bet · GN01NU16 · 2000-04-13 00:00:00 — 1999/2000NU16ÄrendetI detta betänkande behandlas sju motioner frånallmänna motionstiden om vissautrikeshandelspolitiska frågor. I betänkandet behandlas olika frågor med anknytning till den senaste minis-terkonferensen i WTO (), vilken ägde rum islutet av . Utskottet beklagar djupt att WTO inte lyckades ena sig ifrågan om att starta en ny runda av multilaterala förhandlingar. Ett stort antalfrågor inom det utrikeshandelspolitiska systemet, bl.a. frågor om tullar, an-tidumpning, immaterialrättigheter, elektronisk handel samt WTO:s tvistlös-ningsmekanism och arbetsformer, behöver få en lösning. Utskottet konstate-rar att många motionssynpunkter i stora delar överensstämmer med den fördapolitiken. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I en reservation (mp) anförsatt bör verka för att frågan om offentlig upphandling inte alls skallbehandlas av WTO.Enligt utskottets uppfattning är det önskvärt med ett multilateralt investe-ringsavtal i WTO:s regi. Företrädaren för följer i en annan reser-vation upp ett motionsyrkande om att bör verka för att eventuellaförhandlingar skall äga rum inom ramen för FN.Motionsyrkanden som rör frågor om handel och miljö, exportkrediter ochmiljöprövning samt handel och arbetsvillkor avstyrks enhälligt av utskottet. 1999/2000:Fi809 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en dialog med företrädare för näringslivet i frågan om barnarbete.1999/2000:U204 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att måste värna frihandeln genom att inom EU och WTOständigt arbeta för lägre tullar och avskaffande av handelshinder.1999/2000:U220 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkandet av WTO:s tvistlösningsmekanism,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU bör avsäga sig möjligheten att införa antidumpningstullar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en liberaliserad handel med tjänster,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall verka för ett avtal rörande utländska direktin-vesteringar inom ramen för WTO.1999/2000:N243 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de allmänna principerna för förhandlingar om liberaliseringar avhandeln och förbättringar av de handelspolitiska spelreglerna som väntasstarta inom WTO som en följd av ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller investeringar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller konkurrensfrågor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller förenkling av handelsproce-durer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller tullar på icke-jordbruksprodukter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller handel och miljö,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller TRIPS,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller upphandlingsfrågor,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller tekniska handelshinder,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller handelspolitiska skyddsin-strument,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller handel och arbetsvillkor,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller övriga frågor, däriblandelektronisk handel.1999/2000:N270 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör verka för ökad kunskap i om handels-reglerna och effekterna av industriländernas handel med fattiga länder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den skall verka för en grundläggandeförändring av WTO:s inriktning där regelverket och utvärderingsinstrumen-ten anpassas och görs mer flexibla för att mer precist kunna verka till förmånför världens fattiga,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öppenhet skall vara huvudregeln inom WTO-systemet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att WTO respekterar ILO-konventionen.1999/2000:N281 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av enobligatorisk miljöprövning vid alla beslut om statliga exportkrediter ochexportgarantier.1999/2000:N382 av och () vari yrkas1. att [som sin mening] ger regeringen till känna vad i motionenanförts om offentlig upphandling i WTO-sammanhang,3. att [som sin mening] ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU och WTO skall verka för att en förhand-lingsrunda där man fördjupar och utvidgar WTO:s mandat skall föregås avgrundliga utvärderingar av effekterna av det nuvarande regelverket,4. att [som sin mening] ger regeringen till känna vad i motionenanförts om WTO:s struktur och deltagande från världens NGO-rörelser,5. att [som sin mening] ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall arbeta för att WTO offentliggör fler dokument,6. att [som sin mening] ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall arbeta för att WTO håller offentliga överlägg-ningar eller särskilda hearingar,13. att [som sin mening] ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att skall arbeta för att kompensationsmekanism enligtMarrakechöverenskommelsen implementeras,15. att [som sin mening] ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om att bör verka för att initiera och driva vidare diskus-sioner och att eventuella förhandlingar om ett multilateralt investeringsavtal,baserade på FN:s konventioner, äger rum inom ramen för FN. InledningRiksdagen behandlade regeringens skrivelse (skr. 1998/99:59,bet. 1998/99:NU13) om öppen handel och rättvisa spelregler inför de dåförestående förhandlingarna i (World TradeOrganization, WTO). Ingen erinran riktades från utskottets sida mot rege-ringens skrivelse om WTO-förhandlingarna.Utskottet upprepade i betänkandet sina tidigare framförda ståndpunkter attdet i högsta grad är ett svenskt intresse att värna frihandelns principer ochständigt uppmärksamma protektionistiska inslag i det internationella han-delsutbytet. Utskottet ansåg att WTO-rundan borde ha en bred och omfattan-de dagordning. När det gällde hänsynen till miljö och arbetsvillkor erinradeutskottet om att både och EU i WTO:s arbete verkar för att handels-regelverket skall kunna stödja handelsbegränsande åtgärder vidtagna inomramen för miljökonventioner.WTO-förhandlingarna ägde rum i () i slutet av år1999 och - som kommer att beskrivas närmare i ett senare avsnitt av betän-kandet - misslyckades när det gällde att få till stånd en överenskommelse omen slutdeklaration rörande en ny multilateral förhandlingsrunda.Formellt anses förhandlingarna vara suspenderade, vilket innebär att deinte är avslutade. Hur arbetet kommer att fortsättas kan klarna under våren2000 i samband med diskussioner på ambassadörsnivå i Genève.De motioner som kommer att behandlas i detta betänkande härrör från denallmänna motionstiden , dvs. de är avgivna före WTO-konferensen.Detta innebär att flertalet yrkanden rör förslag till svenska ståndpunkter inföden kommande konferensen. Med hänsyn till att konferensen har ägt rum tarutskottet upp de berörda frågorna i mer generella termer.WTO-förhandlingarMotionernaI motion 1999/2000:N270 (s) framförs att regeringen bör verka för att denhemligstämpling och tystnadsplikt som är huvudregel inom WTO-systemetbyts mot öppenhet.I motion 1999/2000:U220 (m) understryks vikten av att stärka WTO sominstitution och att förbättra systemet för konfliktlösning. Med anledning avdet s.k. banankriget mellan EU och WTO måste reglerna skärpas för attförhindra långdragna processer. Såväl EU:s som uppträ-dande har enligt motionärerna visat att tvistlösningsmekanismen inte funge-rar väl. Redan före WTO:s nästa runda bör EU agera för ökad frihandel ochöppenhet. Detta innebär bl.a. att de gemensamma tullarna även fortsättnings-vis sänks och att unionen slutar att använda sig av antidumpningstullar, vil-ket är ett av de få kvarvarande protektionistiska instrument som tillåts inomWTO. I motionen uppmärksammas också att en allt större del av förädlings-värdet utgörs av tjänsteproduktion som, inte minst när det gäller elektroniskhandel, har stor utvecklingspotential. Liberaliseringar av handeln inomtjänstesektorn medför konkurrensutsättningar som kommer att medföra kva-litetshöjningar för konsumenterna. Tjänstemarknader som varit skyddade avoffentliga regleringar blir verksamheter med låg service och konkurreras ut,skriver motionärerna.Sverige måste värna frihandeln genom att inom EU och WTO ständigt ar-beta för lägre tullar och avskaffande av handelshinder, betonar motionärernai motion 1999/2000:U204 (m). Att låta länder fritt få exportera sinavaror och tjänster till de utvecklade länderna är att lägga en grund för enbåde snabb och långsiktig välståndsökning.I motion 1999/2000:N243 (fp) understryks att liberalisering av världshan-deln har varit en motor för tillväxt i olika länder. Motionärerna hänvisar tillatt det finns en oro främst i i-länderna för att konkurrens från låglöneländerskall slå ut företag och arbetstillfällen i industrivärlden. Men, sägs det, erfrenheten från vår egen industrialiseringsprocess visar att ökad öppenhet motomvärlden ledde till tillväxt och ökad sysselsättning i både och deländer med vilka det funnits ett handelsutbyte. Arbetet för en öppnare handelmåste därför fortsätta, för både ekonomins och demokratins skull. Inte minstviktig är tjänstehandeln