bet · GN01UbU15 · 2000-04-27 00:00:00 — Det är nöd-vändigt att samtliga pedagoger inom och förskolan har kunska-per och utbildning för att hjälpa elever med läs- och skrivsvårigheter. Det ärockså viktigt att lärare och skolhälsovård har adekvat utbildning om ADHDoch/eller DAMP. I motion 1999/2000:So263 (fp) framhålls att fler dyslexi-centrum bör upprättas. Det är oacceptabelt att elever med läs- och skrivsvå-righeter utreds först långt upp i skolåldern. Dyslexicentrum skall ge special-hjälp åt personer med dyslexi, men deras resurser är otillräckliga (yrk. 3).Berörda personalgrupper måste få en adekvat utbildning om dyslexi (yrk. 4).Centerpartiet anser (motion 1999/2000:Ub810 yrk. 9) att lärare skall gesmöjlighet till fortbildning om barns läs- och skrivutveckling, dyslexi samtdyskalkyli. Kunskaper inom dessa områden bör också ingå i all lärarutbild-ning. pekar i motion 1999/2000:Ub212 också på att det finnsmetoder som visat sig fungera för att förmedla kunskaper, s.k. best practices,eller beprövad erfarenhet. Grunden för dessa är lärares erfarenheter, profes-sionella kunskaper samt observations- och analysförmåga. börges i uppdrag att sammanställa en nationell erfarenhetsbas som görs till-gänglig på Internet (yrk. Motionärerna betonar att det är av största viktatt insatser görs för att tidigt upptäcka läs- och skrivsvårigheter. Diagnostisprov bör genomföras för att möjliggöra tidigainsatser (yrk. Det finns ett klart samband mellan mycket läsande ochläsprestationer. Regeringen bör ta initiativ till en kampanj för ökat läsande(yrk. 20).I motion 1999/2000:Ub229 (m) framhålls att det verkar finnas tilltro till attmedicinska diagnoser skall lösa skolans problem och att elever överlämnasatt utredas av specialister i stället för att man utbildar och på olika sätt stläraren (yrk. Specialpedagogiken bör enligt motionärerna kraftigt förstär-kas i grundutbildningen av lärare och neurofysiologi ingå som en viktigkunskap (yrk. Det är viktigt att utifrån ny kunskap bygga en pedagogiskinlärningssituation. Pedagogisk forskning och utveckling måste följas ocksåutanför gränser (yrk. 3).Enligt motion 1999/2000:Ub212 yrkande 17 bör en översyngöras av kursplaner och läroplaner för att stärka läs- och skrivfärdigheter. Ialla ämnens kursplaner måste det ställas krav på "förmåga att själv uttryckasig och att inhämta information". I yrkande 14 pekar motionärerna på i bl.a. har erbjudit föräldrar till barn med läs- och skrivsvårig-heter utbildning mot att föräldrarna åtar sig att ge sina barn medvetet stöd ideras läsutveckling. Möjligheterna att stimulera en liknande verksamhet vidsvenska skolor bör övervägas.I motion 1999/2000:Ub230 (m) betonas behovet av särskilt pedagogisktstöd till särbegåvade barn och ungdomar. Motionärerna pekar på att man ide flesta länder i inser att man också måste ta väl hand om överbegå-vade elever (yrk. Specialpedagogik för särbegåvade barn och ungdomarskall ingå i all lärarutbildning (yrk. bör (yrk. 3) hos regeringebegära förslag på lagstadgad rätt till särskilt pedagogiskt stöd för särbegåva-de barn och ungdomar i enlighet med rekommendation 1248(1994).Utskottets bedömningUtskottet instämmer med motionärerna i att det är av största vikt att kommu-nerna ser till att det inom skolan finns kompetens och resurser för elever ibehov av särskilt stöd. Detta har utskottet också tidigare gett uttryck för vidbehandlingen av motsvarande motionsyrkanden. Som utskottet har pekat på idet föregående framgår det mycket tydligt av såväl skollagen som läroplanen(Lpo 94) att skolan har ett särskilt ansvar för de elever som av olika skäl harsvårigheter att nå målen för utbildningen. Utskottet har också tidigare underdetta - med anledning av proposition 1998/99:105 Elever medfunktionshinder - utförligt behandlat dessa frågor (bet. 1999/2000:UbU4).Utskottet hänvisar till vad utskottet då anförde bl.a. om att det är betydelse-fullt att lärarna har insikter i specialpedagogik och att skolan har tillgång tlärare med fördjupad sådan kompetens.Utskottet noterar att i sitt