringen närdet gäller att göra en samlad ochgrundlig genomgång av Försvarsmaktenspersonalförsörjning. Utskottet har i detföregående också varit mycket tydligtnär det gäller behovet av att förbättraofficerarnas kompetensutveckling, bl.a.genom utökade övningstillfällen ibataljon (motsvarande) och högreförband.Det som utskottet har anförtom kraven på en reformeradpersonalförsörjning för Försvarsmaktensynes täckas in i regeringens direktivtill ochi anvisningarna till Försvarsmakten omatt lämna underlag i denna fråga. I detfortsatta arbetet är det viktigt attförsörjningen med pliktpersonal och medanställd personal behandlas som enhelhet. Inte minst är dettabetydelsefullt med tanke på attkontrakts- och visstidsanställningar,som kan ligga i gränsskiktet mellan deangivna personalkategorierna, kan kommaatt öka . Utskottet utgårfrån att har en sådan breddi sitt arbete att det försvarsbeslut somriksdagen skall fatta kommeratt kunna grundas på ettpersonalförsörjningssystem som gerFörsvars-makten de personella resursersom de av fastlagdauppgifterna kräver. Motionärernasförslag bör sålunda kunna blitillgodosedda. Utskottet ser därför intenågot behov av att avregeringen begär tilläggsdirektiv tillPersonalförsörjningsutredningen ienlighet med vad som föreslås ikommitt,motion Fö324 (m) yrkandena 1 och2. Motionsyrkandena bör sålunda avslåsav riksdagen.I kommitt,motion Fö312 (v) förordas ettseparat handlingsprogram för att hanteraövertaligheten för civil personal inomFörsvarsmakten. Utskottet anser attfrågan om hur övertaligheten inomFörsvarsmakten bäst bör hanteras iförsta hand är en uppgift förarbetsmarknadens parter. Det är såledesFörsvarsmaktens ansvar att tillsammansmed arbetstagarorganisationerna finnalösningar. Utskottet har erfarit attFörsvarsmakten sålunda tillämpar ettåtgärdspaket för att stimulera ochstödja anställda att söka arbetenutanför Försvarsmakten. De anställda sominte valt att utnyttja dessa möjlighetereller ta erbjudanden om arbete på annanort än den där förband läggs ned sägsupp på grund av arbetsbrist. Dessaanställda omfattas av trygghetsavtalet.Därutöver har Försvarsmakten gett civilpersonal som är mellan 58 och 60 årmöjlighet att frivilligt begäraentledigande med en individuelluppsägningstid . Viduppnådda beviljas sedan denanställde pension enligt 14 õtrygghetsavtalet. Utskottet kan därförinte biträda motionärernas förslag utanföreslår att avslår yrkande 4i den nämnda motionen.Utskottets förslagUtskottet föreslår sammanfattningsvisatt * godkänner regeringens förslagtill inriktning av förbandsverksamheten,** avslår motionerna Fö207 (m)yrkande 6 i denna del, Fö208 (kd)yrkandena 5 i denna del och 6-8, Fö322(m), Fö312 (v) yrkande 4, Fö324 (m)yrkandena 1 och 2, Fö325 (m) yrkande 3samt Fö801. *Utskottet har också behandlat motionernaFö210 (m) yrkande 2 i denna del, Fö208(kd) yrkandena 5, 22 och 24 samtliga idenna del och Fö212 (fp) yrkande 6 idenna del. Dessa motionsyrkanden, somalla innehåller konkreta förslag tillandra anslagsbelopp, avgörs slutligt isamband med utskottets behandling av detsamlade budgetförslaget.Inriktning av incidentinsatserRegeringenRegeringen föreslår att Försvarsmaktenskall genomföra incidentinsatser, dvs.upptäcka, ingripa och avvisa varje formav kränkning av svenskt territorium föratt hävda rikets territoriellaintegritet i luften, till sjöss och påmarken, med de förband och enheter somhar beredskap för detta ändamål.Regeringen hemställer att riksdagengodkänner förslaget till inriktning förincidentinsatser.