bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — I enlångsiktig strategi inom robotområdet är det viktigt att bl.a. eftersträva en-hetsvapen med lång räckvidd.Vi anser att utskottets hemställan under moment 35 bort ha följande lydelse:35. beträffande inriktning av Försvarsmaktens anskaffning avmateriel m.m.att med bifall till motionerna 1999/2000:Fö32 yrkande 10och 1999/2000:Fö212 yrkandena 10 och 11, med anledning av motion1999/2000:Fö305 och med avslag på proposition 1999/2000:30 yr-kande 20 och motionerna 1999/2000:Fö7 yrkandena 2 och 3,1999/2000:Fö20 yrkande 8, 1999/2000:Fö28 yrkande 10, 1999/2000:Fö36 yrkande 3 samt 1999/2000:Fö205 yrkandena 7 och 8 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts ovan,30. Inriktning av Försvarsmaktens anskaffning av materielm.m. (mom. 35)() anför:Försvarsutskottet skriver att frånvaron av militära invasionshot i vissa fallskulle kunna motivera ett lägre antal av redan beställda materielsystem. Manhänvisar till att på uppdrag av Försvarsmakten harförhandlat med industrin och redovisar att man t.ex. ned leveranstakten förJAS Gripen. I stället 2006 blir det slutleverans år 2007.Detta är dock inte enligt mening ett acceptabelt resultat. Attfullfölja köpet av över 200 när Överbefälhavaren har redovisatett behov av endast 60-80 flygplan, är ett oansvarigt sätt att hantera skatte-betalarnas medel.Att över huvud taget fullfölja köp för av en långrad vapensystem som alla motiverats med ett hot som inte längre finnshandlar inte om försvarspolitik. Det är snarare att betrakta som ett förtäcktstöd till vapenindustrin utan att demokratiska beslut om ett sådant stöd harfattats.Enligt mening borde utskottet ha bifallit motion Fö36 yrkan-de 3 om att omförhandla/avbeställa stridsvagnarna Leopard 121/122 för över9 000 miljoner, korvettbåtar för nära 8 000 miljoner, för10 000 miljoner, liksom fullföljandet av JAS 39-kontraktet för över 75 000miljoner kronor.Jag anser att utskottets hemställan under moment 35 bort ha följande lydelse:35. beträffande inriktning av Försvarsmaktens anskaffning avmateriel m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Fö36 yrkande 3 ochmed avslag på proposition 1999/2000:30 yrkande 20 och motionerna1999/2000:Fö7 yrkandena 2 och 3, 1999/2000:Fö20 yrkande 8,1999/2000:Fö28 yrkande 10, 1999/2000:Fö32 yrkande 10, 1999/2000:Fö205 yrkandena 7 och 8, 1999/2000:Fö212 yrkandena 10 och 11 ochmotion 1999/2000:Fö305 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts ovan,31. Parlamentarisk utredning om Försvarsmaktenspersonalförsörjning (mom. 44), , och (alla m) anför:Enligt Moderata samlingspartiet saknas underlag för den bedömning avbehovet av personal som regeringen gör. Till detta kommer atttillgången på antalet värnpliktiga inom vissa funktioner och förbandstyper ärså liten att rekryteringsunderlaget till befäl blir otillräckligt. Moderaternadärför pröva möjligheterna att utforma en ny befälsordning med dels fleraparallella officerskarriärer, dels en sammanslagning av nuvarande karriär föryrkes- och reservofficerare. I det sammanhanget är det viktigt att också for-merna för rekrytering, såväl på värnpliktens grund som senare i livet, är såfria som möjligt. Yrkesväxling under livet bör vara ett naturligtinslag i den militära karriären.Moderata samlingspartiet anser att Försvarsmaktens personalförsörjnings-utredning bör ges tilläggsdirektiv. Befälsordnings- och utbildningssystemetför officerare (inklusive yrkesväxling) och utnyttjande av kvalificerade ci-vilanställda bör stå i förgrunden för denna utrednings arbete. Behovet av enbred insyn och helhetssyn på området kräver enligt att utred-ningen görs parlamentarisk i stället för den snäva modell med en särskildutredare som regeringen valt.Vi anser att utskottets hemställan under moment 44 bort ha följande lydelse:44. beträffande parlamentarisk utredning om Försvarsmaktenspersonalförsörjningatt med bifall till motion 1999/2000:Fö20 yrkande 13 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad som anförtsovan,32. Brigadgeneraler och flottiljamiraler (mom. 45), , och (alla m) anför:Moderata samlingspartiet anser att en internationalisering av den svenskabefälsordningens tjänstegrader i sig inte bör avvisas. Däremot finns det, motbakgrund av den nedrustning som regeringen nu föreslår, inte behov av attinföra en ny generals- och amiralsgrad. Man bör dessutom noggrant övervä-ga om det är klokt att nu införa en ny tjänstegrad, när varken behovet avantalet tjänstegrader eller utformningen av den framtida befälsordningen harklargjorts för . Antalet officerare bör redovisas för innanregeringen fattar beslut i denna detaljfråga. Enligt föreligger detinte ett ökat behov av generaler och amiraler i en totalt sett mer än halveradFörsvarsmakt. En ny generals- och amiralsgrad riskerar nu att få ett löjetsskimmer över sig.Vi anser att utskottets hemställan under moment 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande brigadgeneraler och flottiljamiraleratt med bifall till motion 1999/2000:Fö20 yrkande 14 somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts ovan,33. Funktionsutvärderingar inom det civila försvaret m.m.(mom. 48), , och (alla m) anför:Moderata samlingspartiet anser att regeringen genom dialog med elbran-schen bör sträva efter olika lösningar vid fredstida effektbristsituationer samsäkerställa elleveranser i Syd- och genom det tredje blocket iKarlshamnsverket. Dessa åtgärder är än mer nödvändiga när regeringen tillhöga samhällskostnader avvecklat en fullt fungerande, miljövänlig elpro-duktion i Barsebäck.Vi anser att utskottets hemställan under moment 48 bort ha följande lydel-se:48. beträffande funktionsutvärderingar inom det civila försva-ret m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Fö20 yrkande 15 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Fö32 yrkandena 12 och 13 samt1999/2000:Fö212 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till kän-na vad som anförts ovan,34. Användning av försvarets helikoptrar i civil verksamhet(mom. 50), , och (alla m) anför:Moderata samlingspartiet vill framhålla att försvarsutskottet vid två tidigaretillfällen, bl.a. i betänkandet (bet. 1997/98:FöU1 s. 70-72) totalför-svar 1998, har uttalat sig för en bättre räddningsberedskap i hela landet. Detgäller såväl samverkan mellan berörda som räddningshelikoptrarnas baseringför att uppfylla kraven på beredskap. Det räcker inte med beredskap endastunder flygövningstid, vilket bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 50 bort ha följande lydelse:50. beträffande användning av försvarets helikoptrar i civilverksamhetatt med bifall till motionerna 1999/2000:Fö24 yrkande 3och 1999/2000:Fö302 och med anledning av motionerna 1999/2000:Fö7 yrkande 10 i denna del och 1999/2000:Fö306 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ovan,Särskilda yttranden1. Moderata samlingspartiets försvarspolitik (mom. 1), , och (alla m) anför:Regeringens proposition 1999/2000:30, Det nya försvaret, gör sva-gare. Det är en i hast framkastad idéskiss som grundar sig på en ekonomiskram som dikterats av samarbetet med och . Detmest allvarliga är att förslaget till inriktning på det framtida försvaret sakngrund i en trovärdig säkerhetspolitisk bedömning. Istället för att utvecklaförsvaret påbörjas den mest omfattande nedrustning av det svenska försvaretsedan 1925 års försvarsbeslut.Regeringens nedrustningsförslag går helt i otakt med utvecklingen i om-världen. Varken den grundläggande osäkerheten kring framtidautveckling eller EU:s snabbt framväxande försvarsdimension och de krav detställer på försvar har tillåtits påverka förslagen. Om regeringensinriktning blir verklighet kommer vår förmåga att försvara att bligeografiskt begränsad till ett område, t.ex. . Vad gällervåra intressen i och på omgivande havsområden begränsas våra möjligheteratt verka på flera platser. Uthålligheten i krishantering äventyras också. Detsvenska luftförsvaret urholkas genom otillräckliga satsningar på