bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Försöksverksamheten innebär också en särskild regionalpoli-tisk satsning förlagd till i första hand , men även Ulriksfors ochGrängesberg. Satsningen avser i första hand de centrala museernas behovav registrering och digital bearbetning av sina samlingar. I samband medbehandlingen föreslog utskottet ett tillkännagivande att i den mån plat-serna i , och Ulriksfors inte kan besättas med personersom har sådant gravt funktionshinder som avses med satsningen bör resur-serna överföras till den del av satsningen som avser länsmuseerna.Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att ställa sig bakom försla-gen om en ytterligare utvidgning av försöksverksamheten Kulturarvs-IT.Utskottet, som inte anser att det framkommit några nya skäl som talar fören utvidgning av försöksverksamheten, avstyrker motion Kr345 yrkande 15(kd).När det gäller anslagsnivån anser , ochFolkpartiet att denna bör höjas utöver den nivå som regeringen har före-slagit. Utskottet, som ovan påtalat vikten av att i nuvarande gynnsammaarbetsmarknadsläge ta vara på arbetsmarknadens efterfrågan på arbetskraftockså för dem som har ett arbetshandikapp, anser inte att det i nulägetfinns skäl att avsätta medel för anslaget med högre belopp än regeringenföreslagit. Utskottet vill också betona vikten av att de ordinarie ar-betsmarknadspolitiska insatserna i hög grad tas i anspråk för de arbets-handikappades räkning liksom att en målmedveten attitydpåverkan kommertill stånd för att förändra rekryteringsbeteendet till förmån för dessagrupper. Utskottet avstyrker därför motionerna A263 yrkande 27 delvis(fp), A278 yrkande 32 delvis (kd), A306 delvis (c) och Fi211 yrkande 17delvis (fp). I avsnitt 2.4 nedan finns en sammanställning av utskottetsställningstaganden i fråga om anslagen på utgiftsområde 13.Utskottet biträder regeringens förslag till bemyndigande under anslaget(prop. yrkande 10) och tillstyrker regeringens förslag om att semesterer-sättning inte längre bör ingå i den bidragsgrundande lönekostnaden (prop.yrkande 13).Anslaget 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i SverigePropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor2001Förslag92 400 12002Beräknat89 118 22003Beräknat91 203 21 Nytt anslag2 Motsvarar 87 100 tkr prisnivå.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp92 400-92 400Anslaget avser kostnader för personal, lokaler och andra förvaltnings-kostnader vid Rådet för Europeiska socialfonden i samt för natio-nell medfinansiering av s.k. tekniskt stöd inom de berörda social-fondsprogrammen m.m.Den 1 januari 2000 bildades Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) som en ny myndighet inom AMV. För att förstärka arbe-tet inom fondens kompetensområde bedömer regeringen att Svenska ESF-rådetfrån och med inte längre skall utgöra en del av AMV.MotionerCenterpartiet förordar i motion A306 delvis att anslaget tas bort frånutgiftsområde 13 och flyttas till utgiftsområde 14.Utskottets ställningstagandeUtskottet har som framgått ovan ställt sig bakom regeringens fördelningav anslagen på utgiftsområden och avstyrkt den av föreslag-na indelningen. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motion A306 såvittavser anslaget 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i och bi-träder regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. I avsnitt2.4 finns en sammanställning i fråga om anslagen på utgiftsområde 13.Anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1995-1999PropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor1999Utfall2 194 392An-slags-spa-rande845 3712000Anslag1 242 563Ut-gifts-pro-gnos1 7410002001Förslag234 344Beräkning av anslaget för 2001Tusental kronorAnslag 20001 242 563Minskat resursbehov- 1 034 219Överföring från an-slagen 22:2 och 22:326 000Förslag 2001234 344Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp234 344-234 344Under anslaget redovisas utbetalningarna från Europeiska socialfonden . Utbetalningarna