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vadregeringen har anfört och föreslår attriksdagen godkänner förslaget tillinriktning för verksamhetsgrenenincident-insatser.Inriktning av stöd till samhälletRegeringenRegeringen föreslår följande inriktningför Försvarsmaktens stöd till samhället.Vid sidan om sin skyldighet att medverkai räddningstjänst enligträddningstjänstlagen (1986:1102), skallFörsvarsmakten bidra till att stärka detsvenska samhället vid svårapåfrestningar på samhället i fred.Försvars-makten skall därvid kunnasamverka med andra myndigheter ochställa resurser till förfogande.Regeringen hemställer att riksdagengodkänner förslaget till inriktning förstöd till samhället.I skälen för sina förslag anförregeringen att Försvarsmakten skallkunna bistå ansvariga myndigheter medinsatser för stöd vid räddningstjänstenligt räddningstjänstlagen (1986:1102)och för att stärka det svenska samhälletvid svåra påfrestningar på samhället ifred. Det är enligt regeringens meningangeläget att Försvarsmakten, inom ramenför kraven på förmåga för de övrigaförsvarsuppgifterna, vidmakthåller ochutvecklar möjligheterna att lämna stödvid sådana situationer.Regeringen anser vidare attFörsvarsmakten tillsammans med deberörda myndigheterna bör fördjupaplaneringen för militära stödinsatservid det tiotal exempel på svårapåfrestningar som prioriterats avstatsmakterna.Den vidgade synen på hot och riskerkan, enligt regeringen, innebära attFörsvarsmaktens förmåga behöver tas ianspråk även vid andra händelser än desom faller inom ramen förräddningstjänstlagen eller utgör svårapåfrestningar på samhället i fred. Idetta avseende bör, om inte annatföreskrivs i särskild ordning, stödenligt regeringens mening kunna lämnas isituationer där ansvarig myndighetsordinarie resurser inte räcker till. Ettexempel på lämplig samverkansformhärvidlag är Försvarsmaktens avtal medSjöfartsverket om helikopterberedskap påfem orter i . Regeringen vill isammanhanget understryka attFörsvarsmakten vid en insats, oavsettslaget av insats, skall biträda denansvariga myndigheten. Ansvaret för attbegära stöd skall således ligga på denandra myndigheten.Avslutningsvis erinrar regeringen omatt polisen, tullen och Kustbevakningenden , genom en ändring iförordningen (1986:1111) om militärmedverkan i civil verksamhet, har fåtttydligare möjligheter att användaFörsvarsmaktens resurser för transporterför att dessa myndigheter skall kunnautföra sina uppgifter.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vadregeringen har anfört och föreslår attriksdagen godkänner förslaget tillinriktning för verksamhetsgrenen stödtill samhället.Inriktning av beredskapRegeringenRegeringen föreslår att Försvarsmaktenskall upprätthålla beredskap enligt detidsramar som regeringen beslutar.Regeringen hemställer att riksdagengodkänner förslaget beträffandeberedskap.Regeringen bedömer att Försvarsmaktenbör kunna delta i fredsfrämjandeinsatser med förbandsenheter medsnabbinsatsförmåga från såväl arm,-marin- som flygstridskrafterna ienlighet med fastställda partnerskapsmålinom ramen för PFF:s planerings- ochöversynsprocess. Detta är särskiltviktigt i samband med Sverigesordförandeskap i EU.I skälen för sina förslag och sinbedömning anför regeringen bl.a.följande.GrundberedskapÖvergången från ett invasionsförsvartill ett insatsförsvar medanpassningsförmåga ger bättremöjligheter att flexibelt utnyttjaFörsvarsmaktens resurser. Det blirmöjligt att sätta samman dessa tilloperativa insatsstyrkor efter aktuellabehov. Försvarsmaktens beredskapssystemskall anpassas till dessa nyaförutsättningar. Regeringen har därförbeslutat att Försvarsmakten skall lämnaförslag till hur beredskapssystemetskall