bet · GN01UU10 · 2000-01-01 00:00:00 — verkar inomett flertal samarbetsområden för att unionens internationella politik skall varsolidarisk.Inom utvecklingssamarbetet verkar för en ökad fattigdomsinrikt-ning av EG-biståndet och har i olika forum särskilt lyft fram frågor somvikten av en hållbar utveckling, jämställdhet, mänskliga rättigheter och stödtill en demokratisk utveckling i tredje världen. ser det också sommycket angeläget att effektivisera och samordna biståndet.På handelsområdet verkar för att EU både bilateralt och inomWTO skall agera på ett sätt som bidrar till att förbättra förutsättningarna förhandel både inom och utanför EU och att handelspolitiken utformas så attden stödjer t.ex. fulla integration i världshandelssystemet och enhållbar utveckling. förespråkar därför att det skall finnas med ettutvecklingsperspektiv i nästa WTO-runda.I EU:s gemensamma utrikespolitik är MR-frågorna prioriterade. Sverigedeltar aktivt i detta arbete. Samarbete sker såväl bilateralt genom EU:s repre-sentanter på plats i olika länder, som i nära samordning multilateralt, exem-pelvis i frågor om dödsstraffets avskaffande eller främjande av barnets rät-tigheter.EU:s förbindelser med tredje land och regionala organisationer har ökatoch ett stort antal överenskommelser träffats i syfte att stärka samarbete ochutbyte inom olika områden. Samarbetet är i många fall, som exempelvis medkandidatländerna och med och (för vilka EU antagit ge-mensamma strategier), inriktat på att stödja ekonomiska, politiska och soci-ala reformer, främja handel, investeringar och en bättre miljö, stöd till detcivila samhället (t.ex. en fungerande rättsstat, ökad jämställdhet, oberoendemedier) och konfliktförebyggande åtgärder.EU är den i särklass största biståndsgivaren till . Insatsernasyftar främst till att bidra till fredsprocessen och flyktingåtervändande i regonen. för sydöstra är ett led i EU:s freds-ansträngningar på . Pakten skall fungera som ett forum förkoordinering av insatser som syftar till ökad stabilitet; politisk, ekonomiskoch social utveckling; samt gradvis integrering i europeiska strukturer.EU fortsätter att stödja fredsprocessen i både politiskt ochekonomiskt och har uttryckt starkt stöd för palestiniernas rätt till självbe-stämmande och för en framtida palestinsk stat (Berlindeklarationen ).EU:s speciella sändebud i följer aktivtfredsprocessen i . deltar i Moratinos särskilda arbets-grupp för flykting- och vattenfrågorna. EU förväntas spela en än viktigareroll som givare om fredsavtal mellan och , och Libanonsamt israelerna och palestinierna kommer till stånd.EU har, helt i linje med svenska prioriteringar, ett stort engagemang i Af-rika och ansträngningarna för att bidra till en fredlig och demokratisk ut-veckling i fortsätter. driver särskilt frågor som skuldlättnaderoch integrering i världsekonomin, jämställdhet och MR, konfliktfö-rebyggande och konflikthantering.Utskottet kan således konstatera att verkar inom ett flertal politik-områden för att unionens politik skall vara solidarisk med länderna i tredjevärlden.Utskottet anser att motion U513 (mp) yrkande 24 är besvarad.Den fråga som tas upp i yrkande 23 i samma motion har behandlats av ut-skottet i ett flertal sammanhang tidigare. Utskottet vill återigen framhålla atsäkerhet måste ses i ett brett sammanhang som inkluderar sociala faktorer,miljö och ekonomiska förhållanden. Utskottet kan konstatera att Sverigeframgångsrikt har verkat för denna breda definition av säkerhetsbegreppet,bl.a. Principerna finns numera fastlagda i den säkerhetsstadgasom antogs vid i i november 1999.När det gäller EU fastslås i unionsfördragets artikel 2 flera mål för samar-betet med syfte att främja säkerhet i vid bemärkelse. Av denna artikel fram-går att den ekonomiska och sociala sammanhållningen skall stärkas, att ut-vecklingen inom EU skall leda till en väl avvägd och hållbar utveckling samtatt unionen skall vara ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U513 (mp) yrkande 23är besvarad.I motion U402 (c) yrkande 2 anförs bl.a. att bör verka för att EUskall spela en framträdande roll i återuppbyggnadsarbetet i Kosovo och ta ettstort ansvar för att återuppbygga även det civila samhället.Utskottet kan inledningsvis konstatera att EU spelar en mycket aktiv roll iåteruppbyggnadsarbetet i Kosovo. Inom ramen för FN:s mission i Kosovo() ansvarar EU för återuppbyggnadsfrågor. Utskottet har inhämtat attredan under sommaren upprättade Europeiska kommissionen ensärskild insatsgrupp i med ansvar för det akuta återuppbyggnadsar-betet. prioriterades återuppbyggnad av bostäder, skolor ochnödvändig infrastruktur, minröjning, m.m.. Insatsgruppen ersattes i februari2000 av EU:s nya återuppbyggnadsmyndighet som har sitt säte i Thessaloni-ki och opererar från . Enligt vad utskottet erfarit representeras av Sida i myndighetens styrelse.Utskottet vill vidare framhålla att biståndsvolymen redan är omfattande.EU:s multilaterala bistånd till Kosovo planeras att uppgå till360 miljoner euro. Biståndet kommer bl.a. att kanaliseras till fortsatt åter-uppbyggnad, t.ex. av energi- och transportsektorerna, ekonomisk infrastruk-tur, sysselsättning, vatten och hälsa, jordbruk och stöd för att utveckla denprivata sektorn. Även insatser riktade direkt till det civila samhället kanförutses.Utskottet vill betona att dessa insatser sker inom ramen för ett flerårigt bi-ståndsprogram för för vilket ett indikativt belopp om 5,5 mil-jarder euro för har angetts. Utskottet har erfarit att enpreliminär sammanställning från rådssekretariatet visar att EU:s totala faktis-ka och planerade bistånd (inklusive humanitära insatser) 1999-2000 uppgårtill över 2 miljarder euro.I detta arbete med att återuppbygga Kosovo har tagit aktiv del. Ut-skottet konstaterar att , andra länders och EU:s insatser är omfattan-de. Utskottet utgår från att även fortsättningsvis verkar för att EUskall spela en framträdande roll.Med vad som ovan framförts anser utskottet att motion U402 (c) yrkande 2är besvarad.I motion U607 (m) yrkande 2 anförs att regeringen inom ramen för EU:sMedelhavspolitik betonar kravet på mänskliga rättigheter och demokrati idialogen med de associerade länderna.Utskottet konstaterar att arbetet för att förbättra respekten för mänskligarättigheter och för att införa och stärka demokratin runt är ett avde prioriterade områdena för deltagande i EU:s Medelhavssamar-bete, Barcelonaprocessen. har också varit pådrivande för att skärpaEU:s beslutsregler när det gäller möjligheterna att frysa Medelhavsbiståndettill ett mottagarland som kränker de mänskliga rättigheterna.Utskottet kan vidare konstatera att alla associeringsavtalen mellan EU ochländerna runt , avtal som syftar till att upprätta ett frihandelsom-råde , innehåller klausuler som föreskriver en politisk dialog samtkrav på att de mänskliga rättigheterna respekteras av parterna. Avtalen inne-håller även en klausul som ger unionen möjlighet att suspendera ett avtal omså inte sker. Utskottet vill också peka på att i Barcelonaförklaringen från1995, vilken lägger grunden för samarbetet, framhålls bl.a. att samarbetetkräver förstärkt demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Ut-skottet noterar att i reglerna för unionens biståndssamarbete med de sydligapartnerländerna (MEDA-förordningen) ingår en paragraf med krav på re-spekt för demokratins och rättsstatens principer samt respekt för de mänskli-ga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I paragrafen fastslås ävenatt EU kan vidta sanktioner mot de länder som inte uppfyller dessa grundläg-gande förutsättningar för MEDA-samarbetet. För att ge stadga i denna frågahar en särskild budget avsatts för stöd till demokrati, mänskliga rättigheteroch det civila samhället i de länder som omfattas av MEDA-förordningen.Utskottet kan således konstatera att avtal och förordningar ger breda möj-ligheter för unionen att verka i den riktning som