bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Enligt motionären ärSalixodling ett utmärkt sätt att utnyttja den uttagna arealen för en lönsamproduktion av trädbränsle på . Den satsning som gjorts har givitSverige en tätposition inom Salixutvecklingen.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet instämmer i sitt yttrande (MJU3y) i regering-ens bedömningar och tillstyrker därmed propositionens förslag samt avstyr-ker motsvarande förslag i motionerna.Vad gäller plantering av energiskog (Salix) anför utskottet att utvecklingenav Salixodlingen främjas av fasta regler. Utskottet anser att det finns oklar-heter i fråga om ansvaret för odlingen och dess villkor och förutsätter attregeringen löser denna fråga. Därmed avstyrks motion Fi45 (s).Företrädarna för Moderata samlingspartiet, , liberalerna biträder i var sin avvikande mening sina par-timotioners förslag till preliminära ramar för utgiftsområdet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet i avsnitten 2.4 och 2.5 redovisat sisamlade bedömning av budgetpolitikens inriktning och förslagen till utgifts-tak och därvid tillstyrkt regeringens förslag. Miljö- och jordbruksutskottethar från sin utgångspunkt tillstyrkt regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar.Finansutskottet tillstyrker således propositionens förslag till preliminäraramar för utgiftsområdet . Motionernas förslag till alter-nativa ramar avstyrks. Även motion Fi45 (s) avstyrks. Utskottet återkommeri avsnitt 3.29 med en samlad redovisning av utgifternas fördelning på ut-giftsområden.3.24 Utgiftsområde 24 NäringslivUtgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkur-rensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande samt konsumentfrågor.De totala utgifterna 2000 beräknas uppgå till 3 334miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 7.4) redovisas att i proposition 1999/2000:71Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken föreslås en ny myndighets-struktur på central nivå för närings- och innovationspolitik. Regeringen avseratt återkomma i budgetpropositionen med en närmare redovisningav omfördelningar på anslags- och utgiftsområdesnivå. Regeringen beslutadeunder att satsa på att utforma ett internetbase-rat informationssystem med myndighetsinformation riktat till företag. Rege-ringen avser att tillföra ytterligare under perioden2001-2003 för dessa satsningar. I proposition 1999/2000:86 Ett informa-tionssamhälle för alla föreslås en satsning för att öka IT-kompetensen i små-företag. Satsningen skall genomföras med början 2001.Regeringen har tillfört resurser för att genomföra mergenerella och branschspecifika åtgärder för ökad konkurrens bl.a. inombygg- och boendesektorn. Regionala tillväxtavtal är ett instrument i en nyregional näringspolitik. Regeringen ser mycket positivt på den process somhar utvecklats kring tillväxtavtalen och på den lokala och regionala mobilise-ring som sker för tillväxt och sysselsättning. De totala anslagen för ut-giftsområde 24 beräknas öka . Detta är till övervägande del en följdav en anslagsteknisk förändring i samband med fullständig övergång tillanvändande av bemyndigandetekniken vid styrning av verksamheten underanslaget D1 Teknisk forskning och utveckling.I en tablå redovisas de preliminära utgiftsramarna enligt vårpropositionenoch motionerna.Förslag till ram för utgiftsområde 24 NäringslivBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna20013 197-261-356-300-34920022 977-193-406-250-27920032 895-143-36?0-279MotionernaModerata samlingspartiet konstaterar i motion Fi12 att den internationellakonkurrensen ökar. Det svenska näringslivsklimatet måste därför formas såatt det blir attraktivt att driva företag, investera och arbeta i . Föruppnå detta krävs generella åtgärder som förbättrad konkurrenssituation,avregleringar, ändrad lagstiftning och sänkta skatter. Utvecklingen av småfö-retag ges ökade resurser vilket medför att kooperativa frågor kan lösas inomdenna ram. Ökade resurser tillförs också teknisk forskning och utvecklingsamt Marknadsdomstolen.Kristdemokraterna förordar i motion Fi13 generella åtgärder för att för-bättra företagsklimatet i landet i stället för riktade stödåtgärder till vissaföretag och till vissa regioner. Motionärerna avvisar den s.k. Östersjömiljar-den. De anser att Småföretagardelegationens förslag bör genomföras.Centerpartiet föreslår i motion Fi14 att återstående medel från den s.k.