bet · GN01SfU10 · 2000-03-28 00:00:00 — Rapporten och främlingsfientligt våld (Ds 1998:35) som nämns i motionernakommer att finnas med i underlaget till handlingsplanen.Utskottet anser att motionerna 1999/2000:Sf640 yrkande 25 (mp) och1998/99:Sf620 yrkande 10 (mp) får anses i huvudsak tillgodosedda med detanförda. Motionerna avstyrks.Etnisk diskrimineringMotionerLennart m.fl. (c) begär i motion 1998/99:Sf608 yrkande 6 förslag omen samlad och heltäckande diskrimineringslagstiftning som också tar fasta pålivet utanför arbetslivet. Motionärerna, som anser att lagen bör omfatta dis-kriminering på grund av etnicitet, handikapp, sexualitet och kön, avvisarsärlösningar för enskilda grupper. DO:s roll bör också enligt motionärernastärkas.I motionerna 1998/99:Sf635 yrkandena 9 och 15 samt 1999/2000:Sf640yrkandena 9 och 15 av () anförs att varje kommun börha minst en tjänsteman med uppgift att motverka diskriminering och rasism.Vidare anser motionären att det genom lag eller på annat sätt bör införasantidiskrimineringsklausuler i all offentlig upphandling. Brott mot dessaklausuler skall sanktioneras. I motionerna begärs tillkännagivanden om lo-kala DO och antidiskrimineringsklausuler.Utskottets bedömningSom utskottet uttalat i föregående avsnitt är grunden för demokratin ochrättssystemet respekten för människors lika värde. Det innebär bl.a. att ingenskall missgynnas på grund av ursprung, etnisk tillhörighet eller kön. Princi-pen om allas rätt till lika möjligheter oavsett ursprung eller etnisk tillhörigtydliggörs i de övergripande målen för integrationspolitiken. Handlingar somkränker denna princip måste bekämpas både genom förändringar av lagaroch regler och genom aktivt arbete med attitydförändringar inom samhälletsalla delar.I finns bestämmelser om olaga diskriminering och enligt ska-deståndslagen kan någon som tillfogar annan lidande genom bl.a. olagadiskriminering bli ersättningsskyldig.Regeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare meduppgift att göra en översyn av bestämmelsen om olaga diskriminering (dir.1999:49). I uppdraget ingår också att göra en analys av rättsväsendets till-lämpning av bestämmelsen. Utredaren skall ta ställning till om lagstiftningenom olaga diskriminering har en lämplig omfattning och utformning för attkunna utgöra ett effektivt medel mot diskriminering. I uppdraget ingår attöverväga om ett förbud mot diskriminering kan upprätthållas mera effektivtom det sanktioneras på annat sätt än genom straff. Uppdraget skall redovisassenast den 30 april 2001.Lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet, somträdde i kraft , syftar till att främja etnisk mångfald i arbetslvet. Diskrimineringsgrunderna är ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ur-sprung eller trosbekännelse och avser inte bara direkt utan även indirektdiskriminering. Förbuden omfattar hela anställningsförfarandet. Arbetsgiva-ren skall vidta aktiva åtgärder för att främja etnisk mångfald i arbetslivet.Denna skyldighet omfattar såväl arbetsförhållanden som rekrytering. Tillsy-nen av lagens efterlevnad utövas av DO och har, enligt lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskrimi-nering, som huvuduppgift att motverka etnisk diskriminering i arbetslivetoch inom andra samhällsområden. På regeringens uppdrag har DO utarbetatråd för hur det målinriktade arbetet skulle kunna se ut. Dessa råd har sam-manställts i DO:s åtgärder.Vid utskottets sammanträde informerade DO om verksam-heten. Myndigheten har fått ökade resurser och den nya lagen om åtgärdermot diskriminering i arbetslivet har trätt i kraft. Antalet anmälningar ometnisk diskriminering i arbetslivet och inom andra områden har ökat under år1999. Vad gäller lagstiftningen på området anförde DO bl.a. att utanförlagskyddet står t.ex. praktikanter och juridiska personer. Avslutningsvisangav DO att det är viktigt att arbetsgivare arbetar aktivt med etnisk