bet · GN01NU18 · 2000-05-09 00:00:00 — 1999/2000NU18ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1999/2000:84 om börsintroduktion av ,dels sex motioner väckta med anledning av propositionen,dels två motioner väckta enligt 3 kap. 15 § riksdagsordningen med anled-ning av händelse av större vikt,dels en motion väckt under den allmänna motionstiden.Upplysningar och synpunkter i ärendet har lämnats av näringsminister och koncernchefen för . Utskottet tillstyrker att regeringen ges ett bemyndigande att minska statensägande i till lägst av samtliga aktier. Genom en börsintroduktionfår bolaget likvärdiga verksamhetsförutsättningar som konkurrenterna ochmöjligheter att fortsätta utvecklas på ett positivt sätt. Med ett minskatstatligt ägande, i enlighet med regeringens förslag, kommer att kunnadelta i den utveckling som pågår bland de europeiska telekommunikationsoperatö-rerna. I flera motioner från företrädare för Moderata samlingspartiet, Krist-demokraterna, förordas att regeringen skallbemyndigas att sälja hela . Utskottet anser emellertid att det är enfördel att staten nu behåller ett majoritetsägande i bolaget. Ett sådant ägandekan fungera som en spärr mot den risk för fientliga uppköp som ofta kan följaav förändringar i ägarstrukturen.Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att Teliaaktien bör få ställ-ning som en folkaktie. Detta kan åstadkommas genom att storleken på deaktieposter som erbjuds den svenska allmänheten avpassas så att det blirmöjligt för många privatpersoner att köpa Teliaaktier.I en reservation (m, kd, c, fp) förordas att det aktuella bemyndigandet inteskall begränsas till av aktierna, utan avse hela det statliga ägandet iTelia. Statsmakterna bör således klargöra att den nu inledda privatiseringeninte skall innebära ett fortsatt statligt majoritetsägande, utan att detstatliga ägandet skall minskas till så snartmarknadsförutsättningarna medger det. Vidare bör klargöras att avsiktendärefter är att möjligt sälja hela , sägs det i reservationen.Utskottet tillstyrker också att regeringen ges bemyndigande att utnyttja denlåneram som etablerades för kostnader i samband med den planerade börsin-troduktionen och försäljningen av aktier i för kostnader förbörsintroduktion av och försäljning av aktier i bolaget samt att utökalåneramen med till 230 miljoner kronor.PropositionenI proposition 1999/2000:84 föreslås att riksdagen1. bemyndigar regeringen att minska statens ägande i till lägst51 % av samtliga aktier,2. bemyndigar regeringen att utnyttja de medel som inte utnyttjats förkostnader i samband med den planerade börsintroduktionen av kostnader i samband med den planerade börsintroduktionen av ,3. godkänner vad regeringen föreslår om en utökad låneram med 80 miljo-ner kronor för statens kostnader i detta sammanhang. De motioner som väckts med anledning av propositionen är följande:1999/2000:N32 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör privatiseras i sin helhet,2. att bemyndigar regeringen att avveckla hela det statliga ägan-det i i enlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:N33 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår yrkande 1 i regeringens proposition att bemyndigaregeringen att minska statens ägande i med högst ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avyttra statens aktieinnehav i ,3. att anvisar av försäljningssumman förTelia AB till utbyggnad av en digital infrastruktur.1999/2000:N34 av m.fl. (fp) vari yrkas att bemyndi-gar regeringen att i ett första steg minska det statliga ägan-det i till och att helt avveckla det statligaägandet.1999/2000:N35 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att bemyndigar regeringen att successivt sälja samtliga aktier iTelia AB,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att försäljningen bör ske i små aktieposter.1999/2000:N36 av Per m.fl. (m) vari yrkas att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om börsintroduktionen av /2000:N37 