bet · GN01NU14 · 2000-03-21 00:00:00 — Strukturfondsdelegationen i södraskogslänen (, Väs- ternorrlands och delar av , Dalarnasoch ) inrättas vid i län.De geografiska områdena för mål 2 i enligt det reviderade försla-get från sida (från ) har principgodkänts av men det slutliga formella godkännandet är ännuinte klart.Det blir fyra mål 2-program i (Västramed i län som ansvarig förvaltningsmyndighet, Norramed i som ansvarig förvaltningsmyndighet,Öarna respektive Södra med i båda fallen i somansvarig förvaltningsmyndighet). Enligt planeringkommer utvecklingsplanerna för mål 2 att skickas till kommissionen senastden . Kommissionen förbehåller sig för sin behand-ling, men godkännandeprocessen kan också gå fortare. kommerregeringen att inbjuda till nominering till strukturfondsdelegationerna för mål2-programmen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser liksom tidigare att strukturfonderna ökar möjlighe-ter att bedriva en kraftfull regionalpolitik. Självklart bör reglerna för stöd-formerna vara så enkla och stabila som möjligt. Enligt utskottets mening ärdet väsentligt att bestämmelserna för stöden utformas på ett sådant sätt att defrämjar initiativ och tillväxt på regional och lokal nivå.Den genomförda minskningen av antalet målområden anser utskottet varaen positiv utveckling, inte minst med hänsyn till att möjligheterna till effek-tivisering av hanteringen av strukturfondsmedel bör öka. I och med att för-valtningsmyndigheterna, dvs. vissa länsstyrelser, är utbetalningsansvariga(till skillnad från den föregående perioden när centrala verk som NUTEKoch hade utbetalningsansvaret) kan själva utbetal-ningsprocessen också förväntas gå snabbare.När det gäller frågan om förskott på EG:s strukturfondsmedel vill utskottetpeka på de möjligheter som näringsminister tog upp i denovan nämnda interpellationsdebatten, dvs. att förskott kan betalas ut inomramen för den offentliga medfinansieringen eller att utbetalning kan ske vidflera tillfällen under projektets gång. Utskottet ser positivt på att finansie-ringsfrågorna, särskilt för de små projekten, kan lösas så enkelt och smidigtsom möjligt.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks de här behandlade motioner-na i aktuella delar.Allmänna glesbygds- och landsbygdsfrågorMotionernaI motion 1999/2000:N309 (s) begärs ett tillkännagivande om behovet av ensamlad bygdepolitik. I detta syfte bör upprättande av en bygdeplan ingå ikommunernas ordinarie verksamhet och tas fram i samverkan med lokalbe-folkningen, anser motionärerna.Enligt motion 1999/2000:N315 (s) bör de lokala utvecklingsgruppernaskunskap, kompetens och engagemang tas till vara i arbetet för att skapaekonomisk hållbar tillväxt i hela landet. utgör ett centrum idenna verksamhet, anförs det i motionen.I kommittémotion 1999/2000:N340 (m) konstateras att det är angeläget attboendet på landet underlättas bl.a. genom att återinföra glesbebyggelserätten,förbättra reglerna för friskolor, underlätta serviceetableringar i glesbygdenoch minska jordbruksbyråkratin. Vidare förordas att diesel- och bensinskattersänks och att reseavdragen höjs.Arbetet med att skapa tillväxt måste också gälla landsbygden, framhållsdet i motion 1999/2000:N279 (kd). kommer landsbygdsföretagen attdrabbas av allvarliga problem om inte tillgången på riskvilligt kapital förbättras. För att klara deltagandet i det regionala partnerskapet och arbetet medtillväxtavtalen krävs det en samordningsfunktion vid länsbygderåden. förslag om ett grundservicepaket som hindrar ytterligare servi-ceindragningar inom gles- och landsbygd m.m. bör enligt motionärernabeaktas. Vidare bör kommunerna på alla sätt stötta friskoleverksamheten iglesbygden.I motion 1999/2000:N388 (mp) föreslås särskilda insatser i syfte att stärkabyautvecklingsrörelsen. Sådana grupper genererar en genuin glesbygdsut-veckling och kan hejda avfolkningen i glesbygden.Vissa kompletterande uppgifterFolkrörelserådet har fått frånanslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder för olika sammanhållandeåtgärder. Det är ansvar att utveckla den egna organisatio-nen, bl.a. länsbygderåden. Strukturen med länsbygderåd är ganska ny, mende flesta län har verksamma länsbygderåd. Råden har till uppgift attvara en samlande kraft för alla utvecklingsgrupper i länet, fungera som sam-ordnare, rådgivare och förmedlare i förhållande till samtvara mellanhand i samband med olika myndighetskontakter på länsnivån.Den sistnämnda uppgiften är bl.a. aktuell i samband med partnerskap inomramen för EG:s strukturfondsprogram samt tillväxtavtalsarbetet.För närvarande är det som finansierar länsbygderåden.Emellertid har föreslagit en viss neddragning av medlen tilllänsbygderåden , vilket torde sammanhänga med kostnadernaför att genomföra avser att se över sin inriktning och organisation i sambandmed Landsbygdsriksdagen, som anordnas . När det gällertillvaratagande av de lokala utvecklingsgruppernas kunskap kan noteras att iriktlinjerna till länen inför tillväxtavtalsarbetet ingår de lokala utvecklingsgrupperna som exempel på parter som kan ingå i det regionala partnerskapet.Det är länens uppgift att bedöma vad som är en lämplig sammansättning avpartnerskapen. Från hänvisas till att kommande utvärde-ringar av tillväxt-avtalsarbetet kommer att ge ökade kunskaper om hur arbe-tet har fungerat.Förutom de riskkapitalalternativ som står öppna för företag i hela landetkan nämnas Norrlandsfondens verksamhet samt , länsstyrelsernasoch de regionala självstyrelseorganens verksamhet med såddfinansiering(inom ramen för anslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder) m.m. Ävendetta område studeras av den regionalpolitiska utredningen.Nu gällande regler om friskolor beslutades och började till-lämpas (prop. 1995/96:200, bet. 1996/97:UbU4). Beslutetsinnebörd var bl.a. att friskolorna skall vara öppna för alla och att friståendeskolor som motsvarar inte får ta ut elevavgifter. Uppgiften attbesluta om fristående gymnasieskolors rätt till bidrag från elevernas hem-kommuner flyttades från regeringen till . När det gäller en fristå-ende skola på grundskolenivå beslutades att skall kunna vägra rätttill bidrag, om den fristående skolans verksamhet skulle innebära påtagliganegativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan ligger.Beslutet innebar vidare att en kommun skall tilldela fristående skolor pågrundskolenivå bidrag utifrån skolans åtagande och elevernas behov eftersamma grunder som kommunen tillämpar för sina egna grundskolor. Kom- munendär en bidragsberättigad fristående skola ligger skall ha rätt till insyn iskolans verksamhet. Sådana skolor skall också delta i den uppföljning ochutvärdering som kommunen gör av sitt eget skolväsende. Inför riksdagsbe-slutet avgavs på flertalet punkter reservationer (m, c, fp, kd). Ävendärefter har reglerna ifrågasatts i motioner.Kommittén för uppföljning av resursfördelning till fristående grundskolor,, har i sin ? (SOU 1999:98) bl.a.konstaterat att av alla fristående skolor fått högre bidrag per elev ochårskurs efter beslutet om nya resursfördelningsregler, att flertalet skolor haranvänt det ökade bidraget främst till insatser för elever i behov av särskiltstöd samt att fristående skolor i glesbygd har fått bättre ekonomiska förut-sättningar än tidigare men att skolskjutskostnaderna tar en betydande del avskolbudgeten.I oktober 1999 fick genom tilläggsdirektiv (dir. 1999:76) iuppdrag att utreda ekonomiska och andra konsekvenser av det snabbt växan-de antalet fristående gymnasieskolor samt att belysa förutsättningarna förkonkurrens på lika villkor för fristående och offentliga gymnasieskolor.Tiden för utredningens arbete har utsträckts till den 1 mars 2001.Utskottets ställningstagandeGles- och landsbygdspolitiken, som är en viktig del av regionalpolitiken, tarsikte på åtgärder inom alla politikområden som syftar till att påverka denregionala utvecklingen i glesbygds- respektive landsbygdsområden. Blandmålen för dessa åtgärder märks särskilt intresset av att utveckla förutsätt-ningar