mång-fald och att det vore bra med ett heltäckande och likformigt lagskydd motdiskriminering.Som ett led i genomförandet av artikel 13 om icke-diskriminering, som in-fördes i och med Amsterdamfördraget, har kommissionen lagt fram ett för-slag till diskrimineringspaket. för arbetsmarknadsfrågoroch sociala frågor presenterade kommissionentvå förslag till direktiv. Det ena, om inrättande av allmänna ramar för likabe-handling i arbetslivet, förbjuder diskriminering i samband med anställning.Det andra, genomförandet av principen om likabehandling av enskilda per-soner oavsett ras eller etniskt ursprung, rör endast diskriminering på grund avras eller etniskt ursprung men omfattar ett större antal områden, t.ex. anställning, utbildning, tillhandahållande av varor och tjänster och socialt skydd.Kommissionens förslag om inrättandet av gemenskapens handlingsprogrammot diskriminering 2001-2006 syftar till att stödja och komplettera genom-förandet av direktiven genom utbyte av erfarenheter samt spridning av bästapraxis på områden som ligger såväl inom som utanför lagstiftningen.I samband med att bl.a. lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i ar-betslivet antogs gjorde ett tillkännagivande om att det bör genom-föras ett utredningsarbete. I det arbetet bör övervägas möjligheternaatt samordna denna lag med lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivetav personer med funktionshinder och lagen om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggning (prop. 1997/98:177, bet. 1998/99:AU4, rskr. 1998/99:140).Utskottet anser, mot bakgrund härav och av att DO:s resurser ökats frånoch med , att motion 1998/99:Sf608 yrkande 6 (c) får anses tillgodo-sedd. Motionen avstyrks.Riksdagen har tidigare avslagit yrkanden om lokala DO med motiveringenatt inget hindrar kommunerna att själva inrätta funktioner liknande DO pålokal nivå (bet. 1997/98:SfU6). Utskottet vidhåller denna uppfattning.Av proposition 1997/98:177 om åtgärder mot etnisk diskriminering i ar-betslivet framgår att regeringen ansåg att antidiskrimineringsklausuler i ochför sig kan vara av intresse i arbetet med att motverka etnisk diskrimineringmen att ytterligare överväganden måste göras. Utredningen om översyn m.m. har genom tilläggsdirektiv i juni1999 fått i uppdrag att analysera möjligheterna för den offentliga sektorn attta in s.k. antidiskrimineringsklausuler i upphandlingsavtal. Kommittén be-räknas avge sitt slutbetänkande den 31 december 2000.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 1998/99:Sf635 yrkandena9 och 15 (mp) samt 1999/2000:Sf640 yrkandena 9 och 15 (mp). beträffande lika skyldigheteratt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. beträffande mål och grunder i övrigt för integrationspoliti-kenatt avslår motionerna 1998/99:Sf611 yrkandena 1 och 6,1998/99:Sf635 yrkandena 1 och 2, 1998/99:A802 yrkande 12,1999/2000:Sf607 yrkandena 1, 2 och 4, 1999/2000:Sf615 yrkande 1,1999/2000:Sf617, 1999/2000:Sf623 yrkande 1, 1999/2000:Sf626 yr-kande 1, 1999/2000:Sf637 yrkande 2, 1999/2000:Sf639 yrkande 1,1999/2000:Sf640 yrkandena 1 och 2 samt 1999/2000:Sk692 yrkande37,res. 1 (m)res. 2 (kd)res. 3 (c)res. 4 (fp)res. 5 (mp)3. beträffande boende och delaktighetatt avslår motionerna 1998/99:Sf608 yrkandena 1, 3 och4, 1999/2000:Sf626 yrkande 4, 1999/2000:Sf637 yrkandena 1 och 3samt 1999/2000:N271 yrkande 1,res. 6 (c, mp)res. 7 (fp)4. beträffande arbete och försörjningatt avslår motionerna 1998/99:Sf634 yrkande 3,1998/99:Sf635 yrkandena 20 och 21, 1999/2000:Sf633 samt1999/2000:Sf640 yrkandena 20 och 21,res. 8 (m, kd, fp)res. 9 (mp)5. beträffande mångfaldsplaneratt avslår motionerna 1998/99:Sf635 yrkande 14,1999/2000:Sf632 och 1999/2000:Sf640 yrkande 14,res. 10 (mp)6. beträffande invandrade kvinnoratt avslår motionerna 1998/99:Sf609 och1999/2000:Sf612,res. 11 (v)7. beträffande Kistamodellenatt avslår motion 1998/99:Sf608 yrkande 21,8. beträffande begreppet