bet · GO01SoU7 · 2000-12-05 00:00:00 — Däremot är kommunen inte skyldigatt betala interkommunal ersättning för en elev somvill genomgå en gymnasieutbildning i en annankommuns skola om hemkommunen kan erbjuda sammaprogram eller nationellt fastställda inriktning ocheleven inte på grund av sina personliga förhållandenhar särskilda skäl att få gå i den andra kommunen (5kap. 8 och 24 §§ skollagen). När det gäller val ihemkommunens utbud mellan olika skolor som har sammaprogram finns det inga centrala bestämmelser. Detförekommer också ett stort antal riksrekryterandeutbildningar i form av specialutformade program ochutbildningar inom nationella program igymnasieskolan. Dessa utbildningar regleras i 2 kap.gymnasieförordningen (1992:394) samt i bilagorna 2och 3 till förordningen.Utskottet vill också något beröra frågan ominförande av en nationell skolpeng. hartidigare vid ett flertal tillfällen avslagitliknande motionsyrkanden (jfr bet. 1999/2000:UbU1,1999/2000:UbU8, 1999/2000: UbU10). Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning att enschablonberäknad nationell skolpeng inte ger degrundläggande förutsättningarna för att kraven på enlikvärdig skola av hög kvalitet för alla eleverskall kunna uppfyllas. Resurser till skolansverksamhet måste fördelas med utgångspunkt i de be-hov som enskilda elever, olika grupper av elever ochskolor faktiskt har. Utskottet finner det därförinte rimligt att införa en central resursfördelning.--------(Avvikande mening m. )bedömningBarns och ungdomars verklighet förändras hela tideni takt med de förändringar som sker i omvärlden. Föratt ge barn så goda och trygga uppväxtförhållandensom möjligt bör samhällets barnpolitik i så storutsträckning som möjligt anpassas till dessa nyaförhållanden. Enligt socialutskottet är det givetvisen viktig uppgift för den fortsatta politiken attförbättra för alla barn. Den förbättrade ekonomiskasituationen möjliggör ökade insatser för barn ochungdomar. Genom kraftigt ökade statsbidrag ochväxande skatteintäkter kan vidare kommuner ochlandsting öka insatserna för barn inom vård, skolaoch omsorg.Socialutskottet noterar med tillfredsställelse atttyngdpunkten i barnpolitiken under de kommande årenkommer att ligga i förbättringar för barnfamiljerna,ökade resurser till skola, vård och omsorg,uppmärksamhet och stöd för utsatta barn, ökademöjligheter för barns och ungdomars inflytande samtuppföljning av regeringens strategi för arbetet medFN:s barnkonvention.Socialutskottet anser att det krävs en generellfamiljepolitik som ger goda villkor för föräldra-skap, en aktiv politik mot diskriminering ochsegregering och en fördelning av resurser tillverksamheter för barn och unga, så att de som behö-ver mera stöd än andra för att ha samma chans ilivet också kan få det. Vidare krävs att flickor ochpojkar får lika mycket utrymme och stöd iförhållande till sina behov och förutsättningar. Attbarn och ungdomar får ett reellt inflytande isamhällets beslutsfattande krävs också.Utbildningsutskottet har utförligt behandlat vadsom anförs i motion So13 (m) rörande valfrihet inombarnomsorg och skolväsende. Vidare delarsocialutskottet regeringens uppfattning attsamhällets stöd skall nå alla olika barnfamiljetyperoavsett hur de ser ut. Barnet skall utgöra grundenför samhällets vilja att stödja familjen. Beroendepå familjens sammansättning kan stödet sedan behövadifferentieras exempelvis så att ensamföräldrareller flerbarnsfamiljer får ett särskilt stöd.Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt attäven familjepolitiken genomsyras av ett tydligt ochuttalat barnperspektiv. Detta står inte på någotsätt i motsatsställning till föräldrars rätt ochskyldighet att uppfostra barnen. Barn behöver vuxnasom tar ansvar och sätter gränser. Detta är intenågot som står i strid med barnets rätt att kommatill tals och att respekteras. Att respektera barnetinnebär att ge det ledning och att sätta gränser pådess väg till att bli vuxen. Utskottet anser att deformer det ekonomiska stödet till barnfamiljerna harfungerar tillfredsställande varför några åtgärderinom detta område inte är nödvändiga. Vad gällerbarns och ungdomars hälsa delar utskottetregeringens uppfattning att hälsotillståndet på detstora hela taget är gott men att det kan behövaskraftsamling på vissa områden, t.ex. vad beträffarbarns och ungdomars psykiska hälsa samt områdetallergier och annan överkänslighet. Utskottetåterkommer nedan till frågor om barns hälsa.Sammanfattningsvis anser socialutskottet inte attnågot tillkännagivande är erforderligt med anledningav vad som anförts i motion So13 (m). anser att det är viktigt attsamhällets resurser och verksamheter kommer bådeflickor och pojkar till del på lika villkor.Härvidlag är det väsentligt att flickor och pojkarfår möjlighet att utveckla sina egna personligheterutan att begränsas av könsstereotypa mönster.Utskottet noterar med tillfredsställelse atthuvudtemat för tillregeringen kommer att vara flickors ochpojkars lika och olika villkor. Mot bakgrund av detanförda konstaterar utskottet att de frågor som tasupp i motion So11 (mp) yrkande 4 inom en snarframtid får en bredare belysning. Motionsyrkandet äri någon mån tillgodosett och avstyrks.SkolfrågorSkrivelsenFörskola, skola och fritidshem är de samhälleligaverksamheter som upptar störst del av barnens liv.Lärande och social fostran är enligt skrivelsen deviktigaste uppgifterna för dessa verksamheter.Införandet av en allmän förskola från åldersamt en maxtaxa syftar till att göra barnomsorgen, ilikhet med skolan, barnbidraget samt hälso- ochsjukvården, till en del av den generella välfärdengenom att den kommer alla barn till del och attavgifterna blir så låga att ingen utestängs.Resurser avsätts enligt skrivelsen också förkvalitetsförbättringar inom verksamheten. Förslagettill ny lärarutbildning innebär att lärarnaskompetens breddas och anpassas till dagens krav pålärande.Vidare anförs i skrivelsen att alla har rätt attbli behandlade med respekt för sin person såväl iskolan som utanför. Medvetenheten om att elever inomskolan blir utsatta för kränkande behandling såsommobbning har ökat bland skolans personal. Entredjedel av lärarna upplever ett ökat problem medvåld, mobbning och rasism i skolan under senare åroch de anser också att det finns problem medbristande etik och moral. Regeringen har uppmärksam-mat detta, och markeras skyldighetenatt motverka alla former av kränkande behandlingtydligare både i skollag och läroplan.MotionernaI motion So14 av och ()begärs ett tillkännagivande om att uppvärderahemarbete (yrkande 4). Motionärerna anför atthemarbete måste uppvärderas så att barn som fungerarbättre i hemmet än i barnomsorgen skall ha godamöjligheter till en likvärdig uppväxt som andrabarn. Vidare begärs ett tillkännagivande om attbarnomsorgen är ett komplement till familjen(yrkande 5).I motion So12 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts omatt skärpa barnomsorgslagen (yrkande 2). Enligtmotionärerna är den minskade möjligheten tillfritidsplats en oroande tendens på senare år.Behovet av fritidshem uppfylls inte av kommunerna.Motionärerna föreslår en skärpning avbarnomsorgsgarantin så att det blir flerfritidsplatser. I samma motion begärs etttillkännagivande om att upprätta fler dyslexicentrum(yrkande 3). Motionärerna begär även etttillkännagivande om att berörda personalgrupper fåren adekvat utbildning om dyslexi (yrkande 4). Enligtmotionärerna skall hjälpen helst sättas in redan påförskolenivå. Vidare begär motionärerna ett tillkän-nagivande om behovet av fler logopeder ochkompetensutveckling av berörda personalgrupper närdet gäller stamning (yrkande 5) samt ett tillkänna-givande om att regeringen ger ochSkolverket i uppdrag att se till så att berördpersonal får adekvat utbildning om ADHD (yrkande 6).Samma motionärer begär också ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om förstärkt skolhälsovård(yrkande 7). Skolhälsovården har enligt motionärernaen viktig roll när det gäller att fånga upp ochhjälpa barn och ungdomar med