bet · GN01FöU8 · 2000-05-11 00:00:00 — Logistik- och underhållstjänsten inom Försvars-makten Utskottet behandlar i detta betänkande vad regeringen i proposition1999/2000:97 Vissa organisatoriska frågor inom försvarsmakten, m.m. haranfört om utformning av Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksam-het, m.m. Regeringens bedömningar och förslag härom kompletterar detförslag till förändringar av det militära försvaret som förelades iproposition 1999/2000:30 Det nya försvaret.Utskottet behandlar vidare fyra motioner med sex yrkanden som avgivitsmed anledning av propositionen.Utskottet godtar utvecklingen av en ny försvarsmaktsgemensam organisa-tion för underhållstjänst och stödverksamhet med de uppgifter och de tids-förhållanden som regeringen anger. Som ett led i denna utveckling bör nuva-rande underhållsregementen läggas ned. Innan regeringen eller Försvars-makten fattar beslut i avgörande strukturfrågor, inklusive frågan om framtid, bör emellertid regeringen återkomma till med ettfullständigt och mer genomarbetat förslag till underhållsorganisation. Regeringen föreslår att riksdagen1. godkänner regeringens förslag att Södra underhållsregementet i Kri-stianstad, Mellersta underhållsregementet i och Norra underhålls-regementet i skall läggas ned,2. godkänner regeringens förslag att en ny organisationsenhet för Försvars-maktens underhållstjänst och stödverksamhet skall inrättas,3. godkänner regeringens förslag att verksamheten vid örlogsvarv iHaninge skall inordnas i den nya organisationsenheten för Försvarsmaktensunderhållstjänst och stödverksamhet varvid organisationsenheten Musköörlogsvarv skall avvecklas. 1999/2000:Fö39 de () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förut-sättningarna för att försvaret i orostider totalt och effektivt skall kunnaskyd-da och säkra huvudstadsområdet.1999/2000:Fö41 m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition 1999/2000:97 punkterna 1-3 i enlighet med vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär ett genomarbetat förslag till Försvars-maktens underhållstjänst och stödverksamhet i enlighet med vad i motionenanförts,1999/2000:Fö42 m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att beslutanderätten om olika organisationsenheter förs över tillregeringen, t.ex. som i fallet örlogsvarv, (delvis)1999/2000:Fö44 av () vari yrkas1. att avslår regeringens proposition 1999/2000:97 punkterna 1-3,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utformning av försvarets underhållsorganisation och marint un-derhåll i . Ärendet och dess beredningRegeringen anför att den i proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret läm-nat förslag om Försvarsmaktens framtida utformning. Regeringen anfördesamtidigt att ett antal frågor om grundorganisationen behövde utredas ytterli-gare innan beslut kan fattas i dessa frågor. Regeringen har därför i november1999 uppdragit åt Försvarsmakten att bl.a. lämna förslag till en underhållsor-ganisation som är anpassad till den försvarsmaktsorganisation som regering-en föreslagit i proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret. Försvarsmaktenhar redovisat uppdraget i år.Sammanfattning av propositionenRegeringen föreslår i propositionen att? Södra underhållsregementet, Mellersta underhållsregementet och Nor-ra underhållsregementet skall läggas ned ellervid den senare tidpunkt som regeringen bestämmer.?? en ny organisationsenhet för Försvarsmaktens underhållstjänst ochstödverksamhet skall inrättas eller vid den senaretidpunkt som regeringen bestämmer.?? verksamheten vid örlogsvarv i skall inordnas i dennya organisationsenheten för Försvarsmaktens underhållstjänst ochstödverksamhet varvid organisationsenheten örlogsvarv skallavvecklas eller vid den senare tidpunkt som rege-ringen bestämmer. ?Regeringen bedömer att den nya organisationsenheten för underhållstjänstoch stödverksamhet bör överta vissa