bet · GO01AU3 · 2000-10-10 00:00:00 — 4).Läraryrket är ett av de viktigaste yrkesområdenaför samhällets framtida utveckling och välstånd.Lärarlönerna har dock successivt sjunkit. Engymnasielärare har sedan mitten av 1970-taletförlorat hälften av sin köpkraft. Inomutbildningsväsendet är det en kraftig dominans avkvinnor. är åtta till tiolärarstuderande kvinnor. I årskurserna 1-3 utgörmännen av lärarna. För att ökaantalet manliga lärare måste läraryrkets statushöjas genom införande av konkurrens och flerkarriärvägar, vilket kan leda till högre löner (yrk.6).Pojkar och flickor är olika. Enskilda individersuppfattning och inställning till olika ämnen ochuppgifter styrs till stor del av deraskönstillhörighet och sociala bakgrund. Att skolanförhåller sig neutral till elevernaskönstillhörighet leder därför inte till att detraditionella valen av utbildningsvägar ochyrkesinriktningar bryts. Arbetet i skolan måste istället inriktas på att se och ta till vara deolikheter som finns mellan könen, inte att bortsefrån dem (yrk. 5).För att öka statusen på yrken inom områden somskola och vård måste de offentliga monopolen luckrasupp så att fler arbetsgivare kan bedriva sådanverksamhet. Med fler arbetsgivare ökar konkurrensenom den duktiga arbetskraften inom dessa områden. Detleder också till att duktiga arbetstagare kanutvecklas och höja sin lön (yrk. 7).Försök med s.k. roterande ledarskap, där arbetetförändrats bl.a. genom flexiblare ledarskap, har avkvinnor som prövat sådana modeller beskrivits somett växthus för nya chefer. För att möjliggöra förfler kvinnor att nå chefsbefattningar bör därförolika modeller av sådant ledarskap prövas (yrk. 8).Kristdemokraterna konstaterar i motion A2 att endasthälften av de företag som är skyldiga att ha enjämställdhetsplan har en sådan. Därför bör detutvärderas om jämställdhetsplanerna fyller denfunktion som verkningsfulla instrument i arbetet motökad jämställdhet som de var tänkta att vara (yrk.13).Trots att regeringen i sitt eget budgetförslaganser att de statliga myndigheterna skall arbeta meraktivt med jämställdhets- och lönefrågor visarstatistik att löneskillnaderna mellan könen är storainom . Statistik för andrakvartalet 1999 visar t.ex. att de manligahandläggarna i Statsrådsberedningen tjänar mer än kvinnorna. Regeringen, somskall föregå med gott exempel, bör därför vidtaåtgärder för att undanröja lönediskrimineringen iRegeringskansliet (yrk. 24).Kristdemokraterna lämnar i motion A23 (yrk. 2) olikaförslag på åtgärder för att effektiviserajämställdhetsarbetet. Exempel på sådana åtgärder ärutbildnings- och informationsprojekt som leds aveldsjälar från både arbetstagar- ocharbetsgivarsidan och framtagande av kriterier förjämställdhetsmärkning av produkter ochpersonalpolicy. Införande av en flexiblarearbetstidslagstiftning, en form av vårdnadsbidragoch en skattereduktion för hushåll att köpahushållstjänster skulle underlätta försmåbarnsföräldrar att förena föräldraskap ocharbetsliv. Eftersom staten och kommunerna bör varaförebilder i jämställdhetsarbetet vore det lämpligtatt genomföra en provverksamhet med den nyalagstiftningen inom statlig och verksamhet.Genom att ge utrymme för olika alternativ till deoffentliga monopolen skulle de kvinnor som i inom exempelvis vård, skola och omsorg gesmöjlighet att välja arbetsgivare och därigenom fåstörre chanser att påverka sin lön. Slutligen börJämO få till uppgift att tillsammans medarbetsmarknadens parter hittaarbetsvärderingsinstrument som fungerar och somaccepteras av parterna.I motion A804, väckt under allmänna motionstiden1999, hänvisar till enundersökning som presenterades i iseptember 1999 och som visade att inget av de 22bolag inom IT-sektorn som hade granskats levde upptill sin skyldighet att upprätta enjämställdhetsplan. Mot bakgrund härav anser partietatt en särskild jämställdhetsgranskning börgenomföras avseende IT-sektorn (yrk. 11).Centerpartiet anför i motion A806, väckt underallmänna motionstiden , att knappt en av tjugoledamöter i börsföretagens