Östersjömiljarden skall flyttas till utgiftsområde 7 och tillföras det ordinariCentral- och Östeuropastödet eftersom det förekommer brister i hanteringenav Östersjömiljarden.Folkpartiet liberalerna anser i motion Fi15 att projektet med den s.k. Ös-tersjömiljarden bör avbrytas. Vidare förespråkas ett avskaffande avdet särskilda rederistödet eftersom motionärerna gör bedömningen att parti-ets generella förbättringar av företagsklimatet uppväger ett avskaffande.Satsningar görs för ökad kärnsäkerhet i öst.I motion Fi47 av () begärs ett riksdagsuttalande om att detframöver skall finnas ekonomiskt utrymme för en fortsatt verksamhet meds.k. designcheckar och projekt på designområdet.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (NU6y) regeringens förslag ochavstyrker motionerna.Företrädarna för Moderata samlingspartiet, , liberalerna biträder i var sin avvikande mening sina partiers respektive förslag till preliminära ramar för utgiftsområdet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet i avsnitten 2.4 och 2.5 redovisat sisamlade bedömning av budgetpolitikens inriktning och förslagen till utgifts-tak och därvid tillstyrkt regeringens förslag. har från sinautgångspunkter tillstyrkt regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 24Näringsliv.Finansutskottet tillstyrker således propositionens förslag till preliminäraramar för utgiftsområdet . Motionernas förslag till alter-nativa ramar avstyrks. Även motion Fi47 (s) avstyrks. Utskottet återkommeri avsnitt 3.29 med en samlad redovisning av utgifternas fördelning på ut-giftsområden.3.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerUtgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner ochlandsting.För år 2000 beräknas de totala utgifterna på utgiftsområdet till 98 200miljoner kronor.VårpropositionenRegeringen redovisar i vårpropositionen (avsnitt 7.4) att beräkningarna utgårfrån att det generella statsbidraget ökar med ytterligare 3,3 miljarderkronor och att statsbidraget till särskilda insatser ökar med 0,7 miljarderkronor. I ökningen av det generella statsbidraget ingår en särskild satsning påvård och omsorg som uppgår till . har riksdagenockså beslutat att den statliga skatt på som utgår för skattskyldiga medförvärvsinkomster skall utgöra inkomstskatt, vilket ger kommun-sektorn ett resurstillskott som motsvarar ca . Vidareredovisas att i försvarsuppgörelsen ingår ökade generella statsbidrag om 1miljard kronor samt år 2003.I det kommunala momssystemet har det uppkommit ett underskott till följdav att kommunernas och landstingens avgifter har varit för låga i förhållandetill den ersättning som har betalats ut från systemet. Sammantaget beräknasunderskottet uppgå till ca under innevarande år. Regering-en anser det vara av stor vikt att kommunsektorn prioriterar skola, vård ochomsorg som balanskravet uppfylls. Regeringen aviserar därför attstaten tar över detta underskott som annars skulle ha återbetalats via en högremomsavgift. Därmed frigörs betydande resurser för kommunsektorn. Över-tagandet påverkar dock inte utgifterna under detta utgiftsområde.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivåför utgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna2001101 850+10 567+3 784+520-3 5212002101 827-32 353+2 368+2 100-2 5912003104 185-11 917-648+3 100-2 650MotionernaModerata samlingspartiet framhåller i sin motion Fi12 att den kommunalaverksamheten bör koncentreras till de viktigaste uppgifterna. Avregleringaroch förändrade ansvarsförhållanden mellan stat och kommun ger möjligheterför kommunerna att effektivisera sin verksamhet. I motionen föreslås att deallmänna statsbidragen skall sänkas mot bakgrund av de snabbt ökandeskatteintäkterna. Vidare avvisas kommunakuten till förmån för en annanmodell för stöd till kommuner och landsting med betalningssvårigheter.I motion Fi13 föreslås en ökad ram för utgiftsområdeti jämförelse med regeringens förslag. De ökade bidragen skall skapa utrym-me för en högre ambitionsnivå, bl.a. vad gäller antalet vårdplatser, och gekommunerna möjlighet att införa enhetstaxa inom äldreomsorgen. Kristde-mokraternas förslag inom andra områden som får ekonomiska konsekvenserför kommunsektorn regleras enligt finansieringsprincipen mot statsbidragen.Detta förklarar den minskade ramen år 2003.Centerpartiet föreslår i motion Fi14 ökade statsbidrag i jämförelse medregeringens förslag. De ökade medlen skall användas till en kvalitetssatsninginom skolan. De föreslagna ramarna inkluderar även en reglering enligtfinansieringsprincipen för effekter av övriga förslag i motionen som påverkarkommunsektorn.Folkpartiet liberalerna framhåller i motion Fi15 att det är av största vikthur kommunsektorn utvecklas och hur väl den klarar sina uppgifter. En ef-fektiv upphandling, koncentration till kärnverksamheterna och mångfaldinom den kommunalt finansierade servicen gör att medborgarna får valutaför sina skattepengar. I motionen avvisas ett antal selektiva bidrag till kom-munsektorn. Det gäller kommunakuten, storstadssatsningen och kretslopps-miljarden.