utvecklas för att kunna tillämpasmer flexibelt. Uppdraget skall redovisasi budgetunderlaget för 2002.Beredskap för internationella insatserRegeringen anser att utvecklingen avFörsvarsmaktens förmåga att delta iinternationella insatser bör utgå ifrånPFF:s planerings- och översynsprocess(PARP).Regeringen har beslutat attanta ett antal partnerskapsmål inomramen för PARP. Partnerskapsmålenomfattar och harutarbetats i dialog mellan ochNato.De partnerskapsmål som regeringenbeslutat att anta omfattar följandeförbandstyper med tillhörande förmåga:* Ledningsresurs . ** Stabspersonal för civil-militärsamverkan (Cimic) . ** Två mekaniseradeinfanteribataljoner . ** Militärpoliskompani . ** Ingenjörkompani med ammunitions-och minröjningsförmåga . ** Marint minröjningsförband från2001. ** Spaningsflygförband AJS 37Viggen (ersätts av JAS 39Gripen ). ** Transportflygförband . *Förbanden skall ha 30 respektive 90dagars beredskap.Regeringen anser att de förbandstyperoch den förmåga som utvecklas inom ramenför PARP skall vara utgångspunkten förSveriges anmälan till andrainternationella förbandsregister.I december 1999 enades EU:smedlemsländer om ett övergripande mål(Headline ) för att kunna hanterahela spektrumet av s.k.Petersbergsinsatser. Detta mål bestod iatt ha styrkor tillgängliga upptill 60 000 man jämte relevanta marin-och flygstridskrafter. Styrkorna skallkunna vara insatta i ett konfliktområdeinom och vara självförsörjandeunder . kommeren kapacitetskonferens att hållas därmedlemsländerna anmäler sina bidrag tilldet övergripande målet. Denna processkommer sedan att fortsätta under detsvenska ordförandeskapet våren 2001.IncidentberedskapFörsvarsmakten skall kunna upptäcka,identifiera, avvisa och dokumenterakränkningar av territoriet i enlighetmed förordningen (1982:756) omFörsvarsmaktens ingripande vidkränkningar av territorium ifred och neutralitet, m.m. (IKFN-förordningen).UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vadregeringen har anfört och föreslår attriksdagen godkänner förslaget tillinriktning för verksamhetsgrenenberedskap.Inriktning av internationella insatserRegeringenRegeringen bedömer att inriktningen förinternationella insatser bör varaföljande. Försvarsmakten skall delta meden bataljon i en multinationellfredsstyrka i Kosovo och fortsatt ställaresurser till SFOR:s förfogande iBosnien-Hercegovina.I skälen för sin bedömning anförregeringen bl.a. följande. Läget påvästra är fortsatt instabilt ochkräver ett fortsatt internationelltengagemang där bör delta.Närvaron av en multinationellfredsstyrka kommer att fortsätta om inteSäkerhetsrådet beslutar annorlunda. Densvenska KFOR-styrkan har under 2000minskats från ca 850 till 800 personer.Regeringen anser att bör ställamotsvarande resurser till KFOR:sförfogande i Kosovo under 2001.Mandatet för SFOR-insatsen i har förlängts till den 21juni 2001. Regeringen anser att detnuvarande svenska truppbidragetomfattande ca 40 personer för bl.a.civil-militär samverkan (Cimic) ärändamålsenligt. bör Sverigeställa motsvarande resurser till SFOR:sförfogande i Bosnien-Hercegovina.MotionernaI kommitt,motionFö208 (kd) av m.fl. anförsatt internationell verksamhet är ettmedel för att även utveckla och stärkavår nationella försvarsförmåga.Motionärerna menar att det av samarbetetinom Partnerskap för fred (PFF) följeratt den av Nato med partnerländernautvecklade standarden för samverkanutgör grunden för utvecklingen avSveriges förmåga. bör därföralla svenska operativa insatsförband hasådan samverkansförmåga att de kan ingåi Natoledda krishanteringsinsatser.För att stärka förmåga attkunna bidra