slutbetänkande Attlära och leda - en lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU1999:63) har lämnat förslag till en förstärkning av skolans samlade special-pedagogiska kompetens. Kommittén menar att en av specialpedagogikensmest angelägna uppgifter är att bidra till att all personal i skola och förskolkan möta den naturliga variationen av elevers olikheter. Betänkandet beredsför närvarande inom och regeringen har aviserat en propo-sition i ämnet i maj 2000.Det finns enligt utskottets uppfattning ett betydande behov av kompe-tensutveckling för lärare och annan personal i frågor som rör elever i behovav särskilt stöd. Kommunerna har ansvar för att fortbildning anordnas förden personal som har hand om utbildningen (2 kap. 7 § skollagen). Statenkan dock på olika sätt stödja kompetensutveckling, t.ex. genom att ge bidragtill särskilda satsningar. Utskottet vill peka på att regeringen i budgetpropo-sitionen för (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 16 s. 67, bet. UbU1) haravsatt sammanlagt för utvecklingsinsatser inom skolvä-sendet , bl.a. för kompetensutveckling av lärareinom det specialpedagogiska området och inom området språkutveckling(läs- och skrivprocessen). Av regleringsbrev för framgår att 15 mil-joner kronor skall användas för att förstärka stöd till kompe-tensutveckling för undervisning av elever i behov av särskilt stöd, t.ex. vadgäller förståelse för vad funktionshinder kan innebära eller att öka kunska-perna om mer vanligt förekommande problem såsom läs- och skrivsvårighe-ter/dyslexi eller koncentrationssvårigheter. Vidare skall 15 miljoner kronoranvändas för att bl.a. stödja och stimulera arbetet med språkutveckling medinriktning på att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolan samt förstärka ochutveckla skolbibliotekets pedagogiska roll.Behovet av forskning och utveckling när det gäller elever med funktions-hinder understryks också i budgetpropositionen för . dis-ponerar sammanlagt för att stödjaoch stimulera pedagogisk forskning inom detta område.Utskottet vill än en gång framhålla skyldigheten för skolan att utarbeta ettåtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd. Vid utarbetandet av pro-grammet bör samråd ske med eleven och elevens vårdnadshavare (5 kap. 1 §grundskoleförordningen). Ett åtgärdsprogram skall naturligtvis föregås av enanalys av elevens problem och utgå från en helhetssyn på eleven. Beroendepå vilka elevens svårigheter är kan olika personalgrupper vara berörda. Sko-lan måste t.ex. - när det gäller elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi -ta ansvar för att kartlägga och analysera elevens specifika språksituation. Förvissa elever kan det vara befogat med en bredare utredning, t.ex. en bedöm-ning av psykolog, logoped eller annan erforderlig specialistkompetens. Sär-skilt stöd för elever med dyslexi eller andra läs- och skrivsvårigheter måsteanpassas till varje elevs individuella behov.Elevvårdsutredningen har har lämnat sitt slutbetänkande Fråndubbla spår till Elevhälsa (SOU 2000:19). I betänkandet tas bl.a. frågor uppsom rör elever i behov av särskilt stöd. Betänkandet kommer att remissbe-handlas. Utskottet vill också peka på att av skollagenm.m. (dir. 1999:15) har uppdrag som berör elever i behov av särskilt stöd.Kommittén skall bl.a. analysera hur termerna "elevens rätt" respektive"kommuns skyldighet" används i skollagen och vid behov föreslå de föränd-ringar som krävs för en ökad tydlighet vad gäller termernas innebörd. Kom-mittén skall redovisa sitt uppdrag senast den 1 maj 2001.Mot bakgrund av vad utskottet anfört och redovisat, föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1999/2000:Ub212 yrkandena 18-20,1999/2000:Ub229 yrkandena 1-3, 1999/2000:Ub275 yrkande 7, 1999/2000:Ub294 yrkande 12, 1999/2000:Ub810 yrkande 9 och 1999/2000:So263 yr-kandena 3 och 4.Utskottet avstyrker även yrkandena om översyn av kursplaner och läro-planer för att stärka läs- och skrivfärdigheter och att erbjuda föräldrar tillbarn med läs- och skrivsvårigheter