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom börsintroduktionen av motioner som väckts enligt 3 kap. 15 § RO med anledning av händelse avstörre vikt är följande:1999/2000:N20 av m.fl. (fp) vari yrkas att upp-drar åt och därmed bemyndigar regeringen att ta upp förhandlingar om ettuppbrytande av aktieägaravtalet vad gäller fusionen mellan /2000:N21 av m.fl. (c) vari yrkas1. att bemyndigar regeringen att, , sälja sta-tens aktieinnehav i i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar anvisa av försäljningssummanför till utbyggnad av digital infrastruktur i i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till den närmare utformningenav en digital infrastruktur i enlighet med vad som anförts i motionen.Den motion från allmänna motionstiden som behandlas här är1999/2000:T705 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utförsäljning av . ombildades till ett av staten helägt aktiebolag,(prop. 1992/93:200, bet. 1992/93:TU30). Huvudmotivet var attaktiebolagsformen ansågs utgöra en lämplig associationsform för konkur-rensutsatt verksamhet. beslöt (prop. 1997/98:121, bet.1997/98:NU14) om riktlinjer för Telias verksamhet. godkänderiksdagen ett avtal mellan svenska staten och om sammanslag-ning av de bägge företagen (prop. 1998/99:99, bet.1998/99:NU14). Vidare bemyndigade regeringen att minskasvenska statens ägande i det sammanslagna bolaget. En efterföljande börsin-troduktion var överenskommen mellan staterna. Emellertid avbröts arbetetmed sammanslagningen . När sammanslagningen nu ärunder avveckling återkommer regeringen till frågan om börsnotering avTelia. I skrivelser har redovisat huvudinrikt-ningen i bolagets affärsstrategi. En börsintroduktion skulle underlätta genom-förandet av strategin, sägs det i propositionen.I proposition 1999/2000:86 om ett informationssamhälle för alla (den s.k.IT-propositionen) förelås mål, inriktning och prioritering av områden för IT-politiken, ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) samt ändring i lagen(1982:80) om anställningsskydd. Regeringen har i den propositionen lämnatsin syn på utgångspunkterna för IT-politiken.Avveckling av planerad sammanslagning mellan godkände sammanslagningen mellan Teliaoch , varefter ett aktieägaravtal mellan staterna undertecknades. Desvenska och norska statsministrarna offentliggjorde ettuttalande med innebörden att arbetet med sammanslagningen skulle avbrytas.Motivet var bl.a. de problem som uppstått vid sammanslagningens genomfö-rande. Vidare överenskoms att de bägge staterna skulle träffa ett avtal omavveckling av samgåendet. Avtalet kommer senare att överlämnas till riks-dagen för kännedom. I avtalet skall bl.a. fördelningen av de gemensammakostnader som länderna haft behandlas.Utvecklingen av telekommunikationsmarknaden och Telias framtidainriktningTelekommunikationsmarknaden har genomgåttgrundläggande förändringar. Huvudorsakerna bakom den process som pågåri telebranschen är den tekniska utvecklingen, den omfattande liberaliseringenav telemarknaden i de flesta länder och globaliseringen. Den nordiska tele-kommunikationsmarknaden ligger i täten internationellt vad gäller utnyttjan-det av såväl fasta som mobila tjänster, liksom inom tillämpning av nya om-råden, såsom Internet och bredband. På dessa marknader är en av deledande aktörerna.Telia har, som nämnts, redovisat huvudinriktningen i bolagets affärsstrate-gi. har en unik möjlighet att etablera sig som ett mycket snabbt växan-de och lönsamt svenskt spjutspetsföretag inom mobil datakommunikationoch Internet, sägs det. Det är bolagets bedömning att måstegenomföra ett antal strategiska åtgärder och säkerställa tillgång till tillräckga finansiella resurser. Den framtida verksamhetsinriktningen kommer attkoncentreras till ett antal kärnområden, såväl geografiskt som verksamhets-mässigt. Dessa områden är mobil kommunikation, internationell (Internet Protokoll) - dvs. nät som hyrs ut till andra operatörer, och en snabbbredbandsutbyggnad i . Strategin innefattar