avser delfinansiering av in-satser inom ramen för strukturfondsmålen 2, 3, 4, 5b och 6 samt gemen-skapsinitiativen. Från anslaget bekostas vidare den statliga medfinansie-ringen av mål 4 och insatser inom mål 6. Ipropositionen lämnas en redogörelse för de olika programmen.Regeringen gör bedömningen att genomförandet av de mål som administreratsav fonden har fungerat väl och att erfarenheterna av pro-grammen har utgjort ett viktigt underlag i utformningen av de nya social-fondsprogrammen i Sverige.MotionCenterpartiet förordar i motion A306 delvis att anslaget tas bort frånutgiftsområde 13 och flyttas till utgiftsområde 14.Utskottets ställningstagandeUtskottet har som framgått ovan ställt sig bakom regeringens fördelningav anslagen på utgiftsområden och avstyrkt den av föreslag-na indelningen. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motion A306 delvissåvitt avser anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden1995-1999 och biträder regeringens förslag till medelsanvisning underanslaget. I avsnitt 2.4 finns en sammanställning i fråga om anslagen påutgiftsområde 13.Anslaget 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-2006PropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor2000Anslag641 000Ut-gifts-pro-gnos200 0002001Förslag1 663 0002002Beräk-nat1 663 0002003Beräk-nat1 587 460Beräkning av anslaget för 2001Tusental kronorAnslag 2000641 000Ökat resursbehov1 022 000Förslag 20011 663 000Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp1 663 000-1 663 000Under anslaget redovisas utbetalningarna från Europeiska socialfonden . Utbetalningarna skall avse del av finansie-ringen av de insatser som görs inom de nya målen 1, 2 och 3 för struktur-fonderna samt gemenskapsinitiativet Equal. Anslaget skall också bekostaen statlig medfinansiering av en satsning på kompetensutveckling inom mål1 och 3.Regeringens bedömning är att den övergripande strategin för mål 3 i Sve-rige är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden genom kompe-tensutveckling av såväl arbetslösa som sysselsatta. I propositionen läm-nas också en redovisning av regeringens bedömning av de övriga insatsersom är tänkta att komplettera den nationella sysselsättningspolitiken.Dessa insatser kan delas in i fyra områden: 1) Kompetensutveckling avsysselsatta, 2) Ökad anställbarhet och företagaranda, 3) Mångfald, integ-ration och jämställdhet samt 4) Lokal utveckling.Verksamhet inom strukturfondsprogrammen är av långsiktig karaktär, ochåtagandena omfattar bl.a. fleråriga projekt, vilket kan medföra kostnaderunder kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att bemyn-digar regeringen att , i fråga om ramanslaget 22:7 Europeis-ka socialfonden m.m. för , ingå ekonomiska förpliktel-ser som innebär utgifter på högst (prop. 11).MotionerCenterpartiet förordar i motion A306 delvis att anslaget tas bort frånutgiftsområde 13 och flyttas till utgiftsområde 14.I motion A206 anser () att det, för att stimulera de mins-ta företagen att utveckla sin kompetens, krävs mer aktiva insatser ochtydligare prioriteringar. De mindre företagen bör därför på ett heltannat sätt återspeglas i de nationella arbetsmarknadspolitiska målen ochdärmed åtgärderna inom mål 3. Medel bör öronmärkas för enmansföretagenoch utbetalas enligt ett system som anpassats till dessa företags förut-sättningar (yrk. 2 och 3).Utskottets ställningstagandeEtt stärkande av såväl arbetslösas som sysselsatta personers ställning påarbetsmarknaden genom kompetensutveckling är det generella tillvägagångs-sätt som vill tillämpa vid verksamhet enligt mål 3. Utöver dettakommer insatser att vidtas som kompletterar den nationella sysselsätt-ningspolitiken. Dessa insatser fördelas på fyra områden:Kompetensutveckling av sysselsattaÖkad anställbarhet och företagarandaMångfald, integration och jämställdhet samtLokal utveckling.Under insatsområdet "Ökad anställbarhet och företagaranda" är det mening-en att bl.a. aktiva åtgärder skall vidtas med avsikt att förbättra