för människor att bo kvar i dessa områden.Utskottet anser liksom tidigare att åtgärderna bör inriktas på att bidra tilltillväxt och sysselsättning och på att upprätthålla viss kommersiell och of-fentlig service. Det lokala initiativet, dvs. förankringen i regionen eller bygden, spelar en viktig roll för att de politiska besluten skall få ett faktisktgenomslag. Således är åtgärder för byautveckling och uppmuntran till byalagav stor betydelse för gles- och landsbygden. Med hänsyn till att strukturenmed länsbygderåden, med bidrag från , är ganska ny förut-sätter utskottet att utvärdering sker efter en lämplig tidsperiod.När det gäller hushållens tillgång till service är det enligt utskottetsmening viktigt att ha tillgång till information, som kan ge signaler omutvecklingen i olika avseenden går åt rätt eller fel håll. Utskottethänvisar till sin tidigare redovisning av den pågående utvecklingen avservicedatabasen. Utskottet har noterat att gles- och landsbygdspolitikensärskilt skall stude- ras av den regionalpolitiska utredningen. Kommitténskall behandla glesbyg- dens och landsbygdens framtidautvecklingsmöjligheter och vilken roll olika näringar kan väntas få försysselsättningen och den ekonomiska tillväxten i dessa områden. Bland annatskall kommittén belysa de särskilda behoven hos mycket små företag (s.k.mikroföretag och kooperativa företag) men också uppmärksamma särskildatransportproblem och andra eventuella infrastruk- turproblem, betydelsen avnya arbetsformer samt möjligheterna att öka kun- skapsnivån. Utredningensarbete bör inte föregripas. Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet samtliga här be- handlade motionsyrkanden.SkärgårdsfrågorMotionernaI motion 1999/2000:N247 (m) framförs att regeringen bör lämna förslag påhur ekonomiska frizoner skall kunna utformas för att bidra till en ökad till-växt i skärgårdsområden. I stället för traditionella stödåtgärder bör regering-en ta initiativ till att skapa en frizon för i syfte att underlätta företagandet. Utan särskilt yrkande tas i motion 1999/2000:N340 (m)upp frågor av betydelse för skärgården. Motionärerna anser att lagstiftningenhar försvårat bevarandet av en levande skärgård. En ökad möjlighet till be-byggelse i strandnära områden skulle kunna skapa bättre förutsättningar förlevande bygder. Ett annat problem som måste lösas är fastighetsskatten förden bofasta skärgårdsbefolkningen, anförs det.Befolkningens förutsättningar för utkomst i skärgården har försämrats,sägs det i motion 1999/2000:N241 (kd). Med hänsyn till att fiskerinäringenär en viktig förutsättning för en levande skärgård måste konkurrenssnedvri-dande skatter m.m. undanröjas. En bättre samordning av de olika myndighe-ternas uppgifter innebär enligt motionärerna ökade förutsättningar för attarbetstillfällen blir kvar i skärgården. Om en myndighet prioriterar de egnabesparingskraven, kan kostnaderna öka för de andra myndigheterna. Rege-ringen bör lägga fram förslag om en samlad skärgårdspolitik, anser motionä-rerna. Inrättandet av ett särskilt statligt skärgårdsråd skulle kunna vara enåtgärd. Vidare bör begreppet skärgård vidgas till att gälla såväl fastlandsrem-san i typiska skärgårdsområden som öar både med och utan broförbindelse.Regeringen måste föra en samlad skärgårdspolitik, är budskapet i motion1999/2000:N385 (kd). Försvaret, , polisen och posten ärexempel på verksamheter som är beroende av att det finns boende i skärgår-den. När en myndighet prioriterar sina egna besparingskrav tenderar oftakostnaderna att öka för andra. Ett särskilt statligt skärgårdsråd skulle kunnavara en väg att gå för att få till stånd den önskade samordningen, anser mo-tionärerna. Vidare bör särskilda regler införas för taxering och fastighetsbe-skattning i skärgården.I motion 1999/2000:N220 (c) hävdas att begreppet skärgård, som i den na-tionella svenska planeringen omfattar såväl öar utan fast landförbindelse somdet kustnära fastlandet och stödjepunkter utmed kusten, bör ha samma defi-nition även inom ramen för . Enligt strukturfondspro-grammet definieras emellertid skärgård som öar utan fast landförbindelse.Sverige bör fortsättningsvis förespråka det vidgade skärgårdsbegreppet. Pånationell svensk nivå bör man behandla skärgården som ett sammanhålletområde, framhålls det.Enligt motion 1999/2000:N278 (c) bör skärgårdsbegreppet vidgas till attomfatta även stödjepunkter i land och delar av det kustnära fastlandet.Goda kommunikationer måste skapas och vidmakthållas för att skärgårds-boendet skall fungera, sägs det i motion 1999/2000:N213 (fp). Goda förut-sättningar att driva privata turistanläggningar måste skapas. Motionärernabegär ett tillkännagivande om skärgårdens och fjällvärldens betydelse.I motion 1999/2000:N271 (fp) anförs att för att få en positiv utveckling iskärgården krävs insatser på många områden, bl.a. i fråga om samhällsser-vice, trafik, farleder, åtgärder för småföretag och fastighetstaxering.Vissa kompletterande uppgifterSkärgårdsbegreppetUtgångspunkten från EU:s sida är att skärgårdsområden utgörs av öar medbofast befolkning utan fast landförbindelse. I det nationella strategiska hand-lingsprogrammet för skärgården (), sammanställt av , tillämpas emellertid en vidare definition. Där avser begreppet skär-gård såväl öar i havsbandet och i insjövattendragen, med eller utan fast väg-förbindelse, som områden på fastlandet vilka i övrigt kan jämföras medskärgården.På en fråga (1998/99:612) av () om skärgårdsbegreppetinom ramen för EG:s strukturfondsprogram svarade näringsminister att regeringen måste göra en samlad bedömning av de regional-politiska problemens svårighetsgrad och olika områdens behov av stöd. Hanuttryckte förståelse för önskemålen om ett vidgat skärgårdsbegrepp men villeockså nämna att utrymmet för det nya mål 2-området skulle bli mindre än detidigare mål 2- och mål 5 b-områdena tillsammans. Eftersom företrädare föralla de befintliga målområdena hade förväntningar om en fortsättning, samti-digt som företrädare för många nya områden vill att dessa skall komma medpå listan, måste en samlad bedömning göras så att de mest utsatta områdenaprioriteras, menade näringsministern.Enligt information från pågår visst förhandlingsarbeteinom EU:s ram, vilket knyter an till frågeställningen om definitionen avskärgård. Som en generell regel gäller att stödberättigandet enbart gällerinom det utpekade målområdet. Vad som diskuteras är om det kan lämnas enliten öppning under vissa villkor för angränsande områden till den del av eninvestering som beräknas ha betydelse för själva målområdet. Detta skulleförutsätta ett förhandsgodkännande från EG-kommissionen.StrukturfondsprogramDet nya mål 2-området Öarna är, som redan nämnts, ett av fyra mål 2-program för . Regeringen har uppdragit åt i Jönköpingslän att - i samverkan med , myndigheterna i berörda län ochett regionalt partnerskap - utarbeta ett förslag till utvecklingsplan för mål 2regionen för . Den geografiska omfatt-ningen av denna region är , de bebodda öarna utan fast landförbin-delse utmed kusten utanför mål 1-området samt öarna i de fyra största insjö-arna. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 31 mars 2000.Länsstyrelsen i skall ha huvudansvaret för uppdragets ge-nomförande, medan skall svara för sekretariatsfunktionen.Regeringens uppdrag har lämnats under förutsättning att EG-kommissionensenare fastställer de geografiska områdena för mål 2 i i enlighet meddet reviderade förslaget från sida (från ). Somredan beskrivits principgodkändes det svenska förslaget av , men det slutliga formella godkännandet ärännu inte klart.Mål 2-regionen har ca 90 000 invånare. Den indikativa medelsra-men från uppgår till 30 miljonereuro. Enligt regeringens riktlinjer för arbetet med att ta fram förslag till utvecklingsplan bör ett brett partnerskap eftersträvas med deltagande av före-trädare för bl.a. lokala utvecklingsgrupper, föreningar, kooperativ och lik-nande organ.MyndighetssamordningGlesbygdsverket leder ett nationellt skärgårdsforum, i vilket ingår represen-tanter