mycket omfattande in-vesteringar i FoU i , utbyggnad av bredband i och uppbygg-nad av en internationell närvaro som . Kapitalbehoven på samtligadessa områden är betydande. Utbyggnaden genererar omfattande utveck-lingsarbete i och avser stora investeringar i nät både i ochutomlands. Investeringarna planeras i ske i första hand i egen regi,medan investeringarna utomlands till en del avses ske genom förvärv avandra företag.Börsintroduktion och minskat statligt ägande i TeliaBörsintroduktioner av de tidigare nationella telebolagen i har varitvanliga . Skälen som redovisas är - förutom statsfinansiella -att bolagen skall kunna få tillgång till kapitalmarknaden för att ta till varamöjligheter som finns där och därigenom stärka sina positioner. För närva-rande har en nackdel gentemot sina konkurrenter. En väsentlig förut-sättning för att uppnå lika villkor är att ha tillgång till kapitalmarknaden föatt kunna skaffa kapital till en expansion och för att kunna samarbeta inter-nationellt på viktiga områden.För att ge bolaget möjligheter att verka på samma sätt som övriga aktörer påmarknaden genom att expandera, dra till sig externt kapital och förvärva andraföretag mot betalning i egna aktier anser regeringen att det statliga ägandet iTelia skall minskas och att bolaget skall börsnoteras. Regeringen vill därförerhålla ett bemyndigande av att minska statens ägande i . I ettförsta steg vill regeringen minska statens ägande i ned till avsamtliga aktier i bolaget. Detta ger tillräckligt utrymme för en börs-introduktion och för bolaget att skaffa nytt kapital och göra förvärv genom attemittera nya aktier. Regeringen avser att återkomma till om enytterligare minskning av ägandet skulle bli aktuell. Förändring av statensägande kan ske antingen genom att staten säljer aktier som för närvarandeinnehas av staten eller att staten tillstyrker nyemission som minskar statensägarandel. En kombination av dessa alternativ är även möjlig. Regeringen harför avsikt att genomföra en börs- introduktion av Teliaom marknadsmässiga förutsättningar föreligger. I det sammanhanget kan även ennyemission bli aktuell. Det bör ankomma på regeringen att fatta beslut omtidpunkt, omfattning, former m.m. för börsin- troduktionen, sägs det. Närregeringen genomför en försäljning av aktier i bör det ske så att statensintresse att få ut bästa värde tillgodoses. Rege- ringen avser att genomförabörsintroduktionen på sådant sätt att många pri- vatpersoner ges möjlighet attteckna aktier; Teliaaktien skall bli en folkaktie. Särskilda rabatter tillprivatpersoner kommer dock inte att lämnas. Staten skall utöva ettprofessionellt och affärsmässigt ägande av sitt inne- hav i med sikte påatt skapa bästa möjliga förutsättningar för bolagets utveckling , sägsdet vidare i propositionen. Den framtida förvaltning- en av statens ägande iTelia bör ske med inriktning på att utveckla och söka uppnå bästa värdepå statens innehav i bolaget. Det ankommer i övrigt på ägare och styrelse attfatta sådana beslut om bolagets struktur, finansiella mål och affärsidé attbolaget är attraktivt på kapitalmarknaden. Kostnader för arbetetmed planerad sammanslagning av samt kostnader förbörsintroduktionen av bemyndigade regeringen att besluta om lån i Riks-gäldskontoret inom en ram av för att tillfälligt täckakostnader i samband med den planerade sammanslagningen av ochTelenor (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27). Låneramen skulle reglerasgenom intäkter från försäljning av aktier i det sammanslagna bolaget. Förkostnaderna i samband med den planerade börsintroduktionen av det nyabolaget bemyndigade regeringen att besluta om ytter-ligare lån i inom en ram om (prop.1999/2000:1, bet. 1999/2000:NU1). Också denna låneram skulle reglerasgenom försäljning av aktier i det sammanslagna bolaget. De kostnader somstaten haft för det påbörjade försäljningsarbetet kan uppskattas till ca 30miljoner kronor, vilka kommer att belasta låneramen.Huvuddelen av kostnaderna för den