styrelser är kvinnor ochendast ett av fyra företag har en kvinna istyrelsen. Genom denna låga kvinnorepresentation gårsvenskt näringsliv miste om en enorm potential. Föratt öka kvaliteten på de beslut som fattas bördärför företagen förmås att öka antalet kvinnor iledande positioner. anser emellertidatt kvotering eller liknande åtgärder inte bör kommai fråga i det privata näringslivet. Staten bör istället ta ett tydligare ansvar för opinionsbildningoch upplysning kring jämställdhetsproblematiken inäringslivet. Ett första steg i ett sådant arbetebör vara att ge SCB i uppdrag att samla inkönsuppdelad statistik kring löner, löneskillnaderoch befattningar i offentlig och privat sektor (yrk.2).Kvinnor tjänar mindre än män. En del av dessaskillnader kan förklaras med skillnader ibranschtillhörighet och befattning. Män tenderarockså att ha en högre representation i yrken med högkvalifikationsgrad. Även med beaktande av yrkesvalkvarstår, efter att hänsyn tagits till krav påutbildning och kompetens, en löneskillnad på ca 10 %mellan yrken som är dominerade av kvinnor respektivemän. Å ena sidan är ett sätt att åtgärda dessaskillnader att minska antalet könsbundna yrkesvaloch öka kvinnors möjligheter till befordran på allanivåer. Å andra sidan måste en generell uppvärderingske av kvinnors arbete. De offentliga arbetsgivarnasysselsätter en stor del av kvinnorna påarbetsmarknaden. De har därmed ett stort ansvar föratt arbetet i riktning mot jämställda löner ochanställningsvillkor förs på ett aktivt ochmålinriktat sätt. åligger det allaarbetsgivare med minst tio arbetstagare att upprättaen jämställdhetsplan. För offentliga institutionerbör en särskild jämställdhetsrevision införas, därjämställdhetsplaner följs upp och insatser för attrekrytera kvinnliga arbetsledare och cheferuppmärksammas (yrk. 11).Folkpartiet pekar i motion A807, väckt underallmänna motionstiden , på att de offentligaarbetsgivarna får allt svårare att rekryterakvalificerad arbetskraft, t.ex. lärare till skolan.En väsentlig orsak till dessa rekryteringsproblem ärde strukturer hos de offentliga arbetsgivarna sommedför att de har en lägre lönenivå för dekvinnodominerade yrkena än den privata sektorn.Folkpartiet vill därför att staten tillsammans medLandstingsförbundet och Svenska Kommunförbundetutformar en flerårsplan med målsättningen att hos deoffentliga arbetsgivarna höja löneläget inomoffentlig sektor för kvinnodominerade yrkesgruppermed längre utbildning (yrk. 1).I motion A26 framhåller att enförklaring till att kvinnor har lägre lön än män äratt de väljer att deltidsarbeta. En annan förklaringär att en majoritet av kvinnorna arbetar inom denoffentliga sektorn. Som en följd av att det råder enmonopolsituation inom stora delar av det offentligaarbetslivet hålls lönerna nere i förhållande till deyrken som är konkurrensutsatta. För att höja lönernaför de kvinnor som arbetar inom den offentligasektorn vill verka för att bryta deoffentliga de facto-monopolen och göra det möjligtför privata arbetsgivare att utföra offentligtfinansierade tjänster såsom skola och vård (yrk. 1).Andelen män inom skolan, äldrevården och sjukvårdenär alltför liten. Hur andelen skall kunna öka är ettkomplext problem, och det finns olika åsikter om hurdet skall lösas. anser dock i likhet medmånga andra att det, oberoende av andra åtgärder, ärnödvändigt att höja lönerna för att kunna rekryteramanlig personal till t.ex. vården och skolan (yrk.2).Miljöpartiet ser i motion A819, väckt , positivt på att regeringentillsatt en utredning om jämställdhetsmärkning avvaror och tjänster. Utredningen bör emellertid gestilläggsdirektiv om att även utreda möjligheternaatt jämställdhetsmärka företag och reklam (yrk. 10).UtskottetMiljöpartiet vill i motion A819 (yrk. 10) att detutfärdas tilläggsdirektiv till den pågåendeutredningen om jämställdhetsmärkning av varor ochtjänster så att utredningen även omfattar företagoch reklam. Utskottet, som avstyrkte ett liknandeyrkande i betänkandet 1999/2000:AU6Jämställdhetspolitiken, anförde