inklusive de finansiella tjänsterna och transporterna,anför motionärerna. har ett intresse av att konkurrensfrågor beaktasockså på det internationella planet, påpekas det i motionen. Därför bör Sveri-ge eftersträva att EU i förhandlingarna driver en linje som innebär att möj-ligheterna att åberopa antidumpningsklausuler begränsas. Vidare bör storvikt läggas vid att förenkla handelsprocedurerna. Reglerna för informations-flöden och tullprocedurer bör kunna harmoniseras, framhålls det.Tullar på industrivaror bör helt avskaffas, anser motionärerna. Inte minstmot bakgrund av att det inom EU finns en relativt omfattande tekoindustribör driva på EU i denna fråga. Enligt vad som sägs i motionenkommer handeln med immateriella rättigheter att expandera under komman-de år. Det är angeläget att det s.k. om handelsrelaterade as-pekter av immaterialrättigheter successivt anpassas till den moderna utveck-lingen, bl.a. på dataområdet. Vidare bör den offentliga upphandlingen libera-liseras så att medborgarna får ut mer av den offentliga verksamheten. Ökadfrihandel skulle leda till att båda parter vinner.För att undvika att tekniska krav och specifikationer används som doldahandelshinder bör en harmonisering ske på dessa områden, anförs det vidarei motionen. Enligt finns det behov av större samarbete närdet gäller standarder och föreskrifter m.m., vilket är en rimlig utgångspunkt.Motionärerna anför att både EU och hävdar att de anpassatsig till i det s.k. banankriget. Motionärerna, som beklagar attEU intagit en närmast protektionistisk hållning, förordar att tvistlösnings-systemet inom WTO ses över. Även vissa andra frågor är av intresse förEU:s förhandlingsposition. Den elektroniska handeln växer starkt, men det äroklart om alla aspekter av denna handel täcks av nuvarande WTO-regler.Motionärerna framhåller att det är angeläget att det finns ett fungeranderegelverk som inte i onödan hindrar den elektroniska handeln.I motion 1999/2000:N382 (mp) anförs att det inte finns några mekanismerför att systematiskt utvärdera och följa upp om bidrar till ellermotverkar en rättvis och en hållbar utveckling och ökad sysselsättning. Enutvidgning av WTO:s mandat bör rimligen föregås av grundliga utvärdering-ar av effekterna av det nuvarande regelverket, anser motionärerna. De fattigaländernas utveckling borde sättas i centrum, när WTO-avtalen förändras.Enligt motionärerna bör verka för att frågan om offentlig upphand-ling inte skall ingå i WTO-rundan med mindre än att rätten att ställa ekolo-giska och sociala krav garanteras. Vidare menar de att , som inklude-rar folkrörelserepresentanter i sin , också bör verka för attackrediterade enskilda organisationer (NGO:er) från hela världen får tillträdetill WTO:s möten som självständiga organisationer. I de flesta sydliga länderär det enligt motionärerna otänkbart för regeringarna att informera t.ex.kvinno- eller miljöorganisationer om förhandlingar i WTO, än mindre inklu-dera dem i sin delegation. Vidare behöver WTO grundligt reformeras för attbli mer demokratisk och få en större legitimitet. Därför bör verka föratt WTO skall offentliggöra fler dokument och också hålla offentliga över-läggningar eller särskilda hearings om t.ex. paneltvister, anförs det.Vidare framhåller motionärerna att ett genomförande av ett tidigare beslut,fattat vid en ministerkonferens i , om kompensation till deminst utvecklade länderna och till de nettoimporterande länderna skulle bidratill en hållbar ekonomisk utveckling för de fattigare länderna. Regeringen börarbeta för att den s.k. Marrakechöverenskommelsen börjar tillämpas.Vissa kompletterande uppgifterWTO-konferensen i SeattleEfter det att blivit medlem i EU arbetar genom gemenskapenför att reformera det globala handelssystemet. I WTO talar gemenskapen,genom , med en röst.EG tillhörde de mest pådrivande i WTO-arbetet och ladefram diskussionsunderlag på alla de områden som gemenskapen ville skulleomfattas av handelsförhandlingarna i WTO. EG:s ambition om en ny hel-täckande förhandlingsrunda vann dock inte stöd hos alla WTO-länder.Många utvecklingsländer men även förordade en mer be-gränsad förhandling. antog de slutsat-ser som kom att styra EG:s agerande i . EG:s mål var att i rundaninkludera frågor om handeln med jordbruksvaror och tjänster, industriva-rutullar, tekniska handelshinder, handelsprocedurer, immaterialrätt, investe-ringsregler, konkurrensregler, miljö- och konsumentaspekter. EG ville ocksåatt sambandet mellan handel och arbetsvillkor skulle diskuteras i ett gemen-samt permanent arbetsforum mellan Internationella arbetsorganisationen() och ministerkonferens