bet · GO01SkU3 · 2000-11-14 00:00:00 — ut tillägget elleravgiften.------------------------------------------------------Gäldenären får - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - är obetydligt.Deklaranten får - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - är obetydlig.------------------------------------------------------2. lag om ändring i lagen (1973:980) omtransport, förvaring och förstöring avinförselreglerade varor, m.m.,3. lag om ändring i lagen (1978:880) ombetalningssäkring för skatter, tullar ochavgifter,4. lag om ändring i lagen (1979:1088) omgränsövervakningen i krig m.m.,5. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),6. lag om ändring i utsökningsbalken (1981:774),7. lag om ändring i strålskyddslagen (1988:220),8. lag om ändring i tullregisterlagen(1990:137),9. lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta-och kreditreglering,10. lag om ändring i postlagen (1993:1684),11. lag om ändring i mervärdesskattelagen(1994:200) med den ändringen att 1 kap. 2 och 5§§ utgår ur förslaget,12. lag om ändring i lagen (1994:466) omsärskilda tvångsåtgärder ibeskattningsförfarandet,13. lag om ändring i lagen (1999:1284) omändring i lagen (1994:466) om särskildatvångsåtgärder i beskattningsförfarandet,14. lag om ändring i lagen (1994:1547) omtullfrihet m.m.,15. lag om ändring i lagen (1994:1548) om vissatullförfaranden med ekonomisk verkan, m.m.,16. lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihetfrån skatt vid import, m.m. med den ändringenatt i 1 kap. 4 § uttrycket "94/4/EG" byts ut motuttrycket "2000/47/EG",17. lag om ändring i lagen (1994:1563) omtobaksskatt med den ändringen attikraftträdandebestämmelsen erhåller följandesåsom utskottets betecknade lydelse:-----------------------------------------------------Regeringens förslag Utskottets förslag------------------------------------------------------Ikraftträdandebestämmelse-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft Denna lag träder i kraftden . . gällerfortfarande för varor somdessförinnan anmältseller borde ha anmältstill tullförfarandetövergång till friomsättning.-----------------------------------------------------18. lag om ändring i lagen (1994:1564) omalkoholskatt med den ändringen attikraftträdandebestämmelsen erhåller följandesåsom utskottets betecknade lydelse:-----------------------------------------------------Regeringens förslag Utskottets förslag------------------------------------------------------Ikraftträdandebestämmelse-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft Denna lag träder i kraftden . . gällerfortfarande för varor somdessförinnan anmältseller borde ha anmältstill tullförfarandetövergång till friomsättning.-----------------------------------------------------19. lag om ändring i lagen (1994:1565) ombeskattning av viss privatinförsel,20. lag om ändring i alkohollagen (1994:1738),21. lag om ändring i lagen (1996:701) omTullverkets befogenheter vid gräns motett annat land inom Europeiska unionen,22. lag om ändring i skattebetalningslagen(1997:483) med den ändringen attikraftträdandebestämmelsen erhåller följandesåsom utskottets förslag betecknade lydelse:-----------------------------------------------------Förslag enligt prop. Utskottets förslag1999/2000:126------------------------------------------------------Ikraftträdandebestämmelse-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft Denna lag träder i kraftden . Denäldre bestämmelsen skall äldre bestämmelsen idock fortfarande första stycket 2 skalltillämpas i fråga om dock fortfarandesådan skatt för vilken tillämpas i fråga omtulllagen (1994:1550) sådan avgift för vilkengäller. lagen (1981:691) omsocialavgifter gäller ochden äldre bestämmelsen iandra stycket i fråga omsådan skatt för vilkentullagen (1994:1550)gäller.