där bl.a. att det avdirektiven till den nu verksamma kommittén Frivilligjämställdhetsmärkning av produkter ochtjänster/service (dir. 1999:13) framgår attutredningsuppdraget är inriktat på produkter ochtjänster. I en tidigare rapport omjämställdhetsmärkning, förstudien (Ds 1998:49)Jämställdhetsmärkning - konsumentmakt för ettjämställt samhälle, behandlades möjligheterna attjämställdhetsmärka företag och organisationer medavseende på personalpolitiska frågor ochledningssystem.Utskottet, som inte finner att det framkommit skälsom ger anledning till en annan bedömning, avstyrkermotionen.Kristdemokraterna lämnar i sin motion A23 en radexempel på åtgärder som partiet anser skulle kunnaeffektivisera jämställdhetsarbetet. Vad först gällerförslaget om att genomföra en provverksamhet av debestämmelser om lönekartläggning m.m. somföreslagits, vill utskottet hänvisa till sittställningstagande i del I av detta betänkande. Vadsedan gäller övriga förslag bl.a. omjämställdhetsmärkning, vårdnadsbidrag, förändringarav skatte- och arbetstidslagstiftning m.m., harutskottet behandlat liknandeyrkanden, i betänkandet1999/2000:AU6. I den regeringsskrivelse som lågtill grund för betänkandet gjordes det en bredgenomgång av jämställdhetsarbetet inom en radpolitikområden. Utskottet avstyrkte därvid deframställda yrkandena. Utskottet anser fortfarandeatt införandet av ett vårdnadsbidrag skulle motverkajämställdhetssträvandena. När det gällerjämställdhetsmärkning kan utskottet konstatera attdet pågår en utredning. Frågan om möjligheterna förlöntagarna att styra sina arbetstider bereds förnärvarande i . Eftersom några nyaskäl inte tillkommit avstyrker utskottet motion A23(yrk. 2).Med anledning av den artikel i somKristdemokraterna hänvisar till i sin motion A804,har JämO genomfört en granskning av 22företag inom IT-branschen. Resultatet avgranskningen redovisas i "Rapport från granskning av22 IT-företags jämställdhetsplaner". Enligtrapporten uppfyllde bara 1 av 22 granskade planerkraven i lagen. Efter kompletteringar förbättradesdock flertalet av dem. Av rapporten framgår attJämO i samband med att planerna skall utvärderasavser att återkomma till de företag som omfattadesav studien. Mot den bakgrunden avstyrks motion A804(yrk.11).I en motion efterfrågar enutvärdering av jämställdhetsplanernas funktion ijämställdhetsarbetet. Som framgår av Del I avbetänkandet föreslås en rad nya bestämmelser ijämställdhetslagen för att arbetet med frågor omlika lön för lika och likvärdigt arbete skall kunnaeffektiviseras. Bland annat föreslås attarbetsgivare, i samråd med arbetstagarna, varje årskall upprätta en handlingsplan för jämställda lönerdär det skall anges vilka konkreta åtgärder somskall vidtas för att uppnå jämställda löner, inomvilken tid dessa åtgärder skall vara genomförda ochvad de beräknas kosta. Åtgärderna skall genomförassnarast och senast . Handlingsplanenskall i sin tur tas in i jämställdhetsplanen.Regeringen har aviserat att den har för avsikt attgenomföra en första utvärdering när de nyabestämmelserna varit i kraft och ett förstaresultat föreligger av de årliga handlingsplanernaför jämställda löner. Regeringen förutsätter ocksåatt JämO genom information, råd och stöd tillarbetsplatserna underlättar tillämpningen av de nyareglerna och noga följer utvecklingen.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotion A2 (yrk. 13).Mot bakgrund av vad som anförts och dåutskottet inte bedömer att det finnsanledning att vidta några ytterligare åtgärder föruppföljning av jämställda löner avstyrksCenterpartiets motion A806 (yrk. 11) omjämställdhetsrevision hos offentliga institutioner.Moderaterna efterlyser i motion A24 (yrk. 5) attskolan i sitt arbete måste ta hänsyn till att detfinns skillnader mellan könen. Ett motsvarandeyrkande avstyrktes av utbildningsutskottet ibetänkandet 1999/2000:UbU11 Jämställdhetsfrågor inomutbildningsväsendet. Utskottet anförde därvid att desynpunkter som framställdes i motionen låg i linjemed de pågående strävandena att stödja