bet · GN01KrU11 · 2000-03-23 00:00:00 — Vidare syftar förslaget tillatt ett museum eller ett centrum för populärmusik skall inrättas, eftersomdet är av nationellt intresse att bevara det kulturarv som populärmusikenutgör (yrkande 1).Statens musiksamlingar är en central myndighet på musikens område och harenligt sin instruktion i uppgift att dokumentera, samla in, vårda, bevara,beskriva och hålla levande musikens kulturarv och därigenom främja mu-sikintresset, musikvetenskapen och den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden (SFS 1999:561 1 §). Vidare innebär ett av de verksamhetsmål som regering-enangett för myndigheten i regleringsbrevet att samlingarnas sammansätt-ningbättre skall spegla skilda perspektiv. I myndighetens årsredovisning för år1999 redovisas bl.a. att myndighetens bibliotek i fråga om noter täcker inolika former och genrer, bl.a. folkmusik, utomeuropeisk musik, jazz, rockoch annan populärmusik. Likaledes finns i bestånd litteratursom speglar vitt skilda perspektiv på musik.Av samma årsredogörelse framgår även att museet tillsammans med bl.a.Svenskt visarkiv har fortsatt det arbete med Svenskt rockarkiv som påbörja-des /94 och att museet insamlar material om olika musikori-enterade grupperingar, t.ex. tradjazzfolket, hiphoppare m.fl.Vidare erinrar utskottet om ett projekt vid i innebär att förberedelser pågår för att inrätta ett populärmusikmuseumi . Enligt uppgifter på hemsida syftar projektet till attbygga ut museet med en ny avdelning, Popmus, där svensk populärmusik kanvisas i helfigur. hyser förhoppningen att erhålla ett nationelltansvar för popmusiken.Enligt utskottets uppfattning är det initiativ som tagits vidVästergötlands - tidigare - länsmuseum välkommet. Populärmusikenhar inte uppmärksammats i någon större utsträckning av museerna ilandet. En sådan satsning på en folklig kulturyttring kan förhoppningsvisdra till sig även andra grupper än de traditionella museibesökarna. (yttran-de i bet. 1997/98:KrU7 s. I sammanhanget erinrarutskottet om att ut-skottets principiella ställningstaganden i museifrågorinnebär att frågan om inrättande av avdelningar inom ett länsmuseumankommer på de regionala intressenterna.Med hänvisning till det anförda kan utskottet konstatera att det nuaktuella motionsyrkandet i hög grad redan är tillgodosett, varför riksdageninte bör göra ett sådant uttalande som begärs i motion Kr231 (v) yrkande 1.Yrkandet avstryks.Ekomuseum i BergslagenMotionärerna bakom motion Kr256 (s) föreslår att skall ge rege-ringen till känna att Bergslagen har behov av permanenta verk-samhetsbidrag från statliga och regionala instanser. Museet omfattar ettfemtiotal anläggningar i Bergslagsområdet, som beskriver inte bara de pro-duktionsprocesser som följt av bygdens järn- och stålbruk, utan även boende, vardagsliv och de många folkrörelsernas framväxt.Sju Bergslagskommuner med årlig befolkningsminskning står för huvud-delenav finansiering, och motionärerna menar att en sådan ordninginte är långsiktigt hållbar. För sin fortlevnad är museet därför bero-endeav den ekonomiska bastrygghet som bara permanenta verksamhetsbi-drag frånstatliga och regionala instanser kan ge.Utskottet vill först redovisa att bakom Bergslagen ligger enstiftelse vars huvudmän utgörs av kommunerna , de tvålänsmuseerna i respektive samt Westmannaturism.Ekomuseum erhåller i bidrag från de sju kommunerna ochtvå stödenheter à från de båda länsmuseerna. Utöver dettahar museet erhållit tillfälliga projektmedel från bl.a. ochlands-tingen i och län.Under åren 1999-2001 genomförs en bred satsning på industrisamhälletskulturarv. Särskilda medel, , har anvisats förändamålet (se prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 17, s. 109). Regeringen hartillsatt en delegation (Ku1999:06) med uppdrag att i samverkan med berördamyndig-heter och institutioner inom kulturarvsområdet svara för satsningensnärmare