till fred och säkerhet iEuropa och dess närhet genom att delta iinternationell fredsfrämjande ochhumanitär verksamhet föreslårKristdemokraterna att 500 miljonerkronor utöver regeringens förslagtillförs under anslag 6:1Förbandsverksamhet och beredskap m.m.för åren 2001-2003 (yrkande 24 i dennadel).I Moderata samlingspartietskommitt,motion Fö210 (m) yrkande 3föreslås att fredsfrämjandetruppinsatser enbart skall omfattakostnader i samband med insatser ochhelt finansieras utanförförsvarsanslaget. Till politikområde 6:2Fredsfrämjande truppinsatser bör därföranvisas 0 kr.Sverige har en lång tradition avdeltagande i fredsbevarande militärainsatser i FN:s regi, anför Folkpartieti sin kommitt,motion Fö212 (fp) av RunarPatriksson m.fl. Det svenska försvarethar fått värdefulla erfarenheter genomatt delta i defredsbevarande och fredsskapandeinsatserna i Bosnien, och nusenast i Kosovo. Dessa insatser ieuropeiska konflikthärdar sägs också merpåtagligt ha bidragit till att skapaförutsättningar för vår egen säkerhet.Motionärerna kritiserar senfärdighetennär det gäller insatsen i Kosovo. Eftervalen i sägs utvecklingen påBalkan vara mycket osäker. måstedärför vara berett på att omedelbartkunna utföra fredsbevarande ochfredsfrämjande insatser om nyakonflikter blossar upp. Motionärernaanser att det svenska försvaret redan iomedelbar närtid måste gesförutsättningar för internationellainsatser av en storleksordning två tilltre gånger den nuvarande (yrkande 5).Folkpartiet föreslår därför att anslaget6:2 Fredsfrämjande truppinsatser ökasmed i förhållandetill vad regeringen har föreslagit(yrkande 6 i denna del).Vänsterpartiets kommitt,motion U401 (v)uppmärksammar bl.a. riskerna medanvändning av s.k. utarmat uran iprojektiler. Motionärerna föreslår(yrkande 2) att regeringen skall verkaför ett internationellt förbud motanvändning av utarmat uran i ammunition.Denna fråga bereds av utrikesutskottet.Motionärerna föreslår vidare attriksdagen tillkännager för regeringensom sin mening att regeringen skall geFörsvarsmakten i uppdrag att svara föratt varje soldat i Kosovo skall få enkroppsburen dosimeter (yrkande 3).Motionärerna konstaterar att medförsvarets nya inriktning mot merinternationell verksamhet så kan ensvensk soldat vara ute i ettkonfliktområde flera gånger.Motionärerna konstaterar vidare att deti fråga om Kosovo och råderosäkerhet om ammunition med utarmat urananvänts och att risken för skador somföljd av radioaktiv strålning inte kanuteslutas. Den utrustning för mätning avradioaktiv strålning som finns vidvårt förband i Kosovo, en s.k.intensimeter per grupp, borde därförenligt motionärerna kompletteras. Varjesoldat borde sålunda få en dosimeter föratt den sammanlagt erhållna stråldosenskall kunna kontrolleras.UtskottetUtskottet delar regeringens bedömningatt Försvarsmakten skalldelta med en bataljon i enmultinationell fredsstyrka i Kosovo ochfortsatt ställa resurser till SFOR:sförfogande i Bosnien-Hercegovina.I samband med behandlingen av 1997 årsekonomiska vårproposition (prop.1996/97:150) beslutade regeringen attföra över verksamhet och medel förfredsbevarande uppgifter frånutgiftsområde 7 Internationellt biståndtill utgiftsområde 6 Totalförsvar.Utskottet har därefter vid fleratillfällen, ,behandlat förslag från Moderatasamlingspartiet om en återgång till denordning som rådde fram till våren 1996.Utskottet är med avseende på budgetenför inte berett att föreslånågon omprövning i denna fråga.Riksdagen bör därför avslåkommitt,motion Fö210 (m) yrkande 3.Utskottet är heller inte berett att förår 2001 föreslå en inriktningsom innebär två till så