och stimuleradet lokala jämställdhetsarbetet i skolan som pågårför att skolans verksamhet bättre skall anpassastill flickors och pojkars förutsättningar och behov.I betänkandet lämnade utbildningsutskottet också enredogörelse för det arbete som pågår inom området.Arbetsmarknadsutskottet, som inte finner attModeraterna anfört något som ger anledning till enannan bedömning, avstyrker motion A24 (yrk. 5).En av de viktigaste uppgifterna förjämställdhetsarbetet är att minska könsuppdelningenpå den svenska arbetsmarknaden. Ett sådant område äryrken som har teknisk eller naturvetenskapligtinriktning där män dominerar kraftigt. För att kunnaöka antalet kvinnor inom dessa områden är det ennödvändighet att fler kvinnor går tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningar. Regeringen harockså arbetat aktivt med dessa frågor under fleraår. I den förutnämnda skrivelsen, 1999/2000:24Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet, redovisasen rad olika åtgärder som regeringen har vidtagitför att minska de könsbundna studievalen. Ett blandmånga exempel är det nya teknikprogram som införs igymnasieskolan och där kursinnehålletvalts ut i syfte att i större utsträckning attraherabåde flickor och pojkar. Några enkla svar på vad somkrävs för att öka kvinnors intresse för dessa ämnenfinns dock inte. Utskottet konstaterar dock attregeringen gör fortsatt stora satsningar 2001 för att antalet kvinnliga forskare skallöka. Både teknik och naturvetenskap är ocksåfortsatt prioriterade områden inomutbildningsväsendet.Det anförda visar att regeringen är medveten om deangivna problemen och att en rad åtgärder harvidtagits för att komma till rätta med dem.Utskottet, som förutsätter att regeringen ävenfortsättningsvis kommer att följa upp och bevakautvecklingen inom området, finner inte skäl tillnågra ytterligare åtgärder.Motion A24 (yrk. 4 ) avstyrks.Moderaterna och tar i var sin motionupp betydelsen av att bryta offentliga monopol somen metod för att komma till rätta med delöneskillnader som finns mellan kvinnor och män.Utskottet har senast i betänkandet 1999/2000:AU6Jämställdhetspolitiken behandlat motionsyrkanden avliknande karaktär. Utskottet delade intemotionärernas uppfattning att förekomsten avoffentliga monopol skulle vara en avgörandeförklaring till löneskillnader. Utskottet ansåg detockså värt att notera att flera tjänster inom ramenför den offentliga sektorn upphandlasoch att den offentliga sektorn i stor utsträckningutgörs av flera sinsemellan olika, och oftakonkurrerande, arbetsgivare.Rätten till lika lön för lika och likvärdigt arbeteär inte i första hand en fråga om konkurrens.Utskottet anser det uppenbart att initiativ behövsför att motverka löneskillnader mellan män ochkvinnor. Utskottet har därför ställt sig bakom deförslag om förstärkning av jämställdhetslagen sombehandlas i Del I av betänkandet. Ändringarna ilagen kommer att motverka osakliga löneskillnader isåväl privat som offentlig verksamhet.Utskottet vill emellertid därutöver också betonavikten av fortsatta jämställdhetsinsatser inom såväloffentlig som annan verksamhet för att ökajämställdheten på alla plan.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrkerutskottet motionerna A24 (yrk. 7) och A26 (yrk. 1).Kristdemokraterna pekar i en motion på att detenligt tillgänglig statistik finns skillnader i lönmellan kvinnor och män inom olikadelar. Partiet anser att regeringen som god förebildinom jämställdhetsarbetet bör åtgärda dessaskillnader.Utskottet anser inte att det går att uttala sig omhuruvida det finns anledning att kritisera deangivna lönerna ur jämställdhetssynpunkt. Utskottetvill dock erinra om de nya bestämmelserna omlönekartläggning m.m. som behandlats ovan även skalltillämpas inom . Om sådana osakligaskillnader finns, som tycks mena,kommer dessa att genom kartläggningen och analysenbli synliggjorda.