invandrareatt avslår motionerna 1998/99:Sf608 yrkande 7,1999/2000:Sf607 yrkande 3 och 1999/2000:Sf637 yrkande 7,res. 12 (c)9. beträffande invandrarrepresentationatt avslår motion 1998/99:Sf635 yrkande 7,res. 13 (mp)10. beträffande integration och återvandringatt avslår motionerna 1998/99:Sf635 yrkande 23 och1999/2000:Sf640 yrkande 23,res. 14 (mp)11. beträffande forskningatt avslår motion 1998/99:Sf635 yrkande 5,res. 15 (mp)12. beträffande äldreomsorgatt avslår motion 1998/99:Sf635 yrkande 17,res. 16 (kd, mp)13. beträffande tolkatt avslår motion 1999/2000:Sf627,14. beträffande åtgärder mot rasismatt avslår motionerna 1998/99:Sf620 yrkande 10 och1999/2000:Sf640 yrkande 25,res. 17 (mp)15. beträffande diskrimineringslagstiftningatt avslår motion 1998/99:Sf608 yrkande 6,res. 18 (kd, c)16. beträffande lokala diskrimineringsombudsmän m.m.att avslår motionerna 1998/99:Sf635 yrkandena 9 och 15och 1999/2000:Sf640 yrkandena 9 och 15.res. 19 (mp)den 28 mars 2000På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), vonEssen (m), (), (), (),(), (), (),(), (), () och MagdaAyoub (kd). Mål och grunder i övrigt för integrationspolitiken (mom. 2), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Mål och grunder förintegrationspolitiken börjar med "En förutsättning" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Den segregation som präglar kanske framför allt storstäderna är allvarlig.Det handlar om en sammanfallande ekonomisk, social, demografisk ochetnisk segregation. För att lösa problemen med segregation, maktlöshet ochutanförskap är det enligt utskottets mening nödvändigt att dels bryta bidrags-beroendet och dels skapa mer konkurrens, öppenhet och flexibilitet i sam-hällsekonomin, dels skapa förutsättningar för trygga liv i miljöer utan brotts-lighet och med fungerande sociala nätverk. Problemen med den negativasegregationen beror till stor del på bristande delaktighet. Genom att behövas,att ha möjlighet att arbeta, starta och driva företag och ta ansvar för sig ochsin familj är det också möjligt att känna samhällelig delaktighet.Språket är avgörande och är enligt utskottets mening en av hörnpelarna församhällsaktivitet och sociala relationer. I stället för dagens svenskundervis-ning för invandrare (sfi) bör ett checksystem införas. Genom ett sådant sys-tem ges individen makt och möjlighet att, utifrån sina egna behov, hitta enutbildning som passar.Utskottet anser att bättre måste ta till vara kunskaper och utbild-ning som invandrade personer har med sig. Det är också utskottets uppfatt-ning att nya vägar måste prövas. Till exempel har nätverk av s.k. multikultu-rella högteknologiska inkubatorer givit goda resultat utomlands.Valfriheten måste öka i kombination med en resursöverföring direkt riktadmot utsatta grupper genom en individuell kompetensutvecklingspeng. På såvis kan individen själv efterfråga de tjänster som han eller hon anser sigbehöva.Den nuvarande politiken, där människor görs till klienter har misslyckats.Om ambitionen är att åstadkomma verklig solidaritet bör också de som hardet sämst ställt ges möjligheten att åter ta makten över sina liv. Om vi låteralla människor som kan och vill arbeta få möjligheter till en egen försörjning,kommer vi också att ha betydligt större förutsättningar att visa stor solidaritmed de människor som av olika skäl misslyckas. Endast genom en god till-växt där fler har jobb och kan försörja sig kan samhället ta ett riktigt solidariskt ansvar.Målen för integrationspolitiken är bl.a. lika rättigheter och möjligheter föralla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För att understryka att alla omfat-tas av lika skyldigheter liksom av lika rättigheter har utskottet under moment1 enhälligt föreslagit ett tillkännagivande om att i målen och grunderna förintegrationspolitiken bör även införas att alla har lika skyldigheter.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till kän-na.