möj-ligheterna för de grupper som står utanför arbetsmarknaden att kunnaförsörja sig själva, till utbildning eller jobbrotation eller att startaeget.Växtkraft mål 3 ersätter tidigare Mål 3 och Mål 4. Målet har till uppgiftatt stärka individens ställning på arbetsmarknaden. Insatserna riktassärskilt mot små och medelstora företag och arbetsplatser. Målet är tänktatt skapa möjligheter till förändringsarbete, kompetensutveckling ochkompetensförsörjning i arbetslivet såväl för anställda i företag ochoffentlig sektor som för organisationer, ensamföretagare respektive ar-betslösa. För genomförandet av programmet svarar det svenska ESF-rådet.Som exempel på projekt som kan stödjas inom mål 3 för anställda och en-samföretagare kan nämnas kompetensutveckling, nätverk, lokalt projekt-stöd, mångfald och företagaranda.Det anförda visar att de insatser som görs inom ramen för mål 3 beaktarde små och medelstora företagens behov av kompetensförsörjning m.m., bådegenom att medlen direkt kan komma ensamföretagare till del och genom attsmå företag även kan få stöd för utbildning och utveckling av kompetensenm.m. hos sin personal. Mot bakgrund därav anser utskottet inte att detför närvarande behövs några sådana förändringar som motionären efterlyserinom ramen för mål 3 vad avser de mindre företagen. Motion A206 yrkandena2 och 3 avstyrks därför.Med hänsyn till vad som anförts ovan om indelning av anslagen på utgifts-områden och då utskottet i övrigt biträder regeringens förslag till me-delsanvisning under anslaget avstyrks motion A306 delvis. I avsnitt 2.4finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om an-slagen på utgiftsområdet.Utskottet tillstyrker regeringens begäran om bemyndigande rörande ansla-get 22:7 (prop. 11).Anslaget 22:8 kronor1999Utfall14 649An-slags-spa-rande6 9682000Anslag13 768Ut-gifts-pro-gnos18 0002001Förslag20 0932002Beräk-nat20 50412003Beräk-nat20 94811 Motsvarar 20 093 tkr prisnivå.Beräkning av anslaget för år 2001Tusental kronorAnslag 200013 768Pris- och löneomräk-ning325Ökat resursbehov5 000Överföring från an-slaget 22:11 000Förslag 200120 093Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp20 093-20 093Anslaget avser kostnader för personal, projekt, lokaler och andra för-valtningskostnader vid (). IFAU:s uppgift är att främja, stödja och genomföra främst utvär-deringsstudier av arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder och studierav arbetsmarknadens funktionssätt.Regeringen föreslår att tillförs från anslaget 22:1 förvaltningskostnader till följd av det behov somfinns av den forskning som institutet bedriver samt att ytterligare 5miljoner kronor tillförs på grund av att institutets uppgifter utvidgas.MotionCenterpartiet förordar i motion A306 delvis att anslaget tas bort frånutgiftsområde 13 och att flyttas till utgiftsområde14, vilket är lägre än regeringens förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet har som framgår ovan avstyrkt den av i motionA306 föreslagna fördelningen av anslag på utgiftsområden. Utskottet sominte heller anser att det framkommit några skäl för att frångå den avregeringen föreslagna medelsanvisningen under anslaget biträder denna ochavstyrker motion A306 såvitt avser det nu berörda anslaget. I slutet avdetta avsnitt finns en sammanställning av utskottets ställningstagande ifråga om anslagen på utgiftsområdet.Anslaget 22:9 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslut-naPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor1999Utfall55 897An-slags-spa-rande1362000Anslag62 445Ut-gifts-pro-gnos62 4452001Förslag63 2442002Beräk-nat64 37912003Beräk-nat65 66921Motsvarar 63 244 tkr prisnivå.2 Motsvarar 63 244 tkr prisnivå.Beräkning av anslaget för 2001Tusental kronorAnslag 200062 445Pris- och löneomräk-ning799Förslag 200163 244Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp63 244-63 244-63 244Anslaget avser vissa förvaltningskostnader i den kompletterande arbets-löshetskassan ALFA. Utgifterna avser administration av grundbeloppet