utbildning (motion 1999/2000:Ub212 yrk.14 och 17). Utskottet anser att elevernas språkutveckling är ett av skolansviktigaste uppdrag. Elever som får svårigheter i läs- och skrivprocessenmåste få speciell uppmärksamhet och en individuell studieplanering. Det ärmycket väsentligt att varje lärare känner ett ansvar för att stödja eleverna iläs- och skrivprocessen. Utskottet vill peka på att vikten av en positiv språk-miljö var en av de slutsatser som framhölls i den kvalitetsgranskning av läs-och skrivprocessen som ett led i undervisningen som genomfördes år 1999.Utskottet erinrar om att kommunerna har ett ansvar för skolans resultat.Detta innebär bl.a. att elevernas språkutveckling noga måste följas och ut-värderas. Utskottet noterar att bl.a. har stött läs- och skrivutvecklingen genom sitt projekt för utveckling (Att upptäcka språket, 1999). Utskottet hänvisar också till vad utskottet anfört i det föregå-ende om elever i behov av särskilt stöd.Regeringen har beslutat om reviderade kursplaner för alla ämnen igrundskolan. De nya kursplanerna skall tillämpas fr.o.m. höstterminen 2000.Regeringens beslut innebär att krav- och målnivåer i princip ligger kvar, menundersökningar, forskningsrön, samhällsutvecklingen och attitydförskjut-ningar i samhället har i vissa fall lett till en modernisering av innehållet ikursplanerna. Utskottet har inhämtat att man i samband med kursplaneöver-synen har gjort en särskild genomgång av samtliga kursplaner i syfte attförstärka skrivningarna om läs- och skrivutveckling. Denna översyn hargenomförts bl.a. mot bakgrund av utbildningsinspektörernas rapport i dennationella kvalitetsgranskningen 1998 om Läs- och skrivprocessen som ettled i undervisningen (160). Den av motionärerna efter-lysta översynen har således genomförts i fråga om grundskolanskursplaner.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är angeläget att föräldrartill barn med läs- och skrivsvårigheter kan ge sina barn stöd i deras läsut-veckling. Utskottet är dock inte berett att förorda en på nationell nivå initierad verksamhet med syftet att erbjuda föräldrar till barn med läs- och skriv-svårigheter utbildning. Det är naturligtvis mycket viktigt att lärare och för-äldrar gemensamt kommer överens om hur barnets läsutveckling bäst kanstödjas, t.ex. i samband med att åtgärdsprogram upprättas för en elev och isamband med utvecklingssamtal.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub230 yrkandena 1-3 om särskiltpedagogiskt stöd till särbegåvade barn och ungdomar m.m. Som utskottethar pekat på i det föregående innebär målstyrningen att det skall finnas möj-ligheter till en flexibel lösning av pedagogiska insatser för enskilda eleveroch för grupper av elever. Lärare och elever har stor frihet att utifrån målenvälja stoff och lägga upp undervisningen. Detta ställer stora krav på att sko-lan arbetar på ett sådant sätt att varje elevs resultat och skolsituation kanföljas. Alla elever skall ges möjlighet att utvecklas utifrån sina förutsättninar. Detta framgår också av läroplanen (Lpo 94). Där sägs att undervisningenskall anpassas till varje elevs förutsättningar och behov. Den skall med ut-gångspunkt i elevernas bakgrund, tidigare erfarenheter, språk och kunskaperfrämja elevernas fortsatta lärande och kunskapsutveckling.Utskottet hänvisar också till vad utskottet anfört i det föregående om för-söksverksamhet med slopande av den nationella timplanen i grundskolan.När det gäller gymnasieskolan har en ny definition införts av begreppetgymnasiepoäng (prop. 1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3), vilket bl.a. innebäratt skolorna kommer att ha stor frihet att disponera tiden. Hur många under-visningstimmar som bör läggas ut på en kurs för att en viss grupp elever skalluppnå kunskapsmålen får bedömas utifrån lokala förhållanden och förutsätt-ningar.Utskottet vill också än en gång peka på att regeringen har aviserat en pro-position om en ny lärarutbildning ().Vissa läroplans- och kursplaneanknutna frågorIdrott och hälsaMotionernaI flera motioner