moderntluftvärn och kraftiga begränsningar vad gäller JAS-systemets beväpning ochutrustning. Möjligheterna att bygga upp det svenska försvaret för att kunnamöta en brett upplagd invasion begränsas genom det lilla antalet förband somblir kvar. möjligheter att aktivt bidra till fred och säkerhet genomkrishantering i såväl närområdet som längre bort urholkas eftersom basen föratt verka med förband utomlands mer än halveras.Bristerna i försvarets förmåga är inte resultatet av en medveten politik.Vad försvaret skall kunna har blivit en restpost i en enbart ekonomisk kalkyl.Det gör det framlagda förslaget än mer ansvarslöst. Det försätter iosäkerhet.Sverige skall föra en aktiv säkerhetspolitik. En sådan politik kräver stöd avett militärt försvar som är insatsberett, som förutsättningar för enframtida upprustning bibehålls och utvecklas. Det ställer dock krav på enverklighetsförankrad politik som tar vara på de möjligheter tillsamarbete över gamla nationsgränser och mellan folken och som motverkarde hot och osäkerheter som finns. Kraven är på många sätt större påsvensk säkerhets- och försvarspolitik än då spänningen mellanöst och väst var den dominerande säkerhetspolitiska utmaningen. Att hotetom det stora kriget mellan öst och väst ter sig avlägset betyder inte att riskena för krig och militärt maktspråk inte längre existerar.För det första kännetecknas den säkerhetspolitiska situationen i och kringEuropa av fler osäkerheter än under det . Storkrigsrisken ärvisserligen mycket liten, och därmed också det överhängande hotet mot vårtlands existens, men andra risker framstår i gengäld som större.För det andra har gamla föreställningar om neutralitet och alliansfrihetförlorat relevans. Det säkerhetspolitiska samarbetet handlar om ansvar närdet går snett. Den förda politiken sätts verkligen på prov när vi måste kunnahjälpa våra grannar.Den euroatlantiska säkerhetsordningens huvuduppgift är att värna frihetenoch freden genom att omöjliggöra aggression och förtryck i . Säker-hetsordningen bygger på att länderna solidariskt tar ansvar för att förverkligamålen. Det handlar om att i fredstid fläta länderna samman genom fri rörlig-het och ett brett samarbete kring gemensamma frågor. Det fredliga samarbe-tet förebygger konflikter och förhindrar motsättningar. operativaförmåga för militär krishantering måste därför bygga på integration ochsamarbete i Europa.Sverige har gjort successiva vägval i säkerhetspolitiken.I varje praktiskt hänseende har valt samarbetets väg. Ett öppet ochnära samarbete med Nato har blivit en oomstridd och naturlig del av svenskpolitik. Vi menar att den bästa säkerhetspolitiska lösningen i Östersjöområ-det är att de tre baltiska länderna blir medlemmar i och tillsam-mans med och , om så önskar, också medlemmar iNato. Ett svenskt medlemskap i är ett naturligt steg på den väg motutökad säkerhetspolitiskt samarbete som varit under det senastedecenniet.Detta skulle innebära en samlad Östersjölösning, som skulle ge trygghet ihela området. Den skulle också innebära att de nordiska länderna deladesamma säkerhetsordning och därmed skulle möjligheterna att bygga gemen-samma lösningar och samarbete underlättas.Det viktigaste är att driver på den säkerhets- och försvarspolitiskadimensionen i EU och att fullt ut medverkar för att stärka Europasmilitära kapacitet och dess förmåga att ta ett ökat ansvar för den europeiskasäkerheten.Med regeringens förslag till försvarsbeslut blir svagare. Vårt na-tionella försvar, som är vårt allra viktigaste bidrag till stabiliteten i näromdet, urholkas. Detta som osäkerheten om och när vi i verklighetenkommer att kunna bidra ordentligt till den militära krishantering som ståri centrum för både EU och Nato är grundläggande. Regeringen har inte bryttsig om att analysera hur utvecklingen av EU:s försvarsdimension kommer attpåverka svenskt försvar. I stället fortsätter man på den inslagna nedrust-ningsvägen som om ingenting har hänt. EU ställer krav, men vi svarar medexempellös