uppgifter från . Den närmare utformningen av organisationsenheten bör be-stämmas av regeringen.Regeringen redovisar skälen för sina förslag och för sin bedömning och anfördärvid bl.a. följande.BakgrundEn del i den förestående nya inriktningen av Försvarsmakten består i att medutgångspunkt från dagens underhållsregementen utveckla en ny underhålls-och stödorganisation. Regeringen framhöll detta i proposition 1999/2000:30Det nya försvaret. Strukturen för en sådan underhålls- och stödorganisationbehövde dock utredas ytterligare och i avvaktan härpå borde underhållsre-gementena behållas. Ett första steg mot en ny underhålls- och stödorganisa-tion borde, anförde regeringen, tas tidigt genom att stöduppgifterna övertasav underhållsregementena när försvarsområdesstaberna läggs ned. Den ope-rativa underhållsledningen borde inordnas i Operativa insatsledningen.Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att med utgångs-punkt i de organisationsförändringar som föreslagits i proposition1999/2000:30 göra en översyn av underhålls- och stödorganisationen. För-svarsmaktens förslag till regeringen innebär att en ny sådan organisationsuccessivt utvecklas fram . Den nya underhålls- och stödorganisa-tionen skall därvid utvecklas ur dagens underhållsregementen och stödenhe-terna vid förband m.m. Organisationen skall dels kunna stödja Försvarsmak-tens grundorganisation, dels kunna lämna stöd vid nationella och internatio-nella insatser.Enligt regeringens mening innebär Försvarsmaktens förändrade inriktning,med nya krav på operativ förmåga och förmåga till anpassning, ändradeförutsättningar även för underhålls- och stödverksamheten. Detta innebär,säger regeringen, en förändring jämfört med det tidigare invasionsförsvaretsbehov. Den förändrade inriktningen av Försvarsmakten ställer också krav påen rationellare drift och kostnadsreduceringar inom underhålls- och stöd-verksamheten.Enligt regeringens mening behöver därför dagens organisation, där stöd-verksamheten i allt väsentligt är en integrerad del av förbanden och försvars-områdesstaberna, omprövas. Den nya underhålls- och stödorganisationen börutgå från en helhetssyn på området. Den bör präglas av flexibilitet införförändrade behov och vara utformad som en sammanhållen försvars-maktsgemensam resurs. Den skall kunna stödja såväl nationella som interna-tionella insatser och grundorganisationens verksamhet.Utformningen av den nya organisationenFörsvarsmakten behöver ett effektivt underhållstöd . Regeringen bedömer därför det vara viktigt attarbetet med att utveckla den nya underhålls- och stödverksamheten säker-ställer ett tillräckligt och effektivt sådant stöd de närmaste åren.Med beaktande av detta anser regeringen att den nya underhålls- och stöd-organisationen skall utvecklas successivt . Inled-ningsvis skall lokala stödenheter organiseras. Under ett över-gångsskede skall dessa ledas av underhållsregementena eller utbildningsför-banden. De lokala stödenheterna skall organiseras garnisonsvis efter pro-dukt- och tjänsteområden såsom försörjning, verkstäder och administrativservice. Dimensioneringen av de lokala stödenheterna skall vara efterfrå-gestyrd. Verksamheten skall utformas i dialog med utbildningsförbanden ochandra beställare.Visst utbildnings- och ledningsstöd skall enligt regeringen även i fortsätt-ningen vara integrerat med utbildningsförbanden och därmed inte ingå i dennya organisationsenheten. Till sådant stöd räknas verksamhet som direktsammanhänger med utbildning av insatsförband och officerare som t.ex. driftav simulatorer, utbildningsanordningar och övnings- och skjutfält.Verksamheten vid underhållsregementena och Försvarsmaktens under-hållscentrum skall anpassas till och fortlöpandeintegreras i den nya underhålls- och stödorganisationen. Därefter bör den nyaorganisationen vara fullt utvecklad och underhållsregementena läggas nedden 31 december 2001.Den 1 januari 