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande mål och grunder i övrigt för integrationspolitikenatt med bifall till motionerna 1998/99:Sf611 yrkandena 1och 6, 1998/99:A802 yrkande 12, 1999/2000:Sf607 yrkandena 1, 2och 4, 1999/2000:Sf617 och 1999/2000:Sk692 yrkande 37 samt medanledning av motionerna 1999/2000:Sf615 yrkande 1, 1999/2000:Sf626 yrkande 1, 1999/2000:Sf637 yrkande 2 och 1999/2000:Sf639yrkande 1 samt med avslag på motionerna 1998/99:Sf635 yrkandena 1och 2, 1999/2000:Sf623 yrkande 1 och 1999/2000:Sf640 yrkandena 1och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Mål och grunder i övrigt för integrationspolitiken (mom. 2)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Mål och grunder förintegrationspolitiken börjar med "En förutsättning" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening beror problemen med den negativa segregationentill stor del på bristande delaktighet. Den enda möjligheten till verklig delaktighet är att behövas - att ha ett jobb, att kunna ta ansvar för sina barn ochdelta i samhällsdebatten.Utskottet vill betona att för ett levande mångkulturellt samhälle krävs engemensam etisk grund som respekteras av både majoritetsbefolkning ochminoritetsgrupper. Det svenska kulturarvet med rötter i västerländsk huma-nism och etik har enligt utskottets mening bidragit till en lagstiftninoch rättstradition som kan utgöra en stabil grund för ett mångkulturellt sam-hälle. En del av denna etiska grund är just respekten för andra individers ochgruppers särdrag.Målen för integrationspolitiken är bl.a. lika rättigheter och möjligheter föralla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För att understryka att alla omfat-tas av lika skyldigheter liksom av lika rättigheter har utskottet under moment1 enhälligt föreslagit ett tillkännagivande om att i målen och grunderna förintegrationspolitiken bör även införas att alla har lika skyldigheter.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till kän-na.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande mål och grunder i övrigt för integrationspolitikenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf626 yrkande 1och 1999/2000:Sf639 yrkande 1 samt med anledning av motionerna1998/99:Sf611 yrkandena 1 och 6, 1998/99:A802 yrkande 12,1999/2000:Sf607 yrkandena 1, 2 och 4, 1999/2000:Sf615 yrkande 1,1999/2000:Sf617, 1999/2000:Sf637 yrkande 2 och 1999/2000:Sk692yrkande 37 samt med avslag på motionerna 1998/99:Sf635 yrkandena1 och 2, 1999/2000:Sf623 yrkande 1 och 1999/2000:Sf640 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Mål och grunder i övrigt för integrationspolitiken (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Mål och grunder förintegrationspolitiken börjar med "En förutsättning" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Den traditionella invandrarpolitiken har i flera avseenden försvårat för in-vandrade svenskar att försörja sig själva och bli en del i samhället. Rådandesystem kan ibland ha karaktären av s.k. strukturell diskriminering. Traditio-ner och vissa arbetssätt kan innebära att vissa personer missgynnas på ettsystematiskt sätt. Enligt utskottets mening har politiken riktat sig till invandare som grupp och inte som enskilda individer med olika bakgrund ochförutsättningar. Politiken har inte givit människor lika möjligheter att ut-veckla sitt eget liv.Utskottet anser att regler på arbetsmarknaden, attityder inom arbets- ochnäringsliv samt en stelbent arbetsmarknadspolitik har gjort att utrikes föddainte kommer in på arbetsmarknaden i samma utsträckning som inrikes födda,vilket ytterligare försvårat för många människor att verka i samhället på likavillkor.Det är utskottets uppfattning att segregation mellan familjer i skilda miljö-er, mellan rika och fattiga eller mellan hög- och lågutbildade är ett problemoavsett om den har etnisk eller kulturell grund. Det skapar myter och