motionärerna förordar.Utskottet noterar att arbete för demokrati och respekt för mänskliga rättig-heter ingår som en mycket viktig del i den dialog om värdegemenskap somSverige drivit inom ramen för projektet och som 1998vid en konferens i kulminerade i de s.k. Conclusionsom dialogen mellan kulturer och civilisationer.Utskottet har inhämtat att regeringen kommer att fortsätta att driva dessafrågor inom Barcelonaprocessen. För att dialogen skall föras vidare planerarregeringen att under det svenska EU-ordförandeskapet bl.a. hålla ett semina-rium i med deltagande från samtliga 27 länder om uppbyggnad avrättssamhället.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U607 (m) yrkande 2 ärbesvarad.Motionärerna bakom motion U611 (v) yrkande 2 anför att bör arbetaför att diskussioner om ett handelsavtal mellan och påbörjas.Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att EU och ut-vecklar sina förbindelser och att inte utsätts för någon typ av isoleringfrån unionens sida. Utskottet kan konstatera att unionen intar en öppen håll-ning gentemot . Förbindelser finns och har funnits . Ut-skottet noterar att EU ger humanitärt bistånd till Cuba.Motionärerna vill att diskussioner om upprättande av handelsavtal medCuba påbörjas. Utskottet kan konstatera att så redan har skett.Utskottet konstaterar att har ansökt om att bli part av det nyapartnerskapsavtalet mellan EG och AVS-länderna. Detta avtal utgör hu-vudavtalet och skall ersätta den nuvarande . Att bli partoch signatärstat till huvudavtalet med skulle för delbetyda såväl politiska som ekonomiska fördelar. Inom ramen för förhand-lingarna har medlemsländerna i EU i förhandlingsmandatet lagt fast en strä-van att inleda förhandlingar om ett regionalt avtal för att upprätta ett frihandelsområde med de karibiska länderna som skall kunna träda 2005.Målsättningen är att frihandel enligt skall råda även inomregionen mellan de karibiska länderna och att denna marknad sedan skallöppnas 2015. Utskottet noterar att har observatörs-status i dessa förhandlingar.Utskottet noterar i sammanhanget att för att bli part till avtalet krävs attalla nuvarande avtalsparter ger sitt godkännande. AVS-länderna har redangodkänt som medlem. Något beslut har ännu inte fattats av EG.Utskottet vill framhålla att det nya avtalet bygger på en gemensam värde-grund som måste tas på allvar och respekteras. Avtalet lägger tonvikt vidgrundläggande värden som de mänskliga rättigheterna, demokrati och rätts-stat. Utskottet ser positivt på dessa element i avtalet emedan respekten för demänskliga rättigheterna har sin grund i folkrätten och är universellt giltig.Även god samhällsstyrning och marknadsekonomi utgör viktiga element iavtalet.Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att finns med bland deländer som skulle kunna komma ifråga för utvidgat samarbete med EU inomramen för de nya avtal som skall ersätta . De diskussioner sommotionärerna efterlyser har således redan inletts. Detta är ett första steg somskulle kunna leda till att blir part i det nya avtalet. Utskottet är positinställt till ökat handelssamarbete mellan och när utvecklingen påCuba, särskilt vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratioch rättsstaten, så tillåter.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U611 (v) yrkande 2 ärbesvarad.I motion U514 (kd) yrkande 11 begärs en generösare och mer effektiv euro-peisk biståndspolitik.Utskottet har uppmärksammat att har en rad rapporter och ut-värderingar pekat på stora effektivitetsproblem i utveck-lingssamarbete. Detta framkom inte minst i anslutning till den globala utvär-deringen av unionens bistånd som slutfördes . Utskottet noteraratt kommissionen efter detta har tagit initiativ till en diskussion kring enövergripande policy för unionens bistånd samt även presenterat ett diskus-sionspapper för detta syfte. Utskottet har tagit del av detta dokument ochäven vid ett besök i kommissionen sammanträffat med den