-----------------------------------------------------23. lag om ändring i lagen (1998:506) ompunktskattekontroll av transporter m.m. avalkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljepro-dukter,24. lag om ändring i lagen (1998:714) omersättning vid frihetsberövanden och andratvångsåtgärder,25. lag om ändring i inkomstskattelagen(1999:1229).res. 2 (m, kd, fp) -delvisStockholm den 14 november 2000På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), CarlFredrik (), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), de (), (), (), (), (),(), (), RolfKenneryd (c), () och Per-OlofSvensson (s). Tullkontrollen beträffande intrång iviss immateriell äganderätt (mom. 2) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:I ett rättssamhälle måste det finnas möjligheterför rättighetsinnehavare till immateriellarättigheter att skydda sig mot olagliga intrång iden immateriella äganderätten och, som de moderataledamöterna i lagutskottet har framhållit i enavvikande mening, det är också mycket viktigt atträttighetsinnehavaren skall kunna beivraimmaterialrättsliga intrång. Det är enligt vårmening helt oacceptabelt att ha en ordning som kaninnebära att rättighetsinnehavaren av ekonomiskaskäl måste avstå från att utföra en kontrollåtgärd,trots att skälig misstanke om intrång föreligger.Som framhålls i motion Sk31 bör det i stället, omskälig grund för misstanke om intrång föreligger,vara statens skyldighet att svara för allakostnader som kan uppkomma vid tullkontroll av atten immateriell äganderätt inte kränkts. Regeringenbör enligt vår mening överväga ett sådantkostnadsansvar för staten och återkomma tillriksdagen med erforderliga förslag. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.En annan viktig fråga som motionärerna har tagitupp är att en rättighetsinnehavare inte bör behövariskera sin egen ekonomi för att få till stånd enförstöring av varor som gör intrång på denimmateriella äganderätten, dvs.varumärkesförfalskade eller pirattillverkade varor.Moderaterna i lagutskottet har antagit att det iinte så få fall kommer att visa sig omöjligt att fåut medlen från den som har kränkt rättigheterna, ochvi delar den bedömningen. Om förrättningskostnadernainte kan tas ut av svaranden bör således kostnadernastanna på staten. En sådan ordning bygger enligt vårmening på allmänt vedertagna principer, och skulleden komma i konflikt med EG-rätten bör regeringenförsöka se till att EG-rätten ändras på denna punkt.Vi föreslår att gör ett uttalande även omdenna fråga.Med det anförda tillstyrker vi motion Sk31yrkandena 2 och 3.dels under moment 2 hemställt:2. beträffande tullkontrollen beträffandeintrång i viss immateriell äganderättatt med bifall till motion 1999/2000:Sk31 yrkandena2 och 3 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,2. Tulltillägg (mom. 3 och 7 i motsvarandedel) - m, kd och fpCarl (), (), (), de (),(), () och JohanPehrson (fp) hardels anfört följande:Tulltillägget kan drabba de företagare orimligthårt som har råkat göra fel vid sin tillämpning avtullreglerna. Sanktionens hårdhet står inte i någonsom helst rimlig proportion till en begångenförseelse. Det handlar ofta om ouppsåtliga fel itulldeklarationer som upprättats under tidspress.Sveriges inträde i EU har inneburit attimportörerna fått en mängd nya regler att hålla redapå. Dessutom har inlämningsfristen minskat.Tullmyndighetens skyldighet att utdöma tulltilläggfräter på förhållandet mellan tullen ochimportörerna. Tullens myndighetsutövning skall intebehöva upplevas av företagaren som att vederbörandeblir aktivt motarbetad. I stället bör tullen geservice åt företagarna, och när ouppsåtliga fel harbegåtts bör det ligga i båda parters intresse attfelen kan rättas till på ett smidigt sätt.Tulltillägget påförs liksom skattetillägget genomett rent administrativt förfarande när en miss ellerett fel har konstaterats. Vår principiellauppfattning är emellertid att det i praktikenhandlar om böter, och böter bör dömas ut av endomstol och inte påföras genom ett administrativtbeslut. Det har dessutom visat sig att det är ovisstom skattetilläggssystemet står i överensstämmelsemed konvention om de mänskligarättigheterna. Samma osäkerhet vidlådertulltillägget.Mot bakgrund av tulltilläggets