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotion A2 (yrk. 24).Folkpartiet efterlyser i två motioner åtgärder föratt höja löneläget inom skola och omsorg samt förkvinnodominerade yrkesgrupper i offentlig sektor.Moderaterna vill höja läraryrkets status bl.a. genomhögre löner och förbättrade karriärvägar.Utskottet upprepar vad som framförts vid fleratidigare tillfällen, bl.a. i betänkandet1999/2000:AU5 Lönebildning och arbetsrätt. Frågor omfördelning av löneutrymmet och hur godaarbetsinsatser och kompetens skall premieras m.m. ären sak för arbetsmarknadens parter. Här skall statenvara neutral. Det ankommer inte heller på utskottetatt yttra sig om lärares befattningar m.m.Utskottet avstyrker således motion A24 (yrk. 6),A26 (yrk. 2) och A807 (yrk. 1).Frågor rörande könsuppdelad statistik behandladesav utskottet i betänkandet 1999/2000:AU6Jämställdhetspolitiken. Där hänvisade utskottetbl.a. till att det av förordningen (1992:1668) omden officiella statistiken framgår attindividbaserad officiell statistik skall varauppdelad på kön såvida inte särskilda skäl talaremot detta. Vidare lämnades en redovisning avpågående arbete kring statistikfrågor, bl.a. angavsatt regeringens ställningstagande med anledning avbetänkandet Statistikreformens utvärdering ochförslag till utveckling (SOU 1999:96) bordeavvaktas.Härutöver kan nämnas att lagen (1992:889) om denofficiella statistiken har ändrats så att det frånden är möjligt att införa ett s.k.yrkesregister. Därigenom sker en betydlig ökning avantalet anställda som omfattas av den offentligastatistiken.I regeringens skrivelse 1999/2000:24Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet ges ocksåett flertal exempel på åtgärder som regeringen harvidtagit för att förbättra statistiken med avseendepå kön.Med hänsyn till det anförda avstyrks motion A806(yrk. 2).För att jämställdhet skall kunna bli en realitet isåväl statlig som privat verksamhet krävs att allasom har möjlighet att påverka könsfördelningen gördet. Som redovisas i den nämnda skrivelsen harregeringen vidtagit en rad åtgärder för att ökaandelen kvinnor på ledande positioner. Att detdessutom på lokal nivå i enskilda företag ochorganisationer prövas olika former för hurchefskapet skall utövas för att möjliggöra för ochstimulera fler kvinnor att ha chefsbefattningar serutskottet som mycket positivt.Alla initiativ till att öka andelen kvinnor iledande befattningar är positiva och bör uppmuntras.Sådana modeller, liknande det s.k. roterandeledarskap som förordar, bygger dock pålokala lösningar och bör därför för att bästaresultat skall nås utformas från varje verksamhetsegna förutsättningar. Utskottet anser därför attanvändandet av sådana lösningar får ankomma pårespektive företag eller organisation att avgöra.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotion A24 (yrk. 8).2 Frågor med anknytning tillföräldraledighetMotionerCenterpartiet hävdar i motion A4 att arbetstagaresom är föräldralediga missgynnas i fråga omlöneutveckling. Detta motverkar i sin tur enutveckling där fler män utnyttjar möjligheten attvara föräldralediga. Det är därför nödvändigt attdet införs ett stöd i lag för en rättvislöneutveckling för föräldralediga (yrk. 7).I motion A806, väckt under allmänna motionstiden1999, anför att de förslag tillskärpningar av jämställdhetslagen som föreslås iutredningen översyn av jämställdhetslagen (SOU1999:91) är välkomna och i linje med vad bl.a.Centerpartiet har efterfrågat. Dessaförändringar är emellertid långt ifrån tillräckliga.Härutöver måste bl.a. frågan om lönediskrimineringav föräldralediga tas upp, vilket kan antas bidratill att fler pappor utnyttjar föräldraledigheten(yrk. 1 delvis).Miljöpartiet pekar i motion A819, väckt underallmänna motionstiden , på att kvinnor har enlägre genomsnittslön än män. Kvinnorna halkar ocksåefter männen i löneutvecklingen i samband medbarnafödande, en eftersläpning som sedan är svår attåtgärda. För att bryta mönstret och förhindralönediskriminering av föräldrar som utnyttjar sinföräldraledighet bör det tillsättas en utredning somser över möjligheterna att låta föräldraledigaautomatiskt omfattas av lönerevisioner (yrk. 7).UtskottetFör