bet · GO01JuU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Det är, som anförs i motionJu911, en viktig rättspolitisk fråga att individen görs ansvarig försina brott och att han inte tillåts ursäkta sig med t.ex. dåligauppväxtförhållanden. Detta torde också vara en inställning som delas avflertalet medborgare. Några särskilda åtgärder med anledning avmotionen behövs därför inte.2. Fördelningsmodellen (mom. 5)(), () och (c)anför:Vi anser att det sätt på vilket resursfördelningen mellan länen skerinte i tillräcklig utsträckning möjliggör en nyanserad bedömning avresursbehovet. Här tänker vi bl.a. på glesbygderna som har sinasärskilda behov. Vi vill understryka att resursfördelningen inte fårinnebära att glesbygderna ges en så låg polisiär närvaro att detinbjuder till brottslighet.En annan aspekt som måste komma till starkare uttryck är förekomstenav sommargäster och andra som tillfälligt uppehåller sig i traktensåsom är fallet på vissa skidorter.Mot denna bakgrund bör frågan om hur fördelningen skall gå till bliföremål för översyn i ett bredare perspektiv. Regeringen bör därför gesi uppdrag att tillsätta en utredning med den inriktning vi nu förordat.Vad vi nu anfört innebär att vi ställer oss bakom motionerna Ju226 ochJu231 i denna del. Motionerna Ju206 och Ju246 bör inte föranleda någonåtgärd från sida.Vi anser att utskottets hemställan under moment 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande fördelningsmodellenatt med anledning av motionerna 2000/01:Ju226 och 2000/01:Ju231yrkande 2 och med avslag på motionerna 2000/01:Ju206 och2000/01:Ju246 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i denna reservation.3. Resursfördelningen inom polismyndigheterna (mom. 6)(), (m), () och JeppeJohnsson (m) anför:Vi anser att det behövs en rad åtgärder för att förbättra verksamheteninom polisen.För att säkerställa att resurstillskotten leder till att antaletpoliser ökar i förhållande till dagens nivå bör polismyndigheternaåläggas att avsätta en viss del av sin budget till nyrekrytering.En annan fråga som kräver åtgärder på central nivå gällervidareutbildningen inom polisen. Här krävs riktlinjer förpolismyndigheterna.Slutligen menar vi att polisverksamheten skulle bli betydligt mereffektiv med ett decentraliserat budgetansvar. Också på detta områdebör riktlinjer utformas centralt.De åtgärder vi nu förordat bör redovisas samlat för i formav en handlingsplan. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärdermed anledning av det anförda.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande resursfördelningen inom polismyndigheternaatt med anledning av motion 2000/01:Ju236 yrkandena 1-3 och 7som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i dennareservation.4. Polisens arbetsuppgifter (mom. 7)(), (), (m), MaudEkendahl (m), (), (), (c) och () anför:Vi anser att en renodling av polisarbetet kan ske även inompolisorganisationen. För att detta skall kunna bli möjligt bör antaletcivilanställda ökas. Den utredning som beställde ivåras bör därför ges i uppdrag att överväga även denna fråga. Det börankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder.Vi anser att utskottets hemställan under moment 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande polisens arbetsuppgifteratt med anledning av motionerna 2000/01:Ju211 yrkande 1,2000/01:Ju223, 2000/01:Ju921 yrkande 11, 2000/01:Ju933 yrkande 7och 2000/01:T215 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i denna reservation.5. Prioritering av olika slag av brottslighet (mom. 8)(), () och (c)anför:Vi vill understryka vikten av att polisens arbete bidrar till attmänniskor känner trygghet. För att öka människors känsla av trygghet ärdet viktigt att polisen också tar sig an vardagsbrottsligheten, dvs.brott som medborgarna ofta kommer i kontakt med. Betydelsen av dettabör därför lyftas fram bland de prioriteringar som skall gälla förpolisverksamheten under år 2001.En annan typ av brottslighet som bör ges ett större utrymme i dettasammanhang är ungdomsbrottsligheten, framför allt ungdomsrånen. Skälettill detta är att ingripanden mot unga lagöverträdare måste ske såtidigt som möjligt för att hindra att de unga fortsätter sinbrottskarriär. Denna typ av brott drabbar dessutom ofta unga personersom befinner sig i en känslig del av sin personliga utveckling. Ävenhänsyn till brottsoffren talar alltså för att ungdomsbrottslighetenprioriteras.Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder.Det anförda innebär att vi ställer oss bakom motionerna Ju208, Ju218,Ju219 och Ju248. Motionerna Ju709, So547 och Kr342 bör på de skälmajoriteten anför inte föranleda någon åtgärd från sida.Vi anser att utskottets hemställan under moment 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande prioritering av olika slag av brottslighetatt med anledning av motionerna 2000/01:Ju208, 2000/01:Ju218yrkande 3, 2000/01:Ju219 och 2000/01:Ju248 yrkande 1 samt medavslag på motionerna 2000/01:Ju709, 2000/01:So547 yrkande 5 och2000/01:Kr342 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i denna reservation.6. Närpolisen (mom. 9)(), (), (m), MaudEkendahl (m), (), (), (c) och () anför:Vi anser att de åtgärder som aviseras för att närpolisreformen skallkunna fullföljas inte är tillräckliga. är det nödvändigt medfler poliser än vad de nu aktuella resurstillskotten medger för attupprätthålla den beslutade närpolisreformen som vi tidigare ställt ossbakom. Som en riktlinje bör dessutom gälla att närpolisens ansvar förutryckningsverksamheten begränsas.Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder med anledning av detanförda.Vi anser att utskottets hemställan under moment 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande närpolisenatt med anledning av motionerna 2000/01:Ju211 yrkande 2,2000/01:Ju213 yrkande 2, 2000/01:Ju218 yrkande 2, 2000/01:Ju911yrkande 7, 2000/01:Ju921 yrkande 13, 2000/01:Ju933 yrkande 6 och2000/01:N225 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i denna reservation.7. Utredningsverksamheten (mom. 10)(), (), (m), MaudEkendahl (m), (), (), (c) och () anför:Vi vill understryka vikten av att polisen inte skriver av anmälningarutan att detta är befogat. Allmänhetens förtroende för polisen hotas omden som anmäler ett brott bibringas uppfattningen att man inte ensförsöker utreda det anmälda brottet. Fler ärenden bör alltså utredasoch redovisas till åklagare. bör därför besluta att denutredning som aviserats skall ta upp frågan om hur möjligheterna attskriva av anmälningar hanterats av polisen.Riksdagen bör också klargöra att utredningen bör ta upp olikamöjligheter att förstärka utredningsverksamheten. Som exempel påtänkbara åtgärder vill vi här nämna att specialistkompetens måstefinnas tillgänglig, något som skulle kunna tillgodoses om man i högreutsträckning använde sig av civila utredningsmän.Slutligen vill vi framhålla att långa handläggningstider har fleranegativa effekter. Brottsoffer och misstänkta lider av att få väntalänge på beslut i åtalsfrågan och ett slutligt avgörande. Det kan antasatt en lång väntan leder till att det blir svårare för offret att lämnaden traumatiska upplevelsen bakom sig. Det finns också en risk attbrottet hinner preskriberas. Härtill kommer att bevisvärdet av utsagori regel försämras . Till detta skall läggas att det i fråga omvissa mål hinner uppkomma ytterligare misstankar mot den åtalade, någotsom komplicerar handläggningen. Medborgarnas förtroende förrättsväsendet riskerar dessutom att försämras om handläggningstidernablir för långa. Även frågan om handläggningstiderna inom polisen böralltså omfattas av utredningsuppdraget.Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder med anledning av detanförda.Vi anser att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande utredningsverksamhetenatt med anledning av motionerna 2000/01:Ju212, 2000/01:Ju911yrkandena 5 och 6, 2000/01:Ju921 yrkandena 12 och 23 samt2000/01:Ju933 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i denna reservation.8. Personalförsörjningen inom polisen (mom. 11)(), (), (m), MaudEkendahl (m), (), (), (c) och () anför:Vi anser att det behövs krafttag för att komma till rätta medpolisbristen. Förutom extra resurser måste det långsiktiga målet varaatt antalet poliser blir betydligt högre än . För att detta skallbli möjligt krävs att polisutbildningen utökas, och ytterligarepolishögskolor bör inrättas. Härtill behövs åtgärder för att de somgenomgått polisutbildningen och fått anställning som polis inte skallsluta av arbetsmiljöskäl. För att komma till rätta med de problem somfinns bör polisväsendet anställa mer administrativ personal somkan frigöra poliser för renodlade polisuppgifter. Det behövs också flerpersoner som skall syssla med personalvård. Det bör ankomma påregeringen att vidta åtgärder med anledning av det anförda.Vi anser att utskottets hemställan under moment 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande personalförsörjningen inom polisenatt med anledning av motionerna 2000/01:Ju213 yrkandena 1 och 3,2000/01:Ju228 yrkande 2, 2000/01:Ju229 yrkande 1, 2000/01:Ju243,2000/01:Ju911 yrkande 3 och 2000/01:Ju933 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i denna reservation.9. Organisationen av polisutbildningen (mom. 13)(), (m), (), JeppeJohnsson (m) och (c) anför:Det finns flera frågor kring polisutbildningen som behöver ses över.Enligt vår mening är det inte givet att alla poliser måste ha exaktsamma utbildning - geografiska variationer kan motivera en merdifferentierad utbildning. En annan fråga är vem som skall hahuvudmannaansvaret för polisutbildningen. En utredning bör få i uppdragatt överväga dessa frågor. I utredningens uppdrag bör även ingå att seöver detaljerna i antagningsförfarandet. Slutligen bör möjligheternatill samordning av utbildningen för personal inom tullen, polisen ochKustbevakningen undersökas.Det ankommer på regeringen att vidta åtgärder med anledning av det nuanförda.Vi anser att utskottets hemställan under moment 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande organisationen av polisutbildningenatt med anledning av motionerna 2000/01:Ju227, 2000/01:Ju921yrkande 9 och 2000/01:Ju927 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i denna reservation.10. Polisens arbetstider (mom. 14)(), (), (m), MaudEkendahl (m), (), (), (c) och () anför:Vi anser att polisens arbetstider i högre utsträckning måste anpassastill verksamhetsbehoven. Detta innebär att fler poliser måste finnas itjänst , nätter och . En sådan anpassning skulleinnebära ett bättre resursutnyttjande som medborgarnasberättigade krav på en polisiär närvaro när behovet är som störstskulle tillgodoses. Det bör ankomma på regeringen att verka för enytterligare förändring av arbetstiderna inom polisen.Vi anser att utskottets hemställan under moment 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande polisens arbetstideratt med anledning av motionerna 2000/01:Ju921 yrkande 10 och2000/01:Ju927 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i denna reservation.11. Samlokalisering av myndigheter inom rättsväsendet (mom. 16)(), (), (m), MaudEkendahl (m), (), (), (c) och () anför:Vi anser att alla tänkbara möjligheter bör tas till vara när det gällersamverkan mellan de myndigheter som finns inom rättsväsendet. För attunderlätta den samverkan som sker mellan polisen och åklagarnabör möjligheterna att utnyttja gemensamma lokaler övervägas i högreutsträckning än som redan sker. Även personaladministrationen skullekunna skötas gemensamt. Det kan inte uteslutas att det också i fråga omandra myndigheter inom rättsväsendet finns samordningsfördelar som förnärvarande inte utnyttjas. Domstolarna bör emellertid vara friståendefrån andra rättsvårdande myndigheter. Vi anser att det finns skäl attinleda en översyn. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder.Vi anser att utskottets hemställan under moment 16 bort ha följandelydelse:16. beträffande samlokalisering av myndigheter inomrättsväsendetatt med anledning av motion 2000/01:Ju921 yrkande 24 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i dennareservation.12. Polisens arbetsmetoder (mom. 17)(), (m), (), JeppeJohnsson (m) och () anför:Vi anser att polisen måste förändra sina arbetsmetoder och att det nyasättet att arbeta bör ha New York-modellen som förebild. Principen omatt ingripa mot alla brott och ordningsstörningar, tidigt och tydligt,anser vi bör gälla även här.Även om New York-modellen inte kan överföras direkt till svenskaförhållanden anser vi att de förtjänar stor uppmärksamhet från polisenssida. Den utvärdering som gjorts av visar också påett positivt resultat.Det bör ankomma på regeringen att verka för att arbetsmetodernaförändras inom polisen.Vi anser att utskottets hemställan under moment 17 bort ha följandelydelse:17. beträffande polisens arbetsmetoderatt med anledning av motion 2000/01:Ju933 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i dennareservation.13. Avskaffande av (mom. 20)() anför:Enligt min mening är det viktigt att åklagare skaffar sigspecialistkompetens i fråga om olika slag av brott. Det saknas däremotanledning att ha särskilda åklagarmyndigheter för vissa slag avbrottslighet. Redan detta förhållande talar med styrka för attEkobrottsmyndigheten bör avskaffas. Som ytterligare skäl kan anförasatt begreppet ekonomisk brottslighet knappast har definierats på etttillfredsställande sätt och att det inte finns någon grund för att antaatt ekonomisk brottslighet skulle ha ökat mer än andra slag avbrottslighet. Vidare bör framhållas att det förhållandet att enåklagare kan behöva sakkunnigt biträde inte är unikt för ekonomiskbrottslighet utan gäller också för många andra brottstyper.Ekobrottsmyndigheten bör således avvecklas. Det ankommer på regeringenatt vidta åtgärder med anledning av det anförda. Vad jag nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 20 bort ha följandelydelse:20. beträffande avskaffande av Ekobrottsmyndighetenatt med bifall till motion 2000/01:Ju933 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i dennareservation.14. Enhetlig ledning av ekobrottsbekämpning (mom. 21)() och () anför:Vi kristdemokrater begärde att en särskildekobrottsmyndighet skulle inrättas för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten. En sådan myndighet kom också till stånd . Vianser emellertid att dess mandat bör utvidgas. Som det nu är handläggsekonomiska brott inte bara vid utan också inomåklagarväsendet i övrigt, hos polisen och vid skattemyndigheternasskattebrottsenheter. Enligt vår uppfattning måste all allvarligekonomisk brottslighet - vartill även grova miljöbrott skall hänföras -handläggas inom ramen för en enhetlig myndighetsstruktur och ledning.Enligt vår mening bör den nuvarande organisationen ses över medinriktningen att skapa en bättre sammanhållen myndighetsstruktur. Detfår ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi nuanfört. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 21 bort ha följandelydelse:21. beträffande enhetlig ledning av ekobrottsbekämpningatt med anledning av motion 2000/01:Ju913 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i dennareservation.15. Domstolarnas verksamhetsmål (mom. 23, motiveringen)(), (m), () och JeppeJohnsson (m) anför:Vi anser att den del av utskottets yttrande som på s. 59 börjar medUtskottet kan konstatera" och slutar med "realistiska"bort ha följande lydelse.Utskottet kan konstatera att regeringens iakttagelser i fråga omdomstolarnas måluppfyllelse är riktiga. I huvudsak kan utskottet ocksåinstämma i regeringens bedömningar av vilka åtgärder som ärerforderliga för att verksamhetsmålen skall uppfyllas. villutskottet - i likhet med vad det uttalade vid förra riksmötetsbudgetbehandling - framhålla att verksamhetsmålen måste vararealistiska. En svaghet i att arbeta