försäljning av aktier i som äraktuell är direkta kostnader för själva aktieförsäljningen. De omkostnadersom staten finansierar är bl.a. dels kostnader för statens egna rådgivare, delskostnader för informationsinsatser i samband med försäljningen. Regeringenföreslår att dels medger att den låneram som etablerades för kost-nader i samband med försäljningen av aktier i får användas förkostnader för börsintroduktionen av och försäljningen av aktier i bola-get, dels bemyndigar regeringen att utöka låneramen med 80 miljoner kronorför kostnader av detta slag till sammanlagt . De bådalåneramarna på 100 respektive skall regleras med medelfrån statens inkomster av försäljning av aktier i väckta med anledning av propositionenRiksdagen bör göra ett uttalande om vikten av ett fortsatt statligt majoritets-ägande i , anförs det i motion 1999/2000:N37 (s). En börsintroduktionav är, enligt motionärernas mening, en nödvändig åtgärd för att skapadet ekonomiska utrymme som företaget behöver för att utvecklas positivt ochgöra nödvändiga investeringar. Försäljningen av bör dock ske över enlängre tid för att på så sätt tillförsäkra medborgarna bästa möjliga pris, ansemotionärerna. När börsintroducerats återstår bara norska somhelägt statligt telebolag i , men de flesta stora europeiska telekommu-nikationsoperatörerna har behållit en statlig ägarmajoritet och därmed ettoffentligt inflytande över den aktuella delen av infrastrukturen, säger motio-närerna. De menar att staten har visat sig vara en både kompetent och an-svarsfull ägare, varför det inte är kommersiellt negativt att behålla ett majo-ritetsägande. Tvärtom anser många att ett statligt majoritetsägande fungerarsom en stabiliseringsfaktor, hävdar motionärerna och anför att ett starktstatligt ägarintresse också är en garanti för att forskning, tekniskt kunnandeoch företagsledning blir kvar i Sverige.Stat och kommun bör ha som kärnverksamhet att hantera det genuint ge-mensamma som ingen annan kan lösa lika bra eller bättre, anförs det i mo-tion 1999/2000:N36 (m). Därför anser motionärerna att staten inte skall drivaföretag. En privatisering av har varit ett krav från Mode-rata samlingspartiet, påpekar motionärerna. De menar att Socialdemokraternabär ett stort ansvar för de försäljningsintäkter och affärsmöjligheter som hargått förlorade, på grund av att har bibehållits i statlig ägo. Den nu aktella propositionen lades fram efter den fastlagda för attgaranteras en behandling under vårriksdagen, säger motionärerna vidare. Deerinrar om att företrädarna för de borgerliga partierna i näringsutskottet idecember 1999 föreslog ett utskottsinitiativ som skulle ge regeringen full-makt att sälja , något som avvisades av företrädarna för Socialdemo-kraterna, och . Det nu aktuella förslaget om attbörsintroducera välkomnas av motionärerna, även om de anser att detställer sådana krav på snabbt beslut i att det tangerar det grund-lagsfästa kravet på beredning. Trots detta anser motionärerna att allt börgöras för att klara tidsgränserna - inte för att skydda regeringen, utan för atskydda , dess anställda och vitala, svenska intressen. Motionärernaförordar att regeringen skall ges fullmakt att stegvis sälja hela bolaget.En börsintroduktion av blir en av de största i någonsin ochställer därmed, enligt motionärerna, speciella krav enligt följande:- Risken för fortsatt statlig inblandning, som kan sänka värdet med tiotalsmiljarder kronor, måste elimineras genom entydiga åtaganden att staten skallgå ur majoritetsägandet inom överskådlig framtid och i sin helhet vid lämpligtidpunkt.- Det statliga regelverket inom teleområdet måste klargöras så långt möj-ligt. Det gäller reformer avseende mobiltelefonin - s.k. tredjepartsaccess tillde berörda näten (s.k. local loop unbundling, LLUB), s.k. nationell roaming(gemensam täckning av hela landet av licenshavarna), nummerportabilitetoch fördelningen av den tredje generationens mobiltelelicenser (UMTS) -samt klargörande av konkurrensrätten för samtliga accessformer för data ochteletrafik.