hälsoproblem och andrabehov av särskilt stöd. På grund av den knappaekonomi skolan lever med har skolhälsovårdenpå många håll nedrustats till men för barns hälsaoch välbefinnande. Belastningen på barnpsykiatrinökar också då barn vars problem skulle ha kunnatklaras av inom skolhälsovården tvingas söka sig tillbarnpsykiatrin i stället. Slutligen begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om ennationell handlingsplan för arbetsmiljöarbete iskolan (yrkande 15).I motion So11 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om det livslångalärandet (yrkande 2). Motionärerna pekar på attstudiemedelssystemet är uppbyggt utifrån att manrelativt klart måste veta vilken utbildningsväg manskall gå. Vidare begärs ett tillkännagivande ommobbning (yrkande 5). Motionärerna pekar på att detfinns en stor variation beträffande skolorshandlingsprogram och kunskaper om åtgärder motmobbning. Ansvaret för att minska mobbning vilarhelt på de vuxna. Motionärerna begär även etttillkännagivande om kulturen i skolan (yrkande 6).Motionärerna anför att man i bistra tider i förstahand skär ned på olika kultursatsningar.Utbildningsutskottets bedömningBarnomsorgenU t s k o t t e t vill anföra följande.Förskoleverksamhet (förskola, familjedaghem ochöppen förskola) och skolbarnsomsorg (fritidshem,familjedaghem och öppen fritidsverksamhet) skallenligt nu gällande regler tillhandahållas för barn iåldern i den omfattning det behövs medhänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete ellerstudier eller barnets eget behov (2 a kap. 1 och 6§§ skollagen). Verksamheterna är således ettfrivilligt komplement för de föräldrar och barn sombehöver det. Enligt utskottets uppfattning harbarnomsorgen tillsammans medföräldraförsäkringen och barnbidraget varit en avhörnstenarna i den svenska familjepolitiken.Förskoleverksamhetens och skolbarnsomsorgens uppgiftär att ge barn en god omsorg och stimulera derasutveckling och lärande. Verksamheterna har också ensocial betydelse genom att de bidrar till attutjämna skillnader i uppväxtvillkor för barn i olikabefolkningsgrupper och skapar mötesplatser för barnmed olika etnisk, kulturell och social tillhörighet.Barnomsorgen har också stor betydelse förbarnfamiljernas ekonomi och för jämställdhetenmellan kvinnor och män.Utskottet vill peka på att regeringen under desenaste åren drivit ett omfattande reformarbete isyfte att vidareutveckla förskoleverksamhetens ochskolbarnsomsorgens pedagogiska roll. Förskoleklassenhar införts som en frivillig skolform. Grundskolansläroplan har anpassats till att också omfattaförskoleklassen och fritidshemmet. fickförskolan sin första läroplan (Lpfö 98). Genomläroplanen intar förskolan sin plats som det förstasteget i samhällets samlade utbildningssystem förbarn, ungdomar och vuxna. I läroplanen sägs bl.a.följande: "Det enskilda barnets utveckling ochlärande skall främjas i nära samverkan mellanförskola och hem." Enligt utskottets uppfattninginnebär det att förskolan och familjen kompletterarvarandra. Något särskilt tillkännagivande tillregeringen i denna fråga behövs inte enligt ut-skottets mening. Motion 2000/01:So14 yrkande 5 böravstyrkas av socialutskottet.Socialutskottet bör också avstyrka motion2000/01:So12 yrkande 2. En utvidgad skyldighet förkommunerna att tillhandahålla skolbarnsomsorg tordeinnebära betydligt ökade kostnader. Kommunerna har en skyldighet att tillhandahålla skolbarnsomsorgför barn för de föräldrar sombehöver det på grund av förvärvsarbete eller studiereller för barnets eget behov. Enligt vad utskottethar erfarit har 2 av 3 barn i åldern 6-9 åroch av 10-12-åringarna skolbarnsomsorg.Elever i behov av särskilt stödUtskottets bedömningDet finns enligt utskottets mening ett betydandebehov av kompetensutveckling för lärare och annanpersonal i frågor som rör elever i behov av särskiltstöd. Kommunerna har som arbetsgivare ansvar för attfortbilda sin personal. När det gäller den personalsom har hand om utbildningen är detta föreskrivet iskollagen (2 kap. 7 §). Staten kan dock på olikasätt stödja kompetensutveckling t.ex. genom att gebidrag till särskilda insatser. Utskottet vill pekapå att regeringen i budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 67, bet. UbU1) haravsatt sammanlagt förutvecklingsinsatser inom skolväsendet under perioden2000-2002, bl.a. för kompetensutveckling av lärareinom det specialpedagogiska området och inom områdetspråkutveckling (läs- och skrivprocessen). Behovetav forskning och utveckling när det gäller elevermed funktionshinder understryks också ibudgetpropositionen för . Skolverketdisponerar sammanlagt under entreårsperiod för att stödja och stimulera pedagogiskforskning inom detta område. Enligt utskottetsuppfattning kommer det specialpedagogiska kunnandetatt öka bland lärarna när den nya lärarutbildningeninförs med början (prop.1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3).Utskottet vill framhålla att det finns en skyldighetför skolan att utarbeta ett åtgärdsprogram förelever i behov av särskilt stöd. Utskottet villbetona att stöd till elever i behov av särskilt stödmåste anpassas till varje elevs individuella behov.Utskottet vill i sammanhanget också peka på attkommittén för översyn av skollagen (dir. 1999:15)har uppdrag som berör elever i behov av särskiltstöd: Kommittén skall bl.a. analysera hur termerna"elevens rätt" respektive "kommuns skyldighet"används i skollagen och vid behov föreslå de föränd-ringar som krävs för en ökad tydlighet vad gällertermernas innebörd. Kommittén skall redovisa sittuppdrag . Vidare bereds förnärvarande betänkandet Från dubbla spår tillElevhälsa (SOU 2000:19) inom . Ibetänkandet tas frågor upp som rör elever i behov avsärskilt stöd. Utskottet har erfarit att regeringenplanerar att lämna en proposition i ämnet senareunder våren 2001.Utskottet vill i sammanhanget peka på att regeringeni budgetpropositionen för har föreslagit enkraftfull satsning på fler vuxna i ungdomsskolan ochfritidshemmen. Regeringen avser att successivtfr.o.m. tillföra kommunerna ökaderesurser . Därefter skallmedlen inordnas i det generella statsbidraget somfår en varaktig nivåhöjning med 5 miljarder kronor.Utskottet utgår från att medlen kommer att ha storbetydelse för elever i behov av särskilt stöd.Mot bakgrund av vad utskottet anfört och redovisatbör enligt utskottets mening socialutskottet föreslåatt motionerna 2000/01:So12 yrkandena 3, 4, 5 och 6samt 2000/01:So14 yrkande 1 avslås.SkolhälsovårdU t s k o t t e t delar motionärernas uppfattningatt skolhälsovården har en viktig roll när detgäller att fånga upp och hjälpa barn medhälsoproblem och andra behov av särskilt stöd.Utskottet föreslår emellertid att socialutskottetavstyrker yrkandet. Utskottet har i det föregåenderedovisat att regeringen planerar att lämna enproposition om elevvård och skolhälsovård under se-nare delen av . Enligt utskottets meningbör pågående beredningsarbete i Regeringskanslietavvaktas.MobbningU t s k o t t e t anser att socialutskottet börföreslå avslag på yrkandet (2000/01:So11 (mp) yrk.5). Utskottet vill framhålla att tydligaföreskrifter mot mobbning och annan kränkandebehandling finns i skolans styrdokument såsomskollag och läroplaner. Såväl skollagen somläroplanerna är föremål för översyn.I direktiven till skollagskommitté (dir.1999:15) anges att kommitténs översyn av gällanderegler även skall omfatta frågor kring kränkandebehandling. En arbetsgrupp har tillsatts inomUtbildningsdepartementet för att göra en översyn avläroplanerna som styrdokument. Utredningen ocharbetsgruppen skall arbeta fram till den 1 majrespektive . Det anges i uppdraget tillarbetsgruppen att denna bör ha nära kontakt medSkollagskommittén för ett ömsesidigt utbyte avsynpunkter och erfarenheter.Det är, enligt utskottets mening, främst lokalt utei kommunerna och på de enskilda skolorna somutvecklingen av arbetet mot mobbning nu måste ske.Utskottet har vid ett flertal tillfällen tidigarebehandlat motionsyrkanden mot mobbning i skolan (jfrsenast bet. 1999/2000:UbU15 s. 