negativa sidor anservi att man bör passa på att i samband med införandetav en ny tullag avskaffa denna tvivelaktigasanktionsform. Tvärtemot vad regeringen föreslagitbör således tulltilläggsreglerna inte föras övertill den nya lagen. Vi anser alltså att motionernaSk31 och Sk33 bör bifallas på denna punkt ochföreslår att avsnittet om tulltillägg under 8 kap.skall utgå ur den nya lagen. Regeringen får åter-komma med de förslag till kompletterandebestämmelser och ändringar som kan behövas på grundav denna åtgärd.dels under moment 3 och moment 7 i motsvarande delhemställt:3. beträffande tulltilläggatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk31yrkande 1 och 1999/2000:Sk33 och med avslag påproposition 1999/2000:126 i denna del beslutaratt inte överföra tulltilläggsreglerna till dennya tullagen,7. beträffande lagförslagen såvitt avsertulltilläggatt gör den ändringen i det i bilaga 1 till dettabetänkande återgivna förslaget till tullag att 8kap. 2-8 §§ utgår,3. Dröjsmålstalan (mom. 4) - m, kd och fpCarl (), (), (), de (),(), () och JohanPehrson (fp) hardels anfört följande:Dröjsmålstalan inom tullrätten innebär att det gesen möjlighet att under vissa omständigheter iförvaltningsdomstol klaga på att Tullmyndigheteninte har fattat beslut . Trots attTullagsutredningen i sitt slutbetänkande, sompropositionen bygger på, återkommit med ett förslagtill dröjsmålstalan har regeringen valt att intelägga fram något sådant förslag i den lagrådsremisssom föregått propositionen och inte heller i denföreliggande propositionen.Lagrådet har kommenterat detta särskilt ochframhållit att det faktiskt finns en rätt att föradröjsmålstalan enligt EG-rätten på tullområdet ochatt en enskild person inte kan frånkännas rätten attutnyttja denna möjlighet. Resultatet, om någonskulle vilja utnyttja denna möjlighet, kan enligtLagrådet bli att förvaltningsdomstolen tvingasimprovisera fram erforderliga principer. Lagrådetefterlyser därför erforderliga regler i den svenskalagen.Även om regeringen har angett att den avser attåterkomma i frågan anser vi att regeringen har tagitalltför lätt på den, och avsikten är tydligen inteatt ge den prioritet. Enligt vår mening är detmycket angeläget att införa tydliga regler ommöjligheterna till dröjsmålstalan vid myndigheternashandläggning av ärenden, inte minst för småföretagsom kan vara mycket beroende av ett snabbtmyndighetsbesked. Regeringen bör skyndsamtigångsätta ett utredningsarbete i syfte att ta framde regler som bör gälla vid dröjsmålstalan. För attunderstryka att denna fråga är angelägen börriksdagen rikta ett tillkännagivande härom tillregeringen, och vi tillstyrker därför motion Sk32.dels under moment 4 hemställt:4. beträffande dröjsmålstalanatt med bifall till motion 1999/2000:Sk32som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts angående en utredning om dröjsmålstalan.Konstitutionsutskottets yttrande2000/01:KU5yEn ny tullagTill skatteutskottetSkatteutskottet har beslutatatt bereda bl.a. tillfälleatt yttra sig över proposition 1999/2000:126 En nytullag jämte motioner.I propositionen lämnas förslag till en ny tullagjämte följdlagstiftning. Konstitutionsutskottetbegränsar sitt yttrande till vissa frågor omnormgivningsbemyndiganden.PropositionenSedan blev medlem i EU finns de primäraföreskrifterna på tullområdet i . Densvenska tullagstiftningen utgör ett komplement tillEG-rätten. Den föreslagna nya tullagen innehållerdärför hänvisningar till de EG-rättsliga reglerna.De kontrollbestämmelser som ger befo-genheter som kan innebära intrång i enskildsgrundläggande fri- och rättigheter har samlats i denföreslagna lagen; finns sådana bestämmelseräven i tullförordningen. Den föreslagna tullageninnehåller därutöver tämligen omfattandeföreskrifter på tullområdet, bland dem bestämmelsersom enligt propositionen är avsedda som upplysningarom att verkställighetsföreskrifter som meddelas avregeringen förekommer i anslutning till lagensbestämmelser.MotionsyrkandeI motion 1999/2000:Sk 31 yrkande 4 (m) hemställs attriksdagen avslår