- En bred, svensk allmänhet måste garanteras tilldelning av aktier och enmindre rabatt bör ges.- En börsintroduktion bör komma snabbt för att inte ytterligare skada bo-lagets möjligheter och därmed intressen.Telia bör privatiseras i sin helhet och regeringen bör bemyndigas att av-veckla hela det statliga ägandet, anförs det i motion 1999/2000:N32 (m).Under de borgerliga regeringsåren genomfördes ett av Europasmest framgångsrika privatiseringsprogram, säger motionären och nämner attföretag till ett värde av ca privatiserades, vilket bidrogtill både stärkta företag och stärkta statsfinanser. Staten är inte en kompetenägare av kommersiella företag, anser motionären. Han menar att andra hän-syn än bolagets bästa tillåts ta överhanden, vilket skadar de statsägda företa-gens möjligheter att utvecklas. Regeringens hantering av tjänar som enillustration till varför staten inte skall äga företag, säger motionären. Hananser att regeringens förslag om att få minska statens ägande i till 51 %är olyckligt och att regeringen måste ge en tydlig signal om att staten heltskall gå ur bolaget.Kristdemokraterna har länge arbetat för en ägarspridning när det gäller vis- sastatligt ägda företag, däribland , sägs det i motion 1999/2000:N35 (kd).Det statliga ägandet avseende företag som verkar på kommersiella villkor ärtill nackdel för ekonomins funktionssätt, för företagen och deras anställda ochinnebär en orimlig inlåsning av den förmögenhet som nationen disponerar över,anför motionärerna. De anger följande skäl för privatisering av statligt ägdaföretag: ägandet bör spridas; förutsättningarna för de berörda företagenförbättras; beträffande gäller att bolaget har ett stort kapital- behovför kommande investeringar och att det inte kan förväntas att staten överstatsbudgeten skall skjuta till de medel som fordras för expansion; sta- tensräntebörda minskas genom ett minskat lånebehov; statens roll bör ren- odlas.Statens roll i samhällsekonomin skall vara att sätta ramar och överva- kaspelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplaneringen och in-frastrukturen samt skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt, anför motio-närerna. De menar att när staten agerar såväl domare som spelare på markna- denär risken stor att konkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs påett optimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna. Vid enägarspridning skall marknadsmässiga priser råda och försäljningen skall ske iden takt som är möjlig med hänsyn till andra introduktioner på aktiemarkna-den, understryker motionärerna. De anser att det finns anledning att gå vidaremed utförsäljning av det statliga ägandet av företag, i princip enligt det pro-gram som antogs av , och att ytterligare företag bör bliföremål för försäljning. De företag som är aktuella för utförsäljning är sådanasom är verksamma inom konkurrensutsatt verksamhet - monopolföretag kan intesäljas innan omstrukturering har skett. Det finns självfallet ingen anled- ningatt byta ett monopol mot ett annat, säger motionärerna. Mot bakgrund av detredovisade resonemanget vill de markera att regeringens ambition attbörsintroducera är bra.Regeringens ambition att göra till en folkaktie är också bra, menbörsintroduktionen borde ha skett tidigare, anför motionärerna. De avvisarregeringens förslag om att staten skall behålla av aktierna i regeringens förslag skulle vinna gillande innebär det att sta-tens intäkter för aktierna blir lägre än om staten deklarerar att man avser attlämna majoritetsägandet, befarar motionärerna. De anser också att det är tillnackdel för företaget och de anställda att regeringen inte ger tydliga besked iägarfrågan. Regeringen borde tydligt ha klargjort att staten har för avsikt attlämna majoritetsägandet, även om försäljningen av aktierna inte sker vid ettoch samma tillfälle. Försäljningen bör ske i den takt som marknaden förmår attabsorbera till ett tillräckligt bra pris, menar