45). Utskottet villupprepa att utskottet ser det som angeläget attSkolverket i sin tillsynsverksamhet följer uppskolornas arbete mot mobbning och annan kränkandebehandling.Arbetsmiljöarbetet i skolanU t s k o t t e t vill anföra följande.Arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen(1977:1160) ansvar för att verksamheten bedrivs påett sådant sätt att en tillfredsställandearbetsmiljö säkerställs. Ansvaret för attarbetsmiljöaspekter beaktas vilar på skolhuvudmanneneller, efter delegation, på rektor.Utskottet har i det föregående redovisat att skolansstyrdokument ses över. En kommittéarbetar med att se över skollagen (dir. 1999:15) ochen arbetsgrupp arbetar med att se över läroplanerna.Som utskottet också redovisat finns en kopplingmellan dessa båda översyner. har iuppdrag att också se över frågor om arbetsmiljön iskolan. Kommittén skall göra en översyn och vidbehov föreslå förändringar av gällande regler föratt stärka barns, ungdomars och vuxnas skydd ochsäkerhet i barnomsorgs- och skolverksamhetensärskilt vad avser arbetsmiljö- samt hälso- ochsjukvårdslagstiftningen. Kommittén skall också seöver gällande ansvarsfördelning mellan stat ochkommun och om den behöver förtydligas. Kommitténsarbete skall redovisas ocharbetsgruppens arbete den 31 maj 2001.Utskottet vill i sammanhanget än en gång peka på attregeringen i budgetpropositionen för harföreslagit en kraftfull satsning på fler vuxna iungdomsskolan och fritidshemmen. Regeringen avseratt successivt fr.o.m. tillförakommunerna utökade resurser under en femårsperiod.Därefter skall medlen inordnas i det generellastatsbidraget som får en varaktig nivåhöjning med 5miljarder kronor.Utskottet föreslår med hänvisning till vad utskottethar anfört och redovisat att socialutskottetavstyrker motion 2000/01:So12 yrkande 15.Kultur i skolanU t s k o t t e t vill anföra följande.Den kommunala är inte reglerad iskollagen och ingår inte i skolans verksamhet.Utskottet begränsar sig därför till att behandlayrkandet (2000/01:So11 (mp) yrk. 6) endast till dendel det berör kultur i skolan. Utskottet vill isammanhanget redovisa att sammanlagt 110 miljonerkronor har avsatts under budgetåren 1999-2001 fördet s.k. tiopunktsprogrammet för skolan. Insatserför kultur i skolan ingår som en del i dettaprogram. Utskottet föreslår att socialutskottetavstyrker yrkandet.Det livslånga lärandetU t s k o t t e t föreslår att socialutskottetavstyrker yrkandet (2000/01:So11 (mp) yrk. 2).Riksdagen behandlade regeringensförslag till ett reformerat studiestödssystem (prop.1999/2000:10, bet. UbU7, rskr. Den längstatiden för studiemedel på högskolenivå fastställdestill (6 normala studieår). Regeringenföreslog (och ställde sig bakom) att tidutöver de fastställda tidsgränserna skall kunnabeviljas endast om det finns synnerliga skäl. Dettainnebar en skärpning av gällande regler om särskildaskäl. Det finns enligt utskottets mening ingenanledning att förändra det av nyligenbeslutade studiestödssystemet. (Avvikande meningar kd och fp. )bedömningUtbildningsutskottet har mycket utförligt behandlatdet som tas upp i motionerna So11 (mp) yrkandena 2,5 och 6, So12 (fp) yrkandena 2-7 och 15 samt So14(kd) yrkande 5 om barnomsorg, elever i behov avsärskilt stöd, skolhälsovård, mobbning,arbetsmiljöarbetet i skolan, kultur i skolan och detlivslånga lärandet. delar till fulloden bedömning som utbildningsutskottet gjort.Motionsyrkandena avstyrks därför.Utbildningsutskottet har även behandlat ochavstyrkt bifall till motion So14 (kd) yrkande 1 ominsatser mot psykisk ohälsa hos barn.Socialutskottet har valt att behandla dettamotionsyrkande under nästa avsnitt.Barnkonventionen betonar att familjen är den grund-läggande enheten i samhället och den naturligamiljön för alla dess medlemmar och särskilt förbarnens utveckling och välfärd. Familjen bör därförenligt konventionen ges nödvändigt skydd och biståndför att kunna fullgöra sitt ansvar. Föräldrarna är iregel de viktigaste personerna i barnens liv, ochderas välbefinnande påverkas