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet i avsnitten 2.4 och 2.5 redovisat sisamlade bedömning av budgetpolitikens inriktning och förslagen till utgifts-tak och därvid tillstyrkt regeringens förslag.Finansutskottet tillstyrker således propositionens förslag till preliminäraramar för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner . Motionernas förslag till alternativa ramar avstyrks. Utskottet åter-kommer i avsnitt 3.29 med en samlad redovisning av utgifternas fördelningpå utgiftsområden.3.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda ut-gifter och provisionskostnader i samband med upplåningoch skuldförvaltning. Utgiftsområdet omfattas inte av det statliga utgiftstaketmed motiveringen att utgifterna inte kan påverkas i det korta perspektivet.För år 2000 beräknas de totala utgifterna på utgiftsområdet till 93 370miljoner kronor.VårpropositionenUnder perioden beräknas ränteutgifterna minska kraftigt 2003 upp-gå till . De kraftigt minskade ränteutgifterna förklarasframför allt av den stora amorteringen som görs till följd av överföringar frånAP-fonden samt försäljningar av statligt aktieinnehav. En annan viktig för-klaring är att kronan antas stärkas mot övriga valutor, vilket beräknas minskavalutaskulden med års utgång.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Belopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna200169 270-885-1 845-1 050-1 100200265 670-2 790-4 470-3 500-3 500200358 570-4 785-6 770-5 200-5 500MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi12 att en större andel av över-skottet i de offentliga finanserna, än i regeringens förslag, används till attamortera på statsskulden. Detta tillsammans med amorteringar med inkoms-ter från en högre försäljningsvolym av statlig egendom antas ge lägre ränte-kostnader.I motion Fi13 föreslås en ökad utförsäljning av statli-ga företag i jämförelse med regeringens förslag. Därtill räknar Kristdemo-kraterna inte med att överföra hela det beräkningstekniska överföringsbeloppsom regeringen kalkylmässigt tillfört hushållen. Räntekostnaderna minskardärmed som en följd av det förbättrade saldot för statsbudgeten.Även föreslår i motion Fi14 att en större andel av överskotteti de offentliga finanserna och ökad utförsäljning av statliga företag användstill amorteringar på statskulden. Partiet räknar därmed med lägre räntekost-nader på statsskulden i jämförelse med regeringens förslag.Även liberalerna räknar i motion Fi15 med lägre kostnader förstatsskuldsräntor i jämförelse med regeringen. De lägre kostnaderna förklarasdels av att en större del av överskottet i statens finanser används till amorteringar på statsskulden, dels av att försäljningar av statliga aktier växlas motamorteringar på statsskulden.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet i avsnitten 2.4 och 2.5 redovisat sisamlade bedömning av budgetpolitikens inriktning och förslagen till utgifts-tak och därvid tillstyrkt regeringens förslag. Utskottet har därvid avvisatpartiernas förslag om ökade försäljningar av statliga företag liksom att in-teckna en större del av det beräkningstekniska utrymmet till att amortera påstatsskulden.Finansutskottet tillstyrker således propositionens förslag till preliminäraramar för utgiftsområdet . Motionernas förslag till alter-nativa ramar avstyrks. Utskottet återkommer i avsnitt 3.29 med en samladredovisning av utgifternas fördelning på utgiftsområden.3.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenUtgiftsområdet avser avgift till Europeiska gemenskapens allmännabudget (EU-budgeten).De totala utgifterna 1999 beräknas uppgå till 23 177miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 7.4) anges att EU-budgeten beslutas inomramen för ett fastställt flerårigt budgettak, s.k. finansiellt perspektiv. Nivåför det finansiella perspektivet grundas på rådets beslut om gemenskapernasegna medel (97/728/EG, Euroatom), vilket bl.a. anger taket för medlemslän-dernas finansieringsansvar för budgeten. Det nuvarande finansiella perspek-tivet gäller åren 2000-2006.Inom ramen för Agenda 2000 beslutades, förutom det nya finansiellaperspektivet, att beslut om egna medel skall ändras så att det nya beslutet kanträda i kraft . Det finansiella perspektivet ingår i det interinstitionella avtalet mellan rådet och parlamentet. Perspektivet är med andra ordslutligt fastställt först sedan båda institutionerna godkänt det nya avtalet.Regeringen kommer att lägga fram ett förslag för när beslutetantagits.