för skärgården samt statliga verk och myndigheter. I detta forum be-handlas också samordningsfrågor även om det inte finns något formellt man-dat för forumet.Myndighetssamordning i allmänhet samt turist- och tillväxtfrågor inom re-gionalpolitiken har här tagits upp i det inledande avsnittet om allmän inrikt-ning av regionalpolitiken.Regeringen beslutade att ge i upp-draget att pröva vilka insatser som kan möjliggöra en fortsatt och utveckladstatlig verksamhet i (dnr N97/1856). Bakgrunden tilluppdraget var bl.a. de strukturförändringar som medfört att statliga syssel-sättningstillfällen minskat i skärgården. avsätts 9miljoner kronor för att täcka vissa initiala kostnader i samband med att statliga myndigheter och andra offentliga organ förlägger varaktig verksamhet tillStockholms skärgård. har telefonväxel och ens.k. brottsanmälningsjour flyttat ut till Landsort respektive har i delbetänkandet Begränsad fastighets-skatt (SOU 1999:59) redovisat hur fastighetsskatten kan begränsas när hus-håll med låga inkomster är permanent bosatta i småhus med höga taxerings-värden. Den begränsningsregel som föreslås innebär att fastighetsskattenunder vissa förutsättningar begränsas så att den inte överstiger en viss andelav hushållsinkomsten. Två olika förslag läggs fram. Enligt det ena skallbegränsningsregeln endast tillämpas i områden som uppfyller vissa kriteriernär det gäller genomsnittligt taxeringsvärde och inkomstnivå. Enligt detandra förslaget skall begränsningsregeln tillämpas generellt. Remisstiden fördelbetänkandet gick ut . Det är nu föremål för beredninginom . Kommittén beräknas avsluta sitt arbete den 1 maj2000.Betänkandet Fastighetstaxering - precision, påverkansmöjligheter, indivi-duella bedömningar (SOU 2000:10) har lagts fram av Fastighetstaxeringsut-redningen . Enligt denna utredning skall taxeringsvärdet åter-spegla marknadsvärdet. När det gäller strandnära fastigheter föreslås vissaförändringar i förhållande till dagsläget. Utredningen föreslår således att envärderingsenhet skall klassificeras som strand om enheten - oavsett avstån-det från huvudbyggnaden - sträcker sig fram till strandlinjen. Byggnaden bördock vara belägen inom från stranden. Om värderingsenheteninte gränsar till strandlinjen men huvudbyggnaden ligger inom ca 300 meterfrån strandlinjen skall detta klassificeras som strandnära. Även havs- ellersjöutsikt bör fångas upp på ett bättre sätt än i värderingen,föreslår utredningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att de som bor och arbetar i skärgården måste ha goda villkoroch att kommunikationer, service, skolor och en levande turism har storbetydelse för skärgårdens befolkning. Detta gäller både åretruntboende ochdem som bor och arbetar i skärgårdarna sommartid.När det gäller frågor om offentlig och annan service har utskottet i avsnit-tet om allmän inriktning av regionalpolitiken redovisat olika insatser ochbeslut på området. Vad utskottet sagt i dessa sammanhang om behov avhelhetsperspektiv m.m. gäller naturligtvis också i fråga om skärgårdarna ochfjällvärlden. Som redovisats kommer utredningen om den framtida regional-politiken också att ta upp frågor om grundläggande samhällelig och kommu-nal service.Det kan också konstateras att IT-frågorna är mycket väsentliga ur ett skär-gårdsperspektiv. En proposition om IT-frågor väntas i 2000.Beträffande en skärgårdsplanerande myndighet anförde utskottet våren1999 i sitt betänkande 1998/99:NU7 att utskottet inte var berett att ställa sigbakom att en ny statlig myndighet - såsom ett särskilt skärgårdsråd - skulleinrättas för samordningsändamål. Utskottet har inte ändrat uppfattning idenna fråga.När det gäller den i flera motionsyrkanden upptagna frågan om definitionav skärgård kan det noteras att skärgårdsbegreppet har olika omfattning iskilda sammanhang. När det rör sig om avgränsningen av skärgård inomEG:s strukturfondsprogram inräknas endast öar med bofast befolkning utanbroförbindelse. Enligt utskottets uppfattning är det positivt om EG - somtidigare berörts - ändrar i dessa generella regler, så att det ges en möjlighetatt lämna stöd även till angränsande områden i den omfattningen stödetberäknas ha betydelse för det egentliga målområdet.Vidare kan det konstateras att länsstyrelserna har kunnat av-gränsa skärgårdsområden till att gälla både öar med och utan broförbindelse.Länsstyrelsernas avgränsning har betydelse för beslut om projektmedel ochlandsbygdsstöd.Något särskilt uttalande om skärgårdsförhållandena, definition av skär-gårdsbegreppet, kommunikationsfrågor eller fastighetstaxering m.m. medanledning av de här behandlade motionerna anser utskottet inte vara nödvän-digt. Samtliga här aktuella motionsyrkanden avstyrks därför.Åtgärder i län och regionerMotionernaDe motioner som berör åtgärder i särskilda län och regioner har förtecknatsnedan tillika med vissa kompletterande uppgifter och hänvisningar till ytter-ligare information om de frågor som tas upp i respektive motion.LÄN/REGIONMOTIONÖNSKADE ÅTGÄRDERVISSA KOMPLETTERANDEUPPGIFTER OCH HÄNVIS-NINGARStockholmslän1999/2000:N240 (m)19991999/20019Utvecklingsmöjligheter i har stor betydelse för hela . Atthindra växan- de med t.ex. flyttförbud eller skattersätter stopp för regio- nens utveckling. Utveckling och rättvisa - enpolitik för storstaden (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2).Ett mål är att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigthållbar tillväxt. Därmed bidrar stor- stadspolitiken till nyaarbetstillfällen såväl inom storstadsregionerna som inom övriga delar avlandet. län1999/2000: N355 (c) En offensiv satsning på små- företagande behövs ilänet. Låga skatter och minskat krångel samt mer riskvilligt kapital ärönskvärda insatser. Patentskyddet bör stärkas. län1999/2000: N291 (fp) De olika barriärer som finns mellan ochSjälland, t.ex. skatteregler, måste rivas. Regeringen bör så snart sommöjligt tillsätta en Öresunds- delegation, som kan lämna förslag till måloch åtgärder. En Öresundsdelegation har tillsatts med statsrådet som ordförande. Denna delegation är ett komplement till detbilaterala sam- arbetet mellan och . Vidare finnsÖresundskomiteen som består av 32 politiker och 32 supple- anter, likamånga från båda länderna, och har sitt sekretariat i Köpenhamn.1999/2000: N310 (s) För kommun är nedläggningen av allvarlig. Ett småföretagsinstitut och ett livsmedelsinstitut iKävlinge kan ge arbetstillfällen och utgöra nationella resurser. Enligt enNUTEK-rapport är ett forskningsinstitut i värde- fullt, underförutsättning att närings- livet satsar aktivt i institutet. har ingen part gjort eko- nomiskaåtaganden.1999/2000: N339 (s) För att utveckla Skåneregio- nen behövs åtgärder föratt underlätta integration med , utbildning, kom- munikationer,utveckling av små företag, turism, bred- bandstekniken, gränskon- trollenoch totalförsvaret m.m. Utbildning, kommunikationer, bred- band, turismm.m. har kommenterats i tidigare avsnitt. Angående finansie- ring avÖresundsbron, se svar på fråga 1999/2000:446. Enligt nä- ringsministerBjörn svar bereds frågan inom Regeringskansli- et. Vidfrågestund (prot. 1999/2000:60) svarade stats- rådetLeif på frågan om avgiften på . Enligt statsrådet börbroavgifterna omprö- vas.1999/2000: N381 (s) För att utveckla behövs insatser inom olikaområden, bl.a. på utbild- nings- och integrationsområ- dena samt genomfortsatta infrastruktursatsningar, t.ex. . Utbildning ochinfrastruktur m.m. har kommenterats i tidigare avsnitt. Angåendebroavgifterna, se ovan.Västra Göta- lands län 1999/2000: N365 (s) En regionalpolitisk satsning börgöras i , bl.a. inom utbildningsområdet, genom tillgång till bred-bandsnät, utveckling av turismen, teknikparker m.m. Utbildning, bredband,turism m.m. har kommenterats i tidigare avsnitt. län1999/2000: N317 (s) Bra kommunikationer, god sjukvård, utbildning m.m. ärförutsättningar för utveck- ling. Vidare krävs en helhets- syn i deregionalpolitiska besluten. Kommunikationer, utbildning och helhetssyn harkommenterats i tidi- gare avsnitt.