storainternationella insatser, vilketFolkpartiet liberalerna föreslår, ellerden utökade verksamhet somKristdemokraterna föreslår. Riksdagenbör sålunda också avslåkommitt,motionerna Fö212 (fp) yrkandena5 och 6 i denna del samt Fö208 (kd)yrkande 24 i denna del.Utskottet håller med motionärerna imotion U401 (v) om betydelsen av attminimera riskerna för de soldater somdeltar i internationella fredsfrämjandeinsatser. Regeringen har ocksåuppmärksammat detta och bl.a. anfört(prop. 1999/2000:1 volym 5 s. 47) att"vid internationella insatser där NBC-hot ej är uteslutet bör strävan vara attöka förbandens NBC-skyddsnivå med detframtida målet att utrustningen skallvara nationellt och internationelltinteroperabel". Utskottet har godkäntdenna inriktning och har erfarit attanskaffning av en kroppsburen dosimeteravsedd för personal som ingår iinternationella förband har påbörjatsunder innevarande år och avslutas 2001.Denna anskaffning avser inte enbartförbanden i Kosovo utan skall kunnaanvändas vid varje utlandsinsats oavsettgeografiskt område. Kommitt,motion U401(v) yrkande 3 bör sålunda bli beaktadvarför det inte behöver bifallas.Motionerna Fö208 (kd) yrkande 24 idenna del, Fö210 (m) yrkande 3 i dennadel och Fö212 (fp) yrkande 6 i dennadel, som alla innehåller konkretaförslag till ändrade anslagsbelopp,avgörs slutligt i samband med utskottetsbehandling av det samladebudgetförslaget.Inriktning av anskaffning av materiel,anläggningar samt forskning ochteknikutvecklingRegeringenRegeringen föreslår följande inriktningför försörjningen med materiel ochanläggningar samt för forskning ochteknikutveckling. * Anskaffning avorganisationsbestämmande materiel ochförnödenheter samt materiel ochförnödenheter som måste varatillgängliga för beredskapsändamål skallprioriteras. Därutöver skall anskaffningav materiel till de förband som skallkunna användas vid internationellainsatser och som anmält inomramen för PARP prioriteras. ** Materielsystem som inte behövsskall avvecklas så fort som möjligt. ** Försvarsmakten skall fortsättaatt planera materielanskaffningen motett ökat inslag av demonstratorer ochsimulatorer. ** Försvarsmaktensmaterielförsörjning ochmaterielavveckling skall ske på ettmiljöanpassat sätt. ** Inhemsk fortifikatoriskkompetens skall upprätthållas. ** Inom Försvarsmaktens forsknings-och teknikutveckling skall följandeområden prioriteras: ledningsförmåga påoperativ och taktisk nivå medtillhörande IT-systemteknik,underrättelsesystem, förmåga till väpnadstrid, informationsoperationer samtskydd mot NBC-stridsmedel.Försvarsmaktens forskning ochteknikutveckling skall vidare stödjautvecklingen av nya förbandstyper som IT-säkerhetsförband och NBC-insatsstyrka.Beträffande forskning ochteknikutveckling för internationellainsatser skall förmåga till ammunitions-och minröjningsförmåga prioriteras. *Regeringen hemställer att riksdagengodkänner förslaget till inriktning förmateriel och anläggningar samt förforskning och teknikutveckling.Regeringen hemställer vidare attriksdagen godkänner att det nationellaflygtekniska programmet skall fortsättaunder och att detstatliga bidraget till finansieringen avprogrammet skall vara högst 90 000 000kr under perioden.I skälen för sina förslag anförregeringen bl.a. följande.MaterielFörsvarsmaktens långsiktigamaterielförsörjning skall utgå från deninriktning som har beslutatunder (prop. 1999/2000:30,bet. 1999/2000:FöU2, rskr.1999/2000:168).Försvarsministern informerade i juni2000 muntligen om bl.a.regeringens inriktning och åtgärderavseende den västeuropeiskaförsvarsmaterielgruppen (), om genomförandetav den gemensamma