med mått som antal eller andelaravgjorda eller balanserade mål är naturligen att de inte beaktar målenssvårighetsgrad. Uppfyllandet av kvantitativa verksamhetsmål får inte fåtill följd att kvaliteten i dömandet eftersätts.16. ställning (mom. 24)(), (m), () och JeppeJohnsson (m) anför:Vi anser att den centrala domstolsadministrationen bör utformas på ettsätt som markerar domstolsväsendets oberoende. Den nuvarandekonstruktionen ger regeringen ett alltför starkt grepp omdomstolsorganisationen. Vidare kan genom fördelningen avdomstolsväsendets anslag styra reformarbetet.Enligt vår mening bör en oberoende domstolsadministration, utformadefter mönster av den danska domstolsstyrelsen, införas.Domstolsstyrelsen skall inrättas genom lag. Den skall organisatorisktlyda under regeringen men dess instruktion skall meddelas i lag.Ansvaret för att fördela det av fastställda anslaget tilldomstolsväsendet mellan domstolarna skall ligga på Domstolsstyrelsensom också skall svara för fortbildning och administrationsservice åtdomstolarna. Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslag avden innebörd vi nu förordat.Vad vi med anledning av motion Ju415 i denna del anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Motion Ju921 i nu aktuell delbör däremot inte föranleda någon åtgärd.Vi anser att utskottets hemställan under moment 24 bort ha följandelydelse:24. beträffande ställningatt med anledning av motion 2000/01:Ju415 yrkande 3 och medavslag på motion 2000/01:Ju921 yrkande 15 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i denna reservation.17. ställning (mom. 24)(c) anför:Om ges en alltför stark ställning, kan det innebära etthot mot domstolarnas självständighet. En tänkbar möjlighet att kommatill rätta med detta problem vore att lägga ut verkets uppgifter pådomstolarna. Regeringen bör få i uppdrag att utreda en nedläggning avDomstolsverket och en decentralisering av dess verksamhet. Vad jag numed anledning av motion Ju921 i denna del anfört, bör som sinmening ge regeringen till känna. Motion Ju415 i nu aktuell del bördäremot inte föranleda någon åtgärd.Jag anser att utskottets hemställan under moment 24 bort ha följandelydelse:24. beträffande ställningatt med anledning av motion 2000/01:Ju921 yrkande 15 och medavslag på motion 2000/01:Ju415 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i denna reservation.18. Övergripande plan för domstolsreformer (mom. 25)(), (m), (), JeppeJohnsson (m) och () anför:Vi delar regeringens uppfattning att det finns behov av att reformeradomstolsväsendet för att detta skall kunna möta framtidens krav i ettantal avseenden. Det är då viktigt att regeringen inför påett mer genomarbetat sätt redovisar sina analyser, överväganden,riktlinjer och principer samt förslag om domstolsväsendets reformering.Även för domstolsväsendets personal är detta av största vikt för attsäkerställa deras viktiga engagemang och delaktighet. Vi anser det intetillfredsställande att endast presenterats en skrivelse ochdärutöver informeras i budgetsammanhang. Vi vill också påpeka att ettnoggrannare beredningsförfarande bör kunna leda till att en merenhetlig linje i reformarbetet kan presenteras. Det nu valdatillvägagångssättet kan ge intryck av att arbetet inte bedrivs utifrånnågra principiella utgångspunkter.Regeringen bör återkomma till med en propositionmed en samlad redovisning och förslag i dessa frågor. En sådanproposition måste naturligen föregås av sedvanligt utredningsarbete.Det har nämligen inte på något tillfredsställande sätt kunnat visasvilka verkliga fördelar som kan uppnås med nedläggningen av småtingsrätter, trots att frågan varit föremål för regeringens intresseunder . Andra åtgärder måste alltså till.Några ytterligare organisatoriska förändringar av betydelse bör inteske förrän haft möjlighet att ta ställning till principernaför en ny domstolsorganisation.Vad vi nu anfört med anledning av motionerna Ju927 och Ju933 i nuaktuella delar bör