utformning och dess genomförande, inklusive frågan vilka projektsom skall ges ekonomiskt stöd (dir. 1999:60). Det ankommer således pådelegationen att för regeringen föreslå vilka ändamål som skall stödjas medde särskilda medlen. bör inte göra något uttalande om detaljer imedelsan-vändningen.Utskottet vill i sammanhanget nämna att i tillväxtavtalet för Västmanlandslän (bilaga 4, s. 10) föreslås åtgärden att sju ekomuseimiljöer skallutvecklas upplevelsemässigt och i form av besökscentraler.Utskottet håller fast vid principen att det inte börinrättas fler statliga museer som får bidrag direkt genom anslag ibudgetpropositio-nen. Bidrag till regionala museer som förklaratsstatsbidragsberättigade av regeringen fördelas av . Dessa museerkan låta en del av sitt statsbidrag gå vidare till angelägnamuseiverksamheter i länet, vilket skett i fråga om Bergslagen.Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion Kr256 (s).Ett nationellt forsknings- och utställningscentrum i GöteborgI motion Kr258 (fp) hemställs att regeringen skall lämna förslag tillriksda-gen om ett nationellt centrum för forskning och utställningar omimmigration och emigration. Detta centrum föreslås ligga i Göteborg.Motsvarande motion behandlades under föregående och avstyrk-tes avutskottet med hänvisning till principen om att det inte börinrättas fler statliga museer (bet. 1998/99:KrU6 s. 8). Utskottet hänvisartill vad som anfördes i utskottets betänkande vid föregående ochavstyrker motion Kr258 (fp).Ett nationellt kvinnomuseumI två motioner föreslås att ett kvinnomuseum skall inrättas.I motion Kr309 (v) anförs att kvinnornas historia, som varit glömdeller osynlig, nu håller på att få tydligare konturer och att kvinnors livi histo-rien och nutiden är ett växande forskningsfält. Motionären bakommotionen anser att det finns ett behov av ett museum som tar på siguppgiften att in-samla och systematiskt behandla och bearbeta föremål ochinformation om kvinnors situation. Utrymmet på de redan etablerademuseerna för kvinnofrågor och den nuvarande museistrukturen gör det befogatatt inrätta ett separat museum för att gestalta kvinnors historia.Motionärerna bakom motion Kr315 (mp) framhåller behovet av att ett spe-ciellt kvinnomuseum, grundat på genusaspekter, inrättas. Projektering avett sådant museum bör påbörjas. Genusforskning från världens olikauniversitet bör enligt motionärerna utgöra grund för museet, som bör lyftafram kvinnor genom historien och belysa kvinnans ställning som gudinna, mor, hemmafru, riksdagsledamot m.m. ur ett renodlat feministiskt perspektiv (yrkande 31).Utskottet har vid tidigare tillfällen avstyrkt motioner liknande de nu aktu-ella (senast bet. 1998/99:KrU1 s. 63). Utskottet har då uttalat att det ärav stor betydelse att ett kvinnoperspektiv anläggs i museernasutställningsverk-samhet och att kvinnornas i lika hög grad som männenshistoria speglas i våra museer. Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt.Utskottet vill vidare erinra om vad som redovisats i ett tidigare avsnitt idetta betänkande dels då det gäller kravet på de centrala museerna attspegla samlingarnas sammansättning från skilda perspektiv, t.ex. då detgäller kön, klass, kulturell bakgrund och generation, dels då det gällermuseernas ansvar på jämställdhetsområdet.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna Kr309 (v) och Kr315 (mp) yrkande 31.I sammanhanget kan nämnas att Arbetets museum arrangerade etttvådagarsseminarium med rubriken + museum = kvinnomuseum. En avanledningarna till att museet tog initiativ till konferensen uppgavs varaatt kvinnors villkor och historia är dåligt belysta i museernaoch att frågan om kön och makt sällan lyfts fram. Arbetets museum har försin del beslutat verka för att någon form av resurscentrum skall inrättasför att utveckla museernas verksamhet ur ett genusperspektiv. Ett sådantcentrum skulle under