minskarförståelsen för andra människors situation. Det är därför enligt utskottetsmening viktigt att bryta den påtvingade segregationen. Diskriminering hargrundat ett demokratiskt, ekonomiskt och socialt utanförskap som måstebrytas med lagstiftningsmässiga åtgärder och med attitydförändringar inomt.ex. arbetslivet.Integrationspolitiken måste bygga på möjligheter till ett större eget an-svarstagande över privatlivet och över gemensamma angelägenheter. För-mynderi och översitteri från majoritetssamhället måste brytas.För att skapa en positiv trend är det viktigt att all form av diskrimineringmotverkas. Det är många barriärer som måste brytas innan alla människorhar lika möjligheter till arbete, företagande och egen försörjning.Målen för integrationspolitiken är bl.a. lika rättigheter och möjligheter föralla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För att understryka att alla omfat-tas av lika skyldigheter liksom av lika rättigheter har utskottet under moment1 enhälligt föreslagit ett tillkännagivande om att i målen och grunderna förintegrationspolitiken bör även införas att alla har lika skyldigheter.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till kän-na.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande mål och grunder i övrigt för integrationspolitikenatt med bifall till motion 1999/2000:Sf637 yrkande 2 ochmed anledning av motionerna 1998/99:Sf611 yrkandena 1 och 6,1998/99:A802 yrkande 12, 1999/2000:Sf607 yrkandena 1, 2 och 4,1999/2000:Sf615 yrkande 1, 1999/2000:Sf617, 1999/2000:Sf626 yr-kande 1, 1999/2000:Sf639 yrkande 1 och 1999/2000:Sk692 yrkande37 samt med avslag på motionerna 1998/99:Sf635 yrkandena 1 och 2,1999/2000:Sf623 yrkande 1 och 1999/2000:Sf640 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Mål och grunder i övrigt för integrationspolitiken (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Mål och grunder förintegrationspolitiken börjar med "En förutsättning" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet beklagar att alltmer har präglats av uppgivenhetinför segregationen. Stora svårigheter finns och avståndet växer mellan lan-dets majoritetsbefolkning och de nya minoriteterna. Integrationspolitikenmåste förändras på så sätt att förmynderiet och bidragsberoendet bryts. Ut-skottet anser att en ny integrationspolitik måste bygga på de nya invånarnasinitiativ och ansvarstagande. Det krävs en öppen dialog med landets nyainvånare. Enligt utskottets mening måste man utgå från och satsa på indivi-den och den lilla fristående lokala gruppen om man vill skapa förutsättningarför arbete och bryta människors vanmakt.Målen för integrationspolitiken är bl.a. lika rättigheter och möjligheter föralla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För att understryka att alla omfat-tas av lika skyldigheter liksom av lika rättigheter har utskottet under moment1 enhälligt föreslagit ett tillkännagivande om att i målen och grunderna förintegrationspolitiken bör även införas att alla har lika skyldigheter.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till kän-na.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande mål och grunder i övrigt för integrationspolitikenatt med bifall till motion 1999/2000:Sf615 yrkande 1 ochmed anledning av motionerna 1998/99:Sf611 yrkandena 1 och 6,1998/99:A802 yrkande 12, 1999/2000:Sf607 yrkandena 1, 2 och 4,1999/2000:Sf617, 1999/2000:Sf626 yrkande 1, 1999/2000:Sf637 yr-kande 2, 1999/2000:Sf639 yrkande 1 och 1999/2000:Sk692 yrkande37 samt med avslag på motionerna 1998/99:Sf635 yrkandena 1 och 2,1999/2000:Sf623 yrkande 1 och 1999/2000:Sf640 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Mål och grunder i övrigt för integrationspolitiken (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Mål och grunder förintegrationspolitiken börjar med "En förutsättning" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är ett mångetniskt samhälle. Inteförrän