som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 25 bort ha följandelydelse:25. beträffande övergripande plan för domstolsreformeratt med anledning av motionerna 2000/01:Ju927 yrkande 10 och2000/01:Ju933 yrkandena 15 och 16 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i denna reservation.19. Bevarande av den nuvarande tingsrättsorganisationen (mom. 26)(), () och (c)anför:Enligt vår uppfattning bör antalet tingsrätter i princip behållas. Dennuvarande tingsrättsorganisationen har fungerat väl. Mindre tingsrätterhar inte större målbalanser än större tingsrätter, och det saknas skälatt anta att handläggningen i mindre tingsrätter skulle hålla en lägrekvalitet än i de större tingsrätterna. Vi anser att utformningen avdomstolsorganisationen måste styras av medborgarperspektivet. Härträder den lokala förankringen i förgrunden. Ett levande tingshuspåminner invånarna om rättssamhällets närvaro och om befolkningensdeltagande och insyn i rättskipningen. Korta avstånd till domstolen harbetydelse för både parter och vittnen. Om en tingsrätt läggs ned,försvinner också polis, åklagare och advokater från orten, vilketbidrar till en utarmning av framför allt mindre orter. Vi anser såledesatt den nuvarande tingsrättsorganisationen i princip skall behållas ochden pågående omorganisationen alltså genast avbrytas. Det ankommer påregeringen att vidta erforderliga åtgärder. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 26 bort ha följandelydelse:26. beträffande bevarande av den nuvarandetingsrättsorganisationenatt med anledning av motion 2000/01:Ju407 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i denna reservation.20. Lagreglering av domkretsindelningen (mom. 27)(), (), (m), MaudEkendahl (m), (), () och GunnelWallin (c) anför:Vi anser att förändringar i domstolsorganisationen bör ha en bredpolitisk förankring. Det är därför lämpligt att den beslutas avriksdagen, som därigenom ges en direkt möjlighet att påverkareformarbetet. Domkretsindelningen bör därför göras i lag. En sådanordning skulle också ligga mer i linje med regeringsformens krav på atthuvuddragen i domstolsorganisationen skall anges i lag och de krav somEuropakonventionen ställer på att domstolar skall vara upprättadeenligt lag. Över huvud taget skulle en lagreglering bidra till ett ökatskydd för de enskilda domstolarnas självständighet.Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med ettlagförslag.Vi anser att utskottets hemställan under moment 27 bort ha följandelydelse:27. beträffande lagreglering av domkretsindelningenatt med anledning av motionerna 2000/01:Ju407 yrkande 2,2000/01:Ju408 yrkande 3, 2000/01:Ju415 yrkande 4, 2000/01:Ju820och 2000/01:Ju921 yrkande 14 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i denna reservation.21. Allmänna domstolar och allmänna förvaltningsdomstolar (mom. 31)(), (), (m), MaudEkendahl (m), () och () anför:Vi anser att en del av det dömande som sker i länsrätterna börkunna flyttas över till tingsrätterna. De mindre tingsrätterna skulledärigenom erhålla ett större målunderlag, något som i enlighet medhuvuddragen i regeringens skrivelse rörande reformeringen avdomstolsväsendet också skulle kunna leda till en specialisering. Totaltsett skulle en sådan ordning kunna innebära att fler domstolar bevaras,vilket också skulle gagna den lokala förankringen i rättskipningen.På bör de båda domstolsslagen helt slås ihop. Som vi serdet skulle en sådan ordning medverka till att domstolsväsendetuppfattas mer enhetligt. Även ur personalsynpunkt finns det skäl attöverväga en sådan förändring.Det bör ankomma på regeringen att beakta det anförda inom ramen fördet fortsatta reformarbetet.Vi anser att utskottets hemställan under moment 31 bort ha följandelydelse:31. beträffande allmänna domstolar och allmännaförvaltningsdomstolaratt med anledning av motionerna 2000/01:Ju415 yrkande 5 och2000/01:Ju913 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i denna reservation.22.