begärs ökad timtid för ämnet idrott och hälsa i skolan. Enligtmotion 1999/2000:Ub233 (m) verkar nedskärningen av antalet veckotimmari ämnet idrott och hälsa obegriplig i perspektiv av beprövad vetenskap ochpedagogisk erfarenhet. Visserligen finns det fria valet, men det är sannoliktatt de elever som bäst behöver fysisk träning undviker ett sådant tillval. Deyngsta barnen bör ha ett träningstillfälle per dag och de äldre barnen ochungdomarna tre träningspass , heter det i motionen. Regeringen börenligt motion 1999/2000:Ub244 (m) återkomma till med förslagom ökad timtid för ämnet. Motionärerna pekar på att forskningen visar ettstarkt samband mellan motorisk utveckling och inlärning. I motion1999/2000:Kr509 (m) yrkande 2 framhålls att ämnet måste ges större ut-rymme i skolan. Det är framför allt viktigt att de elever som inte idrottar påfritiden får fysisk aktivitet och idrott i skolan. Även i motion 1999/2000:Ub302 (c) begärs en ökning av antalet timmar i ämnet idrott och hälsa.I motion 1999/2000:Ub269 (m) betonas vikten av fysisk aktivitet för barnoch ungdomar för att de skall kunna kompensera välfärdens biverkningar.Motionärerna pekar på att ämnet kan och får göras roligare, t.ex. kan aero-bics, spinning, hiphop och skatebord ingå i undervisningen. En del lärarearbetar på det sättet, men fler lärare borde lägga om sin undervisning. Id-rottslärarna har också stora möjligheter att inspirera barn och ungdom attdelta i idrottsföreningar och andra aktiviteter (yrk. Motionä-rerna pekar på möjligheterna till samverkan mellan olika aktörer i skolan.Kommunens idrottsföreningar kan inbjudas att ha aktivitet i skolans gym-nastiksal efter skoltid, exempelvis har man i en skola förlängt skoldagen ochhar en extra timmes fysisk aktivitet för samtliga barn i årskurs 1 och 2 (yrk.2).I motion 1999/2000:Ub256 (s) begärs en utredning av förutsättningarna attlåta meditation, yoga, m.m. ingå i skolundervisningen i ämnet idrott.Idrott och motion är kroppens främsta sätt att göra sig av med lagrad stress,men det borde vara lika viktigt att vi lär oss sätt att inte bli så stressade,det i motionen. I motion 1999/2000:Kr509 (m) yrkande 3 framhålls vikten avatt ämnet idrott och hälsa även framgent är ett kärnämne i gymnasieskolan.Det är också viktigt att kommunerna tar vara på de möjligheter som finns attanordna lokala idrottsgymnasier eller samverka om regionala idrottsgymna-sier.Regeringen bör enligt motion 1999/2000:Ub203 (fp) yrkande 2 ta initiativtill åtgärder i syfte att stärka simundervisningen i skolan. Motionären pekarpå att det bland målen för ämnet idrott och hälsa ingår att eleven skall kunnasimma. Detta mål uppnås dock inte till fullo. Särskilt oroande är att simkun-nigheten bland invandrarelever är dålig. I motion 1999/2000:Ub264 (s) an-förs att skolan måste ha till uppgift att ta reda på simkunskapsnivån på sko-lan. Resurser för undervisning måste sättas in där det finns behov (yrk. 1).Läroplanen bör förtydligas beträffande vilka krav som skall ställas på sim-kunnighet. Motionärerna anser att eleverna exakt måste veta vad utbildning-en har för mål. De hänvisar till att målen för årskurs 5 praktiskt har definie-rats av (yrk. Enligt motion 1999/2000:Ub220 (s) måste speciellt uppmärksamma invandrarbarnensmöjligheter till simundervisning och vidta de åtgärder som kan behövas föratt skolan skall nå sitt mål för simundervisning. I motion 1999/2000:Ub312(kd) anförs att bör ges i uppdrag att utforma tydliga uppnåelsemålför sim- och vattensäkerhetsundervisning. Ett minimikrav bört.ex. vara att eleverna skall kunna simma , veta hur man skall hjäl-pa någon som råkat i en nödsituation, ge konstgjord andning etc. (yrk. 1).Skolverket bör i sin tillsyn uppmärksamma omfattningen av grundskolanssimundervisning och hur kursplanens mål för undervisningen nås (yrk. 2).Enligt motion 1999/2000:Fö213 (kd) yrkande 3 skall kursplan iämnet idrott och hälsa kompletteras med målet att eleven i slutet av niondeskolåret skall ha kunskap i hjärt- och lunglivräddning.Utskottets bedömningUtskottet