ansvarige kom-missionären välkomnar kommissionens initiativ till att ta upp denna diskus-sion med syftet att etablera en övergripande policy för unionens bistånd.Utskottet anser att det är värdefullt att en sådan diskussion förs liksom det änödvändigt att det etableras klara och tydliga riktlinjer för unionens bistånd.Vissa sidor av unionens bistånd behöver även förändras enligt utskottetsuppfattning. Det behövs en starkare fattigdomsorientering, en högre grad avverksamheten behöver styras på fältet och fältorganisationen behöver stärkas,en högre grad av samordning med de nationella biståndsinsatserna bör ske,unionens bistånd behöver i högre grad programorienteras och en ordentliglandprogrammering behöver genomföras.Utskottet finner att många av dessa och andra krav som ställts från svensksida när det gäller unionens bistånd har tillgodosetts i det policydokumentsom kommissionen har presenterat. Detta finner utskottet mycket tillfreds-ställande men menar att kommissionen även måste beakta särskilda åtgärder,både i arbetet i kommissionen och på fältet, så att den nya politiken får ge-nomslag när den väl skall genomföras.Utskottet noterar att kommissionen kommer att formulera ett förslag pågrundval av det diskussionspapper som tagits fram och de reaktioner man fårpå detta dokument. Kommissionen kommer att lägga fram förslaget till rådetoch parlamentet. Utskottet får således möjlighet att i dialogen med regering-en kring EU-politiken återkomma till dessa frågor när de skall behandlas irådet.Slutligen vill utskottet framhålla att regeringen kommer att föra upp fråganom effektivitet i utvecklingssamarbetet som en av prioriteringarna under detsvenska ordförandeskapet. Utskottet välkomnar detta ställningstagande frånregeringens sida.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U514 (kd) yrkande 11är besvarad.I motion U502 (s) anförs att regeringen bör verka för att EU:s mål på olikaområden inte motverkar varandra.Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringen verkar inom ramen förEU för att målen inom olika arbetsområden skall vara ömsesidigt stödjande.Denna strävan genomsyrar regeringens arbete inom ramen för såväl handels-som biståndspolitiken, båda områden av stor betydelse för fort-satta utveckling.Utskottet kan konstatera att handelspreferenserna inom intehar bidragit till ekonomisk tillväxt i AVS på önskvärt sätt. Utskottet menar att handelspolitiken självfallet inte kanlösa alla problem. Utskottet noterar dock att för att komma vidare på dethandelspolitiska området har EU:s medlemsländer och AVS-länderna i detnya avtalet kommit överens om att förhandla fram regionala frihandelsavtalmellan EU och vissa länderregioner i AVS-gruppen. Dessa avtal kommer attvara förenliga med . Avsikten med detta arbete är att främjaregional integration vilket i sin tur främjar företagsutveckling ochregional handel och därmed ekonomisk tillväxt.Utskottet vill även lyfta fram att unionens bistånd syftar till fattigdomsbe-kämpning och att det finns planer på att skärpa denna inriktning. Utskottetvill betona att parallellt med att öka biståndet för fattigdomsbekämpningverkar regeringen för regional integration i syd och ökat marknadstillträdeför export av alla varor till EU och övriga i-länder. Utskottet harinhämtat att regeringen inom EU starkt driver att Unionen, liksom andra i-länder, skall erbjuda de minst utvecklade länderna helt fritt marknadstillträ-de.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U502 (s) är besvarad.I motion U513 (mp) yrkande 6 anförs att inom EU skall driva attEU:s protektionism mot omvärlden minskar, vilket dock skall ske med starkasociala och miljömässiga klausuler mot frihandelns skadeverkningar. I mo-tion U14 (mp) yrkande 7 anförs att det inte är acceptabelt att frihandel skallanses stå över gemensamma regler om miljöskydd och konventioner ombiologisk mångfald. I motion N243 (fp) yrkande 12 anförs att det är angelä-get att den kommande rundan leder till ökad integration av ivärldsekonomin.Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är av vikt att EU visar ökadöppenhet gentemot särskilt vad avser jordbruks- och tekohandel,som är sektorer där ofta har komparativa fördelar. Utökad frihan-del har betydelse för både tillväxt och utveckling i länderna i tredje världen.När det gäller den principiella synen på frihandel och miljöfrågor behand-lade utskottet denna fråga i sitt betänkande 1998/99:UU12 Utrikeshandel ochinternationella investeringar. Utskottet anförde i betänkandet att en friarehandel innebär överlag effektivare användning av de globala resurserna ochfortsatte:Två argument brukar dock anföras av skeptiker till alltför fri handel. För detförsta befrämjar frihandel en högre konsumtion och ekonomisk tillväxt,vilket i sig ökar belastningen på miljön. För det andra kan frihandel upp-muntra till produktion i länder som inte värnar om miljön. Låga miljökravskulle kunna utgöra en konkurrensfördel.Det främsta syftet med frihandel är att främja konsumtion och tillväxt.Konsumtionen i ett land inverkar givetvis på miljön. En hög ekonomisklevnadsstandard i ett land behöver inte vara oförenlig med en god miljö. I i-länderna har under allt högre miljökrav införts utanatt detta har haft någon synlig effekt på den ekonomiska tillväxten. Tvärtomhar inte minst teknikutvecklingen i många fall en gynnsam effekt på miljön.Även miljöbelastningen till följd av ökade transporter har till stor del kom-penserats av ny, miljövänligare teknik. Vidare är det talande att ekonominsskadeverkningar på miljön är väsentligt större i de länder som skyddat sigmot internationell handel - importsubstitutions- och statshandelsländer.Oavsett frihandel är det nödvändigt att ställa höga miljökrav på all ekono-misk verksamhet.När det gäller frågan om att i handelsregelverket inkludera miljökrav ochsociala villkor noterar utskottet att det är inom WTO som är demest negativa till en sådan utveckling. De befarar att detta leder till nyaargument för protektionism från i-ländernas sida. Utskottets ståndpunkt är attmiljö och arbetsvillkor bör diskuteras i WTO. Utskottet menar dock att han-delssanktioner inte bör användas som ett medel för att främja respekten förinternationella standarder rörande arbetsvillkor.När det gäller eventuella konflikter mellan frihandel och regler och kon-ventioner om miljöskydd vill utskottet inledningsvis framhålla att , liksom på miljöområdet, är viktiga delar av detinternationella regelverk som och EU har att leva upp till. Det ärutskottets inställning att de olika delarna inte skall stå i strid med varandrautan att de skall tillämpas i samverkan för stärkande av såväl frihandel sommiljöhänsyn.Utskottet anser att EU måste tydliggöra och konkretisera vad EU egentli-gen eftersträvar avseende förhållandet mellan och multi-laterala miljöskyddsavtal. Det bör klart framgå, anser utskottet, att syftet inär att reglera miljöfrågorna inom WTO, som det är väsentligt attWTO inte ifrågasätter eller underminerar den regel- och policyutvecklingsom sker inom andra politikområden, såsom inom t.ex. miljö och arbetsrät-ten. Utskottet menar att WTO bör understödja det globala samarbetet i syfteatt nå en hållbar utveckling.Utskottet vill här erinra om vad utskottet anförde i bet. 1998/99:UU12:Sambandet mellan handel och miljö är en kontroversiell fråga i WTO. har motsatt sig att regler på miljöområdet införs i det globala regel-verket med motiveringen att dylika lätt kan missbrukas i protektionistiskasyften. Även om farhågor kan vara motiverade instämmer ut-skottet i regeringens slutsats att miljö- och handelspolitik måste vara ömsesi-digt förstärkande. Allmänt sett skapar ytterligare liberaliseringar på handels-området förutsättningar för en effektivare resursanvändning. är detväsentligt att miljöfrågornas betydelse tydligt markeras i WTO. De åtagan-den som världens länder har gjort på miljöområdet, bl.a. , får inteundergrävas