regeringens förslag tillbemyndigande i 4 kap. 12 § i den nya tullagen förregeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer att meddela närmare föreskrifter. Imotionen framhålls att Lagrådet i sitt yttrande överlagförslaget anfört att delegationsregeln i 8 kap. 9§ första stycket regeringsformen endast omfattarföreskrifter om tull på införsel av vara och att detinte finns någon annan möjlighet till delegation.Därför avstyrker Lagrådet det av regeringenföreslagna bemyndigandet i förslaget till tullag i 4kap. 13 § (att regeringen får kompletterabestämmelserna om export och återexport i EG-förordningar). Trots Lagrådets avstyrkande finns detberörda bemyndigandet kvar i den lagtext som lagtsfram i förslaget till , förslaget tilltullag 4 kap. 12 §. Med hänvisning tillregeringsformens delegationsregel och Lagrådetsyttrande motsätter sig motionärerna det berördabemyndigandet.BakgrundEnligt 1 kap. 4 § regeringsformen är ensamlagstiftare. Regeringsformen medger emellertid attriksdagen bemyndigar regeringen att genomförordningar meddela föreskrifter i vissa ämnen, ivilka normgivningskompetensen i princip ärförbehållen . Bland annat kan regeringenenligt 8 kap. 9 § första stycket efter bemyndigandei lag genom förordning meddela föreskrifter om tullpå införsel av vara. Utöver vad som framgår avregeringsformens medgivanden kannormgivningskompetens inte delegeras från riksdagen.Enligt 8 kap. 13 § regeringsformen första stycketfår regeringen utan särskilt bemyndigande i laggenom förordning besluta dels föreskrifter omverkställighet av lag, dels föreskrifter som ejenligt grundlag skall meddelas av . Avtredje stycket i samma bestämmelse framgår attregeringen i sådana fall i förordningen får överlåtaåt myndighet under regeringen att meddelabestämmelser i ämnet. I verkställighetsföreskriftensform får inte beslutas något som kan betraktas somett tidigare ej föreliggande ingrepp i enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden.I sitt yttrande i lagstiftningsärendet har Lagrådetpekat på att uttryckliga bemyndiganden i lag förregeringen att meddela föreskrifter är överflödiga,om regeringen ändå kan meddela föreskrifter på grundav 8 kap. 13 § regeringsformen.I propositionen anförs i fråga om åtskilliga av debestämmelser som föreslås att de är avsedda somupplysningar om att sådana verkställighetsfö-reskifter som regeringen får besluta med stöd av 8kap. 13 § regeringsformen förekommer i anslutningtill lagen. Dessa bestämmelser är med andra ord inteavsedda att vara några egentliga bemyndiganden attmeddela föreskrifter (prop. s. 135 f).Enligt propositionen skall 4 kap. 12 § i den nyatullagen lyda på följande sätt:Bestämmelser om export av varor från EG:stullområde finns i artiklarna 161 och 162 iförordningen (EEG) nr 2913/92 samt i artiklarna297-298 och 788-798 i förordningen (EEG) nr 2454/93.Bestämmelser om återexport finns i artikel 182 iförordningen (EEG) nr 2913/92 och i artikel 841 iförordningen (EEG) nr 2454/93.Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer meddelar närmare föreskrifter somkompletterar dessa bestämmelser.Motion 1999/2000:Sk31 gäller andra stycket av dennu återgivna paragrafen. Av propositionen framgåratt motsvarande lagtext i lagrådsremissen (4 kap. 13§ andra stycket tullagen) var utformad på följandesätt: "Regeringen får meddela föreskrifter somkompletterar dessa bestämmelser" (prop. s. 211).Lagrådet ansåg att denna bestämmelse inte varförenlig med delegationsregeln i 8 kap. 9 § förstastycket regeringsformen och därför borde utgå (prop.s. 275).Utskottets bedömningSåsom framgår av vad Lagrådet har anfört kanupplysande bestämmelser i lag om regeringens direktpå regeringsformen grundade rätt att meddelaföreskrifter uppfattas som överflödiga. Om sådanabestämmelser ändå tas in i lag, innebär dettaemellertid inte att normgivningsmaktträtts för när. Utskottet berör inte frågan om dettaslags bestämmelser vidare i detta yttrande.Såvitt gäller bestämmelsen i 4 kap. 12 § andrastycket av den föreslagna nya tullagen