i hög grad av hurföräldrarna mår och hur deras ekonomiska situationser ut. Samhällets stöd till barnfamiljerna, såvälekonomiskt som när det gäller själva föräldraskapet,är fundamentalt för ett barns uppväxt. Beträffandefrågan om att uppvärdera hemarbete villsocialutskottet, som också utbildningsutskottetframhållit, peka på att förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg är ett frivilligt komplement förföräldrar och barn som behöver det. Någotmotsatsförhållande mellan dessa verksamheter ochhemarbete föreligger således inte. börinte ta något initiativ på området. Motion So14 (kd)yrkande 4 avstyrks.Barns och ungdomars fysiska och psykiskahälsaSkrivelsenRegeringen anför i skrivelsen att barn i måri allmänhet hälsomässigt bra. Spädbarnsdödlighetenär en av de lägsta i världen. Få barn dör under sinuppväxttid och den medicinska utvecklingen har gåttpåtagligt framåt så att man kan hanterasjukdomar som var mycket allvarliga. Det ärnu viktigt att behålla denna positiva situation ochom möjligt ytterligare förbättra den.Regeringen uppger att barnavårdscentralerna (BVC)spelar en central roll i arbetet med att ge barnenen hälsomässigt god start i livet. Mycket kan BVC-personalen göra själv. är det dock nödvändigtatt de för problem vidare till andra instanser. Attsamverkan mellan BVC och andra organ fungerar väl ärdärför viktigt.Vad beträffar barns och ungdomars psykiska hälsaoch den ökade förekomsten av allergi och annanöverkänslighet krävs det enligt skrivelsen kraftsam-ling både centralt och ute i de verksamheter sommöter barn och ungdomar.Socialstyrelsen har i uppdrag att kartläggabarnkompetensen inom hälso- och sjukvården ochatt föreslå åtgärder för att förbättra den införframtiden. Uppdraget skall redovisas senast den 31december i år.I skrivelsen aviseras att regeringen inom kortkommer att ge i uppdrag att ta framett nationellt utvecklingsprogram för hela områdetmisshandel och sexuella övergrepp mot barn.Alkoholproblemen bland barn och ungdomar i Sverigeär begränsade, men tecken till ökning av konsumtio-nen finns enligt skrivelsen. Viktiga inslag iarbetet mot droger är att mer engagera ungdomarnasjälva i arbetet och att stärka deras förmåga ochvilja att avstå från narkotika och att skjuta uppalkoholdebuten. En särskild (dir. 1998:18) arbetar med uppgiftatt utvärdera narkotikapolitiska insatsersedan mitten av . Kommissionen har ägnatsärskild uppmärksamhet åt förebyggande arbete blandungdomar. Med anledning av de relativt stora föränd-ringar som enligt skrivelsen kommer att ske påalkohol-området kommer en ny nationellhandlingsplan att utarbetas.Brister i barn- och ungdomshabiliteringen harföranlett regeringen att i propositionen Frånpatient till medborgare (prop. 1999/2000:79) aviseraatt skall få i uppdrag att kartläggapå vilket sätt landstingens barn- ochungdomshabiliteringar är tillgängliga för barn ochungdomar med olika funktionshinder i olika åldrar. Iuppdraget bör också ingå att undersöka hurhabiliteringen samverkar med andra verksamheter. Detär enligt regeringen även viktigt att huvudmännenför verksamheterna tar ett ansvar för samordningenpå ett sådant sätt att föräldrarna kan känna sigtrygga i förvissningen om att barnens behov blirtillgodosedda.Insatser för att utveckla psykiatrin - bl.a. medinriktning på barn och ungdomar - lyfts särskiltfram i det avtal om utvecklingsinsatser inom vårdenoch omsorgen som har slutitsmellan staten, och . Avtalet har följts upp med ennationell handlingsplan för utveckling av hälso- ochsjukvården som presenterades i form av enproposition (prop. 1999/2000:149) till ijuni 2000.MotionernaFyra motioner handlar om barns hälsoläge.I motion So526 av och () yrkas ett tillkännagivande till regeringen omvad i motionen anförts om barnhälsovården. Detförebyggande hälsoarbetet har i sammanhanget storbetydelse. Barnhälsovården har här enligtmotionärerna unika möjligheter, eftersom barnhälso-vården träffar allabarn och föräldrar. Kontakten bör fortsättaregelbundet tills barnet börjar skolan.