nedrustning.Det går inte att inteckna nedgången i rysk militär förmåga på samma sättsom regeringen gör i sin proposition. Osäkerheten är alltjämt det domineran-de draget i utvecklingen i vårt närområde.Det går inte att dra så stora växlar som regeringen gör på den politiskaförmågan och handlingskraften att förutse behovet av upprustning ochutveckling av vår militära förmåga. Det behövs en bättre säkerhetsmarginal iform av fler kvalificerade förband på olika beredskapsnivåer.Vi vill utveckla ett både större och bättre försvar som kan lösa dagensuppgifter och möta framtidens utmaningar.Det är omöjligt att vid någon viss tidpunkt avgöra om en inträffad händelseär inledningen till en allvarlig kris, svår påfrestning på samhället, krig ellebara en vardaglig händelse som kan hanteras "på normalt" sätt. Det är barahistorikerna som efteråt sätter etiketter på det inträffade. I den historiskabelysningen analyseras om rätt eller fel åtgärd vidtagits. Många exempel urhistorien pekar också på att beslutsfattare hade tillgång till adekvat informa-tion men man ville inte tro på de konsekvenser den pekade mot. Önsketän-kande har alltför ofta dominerat beslutsfattandet. Varje reellt beslut fattasutifrån bristande information och mot en okänd framtid.Försvaret måste ha en inbyggd förmåga att anpassas till förändringar i om-världen. Vi anser i motsats till regeringen att det inte går att rusta upp försrets storlek och styrka snabbt och enkelt. Våra möjligheter att anpassa för-svaret för att verka i olika situationer skall skapa reella möjligheter att aktanvända Försvarsmakten som en del i den dagliga säkerhetspolitiken.Grunden är att Försvarsmakten kan försvara landet mot invasion och ocku-pation. Detta ger också de kunskaper och färdigheter som erfordras för attlandets militära enheter skal bli lämpade att hävda svenskt territorium ochsvenska intressen i närområdet samt för att i samverkan med andra nationersresurser bidra till fred och säkerhet i vår omvärld. Detta kräver förmåga tillväpnad strid. Försvaret får aldrig tillåtas att enbart bli en bevakningsorgani-sation.Vi anser att förmågan att delta i militärt samarbete och internationella in-satser skall öka och att försvarsresurserna skall vara utformade både för detnationella försvaret och för internationella insatser och att förmågan att byg-ga upp ett starkare försvar skall säkerställas. Ökad interoperabi-litet är inte bara en grundläggande förutsättning för internationella insatserutan också en förutsättning för försvarets operativa förmåga att försvaralandet.Försvaret skall anpassas till de euro-atlantiska säkerhetsstrukturerna ochtill att handlingsfrihet för ett Natomedlemskap skall upprätthållas och dess-utom tillåtas påverka våra egna avvägningar redan nu.Försvarets viktigaste uppgifter skall vara att hela landet skall försvaras.Försvaret måste ha sådan förmåga och beredskap att ingripande kan ske vidsåväl avsiktliga som oavsiktliga kränkningar samt att varje allvarligt syftandemilitärt eller civilt hot kan mötas.Försvaret skall ha sådan styrka att kan stå emot försök till påver-kan genom våld eller hot om våld och att försvaret skall kunna ta vår del avansvaret för fred och säkerhet i i allmänhet och vårt närområde isynnerhet i nivå med regeringens förslag varvid flyg- och marinstridskrafterbör delta fullt ut i internationella insatser i takt med att förmågan utvecklasEtt nytt försvarsbeslut bör beträffande Försvarsmaktens krigsförband gesen inriktning i enlighet med motion 1999/2000:Fö20.2. liberalernas försvarspolitiska linje (mom. 1)() anför:Som framgår av reservation 1 anser liberalerna att propositionenbör avslås. Förutom att den står och stampar i en förlegad syn på Sverigesroll i europeisk säkerhetspolitik saknas dels förutsättningar för den moderni-sering av det svenska försvaret som behövs för att det skall kunna hanteraolika väpnade aktioner som är tänkbara mot vårt land, dels möjligheter för ettväsentligt utökat svenskt deltagande i internationella