framgårenligt utskottets mening av lagtexten i den lydelsesom har förelagts att den inte kan ansesinnebära att regeringen tilläggs någon befogenhetatt meddela föreskrifter utöver vad som följer av 8kap. 13 § regeringsformen. Det finns alltså inteskäl för utskottet att med hänsyn till reglerna iregeringsformen avstyrka bifall till propositioneni denna del.Stockholm den 26 oktober 2000På vägnarPer UnckelFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: PerUnckel (m), (), (),(), (), (), (), KenthHögström (s), (), (), Per (), (),(), (),(), () ochInger Strömbom (kd).Lagutskottets yttrande2000/01:LU1yTullkontroll beträffande intrång iviss immateriell äganderättTill skatteutskottetSkatteutskottet har beslutatatt bereda och lagutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1999/2000:126 En ny tullag jämte motioner.I propositionen lämnas ett förslag till en nytullag, som skall ersätta tullagen (1994:1550) ochlagen (1994:1552) om tullkontroll av varumärkesin-trång m.m. Det framlagda lagförslaget grundas påTullagsutredningens slutbetänkande (SOU 1999:54) tullag. Syftet med den nya lagen, som föreslåsträda i kraft , är bl.a. attbättre anpassa den svenska tullagstiftningen tillEG-rätten och underlätta en smidig hantering i tull-förfarandet för såväl näringslivet sommyndigheterna. I åtskilliga hänseenden innebärreformen att bestämmelserna i gällande tullag lyftsöver till den nya tullagen. Motsvarande gällerreglerna om tullkontroll av varumärkesintrång. Isistnämnda hänseende innebär lagförslaget ocksåvissa nyheter, bl.a. angående rättighetsinnehavarensansvar för skada på varuprov som kan uppkomma vid eninspektion och ansvaret för kostnaderför förstöring av varor som gör intrång i enimmateriell äganderätt.Med anledning av propositionen har väckts tremotioner.Lagutskottet har beslutat att avge yttrande överpropositionen såvitt avser förslagen om tullkontrollbeträffande intrång i viss immateriell äganderätt(avsnitt 7.7) samt motion Sk31 av . (m) som behandlar bl.a. frågor om kostnader isamband med tullkontroll av att en immaterielläganderätt inte kränkts och ansvaret för Tullverketskostnader för förstöring av varor (yrkandena 2 och3). Yttrandet begränsas till de immaterialrättsligaoch utsökningsrättsliga frågeställningarna sominnefattas i lagförslaget och motionsyrkandena.UtskottetSåväl inom Europeiska unionen som utanför unionenförekommer en tämligen omfattande handel medvarumärkesförfalskade eller pirattillverkade varor.För att förhindra denna handel utfärdades år 1986rådets förordning (EEG) nr 3842/86 av den 1 december1986 med bestämmelser för att förhindra attvarumärkesförfalskade varor övergår till friomsättning. stod det klart attbestämmelserna i denna rådsförordning inte vartillräckliga för att stävja handeln medvarumärkesförfalskade eller pirattillverkade varor.Förordningen har därför ersatts av en ny förordning,rådets förordning (EG) nr 3295/94 av den 22 december1994 om fastställande av vissa åtgärder avseendeinförsel till gemenskapen samt export och återexportfrån gemenskapen av varor som gör intrång i vissimmateriell äganderätt. Rådsförordningenkompletteras av kommissionens förordning (EG) nr1367/95 av omtillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG)nr 3295/94.Sedan den 1 juli 1999 omfattar förordningen (EG) nr3295/94 också intrång i patent och tilläggsskydd förläkemedel och växtskyddsmedel.Av förordningen framgår under vilka omständighetertullmyndigheterna skall ingripa när varor sommisstänks kunna innebära intrång i en immaterielläganderätt tas in för fri omsättning, är föremål förexport eller återexport eller påträffas vidkontroller av gods som är under suspension. Vidareframgår de åtgärder som skall vidtas avmyndigheterna beträffande de varor som har befunnitsinnebära intrång i en immateriell rättighet. Iartikel 6.1 stadgas sålunda att tullkontoret skalluppskjuta frigörandet av varorna eller kvarhålladessa och ge den som ansökt om ingripandet och depersoner som berörs av detta möjlighet attinspektera de varor vilkas