vill inledningsvis peka på att antalet timmar i ämnet idrott ochhälsa i timplan har ökat från 460 fr.o.m. läsåret1998/99 genom beslut (prop. 1997/98:6, bet. UbU5,rskr. utökades det lokala jämkningsutrymmet för skolans valfrån för att vidga skolans möjligheter att organi-sera undervisningen efter lokala behov och intressen. Därutöver finns igrundskolans timplan avsatt för elevens eget val, vilka bl.a. kananvändas för ämnet idrott och hälsa. När det gäller ämnet idrott och hälsa igymnasieskolan har beslutat vissa förändringar (prop.1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3, rskr. 1998/99:160). Från och med läsåret2000/01 gäller en ny gemensam struktur för gymnasieskolan. Kärnämnetidrott och hälsa har samma omfattning - 100 gymnasiepoäng - på alla natio-nella och specialutformade program. En kurs om 50 gymnasiepoäng kommerockså att erbjudas alla elever som ett individuellt val. I samband med be-handlingen av ärendet underströk utskottet vikten av att alla elever informe-ras om denna möjlighet (bet. 1998/99:UbU3 s. 23).Utskottet har ägnat stor uppmärksamhet åt frågormed anknytning till elevers hälsa och till ämnet idrott och hälsa, t.ex. i sam-band med behandling av propositioner och motioner. Utskottet har även tagitemot uppvaktningar i ämnet. Utskottet anordnade också den 22 februari 2000en öppen utfrågning om undervisningen i idrott och hälsa och undervisning-en om alkohol, narkotika och tobak () i syfte att få en djupare bild avverksamheten. Till denna utfrågning var ett stort antal myndigheter ochorganisationer inbjudna som med olika infallsvinklar bidrog med faktamate-rial och synpunkter. informerade bl.a. om att verket planerar attunder starta en bred utvärdering av ämnet idrott och hälsa. Dennautvärdering kommer att avse både målen i årskurs 9 i och måleni årskurs 3 i gymnasieskolan.Utskottet vill i likhet med vad som anförts i flera motioner betona viktenav undervisning i ämnet idrott och hälsa, inte minst ur folkhälsosynpunkt.Ämnet har ett mycket brett innehåll. I den nya kursplanen i ämnet för grund-skolan, som gäller fr.o.m. /01, skrivs bl.a. följande:Ämnets kärna är idrott, lek och allsidiga rörelser utformade så att alla oavsetfysiska eller andra förutsättningar ska kunna delta, erhålla upplevelser ocherfarenheter samt utvecklas på sina egna villkor. Grundläggande är ett hälso-perspektiv som innefattar såväl fysiskt och psykiskt som socialt välbefinnan-de. Ämnet förmedlar därmed en syn på idrott och hälsa som har betydelse förbåde uppväxttiden och senare skeden i livet. Ämnet stimulerar och engageraralla att själva ta ett ansvar för uppläggning och genomförande av motion ochfysisk träning. Det föreligger ett starkt samband mellan livsstil, livsmiljö,hälsa och livskvalitet. Ämnet förmedlar därför kunskaper om hur god hälsaoch god livs- och arbetsmiljö kan främjas.Utskottet vill med anledning av vad som anförts i motionerna 1999/2000:Ub256 och 1999/2000:Ub269 (yrk. 1) peka på att lärarna har stor frihet attlägga upp undervisningen. Detta framgår också tydligt av den nya kursplanenför ämnet i . Lärare och elever kan tillsammans planera under-visningen för att ge alla elever möjligheter att bli stimulerade och att ut-vecklas. Utskottet vill beträffande den förstnämnda motionen även peka påatt det i den nya kursplanen för ämnet Idrott och hälsa A i gymnasieskolan(SKOLFS 2000:6) framgår att ett av målen är att eleverna skall kunna till-lämpa några olika metoder för spänningsreglering och stresshantering.Utskottet anser i likhet med vad som anförts i motion 1999/2000:Ub269(yrk. 2) att det är viktigt med samverkan mellan skolan och t.ex. olika id-rottsföreningar. Utskottet vill peka på att regeringen har beslutat att dela utsammanlagt ur Allmänna arvsfon-den till utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet för barn och ungdomaroch funktionshindrade. Ett av de prioriterade områdena är samarbete mellanidrottsföreningar och övriga föreningslivet, mellan idrottsföreningar ochskolan samt mellan olika idrottsföreningar. Ett