att jämställdhet mellan kvinnor och män skallbli verklighet är det nödvändigt att kvinnor och mänges goda möjligheter att förena föräldraskap medförvärvsarbete. För att nå detta mål är det viktigatt män tar ett större ansvar för hem och barn.Först då skapas möjligheterna för kvinnor attetablera sig på arbetsmarknaden på samma villkor sommännen. ges männen bättre möjligheter attkunna etablera sig i familjelivet och få en godkontakt med sina barn. Målsättningen är alltså attbarn inte skall utgöra något hinder för de föräldrarsom förvärvsarbetar.Verkligheten ser tyvärr annorlunda ut. Trots attdet i 5 § jämställdhetslagen anges att arbetsgivarenskall underlätta för både kvinnliga och manligaarbetstagare att förena förvärvsarbete ochföräldraskap, är det fortfarande kvinnorna som tillden absolut övervägande delen utnyttjarföräldraledigheten och går ned i arbetstid för attkunna ta ansvar för hem och familj. I vad mån dessaförhållanden är en förklaring till skillnadernamellan kvinnors och mäns villkor i stort iarbetslivet är svårt att uttala sig om medbestämdhet. En övervägande del av de arbetstagaresom utnyttjar sin föräldraledighet missgynnas ifråga om lön, utbildning, befordran m.m. För många,framför allt yngre kvinnor, verkar föräldraskapetockså begränsa möjligheterna att överhuvudtaget fåett arbete. Denna utveckling, som synes blir alltmerpåtaglig, inger oro.De ovan redovisade reglerna om lönekartläggningm.m. kommer förhoppningsvis att leda till att detblir lättare att upptäcka, åtgärda och förhindra attarbetstagare som är föräldralediga missgynnas ifråga om lön eller andra anställningsvillkor. Omsådana missgynnanden upptäcks utgår utskottet frånatt arbetsmarknadens parter, precis som i övrigafall av missgynnanden, undanröjer dem i samband medde återkommande förhandlingarna. Som utskottetuttalat i föregående avsnitt är dock frågor omfördelning av löneutrymmet, premiering avarbetsinsatser och kompetens m.m. en sak förarbetsmarknadens parter. Det kan inte heller varastatsmakternas sak att ge närmare direktiv för hurlönerevisioner skall gå till.Om inte den utveckling bryts, som innebär attframför allt yngre kvinnor stängs ute från bådeanställning och löneutveckling enbart på grund avföräldraskap eller möjligt föräldraskap, finns detanledning att överväga ytterligare åtgärder. Inuläget innebär emellertid den förbättradesituationen på arbetsmarknaden att den nyssnämndalagstiftningen kan innebära en förbättring.Utskottet utgår från att regeringen noga följerutvecklingen på området.Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna A4(yrk. 7), A806 (yrk. 1 delvis) och A819 (yrk. 7).3 Utvidgning av jämställdhetslagenstillämpningsområde m.m.MotionerI motion A818, väckt under allmänna motionstiden1999, tar upp den kritik som JämO harriktat mot tillämpningen av jämställdhetslagensbestämmelser mot sexuella trakasserier inombemanningsbranschen. är det uthyraren, iegenskap av arbetsgivare, som skall se till att enanmälan om sexuella trakasserier blir åtgärdad. Ipraktiken är det emellertid inhyraren som har debästa möjligheterna att utreda och åtgärdaövergreppen. Det finns därför anledning att se överutformningen av bestämmelserna om förbud motsexuella trakasserier inom bemanningsbranschen (yrk.12).Vänsterpartiet menar i motion Ub803, väckt underallmänna motionstiden , att jämställdhetslagen ialla avseenden har lika stor betydelse för eleveroch studenter som för anställda. Jämställdhetslagenär en lag med arbetsrättslig karaktär, och enutvidgning till utbildningsområdet är teknisktkomplicerad. anser därför att det börtillsättas en utredning som kan lämna förslag på hurjämställdhetslagen kan utvidgas till att ävenomfatta utbildningsväsendet (yrk. 4).I motion A801, väckt under allmänna motionstiden1999, framhåller att varkenjämställdhetslagens eller arbetsmiljölagens reglermot sexuella trakasserier är tillämpliga isituationer när t.ex. anställda inom hemtjänsteneller hotellbranschen utsätts för sexuellatrakasserier av klienter eller gäster.