en treårig försöksperiod orientera sig om aktuellforskning, ägna sig åt erfarenhetsutbyte, bygga nätverk samt anordnaseminarier och kurser i nu nämnt syfte.Museum bakom motionerna Kr259 (fp, c), Kr260 (v) och Kr261 (mp)föreslår att statligt stöd skall ges till Museum . Syftetanges vara att ge museet status av nationellt centrum för kvinnorskonstnärliga skapande.I motionerna framhålls att det visserligen finns ett antal nordiska kvin-nomuseer vilka verkar utifrån ett kulturhistoriskt perspektiv, men att Muse-um är det enda nordiska konstmuseum som uttalat arbetarmed och för kvinnliga konstnärer. Museet bör därför erhålla statligt stödredan under pågående utvecklingsarbete.I motion Kr260 (v) framhålls att ett jämställt samhälle förutsätter endjupa-re förståelse av de sociala och kulturella strukturer som format detegna samhället. Förståelsen skulle befrämjas av ett sådant nordiskt centrumför kvinnors konstnärliga skapande som Museum har ambitio-nen att utvecklas till. Motionärerna bakom motionerna Kr259 (fp, c) ochKr261 (mp) framhåller vidare att förutsättningarna för en lyckosam utveck-ling av Museum är goda då museet bl.a. kan hämta stöd iVästerbottens rika kulturella miljö.Museum i invigdes . Verksamheten byggdefrån början på en samling historiska målningar. Målet är att museetskall utvecklas till ett nordiskt centrum för kvinnors konstnärligaskapande. Ett tvåårigt utvecklingsprojekt pågår i samarbete med Skellefteåkommun, och i län.En slutrapport med förslag till framtida organisation och finansiering ärplanerad till juni 2001.Som ovan nämnts i anslutning till frågan om inrättande av ett nationelltkvinnomuseum, anser utskottet att kvinnoperspektivet bör genomsyra allmuseiverksamhet. Det är dock av stort värde om vissa museer dessutom genomsin speciella inriktning samt genom utvecklingsarbete och samverkan kanstimulera övriga museers arbete med sådana frågor. Utskottet anser attriksdagen inte bör göra ett sådant uttalande om museum och bidragsbehov som begärs i motionerna, då den pågående utveck-lingen av verksamheten är de lokala och regionala intressenternas ansvar.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna Kr259 (fp, c), Kr260 (v)och Kr261 (mp).I motion Kr310 (s) föreslår motionärerna att Museum skalltjäna som tema under ordförandeskap i EU.Regeringen har angivit jämställdhet som ett prioriterat område under rege-ringskonferensen (jfr t.ex. prot. 1999/2000:63 s. 2). Varje fackministerhar därmed ansvar för att jämställdhetsfrågan genomsyrar det egnasakområdet. Det står följaktligen kulturministern fritt att välja att taMuseum eller andra institutioner, evenemang etc. tillhjälp för att uppfylla detta syfte. Motion Kr310 (s) avstyrks.Arkitekturens dagRiksdagen godkände regeringens förslag till mål för en statligpolitik för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet.1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Ett av de fastställda målen syftar tillatt stärka och bredda intresset för hög kvalitet inom arkitektur,formgivning, design och offentlig miljö.Regeringen aviserade i propositionen om storstadspolitiken (prop. 1997/98:165) att skulle proklameras som Arkitekturår i . För att fåtill stånd en bredare debatt om de gemensamma miljöernas arkitektur ochform och därigenom stimulera till diskussion om hur dessa miljöer skallutvecklas krävs nämligen, menade regeringen, en utåtriktad informationsin-sats. Ett samarbete mellan , den storstadspolitiska delega-tionen, , och övriga berörda myndigheter samtkommunerna skulle enligt propositionen påtagligt kunna förbättra möj-ligheterna till en fokusering på storstadens arkitektoniska kvaliteter ochbrister. En kampanj kring dessa frågor borde därför initieras. Kampanjenborde resultera i en manifestation , då även resultaten avregeringens handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design skullekunna redo-visas