man lyckats med integrationen av de nya medborgarna kan man talaom det mångkulturella samhället. Det mångkulturella samhället måste re-spektera allas lika värde och ha en gemensam etisk grund och tolerans i ettgemensamt rättssystem, som respekteras av alla. Utskottet anser att diskus-sionen om denna etiska grund bör främjas och rättssystemet förändrasså att det uppfattas som moraliskt riktigt och respekteras av alla.Målen för integrationspolitiken är bl.a. lika rättigheter och möjligheter föralla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Enligt utskottets mening är detavgörande för integrationen att de som invandrat har samma rättigheter ochskyldigheter som befolkningen i övrigt. För att understryka att alla omfattasav lika skyldigheter liksom av lika rättigheter har utskottet under moment 1enhälligt föreslagit ett tillkännagivande om att i målen och grunderna förintegrationspolitiken bör även införas att alla har lika skyldigheter.De tidigare målen för invandrarpolitiken - jämlikhet, valfrihet och sam-verkan - bör även fortsättningsvis kunna utgöra en grund för integrationspo-litiken. Enligt utskottets mening bör integrationspolitiken delas upp i tredelar: dels invandrarpolitiken, som avser i , dels för-ändringar i samhällspolitiken som möjliggör ett mångkulturellt samhälle medett jämbördigt deltagande, dels ett åtgärdsprogram för att komma till rättamed de problem som tidigare invandrarpolitik har åstadkommit.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till kän-na.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande mål och grunder i övrigt för integrationspolitikenatt med bifall till motionerna 1998/99:Sf635 yrkandena 1och 2 samt 1999/2000:Sf640 yrkandena 1 och 2 samt med avslag påmotionerna 1998/99:Sf611 yrkandena 1 och 6, 1998/99:A802 yrkande12, 1999/2000:Sf607 yrkandena 1, 2 och 4, 1999/2000:Sf615 yrkande1, 1999/2000:Sf617, 1999/2000:Sf623 yrkande 1, 1999/2000:Sf626yrkande 1, 1999/2000:Sf637 yrkande 2, 1999/2000:Sf639 yrkande 1och 1999/2000:Sk692 yrkande 37 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. Boende och delaktighet (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som under avsnittet Boende och delak-tighet börjar med "Utskottet kan" och slutar med "och avstyrks" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening måste en utgångspunkt för integrationspolitikenvara att den enskilda människan är medveten om och tar ansvar för sinarättigheter och skyldigheter. Utskottet anser att varje vuxen har ett ansvar föatt bidra till barnens demokratiska fostran. Även skolan bör ha ett ansvar somförmedlare av humanistiska värden. Det krävs emellertid statliga, kommu-nala och lokala insatser som komplement. Bland annat när det gäller ungdo-mar bör extra åtgärder sättas in i syfte att motverka segregation. Det kan varat.ex. utökade internationella studier i skolan, främjande av aktiv tvåspråkig-het och ökad mångkulturell kompetens hos fritidsledare, lärare och personalvid ungdomsmottagningarna liksom att de statliga bidragen till organisatio-ner för invandrarungdomar bibehålls. Det kan även behövas extra stöd tillföräldrar med ungdomar som fastnat i rasistiska och nazistiska miljöer.Utskottet anser att man i utsatta bostadsområden bör inleda försök med lo-kal självstyrelse och att utgångspunkten för den gemensamma verksamhetenbör vara att brukarna ges ett direkt inflytande och ansvar. Ansvar och beslutbör kunna ligga hos brukarna när det gäller t.ex. idrottsanläggningar, fritids-lokaler, skola, vård och omsorg.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till kän-na.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande boende och delaktighetatt med bifall till motionerna 1998/99:Sf608 yrkandena 1, 3och 4 samt 1999/2000:Sf637 yrkandena 1 och 3 samt med avslag påmotionerna 1999/2000:Sf626 yrkande 4 och 1999/2000:N271 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7.