annat prioriterat område ärsamspelet idrott-lek-fritid-hälsa.Utskottet vill än en gång peka på att det är målen i läroplan och kursplanersom måste vara det viktigaste styrinstrumentet, inte vilken tid som användsför att nå dit. Timplanerna har också tonats ned till förmån fören mål- och resultatstyrd verksamhet. Från och med /01 inleds enfemårig försöksverksamhet utan nationell timplan i . Försöks-verksamheten kommer att noga följas och utvärderas. Utskottet förutsätter t.ex. följer hur praktiska och estetiska ämnen utvecklas.När det gäller gymnasieskolan och ämnet idrott och hälsa som kärnämne(motion 1999/2000:Kr509 yrk. 3) hänvisar utskottet till att ämnet i den nyapoängplanen för gymnasieskolan (bilaga 2 till skollagen) ingår med 100gymnasiepoäng för samtliga nationella och specialutformade program. Be-träffande kommunernas möjligheter att anordna lokala idrottsgymnasier elleratt samverka med andra kommuner om regionala idrottsgymnasier vill ut-skottet peka på att det inom ramen för individuellt val finns möjlighet attanordna specialidrott. Individuellt val ingår i den nya poängplanen, somgäller fr.o.m. /01, med 300 gymnasiepoäng. Det ankommer påkommunerna att besluta i dessa frågor.Mot bakgrund av vad utskottet anfört och redovisat avstyrks motionerna1999/2000:Ub233, 1999/2000:244, 1999/2000:Ub256, 1999/2000:Ub269yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Ub302 och 1999/2000:Kr509 yrkandena 2och 3.Utskottet vill beträffande simundervisningen i skolan anföra följande. fastställda kursplanen för ämnet idrott och hälsa i ärnu, liksom tidigare, ett av målen att eleverna i slutet av det femte skolåretskall "kunna simma och hantera nödsituationer vid vatten". För slutet av detnionde skolåret har målet att eleverna skall "ha kunskaper i livräddandeförsta hjälp" införts. Skolan skall i sin undervisning sträva mot att elevenutvecklar kunskaper om handlande i nöd- och katastrofsituationer.Som utskottet har betonat tidigare (senast i bet. 1998/99:UbU11 s. 34) ärsimkunnighet en baskunskap i säkerhet som alla barn har rätt att få. Detframgår också mycket tydligt av den fastställda kursplanen för ämnet idrottoch hälsa att skolan har ett ansvar för att eleverna skall få denna kunskap.Kommuner och skolor har ansvar för att de nationella målen nås. Det ärockså på den lokala nivån som den närmare konkretiseringen av de nationellamålen skall göras. Huvudmannen (kommunen) har ett självklart ansvar föratt detta sker och ett ansvar för den kommunala uppföljningen och utvärde-ringen av skolornas resultat. Utskottet vill i sammanhanget även peka på vadutskottet redovisat i det föregående om att avser att startaen bred utvärdering av ämnet idrott och hälsa.Riksdagen bör med hänvisning till vad utskottet anfört avslå motionerna1999/2000:Ub203 yrkande 2, 1999/2000:Ub220, 1999/2000:Ub264 yrkande-na 1 och 2, 1999/2000:Ub312 yrkandena 1 och 2 och 1999/2000:Fö213yrkande 3.Undervisning om alkohol, narkotika och tobak ()MotionernaUndervisning om alkohol, narkotika och tobak () m.m. behandlas i fleramotioner.Enligt motion 1999/2000:Ub275 (kd) yrkande 20 har , som nåralla ungdomar, ett särskilt ansvar för att informera om drogers skadeverk-ningar och visa på positiva alternativ. I motion 1999/2000:Ub295 (fp) fram-hålls att det borde vara självklart att det inom lärarutbildningen ges en ade-kvat utbildning om alkohol och andra droger för att ungdomar skall kunna fåen god undervisning i dessa frågor (yrk.1). Skolan måste spela enmer aktiv roll i arbetet med att skapa hållbara attityder mot alkohol och nar-kotika. har därvid en roll och ett ansvar för att inspirera och in-formera skolorna (yrk. Droginformationens värde bör aktualiseras ochåtgärder vidtas som kan leda fram till en mer aktiv och förbättrad ANT-undervisning i skolorna (yrk. I motion 1999/2000:So226 (fp) yrkande 11framhålls att skolan har unika möjligheter att öka elevernas kunskap ochpåverka deras attityder till livsstilsfrågor. Det kan gälla inställningen tillolika riskbeteenden som bruk av alkohol och tobak.