av ett . I den s.k. Århusdeklarationen slog FN:sekonomiska kommission för (ECE) fast att WTO-regler helt och fulltmåste ta hänsyn till behovet av en hög nivå på skyddet av miljön. Sverigeoch EU intar positionen att en ny WTO-runda skall omfattas också av kopp-lingen mellan handel och miljö. Det är viktigt att regler på områdettar hänsyn till oro för dold protektionism.På förslag av EG ordnade WTO ett särskilt högnivåmöte om handel ochmiljö . Syftet var att öka förståelsen mellan i- och samtge enskilda och intresseorganisationer möjlighet att delta i debatten. Mötetkan ses som ett steg på vägen mot en öppnare dialog både mellan i- och och mellan regeringar och det civila samhället i handelsfrågor.U-ländernas farhågor för att miljön - och även frågan om arbetsförhållan-den - skall missbrukas av protektionistiska i-länder är förståeliga. Samtidigtkan ökad internationell handel som inte åtföljs av en ansvarsfull miljöpolitikha negativa konsekvenser för miljön. Den största delen av den återståendebiologiska mångfalden finns - än så länge - i . Att jordens miljö ären gemensam angelägenhet har bekräftats bl.a. av i deJaneiro 1992. Resultaten av en ny WTO-runda får inte stå i strid med vadvärldens länder åtagit sig i andra sammanhang. bör driva på för attlyfta fram miljöfrågorna i internationella sammanhang. Miljöfrågan bördärför ges en skarpare profil i WTO.Utskottet står kvar vid dessa bedömningar.Utskottet vill i detta sammanhang understryka att EU, som en av miljöas-pekterna inom ramen för en ny WTO-runda, kommer att verka för att even-tuella motsättningar eller inkonsekvenser mellan och in-ternationella miljöavtal skall identifieras och diskuteras i syfte att utrönabehov av eventuella åtgärder. Utskottet ser positivt på detta.Utskottet har erfarit att regeringen anser att målen för konventionen ombiologisk mångfald inte får kullkastas av vare sig WTO:s immaterialrättsav-tal TRIPS eller av andra handelsregler. Regeringen menar att konventionernaskall vara ömsesidigt stödjande. Utskottet delar härvidlag regeringens stånd-punkter. Utskottet har erfarit att dessa frågor analyseras avolika internationella organisationer. Utskottet menar att om det skulle visasig att det föreligger oklarheter bör givetvis TRIPS förtydligas. Vidare är detvärt att i detta sammanhang omnämna att arrangeras ettsymposium i som avser att belysa dessa frågeställningar.Utskottet har vidare inhämtat att regeringen arbetar i EU för ett flexibeltoch konstruktivt agerande gentemot för att få igång en ny han-delsrunda. EU har här redan tidigare aviserat flexibilitet vad gäller att finnalösningar som tillgodoser situation. Regeringens ståndpunkt äratt EU generöst bör beakta fall där har problem med övergångspe-rioder och implementering av avtal. Varje sådan situation bör bedömas frånfall till fall och på egna meriter. Eventuella förlängningar av tidsfrister börhelst åtföljas av en plan för förverkligandet av implementeringen och förbehovet av tekniskt bistånd.Utskottet har även inhämtat att regeringen särskilt eftersträvar att hänsyntas till implementeringsproblem rörande TRIPS. I denna anda vill regeringengå längre än kommissionens förslag och föreslå att EU:s förhandlingsstrategiäven skall innefatta att konstruktivt uppmärksamma andra implementerings-problem som kan möta. Utskottet stöder regeringens linje här-vidlag. Vidare har utskottet erfarit att regeringen i EU har tagit initiativ tiett förslag för hur kan bistås i detta hänseende. I förslaget ingåratt analysera svårigheter på TRIPS-området, att bidra med tek-niskt och finansiellt bistånd och att utnyttja ländergranskningarna i TRIPStill att finna lösningar på implementeringsproblem.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna U513 (mp) yrkande6, U14 (mp) yrkande 7 samt N243 (fp) yrkande 12 är besvarade.I motion U803 (m) yrkande 4 framhåller motionärerna att de nya marknadse-konomierna är beroende av goda villkor för marknadstillträde.