fredsinsatser med mili-tära resurser. menar att försvaret redan i närtid bör kunna med-verka i sådana aktioner i upp till så stor omfattning som för närva-rande.Folkpartiets politik har länge sammanfattats i orden "ett smalare men vas-sare försvar". Propositionen gör i de delar som behandlas i föreliggandebetänkande försvaret smalare, men inte vassare. Vi accepterar sänkningen avförsvarsramen men anser - i likhet med vad vi gjorde när försvarsförhand-lingarna avbröts - att det så kallade omställningsbidraget måste vara större.Också med vår försvarspolitik hade det blivit förbandsnedläggningar i unge-fär den storleksordning som föreslås. Vi är emellertid delvis kritiska motde principer som präglar omstruktureringsförslaget.Genom ett omställningsbidrag , som är tre miljarder kro-nor högre än det föreslagna, skulle den modernisering av försvaret vi ansernödvändig möjliggöras. Viktiga delar i en sådan modernisering är dels mate-riell förnyelse (såsom t.ex. elektroniska motmedel, nytt robotsystem förluftförsvaret och attackhelikoptrar), dels ett nytt värnpliktssystem, som byg-ger på en könsneutral värnplikt och bl.a. annat ökar möjligheterna att hapersonal med specialkompetenser snabbt tillgänglig för internationella insat-ser och dels kraftigt utökade resurser för internationella fredsbevarande in-satser i t.ex. FN- eller EU-regi.En central faktor i svensk försvarsekonomi är tak-ten i JAS-leveranserna. har förordat att övergången till JAS skerunder så som möjligt, vilket skulle minska den årliga belastningen påförsvarsanslaget. Möjligheterna att fördela kostnaderna för JAS-projektetöver tiden kan påverka kommande försvarsbeslut med krav på ytterligareomstruktureringar, inklusive förbandsnedläggningar, för att säkra den teknis-ka förnyelse och inriktning mot fredsbevarande aktioner som vi anser ange-lägna.Folkpartiet önskar en bredare uppgörelse om det framtida svenska försvaret,och ett syfte med vårt avslagsyrkande är just att ge regeringen möjlighet attsöka ett bredare parlamentariskt stöd.Förutom att den står och stampar i en förlegad syn på roll i euro-peisk säkerhetspolitik och helt saknar förutsättningar för ett väsentligt utökasvenskt deltagande i internationella insatser, utgör propositionen i allt vä-sentligt endast förslag till minskningar av den fredstida utbildningsorganisa-tionen. Det är minskningar som till sin omfattning förefaller helt rimliga,men som inte på något sätt skapar förutsättningar för den nya inriktning somsvensk försvarspolitik inför ett nytt sekel bör ges.Folkpartiet liberalerna har kontinuerligt varit en stark fö-respråkare för en materiell förnyelse och ökad kvalitet i utbildningen inomdet svenska försvaret. Vi har förordat detta på bekostnad av försvarets kvan-titativa omfattning. För att skapa utrymme för nödvändig kvalitativ förnyelsehar vi förespråkat en kvantitativ minskning av förband och personal. Vi harförordat att försvaret skall bli smalare för att kunna bli vassare.Regeringen inbjöd de fyra borgerliga partierna tillöverläggningar om det framtida försvarets inriktning. Det skedde sedanregeringen med stöd av sina rödgröna stödpartier frångått tidigare utfästelservad avser teknikfaktor och anslagsförordning. Det skapade ett underskott iinnevarande försvarsbeslutsperiod fram t.o.m. på i storleksordningen5 till , vilket skulle innebära ett idiotstopp vad gäller almateriell förnyelse de kommande åren.I överläggningarna visade regeringen en beredskap att under nästa för-svarsbeslutsperiod i efterhand kompensera försvaret med 4 mil-jarder kronor - ett så kallat omställningsbidrag. En förutsättning för detta vaatt försvarets budgetramar sänktes med 4 miljarder kronorper år. Trots att samtliga deltagande fem partier visade en mycket stor bered-skap att ta gemensamma tag för att förverkliga de förändringar av det svens-ka försvarets inriktning som alla var överens om, visade det sig att regering-en inte hade något utrymme för att komma de borgerliga partierna till mötes iförhållande