förde icke anslutna och - under uppbyggnadsskedet budgetåren 1998-1999 omdessa kostnader inte täcktes av anslutningsavgifterna - administrationenav ersättningen för dem som är anslutna till arbetslöshetskassan.I en av AMS på regeringens uppdrag genomförd redovisning har det inteframkommit några skäl att ifrågasätta det sätt på vilka medlen har an-vänts. De teknikinvesteringar som gjorts har av AMS bedömts som nödvändi-ga för ALFA-kassans fortsatta verksamhet.MotionerModeraterna förordar i motion A301 att det införs en allmän arbetslös-hetsförsäkring fr.o.m. . Partiet räknar med att ensådan försäkring skall belasta statsbudgeten med 300 miljoner kronorutöver regeringens förslag, och den ingår i tilldelningen av resurserunder anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitets-stöd. Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna kandärmed utgå (yrk. 6).Centerpartiet förordar i motion A306 delvis att anslaget tas bort frånutgiftsområde 13 och att flyttas till utgiftsområde14, vilket är mer än enligt regeringens förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ovan, under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersätt-ning och aktivitetsstöd, behandlat förslag om en allmänarbetslöshetsförsäkring. Som framgår där delar utskottet inte Moderater-nas uppfattning om hur en ny försäkring bör utformas och avstyrker därförmotion A301 yrkande 6. Vad gäller yrkande har utskottetsom framgår ovan ställt sig bakom regeringens förslag till indelning avanslag på politikområden varför även motion A306 delvis avstyrks. Utskot-tet ställer sig bakom regeringens anvisning av medel under anslaget. Iavsnitt 2.4 finns en sammanställning av utskottets ställningstagande ifråga om anslagen på utgiftsområde 13.Anslaget 22:10 Bidrag till Samhall ABPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor1999Utfall4 262 419An-slags-spa-rande02000Anslag4 262 419Ut-gifts-pro-gnos4 2624192001Förslag4 262 4192002Beräk-nat4 262 4192003Beräk-nat4 262 419Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp4 262 419-100 000-4 262 419+50 000Från anslaget betalas ersättning till för de merkostnader sombolaget har jämfört med andra företag, t.ex. för den anpassade arbetstak-ten, därför att verksamheten finns i hela landet och med hänsyn tillanställningstryggheten för anställda arbetshandikappade. Uppgiften förSamhall AB är att anordna, leda och samordna koncernens verksamhet föratt ge meningsfullt och utvecklande arbete åt personer med arbetshandi-kapp där behoven finns. Utgifterna på anslaget styrs främst av antaletanställda med arbetshandikapp.För år 2001 anser regeringen att sysselsättningsmål bör varaoförändrat. Det innebär att Samhallkoncernen skall erbjuda en minstasysselsättningsvolym för arbetshandikappade om 31,9 miljoner arbetstim-mar, vilket motsvarar ca 27 000 personer . Övriga mål förSamhalls verksamhet kommer att beslutas i samband med att regeringensluter avtal med i december 2000.Samhall AB har i avtalet mellan staten och åtagit sigatt utarbeta och redovisa hur som arbetsmarknadspolitisk åtgärdhar en rehabiliterande effekt för arbetshandikappade anställda undertiden som de arbetar i Samhallkoncernen. En första delredovisning lämna-des till . Uppdraget kommer slut-ligt att redovisas i budgetunderlag till regeringen för år 2002.Samhall har i en skrivelse till regeringen bl.a. begärtatt dess bolagsordning ändras så att industriella och kommersi-ella verksamhet framgår tydligare vid beskrivningen av bolagets syfte.Bolaget pekade också på behovet av att bolagsordningen anpassas vad avserföremålet för bolagets verksamhet så detta bättre motsvarar den verksam-het som bolaget faktiskt bedriver.Regeringen anser liksom att det tydligare av beskrivningen avSamhalls syfte bör framgå att bolaget skall producera efterfrågade tjäns-ter och därigenom kunna skapa meningsfulla och utvecklande arbeten förpersoner med arbetshandikapp. Regeringen anser dessutom att det bör fåankomma på regeringen att, utan hörande, i