i i slutet av år1999 misslyckades då de deltagande länderna inte kunde enas om texten slutdeklaration som skulle ha lanserat en ny multilateral förhandlingsrun-da i WTO. I och med att ingen deklaration antogs fattades heller inga beslutom avslutande av förhandlingar på några individuella områden.Misslyckandet berodde på många samverkande orsaker. Brister i arbets-formerna och organisationen av mötet, oenighet i enskilda sakfrågor ochambitionsnivån för de kommande förhandlingarna var enligt uppgift några avorsakerna till tillkortakommandet i . Likaså kom förhandlingsproces-sen om den tänkta gemensamma deklarationen i gång alltför sent - bara tvåmånader före inledning. Detta orsakades delvis av att WTO:snya generaldirektör bara varit på plats innan arbetet startade.De biträdande generaldirektörerna hade utnämnts föreSeattlemötet och kunde därför inte heller bidra till det förberedande arbetet iden utsträckning som varit önskvärt.Ett centrum för rättshjälp till utvecklingsländer i WTO-tvister (AdvisoryCentre on WTO , ACWL) skapades dock vid en formell ceremoni ianslutning till mötet. hade redan i förväg tillkännagjort sin avsikt atbidra till centrets finansiering, varför stod som en av ett trettiotalgrundarnationer.Det faktum att ingen ny förhandlingsrunda inleds innebär inte attpågående handelsförhandlingar stoppas. I enlighet med tidigare beslut inledsförhandlingar om liberalare regler för tjänste- och jordbrukshandel (den s.k.inbyggda agendan). Vid var länderna nära att nå enighet omskrivningar om dessa och även vissa andra områden i den tänkta deklaratio-nen.Ambitionen att åstadkomma en ny bred förhandlingsrunda längre framkvarstår inom bl.a. EG. Kanske kan frågan utvecklas positivt vid nästa mi-nistermöte, för vilket har erbjudit sig att stå som värd. En informelldiskussion kan dock komma att uppstå om WTO:s arbetsformer även föredenna ministerkonferens.Information om enskilda frågorTullfrågorNär det gäller tullfrågorna förordade inför WTO-förhandlingarna enambitiös målsättning innebärande global tullfrihet för alla industrivaror i deekonomiskt mest utvecklade länderna . Misslyckandet i Seattleinnebär enligt vad regeringen framhåller i den senaste årsboken om EU (skr.1999/2000:60) att tidpunkten för inledande av eventuella tullförhandlingartills vidare är oklar. Parallellt med förberedelserna inför fort-satte försöken att utvidga det beslutade avtalet om informa-tionsteknik (det s.k. ). Syftet är att komplettera avtalet med såda-na produkter som tillkommit som ett resultat av den tekniska utvecklingen.Sverige har fortsatt att driva en starkt kritisk linje till EG:s antidumpnings-politik. Möjligheten att nya WTO-regler skulle tvinga gemenskapen till enmer återhållsam antidumpningspolitik har efter misslyckandet i skju-tits upp.Frihandel och utvecklingsländerDen s.k. Uruguayrundan avslutades efter mer än sju årsförhandlingar. Avtalet om WTO undertecknades vid ett ministermöte i Mar-rakech, , . Vid mötet i togs även ett beslut omåtgärder gällande de eventuella negativa effekterna av reformprogrammet förde minst utvecklade länderna samt för de utvecklingsländer som är nettoim-portörer av livsmedel. I detta beslut fastslås att Uruguayrundans resultat pålång sikt kommer att medföra fördelar för alla länder men att det på kort siktkan komma att uppstå negativa effekter för livsmedelssäkerheten i de minstutvecklade länderna och de nettoimporterande länderna. Industriländernaskall därför anta riktlinjer för att säkerställa att en ökad andel av livsmedelbiståndet beviljas som rent bistånd eller på fördelaktiga villkor, ta hänsyn tiutvecklingsländernas behov av tekniskt och finansiellt bistånd för att förbätt-ra jordbruksproduktiviteten m.fl. åtgärder.Majoriteten av de minst utvecklade länderna i världen finns i söderom . Inom ramen för det s.k. (nytt namn på avtalet mellanEU och de s.k. AVS-länderna, där AVS står för en förkortning av ,och ) åtnjuter dessa länder tull- och kvotafrihet för av de varor som exporteras till EU. För att förbättra just de minst utveck-lade ländernas situation verkar regeringen för att EUskall ge tull- och kvotafrihet för av de minst utvecklade ländernasexportvaror (det s.k. nolltullsinitiativet). Ett steg i den riktningen togs år1999 då EG beslutade om att införa tull- och kvotafrihet för huvudsakligende minst utvecklade ländernas samtliga exportvaror . Detta be-slut innebär att EG måste erbjuda ytterligare öppningar på jordbruksvaruom-rådet.ImmaterialrättigheterDet är en prioriterad fråga för såväl som EG att avtalet om handels-relaterade aspekter av immaterialrättigheter (TRIPS) skall anpassas till nyatekniska framsteg på dataområdet, bl.a. den snabba framväxten av Internetoch den elektroniska handeln. Ett väl fungerande internationellt skydd förimmateriella rättigheter blir allt viktigare för att tekniska innovationer ochkonstnärliga prestationer skall kunna skyddas mot andras olovliga tillgrepp.Därför har och EU lagt ett förslag om att i ett första steg revideraTRIPS-avtalet i enlighet med konventioner om skydd för upphovsmän, mu-sikutövare och musikproducenter från för immaterialrätt().Utvecklingsländerna skall börja tillämpa fr.o.m. den 1 janu-ari 2000 och de minst utvecklade länderna fr.o.m. . Sveri-ge har påkallat vikten av att EG generöst prövar begäran om förlängda över-gångsperioder för individuella utvecklingsländer som har problem med attgenomföra avtalet . Särskilt har pekat på behovet av en strategiför hur utvecklingsländer med implementeringsproblem skall kunna bistås.Elektronisk handelMarknaden för elektronisk handel växer. Nya frågeställningar uppstår hurman skall säkerställa att inga nya handelshinder skapas. Den planerade över-synen vid i blev dock resultatlös. Frågan kom-mer enligt regeringen att fortsätta hanteras under år 2000.UpphandlingSverige driver linjen att fler länder skall ansluta sig till WTO:s avtal omoffentlig upphandling samt att detta avtal skall förenklas och moderniserasoch bli lättare att tillämpa. Frågan om ökad öppenhet i offentlig upphandlingför samtliga WTO:s medlemsländer är viktig ur svensk synpunkt därigenomatt öppenheten också är ett led i arbetet mot korruption.Vidare kan erinras om att tagit ställning till och avslagitmotioner om offentlig upphandling på förslag av finansutskottet (bet.1999/2000:FiU16). gör bedömningen att det är av stort sam-hällsekonomiskt intresse att den offentliga upphandlingen fungerar väl. Detframgår av betänkandet att det pågår ett omfattande arbete inom EU medupphandlingsfrågor. Ett stort antal av de frågor som är aktuella inom EU ärsådana som finansutskottet anser vara viktiga, t.ex. möjligheten att ställamiljökrav. Den s.k. (dir. 1999:34) har nyligenöverlämnat ett delbetänkande och skall senast lämna ettslutbetänkande. Detta arbete bör inte föregripas, anser finansutskottet.WTO:s tvistlösningssystemTvistlösningssystemet inom WTO består av en procedur, som schematisktkan indelas i fyra faser:- Konsultationsfasen. När ett land har anmält till WTO att ett annat landinte följer vidtar bilaterala konsultationer mellan debåda tvistande länderna.-- Panelen. Om konsultationerna inte leder till resultat bildas en s.k. panelav kompetenta personer från olika länder, vilka efter ett antal månaderfäller ett utslag. Detta kan vara av karaktären att ett land skall undanröjavissa regler inom en "rimlig tidsperiod".-- Överklagande. Utslaget kan överklagas. I detta fall bildas ett överpröv-ningsorgan av domstolskaraktär, som kan slå fast panelens utslag ellergöra en annan bedömning.-- Implementering. Landet som enligt utslaget har att vidta vissa åtgärder(t.ex. ändra sin lagstiftning) skall informera WTO:s tvistlösningsorganom utvecklingen.-Den panel som upprättades i samband med tvisten om bananimporten visadeatt EG:s importsystem för bananer, den s.k. bananregimen, var WTO-stridigt.Enligt tvistlösningsavtalet har den vinnande parten (i banantvisten Förentastaterna m.fl. länder) rätt att i första hand kräva kompensation och i andrahand upphäva medgivanden eller andra skyldigheter (t.ex. införa strafftullar)när en förlorande part inte implementerar panelutslagen (i banantvistenEG). menade att EG borde ändra importsystemet för bananer.I det aktuella fallet har EG ännu inte implementerat panelutslaget och För-enta staterna har därför tillåtits att införa strafftullar på ett antal EG-varoSverige är jämfört med andra mindre drabbat av dessa strafftullar.Att EG inte har implementerat nya regler beror på svårigheterna att hitta enlösning som alla parter är nöjda med.Ecuador, som är världens största exportland av bananer, befinner sig nu ihandelspolitisk konflikt med EG och kommer förmodligen att ställa krav påatt få införa sanktioner mot alla utom och Nederländer-na. Skälet att dessa länder är undantagna är att de konsekvent har hävdat attEU bör acceptera klagomål i WTO. I har () ställt en fråga (1999/2000:764) till statsrådet om rege-ringens inställning till frihandel beträffande bananer från Ecuador.Enligt statsrådets avgivna svar har konsekvent hävdat kon-sumentintresset i den pågående banantvisten. har länge förordat enren tullösning såsom en WTO-förenlig och handelspolitiskt långsiktigt håll-bar lösning av banantvisten.