till sitt ekonomiska utgångsbud.I detta läge valde regeringen smalast möjliga uppgörelse om det framtidaförsvaret med , som var berett att köpa regeringens utgångsbud.När regeringen valde att avbryta samtalen hade åtminstone för-klarat sig både berett och villigt till fortsatta förhandlingar. De förutsattenaturligtvis att det handlade om att kunna ge och ta och inte enbart att anslutsig till regeringens utgångsbud.Folkpartiet liberalerna anser att det nu framlagda förslaget till "Det nyaförsvaret" enbart utgörs av en budgetbetingad bantning av försvarets omfatt-ning, och då i huvudsak av den fredstida utbildningsorganisationen. Då ut-rymme ej skapas för erforderlig materiell förnyelse är det enbart fråga om ettsmalare men på intet sätt vassare försvar. Av propositionen framgår att rege-ringen avser att återkomma till med en lång radav frågeställningar rörande personalförsörjning, materielförsörjning, led-ningsorganisation, informationskrigföring och IT-säkerhet m.m. Detta ärviktiga grundpelare i det nya försvar som skall verka , men somalltjämt saknas i regeringens förslag.Folkpartiet liberalerna avvisar tanken på att pliktutbilda alla vapenföraunga män utan att det föreligger behov av dem i krigsorganisationen. Det kani den meningen sägas vara en illusion att har en allmän värn-plikt - bara ungefär en fjärdedel av varje årskull ungdomar fullgör värnplikt.Den som tvingas fullgöra sin värnplikt måste uppleva att det är rättvist.Brister rättvisan riskerar nämligen folkförankringen att minska. Upplevdorättvisa och meningslöshet skadar motivationen, men kanske viktigast avallt är att den enskilde har skäl att känna sig utnyttjad av staten.Den värnpliktige måste även ges möjlighet att fylla en meningsfull funk-tion i Försvarsmakten i händelse av krig. Om detta inte infrias minskar såvälskattebetalarnas som den enskildes tilltro till grunderna för totalförsvaret.Den grundläggande principen bör vara att visa respekt för den enskilde indi-videns frihet och integritet. Staten bör använda tvångslagstiftning med var-samhet.Behovet av personal för att lösa det militära och civila försvarets uppgifteri krig skall styra inskrivning och utbildningstid. Internationella uppdrag ifredsbevarande syfte måste också alltmer vägas in vid pliktuttagning. För-svarsmakten har i sina bedömningar angivit en värnpliktsvolym om 16 350man. Det finns inga hållbara argument för att ytterligare räkna uppbehovet till 18 000 värnpliktiga, vilket regeringen gör i propositionen.Det är för tidigt att nu uttala sig exakt om dimensioneringen av det framti-da försvarets pliktutbildningsbehov, men med vårt förslag till utformning avförsvarets organisation skulle färre tas ut till militär grundutbildning. Enminskad värnpliktsuttagning bör vara ett grundantagande inför den fortsattaberedningen inför det kommande försvarsbeslutet /2001. Det gällerföljaktligen även behovet av officerare, reservofficerare, konstapel- elleravtalssoldater och civil personal. Hur utbildningsfrågorna hanteras bör tasikte på kvalitet och internationellt samarbete.Folkpartiet förordar att det danska konstapelsystemet bör undersökas ochinspirera utformningen av det framtida svenska pliktsystemet. Det finnsanledning att pröva i vilken utsträckning vissa uppgifter, som beman-nats av värnpliktiga, bättre kan tillgodoses genom konsta-pel/kontraktsanställning av personal.Regeringen förefaller främst inriktad på att ytterligare korta utbild-ningstiderna. Det är olyckligt eftersom det finns större anledning att framförallt beakta behovet av ytterligare differentiering av utbildningen och då ock-så i form av längre utbildningstider. anser att korttidsutbildningav värnpliktiga bör minimeras av kvalitetsskäl. De tremånadersutbildningarsom nu ges på försök ger inte de värnpliktiga tillräckliga kunskaper ochfärdigheter och bör avvecklas . Hittillsvarande grundutbildning gör attdet finns ett mycket stort antal redan utbildade som inte längre kommer att hanågon plats i krigsorganisationen.