fortsättningengodkänna vilka branscher som skall verka inom eftersom det iframtiden oftare kan tänkas bli aktuellt att ändra bolagsordningen i detavseendet (prop. 14).MotionerModeraterna yrkar i motion A301 (yrk. 12) avslag på regeringens förslagom ändring i bolagsordning. verksamhet bör inriktas merpå att ge de mest utsatt individerna arbete, inte på att konkurrera meddet privata näringslivet.Vänsterpartiet pekar i motion A220 på att skall vara verksamt iolika branscher över hela landet. Olika delar av har skilda nä-ringsstrukturer. För att kunna erbjuda arbetshandikappade sysselsättningär det därför nödvändigt att är aktivt inom de näringar som finnsi respektive region. Det underlättar också övergångar. En ändrad bran-schinriktning kan få regionalpolitiska konsekvenser. Det bör därför utar-betas en rapport om hur det beslut som fattade, i enlighet medbetänkandet 1996/97:AU1, om att regionalpolitiska hänsyn skall tas isamband med omstruktureringar av verksamhet, har fullföljts(yrk. 1).Sverige som helhet är tudelat när det gäller arbetslöshet. Sysselsätt-ningsmål och arbetslöshetsmål uppnås i vissa delar medan andra delarfortfarande har stora problem. Insatser för arbetshandikappade är viktigaför att bryta långtidsarbetslöshet. Därför är det angeläget att dela uppSamhalls sysselsättningsmål på regional basis (yrk. 2).Kristdemokraterna anför i motion A278 att problemet för ett företag somSamhall är balansen mellan det sociala uppdraget och uppgiften att drivaverksamheten så affärsmässigt effektivt som möjligt. Frågan är om inteSamhalls volym bör minska något och en ökad tonvikt läggas på lönebidra-get som instrument för att hjälpa de arbetshandikappade. Mot den bakgrun-den har valt att föra frånanslaget Bidrag till till anslaget 22:4 Särskilda insatser förarbetshandikappade (yrk. 32 delvis).Riksdagen bör underställas frågor om ändring av bolagsordningen i , men bolagsordningen bör kunna utformas så att regeringen ges mandatatt avgöra i vilka branscher som skall verka. Det bör också görasen utvärdering av inriktning och uppdrag, däribland bolagsord-ningen (yrk. 17).Centerpartiet förordar i motion A306 delvis att anslaget tas bort frånutgiftsområde 13 och flyttas till utgiftsområde 14.Folkpartiet anser i motion A263 att anslaget till bör öka med 50miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag (yrk. 27 delvis).Ett motsvarande yrkande har framställts av i motion Fi211(yrk. 17 delvis).I motion A228 pekar m.fl. (s) på att RRV i en rapport(2000:14) konstaterat brister rörande verksamhet i förhållandetill de uppsatta målen. Det bör därför göras en total översyn av verksam-heten i syfte att stärka de arbetshandikappades ställning på arbetsmark-naden.I motion A234 anser och (båda c)att regeringen bör låta utreda en möjlighet att överklaga KontaktrådetSamhall-Näringslivets beslut när ett företag anser sig ha blivit utsattför osund konkurrens av Samhall.I motion A247 pekar m.fl. (m, kd, c, fp) på de oförenligamål som uppställs för verksamhet. En stor del av den verksamhetsom bedriver innebär en konkurrens som drabbar de privata,vinstdrivande företagen, som av olika skäl tappar marknadsandelar ellerhelt konkurreras ut av verksamhet. Detta skulle kunna undvikasom näringslivet i högre grad än vad som sker kunde ta emot arbets-handikappade och om stödet till den enskilde arbetshandikappade utforma-des som en individuellt anpassad kostnadsersättning/bidrag som följer denenskilde oavsett i vilket företag han eller hon har sin anställning.Om staten, landstingen och kommunerna kunde bekosta, bidra till ellerfinansiera praktiska engångsbehov för företag som anställer arbetshandi-kappade, skulle på det sättet arbetstillfällen kunna spridas över bran-scher, små och stora företag och även geografiskt med mindre koncentrera-de konkurrensstörningar som följd. Dessutom skulle möjligheterna förarbetshandikappade att komma in i det ordinarie arbetslivet öka (yrk. 1).En växling av resurser från nuvarande nivåer från till förmån