konkret.Regeringen har uppdragit åt ett fyrtiotal statliga myndigheter attunder förbereda sin medverkan och genomföra verk-samheter under . Vidare har en lång rad institutioneroch organisationer inbjudits att medverka . Bland de verksamhetersom skall genomföras kan nämnas att Riksutställningar och Boverketsstadsmiljö-råd tillsammans med skallgenomföra ett pro-jekt med syfte att få igång en bred och folkligdiskussion om kvaliteterna i den nutida arkitekturen. Projektet genomförs iform av en allmän omröstning om vackraste byggnaden, uppförd under desenaste femtio åren i Sverige.Motionärerna bakom motion Kr250 (v) anser att de initiativ som har tagitsmed anledning av Arkitekturåret är lovvärda men att det saknas kontinuitetnär det gäller att visa vackra miljöer. De initiativ som hargenomförts rör de offentliga miljöerna. Även andra miljöer skulle kunnavisas under t.ex. . Därför föreslås i motionen attKulturrådet skall få i uppdrag att i samverkan med utredaförutsättningarna för att införa en Arkitekturens dag i Sverige.Utskottet konstaterar att många skiftande insatser nu förbereds och kom-meratt genomföras för att stimulera till ett ökat intresse ochge en ökad kunskap om arkitektur hos allmänheten och de ansvariga för denbyggda miljöns utformning. Utskottet ser mycket positivt på arkitekturkam-panjen och utgår från att den kommer att leda till någon sorts uppföljningunder kommande år. Utskottet, som inte utesluter att kampanjen kan ledatill att motionärens förslag förverkligas, är emellertid inte berett attförorda att skall ta initiativ till instiftandet av enArkitekturens dag. Motionen avstyrks därför.I sammanhanget vill utskottet slutligen erinra om att Kulturhusens dagarran-gerats varje höst under ett tiotal år i . Under denna dag harallmänhe-ten utan kostnad kunnat besöka exempelvis industri- ochhantverksbyggna-der, privata hem etc. Även parker, torg m.m. har då undersakkunnig ledning visats upp. Kulturhusens dag har ett nytt tema. beträffande ekonomin och myndighetsstrukturen på mu-seiområdetatt med anledning av motionerna 1998/99:Kr39 yrkande 1, 1999/2000:Kr313 yrkande 7 och 1999/2000:Kr315 yrkande 29 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. beträffande fritt inträde på museer för förskolebarn m.fl.att avslår motion 1999/2000:Kr234 yrkande 4,res. 1 (v)3. beträffande museernas jämställdshetsansvaratt avslår motion 1999/2000:Kr315 yrkande 30,res. 2 (mp)4. beträffande högskoleutbildningar för curatorer m.fl.att avslår motion 1999/2000:Kr314 yrkande 24,5. beträffande hjulångaren avslår motion 1999/2000:Kr209,6. beträffande Riksidrottsmuseumatt avslår motionerna 1999/2000:Kr210 och 1999/2000: Kr217,res. 3 (1 v)7. beträffande Fängelsemuseet i Gävleatt avslår motion 1999/2000:Kr211,8. beträffande museum för design och konsthantverkatt avslår motionerna 1999/2000:Kr214 och 1999/2000: Kr306,res. 4 (1 m, c, fp)9. beträffande museum för populärmusikatt avslår motion 1999/2000:Kr231 yrkande 1,res. 5 (v)10. beträffande Bergslagenatt avslår motion 1999/2000:Kr256,11. beträffande ett nationellt forsknings- och utställningscent-rum iGöteborgatt avslår motion 1999/2000:Kr258,12. beträffande ett nationellt kvinnomuseumatt avslår motionerna 1999/2000:Kr309 och 1999/2000: Kr315yrkande 31,res. 6 (1 v)res. 7 (mp)13. beträffande Museum avslår motionerna 1999/2000:Kr259, 1999/2000:Kr260 och 1999/2000:Kr261,res. 8 (c, fp, mp)14. beträffande visst tema under ordförandeskap i EUatt avslår motion 1999/2000:Kr310,15. beträffande Arkitekturens dagatt avslår motion 1999/2000:Kr250.Stockholm den 23 mars 2000På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (), (), (), PaavoVallius (s), (), (), (), RoyHansson (m), (), () och (). Fritt inträde på museer för förskolebarn m.fl. (mom. 2)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken påmuseer för förskolebarn m.fl. som börjar med "Liksom under" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Utskottet erinrar om att ett av de kulturpolitiska målen syftar till attkultur-politiken skall verka för allas möjlighet till kulturupplevelser. Ilikhet med motionärerna bakom motion Kr234 (v) anser utskottet att det ärangeläget att etablera goda kulturvanor hos de unga. En åtgärd i dettasyfte skulle vara att införa fri entré för förskolebarn, skolelever ochstuderande på museer. Ut-skottet anser därför att regeringen skall utredaförutsättningarna för museerna att införa fri entré för de nämnda grupperna.Vad utskottet således anfört bör med bifall till motion Kr234 (v)yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande fritt inträde på museer för förskolebarn m.fl.att med bifall till motion 1999/2000:Kr234 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Museernas jämställdshetsansvar (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken jämställd-hetsansvar som börjar med "Utskottet utgår" och slutar med "av "bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna bakom motion Kr315 (mp) anser utskottet attregeringen skall redovisa för på vad sätt de statligtstödda museerna har tagit sitt jämställdhetsansvar.Vad utskottet således anfört bör med bifall till motion Kr315 (mp) yrkande 30 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande museernas jämställdshetsansvaratt med bifall till motion 1999/2000:Kr315 yrkande 30 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "Kr217 (s)" bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna anser utskottet att bevarandet av vår idrottshis-toria är en nationell angelägenhet. Idrotten har en viktig del i landetshistoria, dels som folkrörelse, dels genom de stora framgångar svenskaidrottsutövare av vitt skilda slag rönt i en rad internationella mästerskap. Det finns därför ett stort antal föremål med idrottshistorisk anknytningvilka är värda att visa och bevara. Ett museum förmöget att åta sig dennauppgift finns, nämligen , men museet saknar i daglokaler och en stabil ekonomisk bas. Staten bör därför utreda möjlighetenatt tilldela denna verk-samhet ekonomiskt stöd.Utskottet föreslår att med anledning av motionerna Kr210 (v) ochKr217 (s) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande Riksidrottsmuseumatt med anledning av motionerna 1999/2000:Kr210 och 1999/2000:Kr217 som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,4. Museum för design och konsthantverk (mom. 8)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken för designoch konsthantverk som börjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med"Kr306 (c)" bort ha följande lydelse:Svensk formgivning har varit en viktig framgångsfaktor för lanseringen avsvenska produkter, såväl inom som utanför landets gränser. För att säker-ställa fortsatta konstnärliga och ekonomiska framgångar på området krävsatt nya formgivare har tillgång till dokumentation av färdiga föremål,förstudier, materialförutsättningar etc. Det är av yttersta vikt att detfinns en samlande och samordnande instans som med kraft kan ta sig anområdet. i skapades och är en väl etableradoch utvecklad institution som skulle ha goda förutsättningar attframgångsrikt fullgöra en sådan central funktion. Det nätverksansvar somRöhsska museet tilldelats och det bidrag som följer av detta uppdrag räckerdock inte för att museet skall kunna utvecklas till ett ansvarsmuseum ochbedriva den verksamhet man kan kräva av ett sådant. museets rollbör därför stärkas så att det kan utvecklas till ett nationellt centraltmuseum för formgivning och konsthantverk, och museet bör härvid förses mednödvändiga resurser.Utskottet anser således i likhet med motionärerna att det föreligger ett na-tionellt behov av en samlande och samordnande kraft på området design ochkonsthantverk och att har goda förutsättningar att fylla ensådan funktion. bör med anledning av motionerna Kr214 (m) ochKr306 (c) som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande museum för design och konsthantverkatt med anledning av motionerna 1999/2000:Kr214 och 1999/2000:Kr306 som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,5. Museum för populärmusik (mom. 9)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken för populär-musik som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "Yrkandet av-styrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör - med anledning av förslaget i motionKr231 (v) - det uppdrag som Statens musiksamlingar har förtydligas, så attmyndigheten bättre kan fylla den lucka som alltjämt finns när det gällerdokumentation av populärmusiken. Utskottet anser vidare att det är ettnatio-nellt intresse att ett särskilt museum eller centrum för populärmusikinrättas. Regeringen bör återkomma till med förslag tillutformning av sådana åtgärder för populärmusiken.Vad utskottet således anfört bör med anledning av motion Kr231 (v) yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande museum för populärmusikatt med anledning av motion 1999/2000:Kr231 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Ett nationellt kvinnomuseum (mom. 12)(v) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken kvin-nomuseum som börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 31" bort haföljande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion Kr309 (v) är det utskottets uppfatt-ning att ett kvinnohistoriskt museum skulle kunna ge kvinnor de historiskaförebilder som de behöver för sin identitet och för att de skall blibekräftade och känna sig hemma i sin omgivning. Utskottet anser därför attregeringen bör utarbeta förslag som syftar till att ett kvinnohistorisktmuseum med na-tionellt ansvar skall inrättas.Vad utskottet således anfört bör med bifall till motion Kr309 (v)och med anledning av motion Kr315 (mp) yrkande 31 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande ett nationellt kvinnomuseumatt med bifall till motion 1999/2000:Kr309 och med anled-ning avmotion 1999/2000:Kr315 yrkande 31 som sin mening ger re-geringen till kännavad utskottet anfört,7. Ett nationellt kvinnomuseum (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken kvin-nomuseum som börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 31" bort haföljande lydelse:I likhet med motionärerna bakom motion Kr315 (mp) anser utskottet att detär angeläget att inrätta ett kvinnomuseum, grundat på genusaspekter.Projektering av ett sådant museum bör därför påbörjas . Genusforsk-ning bör - som framhålls i motionen - utgöra en grund för det blivandekvinnomuseet. Kvinnor genom historien bör lyftas fram och kvinnans ställ-ning i olika avseenden belysas.Vad utskottet således anfört bör med bifall till motion Kr315 (mp) yrkande 31 och med anledning av motion Kr309 (v) som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande ett nationellt kvinnomuseumatt med bifall till motion 1999/2000:Kr315 yrkande 31 och medanledning av motion 1999/2000:Kr309 som sin mening ger rege-ringen tillkänna vad utskottet anfört,8. Museum (mom. 13)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken som börjar med "Som ovan" och slutar med "Kr261 (mp)" bort haföljande lydelse:I likhet med motionärerna bakom motionerna Kr259 (fp, c) och Kr261 (mp)anser utskottet att Museum har regionala, nationella ochinternationella utvecklingsmöjligheter. Museets arbete är av stort intressesåväl konstnärligt som ur ett genusperspektiv, och projektet utgör dessutomen betydelsefull regional tillväxtfaktor. Med utgångspunkt i det starkaenga-gemang som lokala och regionala instanser uppvisat, bör även staten tadel i museets fortsatta utvecklingsarbete som syftar till framväxten av enny sorts museum.Utskottet anser mot denna bakgrund att det är av största vikt att statligtstöd utgår till Museum och att regeringen beaktar detta ikommande års budgetarbete.