motionärerna. De anser att detär angeläget att ägarspridningen sker på ett sådant sätt att Teliaaktien bliren verklig folkaktie; en bred allmänhet och de anställda bör ses som en viktigmålgrupp. Aktieposterna bör vara så små att det finns möjlighet också försmåsparare att köpa en aktiepost, sägs det.Regeringen har fått bemyndigande att besluta om lån i Riks-gäldskontoret inom en ram av för att täcka kostnaderna förden tidigare planerade sammanslagningen av , konstate- rarmotionärerna avslutningsvis. För den börsintroduktion som var planerad harregeringen fått bemyndigande att besluta om ytterligare ett lån inomen ram om . Av dessa totalt redovisarregeringen i propositionen att ca är förbruka- de, sägermotionärerna och påpekar att kostnaden för regeringens misslyck- ande medTelia-Telenor-affären därmed har framkommit. I motion 1999/2000:N33 (c)föreslås att skall avslå regeringens förslag om bemyndigande attminska statens ägande i med högst och i stället uttala sig för enförsäljning av statens aktieinnehav. Vidare före- slås att 60 miljarder kronorav försäljningssumman skall anvisas till utbygg- nad av en digitalinfrastruktur. Motionärerna hänvisar till ett förslag av Cen- terpartietrörande telekommunikationsmarknadens och Telias framtid i mo- tion1999/2000:N21 om den uppbrutna fusionen . föreslår iden förstnämnda motionen att regeringen skall bemyndigas att avyttra störredelen av statens ägande i . En avyttring av ägandet kan t.ex.göras genom att privatpersoner erbjuds aktien före institutionella placerareoch att posterna görs så små att många personer kan ta del av er- bjudandet,varigenom kan bli en folkaktie, anför motionärerna. De menar att det börankomma på regeringen att avgöra lämplig tidpunkt för avyttrandet för atterhålla högsta möjliga utdelning av försäljningen. En del av medlen frånförsäljningen bör avsättas för en modern, digital infrastruktur, föreslårmotionärerna. De hänvisar till att i en motion från allmännamotionstiden, 1999/2000:T703, har redovisat hur en sådan in- frastruktur skallutformas. Denna fråga har också tagits upp i motion 1999/2000:T26 (c) medanledning av proposition 1999/2000:86 om ett in- formationssamhälle för alla.Motionärerna beklagar att regeringen för en passiv politik när det gällersatsningen på en modern, digital infrastruktur. En avveckling av en större delav aktierna i än den regeringen föreslår lämnar utrymme för både ensatsning på en digital allemansrätt och avbetal- ning på statsskulden, anförmotionärerna.Riksdagen bör bemyndiga regeringen att i ett första steg inom 18 månaderminska det statliga ägandet i till och heltavveckla det statliga ägandet, anförs det i motion 1999/2000:N34 (fp). DetFolkpartiet anförde mot regeringens då aktuella förslag om sam-manslagningen av och är fortfarande giltigt, säger motionärer-na. Deras avgörande invändning mot det nu aktuella förslaget är av ideolo-gisk, principiell natur. Staten skall inte äga företag annat än i undantagsfalloch staten skall inte ha den dubbla rollen att bestämma spelreglerna ochsamtidigt agera på marknaden. Ett fortsatt statligt majoritetsägande är intemotiverat i detta fall, anser motionärerna. De menar att staten skall dra uppriktlinjer och ramar för vad som är acceptabelt genom lagar och förordningaroch motverka monopol. Staten bör därutöver inte ha någon rollsom aktör på marknaden, annat än i speciella undantagsfall. I propositionenom sammanslagning av bands vid ett statligt svensk-norskt majoritetsägande , erinrar motionärerna om. De konstate-rar att i den nu aktuella propositionen finns det inte någon tidsgräns för närdet statliga majoritetsägandet skall avvecklas, än mindre när det statligaägandet skall avvecklas helt. Detta är motionärernas avgörande skäl till attpropositionen bör avvisas.Den tekniska utvecklingen, liberaliseringen av telemarknaden och globali-seringen ställer inför omfattande utmaningar, anför motionärerna vida-re. De anser därför att bör få ett privat ägande och börsintroduceras.