Ändringen av beslutet om egna medel innebär att uttaget av mervärdes-skattebaserad avgift minskas till och till år 2004.Samtidigt ökas den nationella ersättningen för uppbördskostnader avseendes.k. traditionella egna medel från till . Dessutom skallfiansieringen av den brittiska budgetreduktionen ändras , så attfinansieringsandelen för , , och Tysklandminskas i förhållande till nuvarande andel. Förändringen av finan-sieringsansvaret för den brittiska budgetreduktionen beräknas minska densvenska avgiften med ca år 2002.Beräkningen för utgiftsområde 27 grundas på fastställd EU-budget för år2000 samt, vad gäller EU-budgetens utgiftsnivå, på finansiella perspektivetför (kommissionens revidering till prisläge). Iförhållande till budgetpropositionen innebär detta en höjning av prognosenför EU-budgetens utgifter, vilket påverkar avgiftens nivå särskilt för åren2002 och 2003. Beräkningen beaktar även förutsedda kurseffekter, ut-fallskorrigeringar m.m. Kommissionens budgetförslag presenteras i maj.Därigenom kan beräkningen i budgetpropositionen baseras på kommissio-nens budgetförslag för 2001.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet redovisas i följande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna200124 093±0±0±0±0200224 795±0±0±0±0200324 742±0±0±0±0Som framgår av tabellen har inget av oppositionspartierna föreslagit någonannan ram än regeringens.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet i avsnitten 2.4 och 2.5 redovisat sisamlade bedömning av budgetpolitikens inriktning och förslagen till utgifts-tak och därvid tillstyrkt regeringens förslag.Finansutskottet tillstyrker även propositionens förslag till preliminära ra-mar för utgiftsområdet . Utskottet återkommer i avsnitt3.29 med en samlad redovisning av utgifternas fördelning på utgiftsområden.3.28 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenUtgifterna omfattar ålderspension i form av allmän tilläggspension (ATP)och ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även uppbärATP.För år 2000 beräknas de totala utgifterna på utgiftsområdet till 139 904miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen redovisar regeringen en beräkning av utgifterna, somväntas öka med ca och med ca 7 miljarder kronorper år de två därefter följande åren. De utgiftsbestämmande faktorerna ärantalet pensionärer med ATP (av samtliga ålderspensionärer), derasgenomsnittliga antal ATP-poäng samt storleken på prisbasbeloppet. De förnärvarande mest betydelsefulla faktorerna för utgiftsutvecklingen är prisbas-beloppets utveckling samt utvecklingen av den genomsnittliga ATP-nivån.Utgiftsutvecklingen kommer dock att påverkas av att den bosättningsbasera-de del av folkpensionen som utbetalas från AP-fonden kommeratt överföras till utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Vidarekommer pensionerna att räknas upp med det nya pensionssy-stemets inkomstindexering i stället för ATP-systemets prisindexering. Rege-ringen avser att i budgetpropositionen återkomma med beräkningaroch prognoser för hur dessa faktorer kommer att påverka utgiftsutvecklingen.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivå förutgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna2001144 686±0±0-240±02002151 337±0±0-1 120±02003158 364±0±0-1 270±0MotionenCenterpartiet räknar i motion Fi14 med lägre kostnader för ålderspensioneni jämförelse med regeringen. Skillnaden förklaras av att räknarmed lägre prisbasbelopp . Den lägre prisökningstakten följerav att partiet motsätter sig att frysningen av taxeringsvärdena upphör.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet har i sitt yttrande (SfU7y) inget att invända motregeringens beräkningar för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudge-ten för budgetåren 2001-2003.