avsiktsförklaringeninom ramen för det s.k. LoI-samarbetet(Letter of Intent), om regeringensintresse av att fortsätta nära samarbetemed och medverkan iutvecklingen av en europeiskradarjaktrobot.Regeringen vill därutöver informerariksdagen om följande frågor.Regeringen beskrev i proposition1999/2000:30 Det nya försvaret konse-kvenserna för försvarsindustrin av denplanerade omstruktureringen avFörsvarsmakten med tillhörandeförändringar i materielanskaffningen.Den redovisade strategin för att kunnadelta i internationell samutveckling, isyfte att bidra till att upprätthållaviktiga kompetensområden, tillämpas nuinför en internationell samutveckling aven radarjaktrobot med lång räckviddavsedd som beväpning till flygplanet meddelade i proposition1999/2000:30 sin avsikt att informerariksdagen om utvecklingen inomrobotområdet. Det är regeringensbedömning att det inte är möjligt attlångsiktigt skapa en tillräckligtillgång till strategisk robotkompetensinom landet enbart genom de robotprojektsom Försvars-makten har behov av. Föratt säkerställa en långsiktig tillgångtill kompetens inom detta område, som ärbelagt med mycket hög sekretess såvälnationellt som internationellt, krävsatt svensk försvarsindustri deltar påett tillfredsställande sätt iinternationella robotprojekt. Vid ettsvenskt deltagande i internationellarobotprojekt bör strävan vara att skapaett ömsesidigt beroende där svenskindustri besitter strategisk kompetensinom vissa nischer. Det är därförväsentligt att bibehålla en utvecklandeoch producerande konkurrenskraftigsvensk robotindustri.Under året har Försvarets materielverkförhandlat med försvarsindustrin omvillkor och förutsättningar för att inomgivna ekonomiska ramar långsiktigt kunnabehålla viktig robotkompetens inomlandet. Resultatet härav är att densvenska utvecklande och produceranderobotindustrin endast kan behållas påsikt om det skapas en helhetslösning.Grunden för en sådan består av attFörsvarsmakten beställer en begränsadanskaffning av luftvärnsrobotsy-stemet23 Bamse och en realiserbarhetsstudieinför utveckling av en s.k. digitalgruppantenn (DGA Bamse). Studien syftartill att undersöka möjligheterna attintegrera sjö- och markmålsfunktion isamma system. En utveckling ochanskaffning av DGA Bamse förutsätter attindustrin etablerar ett internationelltsamarbetsprojekt.Vidare förutsätts att Försvarsmaktenbeställer samt attSverige deltar i utvecklingen av deteuropeiska radarjaktrobotprojektetMeteor.Regeringen konstaterar att dennahelhetslösning innebär ett långsiktigtekonomiskt åtagande för staten där detinte finns utrymme för ambitions-minskningar om den svenska tillgångentill viktig robotkompetens skall kunnabibehållas. Regeringen finner detangeläget att bibehålla viktigrobotkompetens i . Regeringen hardärför att förhandla omett svenskt deltagande i Meteorprojektetsamt beslutat att Försvarsmakten fårbeställa serieförberedelser och enbegränsad anskaffning avluftvärnsrobotsystemet 23 Bamse.Regeringen avser att pröva lämplighetenatt styra robotanskaffningen genom engemensam objektsram.Regeringen har tidigare (prop.1999/2000:30) redovisat sin bedömning avinom vilka teknikområden som Sverigebehöver ha tillgång till strategiskakompetenser. Regeringen avser nu att gåvidare med att ta fram en strategi förhur tillgång till strategiskakompetenser skall säkerställas.Regeringen har därför uppdragit att i samråd medFörsvarsmakten, Överstyrelsen för civilberedskap, Flygtekniska försöksanstaltenoch Försvarets forskningsanstaltutarbeta förslag till en sådan strategi.Regeringen återkommer till ifrågan.Regeringen har informerat (prop.