2002 bör en ny organisationsenhet för Försvarsmaktens un-derhålls- och stödverksamhet inrättas. Verksamheten vid örlogsvarvbör enligt regeringen inordnas i denna nya organisationsenhet varvid dennuvarande organisationsenheten örlogsvarv avvecklas den 1 januari2002.Likaså anser regeringen att verksamheten vid Försvarsmaktens flygverk-städer i och Militära servicekontoret i bör inordnas i dennya organisationsenheten för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverk-samhet, varvid även organisationsenheterna Försvarsmaktens flygverkstäderoch Militära servicekontoret avvecklas den 1 januari 2002.Regeringen anser vidare att det bör ankomma på regeringen att bestämmaden närmare utformningen av den nya organisationsenheten för Försvars-maktens underhållstjänst och stödverksamhet. Regeringen bedömer att ettfortsatt utredningsarbete behövs, dels avseende den närmare utformningen avorganisationsenheten, dels för att pröva om ytterligare verksamheter kan ingåi organisationsenheten, t.ex. lokalförsörjning. Regeringen avser att ge För-svarsmakten i uppdrag att utreda dessa frågor.Sammanfattning av motionernaI Moderata samlingspartiets kommittémotion Fö41 påpekas att Försvars-makten förvaltar ansenliga materiella och ekonomiska resurser. Formerna fördenna förvaltning sägs vara av stor betydelse för en kostnadseffektiv drift avFörsvarsmakten. De sägs också vara av stor betydelse för den dagliga driftenvid förbanden och frågan om huruvida Försvarsmakten skall kunna förändrasfrån ett mobiliserande invasionsförsvar till ett insatsförsvar.Motionärerna anser att propositionens förslag innebär att den dagliga verk-samheten vid förbanden blir beroende av ytterligare en centraliserad ledning,nämligen för underhåll och stöd, vilket inte anses acceptabelt från effektivi-tetssynvinkel. I motionen föreslås därför att avslår regeringensförslag dels att lägga ned underhållsregementena, dels att inrätta en ny orga-nisationsenhet för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet,dels att inordna verksamheten vid örlogsvarv i den nya enheten förunderhållstjänst och stödverksamhet (yrkande 1). Motionärerna föreslårvidare att regeringen ges i uppdrag att återkomma med ett genomarbetatförslag till Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet (yrkande2).Liknande resonemang förs i motion Fö44 av (). Utform-ningen av underhållsorganisationen sägs vara så avgörande för försvaretsverksamhet att , inte regeringen, bör besluta i frågan.En viktig delfråga i sammanhanget sägs vara underhållsverksamheten vidMuskö örlogsvarv. Marint fartygsunderhåll måste, säger motionären, säker-ställas i . Det är då illavarslande att låta frågan avgörasav regeringen utan att ges möjlighet att ta ställning.I motionen föreslås därför att avslår regeringens förslag dels attlägga ned underhållsregementena, dels att inrätta en ny organisationsenhetför Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet, dels att inordnaverksamheten vid örlogsvarv i den nya enheten för underhållstjänstoch stödverksamhet (yrkande 1). Motionären föreslår vidare att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utform-ning av försvarets underhållsorganisation och marint underhåll i (yrkande 2).Kristdemokraterna säger i sin kommittémotion Fö42 att de ställer sig avvi-sande till regeringens förslag att det skall vara regeringen som skall ha be-slutanderätten över ett antal olika organisationsenheter (yrkande 2 i dennadel). Som ett exempel anförs örlogsvarv. Motionärerna beskriverMusköanläggningens uppgifter och betydelse. De anser att Muskövarvet ären nationell tillgång såväl i fredstid som i en eventuell krigssituation. De seen stor fara i att örlogsvarv inordnas i den nya organisationsenhetenför Försvarsmaktens underhållstjänst och därmed blir något som enbart rege-ringen beslutar om.