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet i avsnitten 2.4 och 2.5 redovisat sisamlade bedömning av budgetpolitikens inriktning och förslagen till utgifts-tak och därvid tillstyrkt regeringens förslag.Finansutskottet tillstyrker således propositionens förslag till preliminäraramar för utgiftsområdet . Motionernas förslag till alter-nativa ramar avstyrks. Utskottet återkommer i avsnitt 3.29 med en samladredovisning av utgifternas fördelning på utgiftsområden.3.29 Samlad redovisning av utgifterna på utgiftsområdenFinansutskottets ställningstagandeEn konsekvens av utskottets tidigare ställningstaganden till de olika budget-alternativen (avsnitt 2.4.3) och till fackutskottens ställningstaganden tillutgiftsramar (avsnitten 3.1-3.28) är att utskottet biträder regeringens förslagtill preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden.Utskottet tillstyrker således yrkande 6 i propositionen. De motionsyrkan-den som är aktuella i detta sammanhang avstyrks. Det gäller Fi12 (m) yrkan-de 6, Fi13 (kd) yrkande 3, Fi14 (c) yrkande 17 samt Fi15 (fp) yrkande 6.Utskottets förslag till preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdenm.m. blir därmed som följer.Tabell 29. Regeringens och finansutskottets förslag till utgiftsramar åren 20012003miljoner kronor4 Skatter och övriga inkomster4.1 Utvecklingen av statens inkomsterPropositionenStatsbudgetens inkomster består dels av skatter och avgifter, dels av övrigainkomster. Skatter och avgifter svarar normalt för av inkomsternaoch kan grovt delas upp i skatt på inkomst, egendom, varor och tjänster samtsocialavgifter. I skatter och avgifter ingår även kommunernas utjämningsav-gift, vilken dock helt motsvaras av utjämningsbidraget till kommunsektorn.De övriga inkomsterna utgörs i huvudsak dels av inkomster från statensverksamhet, exempelvis inlevererade överskott, överskott frånSvenska Spel och utdelningar av statens aktier, dels av inkomster från för-säljning av statlig egendom, främst aktier, dels av bidrag från Europeiskaunionen.Tabell 30. Statsbudgetens inkomster 1999-2003Miljarder kronor19992000200120022003Skatter m.m.672,4646,7652,8686,6717,9Övriga inkomster52,1161,967,867,666,1Totala inkomster724,5809,6720,6754,2784,0Under beräknas statsbudgetens skatteinkomster ökamed . minskar inkomsterna med 25 miljarderkronor, vilket förklaras av pensionsomläggningen och den påbörjade skatte-reformen. Nedgången beror även på en relativt stor slutreglering av kommu-nalskatter. Uppgiften gällande påverkas i än högre grad av slutregle-ring av kommunalskatter. Ökningen av skatteinkomsterna förklarasav att, utöver den underliggande inkomstutvecklingen, den högre fastighets-skatten 2001 till stor del betalas som kompletteringsbetalning året efter in-komståret samt att det fasta beloppet om åter blir en statlig skatt.Statsbudgetens övriga inkomster beräknas minska med ca 100 miljarderkronor . Minskningen förklaras av extraordinärainkomstförstärkningar i form av aktieutdelningar och försälj-ningsinkomster. Förutom dessa effekter väntas de övriga inkomsterna minskaunder perioden med ca . Försäljning av statligt aktieinne-hav beräknas uppgå till . Störredelen av försäljningarna beräknas alltså ske under år 2000.Den prognostiserade utvecklingen mellan åren för de olika skatteslagenberor dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutadeeller föreslagna regelförändringar. I beräkningarna har regeringen tagit hän-syn till förslaget om en skattereduktion för anslutning till bredband (prop.1999/2000:86). Även effekten av återgång till omräkning av fastighetsskat-tens taxeringsvärden och en höjning av den tillfälligt reducerade skattesatsenför bostadshyreshus är inkluderade i beräkningen. Detta med anledning av attregeringen inte ännu tagit ställning till eventuella framtida förändringar.Eventuella ändringar i införselregler eller skattesatser för skatt på alkoholoch tobak är inte heller inkluderade i beräkningen.I jämförelse med budgetpropositionen har både timlönen och sys-selsättningen (antal arbetade timmar) justerats upp samtliga år. Detta till-sammans med en högre prognos för realisationsvinster förklarar en stor delav skillnaden mellan budgetpropositionens prognos och den här redovisadeprognosen. Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen har skattein-komsterna ökat med för åren 2000-2002.Statens övriga inkomster beräknas nu till mellan 2,3 och 3,5 miljarder kronorlägre än vad som angavs i budgetpropositionen, främst med anledning avförändrad prognos för Inkomster av statens verksamhet. Dels väntas Riks-bankens inlevererade överskott bli lägre, dels väntas inkomsterna från statensaktier bli lägre som en följd av planerade försäljningar av statligt aktieinne-hav. Inkomster av statens verksamhet beräknas även bli lägre till följd av attvissa avgifter föreslås budgeteras netto.Tabell 31.