förindividuella och nivåanpassade kostnadsersättningar skulle öka flexibili-teten bland företagen, öka konkurrensneutraliteten och öka förståelsenför de insatser som syftar till att ge de arbetshandikappade en bättreställning på den svenska arbetsmarknaden (yrk. 2).I motion A248 (yrk. 1 och 2) förordar () en utredningav vinstsyftet med verksamhet så att inte de som anställs rekry-teras ur fel grupper. Vidare anser hon att utbildningsinsatserna måsteintensifieras så att fler övergångar kan ske.Utskottets ställningstagandeSom regeringen konstaterar i propositionen har genomgått storaförändringar sedan verksamheten började . Inte minst gäller det närformen för verksamheten övergick från stiftelse till bolag den 1 juli1992. Denna övergång har bl.a. inneburit att bolaget fått bättre affärs-mässiga förutsättningar för sin verksamhet och blivit effektivare. För-ändringar har också skett i omfattningen av tjänste- och servicearbeten.Andelen sådana arbeten har ökat, bl.a. genom att konkurrensen hårdnat påindustrisidan. Kundbehov och kundfokus har blivit viktigare. Exportande-len i produktion har också ökat, vilket lett till att flera avSamhalls konkurrenter finns i utlandet.Samhall arbetar utifrån fyra likvärdiga mål:antalet arbetstillfällen för personer med arbetshandikappandelen rekryteringar från grupper med svårare handikappantalet övergångar (anställda med arbetshandikapp som lämnar ) ochekonomiskt resultat mätt i behovet av statlig ersättning för Samhallsmerkostnader i förhållande till andra företag.Dessa mål kommer till uttryck i det syfte som styr verksamhet . Syftet som formulerades , anges i bolagsordningen såatt skall "ge meningsfullt och utvecklande arbete åt arbetshandi-kappade där behoven finns".I några av motionerna tas frågor kring målen för verksamhet upp.Bland annat vill motionärerna ha en överföring av medel från tillmer individuella stöd som skulle riktas till företag m.m.Utskottet vill här påminna om att RRV berört frågor kring målen m.m. förSamhalls verksamhet bl.a. i sin rapport - en effektiv åtgärd? (RRV 1999:18).Som utskottet redovisat ovan i samband med behandlingen av anslag 22:4Särskilda insatser för arbetshandikappade kommer AMS med anledning avRRV:s rapporter om anställningar med lönebidrag och om att avregeringen få i uppdrag att kartlägga anställningar med lönebidrag iallmännyttiga organisationer för att lämna förslag till ett framtidaregelverk för att bevilja anställningar med lönebidrag inom denna sektor.Regeringen anger i propositionen att den också avser att återkomma tillriksdagen i fråga om utvecklingen i . Utskottet vill inte, somockså anfördes ovan, föregripa detta arbete. Utskottet förutsätter emel-lertid att regeringen på ett noggrant sätt följer upp och beaktar desynpunkter som framförts av RRV. Med hänsyn till detta avstyrks motioner-na A228 (s), A247 yrkandena 1 och 2 (m, kd, c, fp) och A248 yrkandena 1och 2 (kd).Vänsterpartiet tar i motion A220 upp frågor kring vilka regionalpolitiskahänsyn som skall ta i sin verksamhet.Utskottet kan bara instämma i vad som anförs i motionen om att olikadelar av har olika näringsstrukturer och att i likhet medalla andra företag måste anpassa sin verksamhet därefter, detta inteminst för att möjliggöra övergångar för anställda i till andraföretag.Det kan här pekas på vad som framkom i Regionalpolitiska utredningensslutbetänkande (SOU 2000:87). Där konstateras, efter en bred genomgång avde regionalpolitiska förutsättningarna i landet, bl.a. att det ärstor skillnad mellan olika regioner i fråga om vilka branscher som gerarbeten. Där framgår också att det under har sketten relativt stor förändring inom regionerna avseende branschstruktur m.m.Utredningen konstaterar också att den s.k. tudelningen av arbetsmarknadenär ett växande problem.Utskottet vill här också hänvisa till vad som ovan (avsnitt 1.4 underrubriken andra övergripande frågor) anförs bl.a. om problemen medde stora regionala skillnader i tillväxt m.m. som råder generellt påarbetsmarknaden.