frigörande har skjutitsupp eller som har kvarhållits.Förordningen (EG) nr 3295/94 lämnar ett visstutrymme för kompletterande nationella bestämmelser.I svensk rätt finns för närvande sådana bestämmelserfrämst i lagen (1994:1552) om tullkontroll avvarumärkesintrång m.m. Lagen kompletteras i sin turav förordningen (1994:1559) om tullkontroll avvarumärkesintrång m.m.Det i propositionen framlagda lagförslaget innebärbl.a. att de bestämmelser som finns i lagen omkontroll av varumärkesintrång m.m. tas in i ettsärskilt kapitel (7 kap.) i den nya tullagen.Samtidigt innehåller förslaget i denna del ocksåvissa nyheter.En nyhet är den föreslagna bestämmelsen, 7 kap. 5§, som föreskriver att rättighetsinnehavarenansvarar för skada på varuprov som uppkommer vidsådan inspektion av varor som får göras enligt dentidigare redovisade artikeln 6.1 i förordningen (EG)nr 3295/94. I propositionen anför regeringen att detär självklart att den som fått låna varuprovet skallbära det ekonomiska ansvaret om undersökningen visaratt den skadade varan är äkta. Han eller hon skallmed andra ord ge importören eller exportörenersättning för den skada på varuprovet som analysenmedfört. Detta bör enligt regeringen komma tilluttryck i lagen.Den föreslagna bestämmelsen i 7 kap. 5 §ifrågasätts i motion Sk31 av m.fl.(m). Enligt motionärernas mening är det inte rimligtatt en rättighetsinnehavare som på skälig grundbegärt ett ingripande skall svara för eventuellskada som kan uppkomma vid den inspektion av demisstänkta varorna som han eller hon får göra. Detbör i stället vara statens skyldighet att svara föralla kostnader som kan uppkomma vid en kontroll avatt en immateriell äganderätt inte kränkts.Motionärerna anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en analys av konsekvenserna av ettsådant ansvar för staten, och i motionen yrkas etttillkännagivande med denna innebörd (yrkande 2).Lagutskottet delar för sin del regeringensuppfattning att det finns behov av en kompletteranderegel i svensk rätt om ansvaret för skada som kanuppkomma på varuprovet vid en analys. mening kan det inte vara rimligt attstaten skall ansvara för en skada som uppkommit inomramen för tillgodoseende av ett privaträttsligtanspråk. I stället bör den som fått låna varuprovetstå detta ansvar, om det visar sig att varan inte ärföremål för något immaterialrättsligt intrång. Ensådan ordning ligger, enligt lagutskottets mening,väl i linje med det allmänna rättsmedvetandet, och,enligt vad som anförs i propositionen, torde det imånga fall bli fråga om tämligen små belopp.Det anförda innebär att lagutskottet anser attmotion Sk31 yrkande 2 inte bör föranleda någonriksdagens vidare åtgärd.Av artikel 8. 1 a i förordningen (EG) nr 3295/94framgår bl.a. att medlemsstaterna skall vidta deåtgärder som är nödvändiga för att göra det möjligtför de behöriga myndigheterna att som huvudregel ochi överensstämmelse med tillämpliga bestämmelser inationell lagstiftning förstöra varor som befunnitsvara sådana varor som gör intrång på denimmateriella äganderätten eller placera dem utanförde kommersiella kanalerna på ett sätt som eliminerarskadan för rättighetsinnehavaren. Av artikelnframgår vidare att förstöring av varor som görintrång på den immateriella äganderätten skall skeutan kostnad för statskassan. Däremot anges inte vemsom skall stå för kostnaden.Bestämmelser om bl.a. förstöring av olovligtframställda varor och verk finns i varumärkeslagen(1960:644), lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk, patentlagen(1967:837) samt mönsterskyddslagen (1970:485).Huvudprincipen för dessa bestämmelser är att den somvidtar en åtgärd som innebär intrång i enimmateriell ensamrätt får, om det anses skäligt,tåla att egendom med viss anknytning till intrångetändras, sätts i förvar, förstörs eller mot lösenlämnas ut till den som har lidit intrånget.Gemensamt för dessa bestämmelser är att det räckeratt intrång i objektiv mening föreligger. Intrångetbehöver således inte vara straffbart eller kunnaföranleda skadeståndsskyldighet.