Även i motion Fö39 av de konstateras att rege-ringen föreslår att örlogsvarv upphör som självständig organisa-tionsenhet och inordnas i den nya organisationen för Försvarsmaktens under-hållstjänst och stödverksamhet. Motionären pekar på kvarstående osäkerheterrörande utformningen av, innehållet i, och omfattningen av Försvarsmaktensframtida verksamhet på och . Hon menar att det vore ett stortmisstag om den svenska ostkusten avlövas denna verksamhet och hemställeratt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om förutsättningarna för att försvaret i orostider totalt och effektivt skunna skydda och säkra huvudstadsområdet.Utskottets övervägandenDet dimensionerande kravet för Försvarsmaktens underhållstjänst har hittillsvarit att kunna understödja omfattande militära operationer med mobiliseradeförband insatta för försvar av svenskt land-, sjö- och luftterritorium. Dettakrav har medfört att mobiliseringsbara underhållsförband i stor numerär ochmed hög beredskap har organiserats.Riksdagen har beslutat (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2,rskr. 168) om väsentliga förändringar av Försvarsmaktens uppgifter ochorganisation. Den omdanade Försvarsmakten, under fortsatt successiv ut-veckling, kommer att ha behov av ett annat slags underhållsstöd än tidigare.Det är sålunda logiskt att regeringen föreslår en ny och förändrad underhålls-organisation. Utskottet gör därför i ett flertal avseenden samma bedömningsom regeringen i den nu föreliggande propositionen, exempelvis:? Uppgifter och organisation för Försvarsmaktens underhållstjänst ochstödverksamhet behöver förändras på ett sätt som stämmer överensmed Försvarsmaktens omdaning.?? Den nya underhållsorganisationen skall vara en för Försvarsmaktengemensam resurs. Den skall flexibelt dels kunna stödja verksamheteni Försvarsmaktens grundorganisation, dels kunna lämna stöd vid na-tionella och internationella insatser.?? Den operativa underhållsledningen bör inordnas i den operativa in-satsledningen.?? Någon form av stödenheter kommer att behövas på lokal nivå. Di-mensioneringen av dessa delar av den nya underhållsorganisationenbör vara efterfrågestyrd.?? Den nya underhållsorganisationen skall vara rationell och leda tillkostnadsreduceringar. ?Utskottet delar regeringens bedömning att de nuvarande underhållsrege-mentena behöver läggas ned som ett led i utvecklingen av den nya under-hållsorganisationen.Utskottet kan emellertid konstatera att den organisation för underhålls-tjänst och stödverksamhet som regeringen nu föreslår, med akronym be-nämnd FORGUS, ännu inte är färdigutredd, vare sig beträffande den närmareorganisationen eller när det gäller dess arbetssätt. Utskottet ser därför rege-ringens redovisning i propositionen mer som en beskrivning av läget i enpågående och nödvändig process än som ett färdigt förslag.Liksom motionärerna i kommittémotion Fö41 (m) är därför inte utskottetnu berett att godta att regeringen, utan ytterligare möjligheter för riksdagenatt påverka utformningen, får bestämma den närmare utformningen av orga-nisationen för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet. tveksamhet förstärks av det faktum att FORGUS kommer att bliFörsvarsmaktens enskilt största enhet. Den kommer att bestå av drygt 4 500personer. Storleken i sig gör att bör ha ett fortsatt inflytande påorganisationsutvecklingen.Frågan om organisationstillhörighet och verksamhetsformer för Musköörlogsvarv har prövats . bemyndigadesålunda regeringen att sälja Muskövarvet till ett statligt eller privaktiebolag (prop. 1992/93:100 bil. 5, bet. 1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333).Sedan de militära myndigheterna omorganiserats till en en-da myndighet är örlogsvarv en självständig resultatenhet i Försvars-makten.I juni 1994 tillsattes en utredning (f.d. gendir. ) för attnärmare granska förutsättningarna för ett ändrat huvudmannaskap. Utred-ningen fann att Muskövarvets verksamhet - inne i den komplexa Musköan-läggningen - inte lämpar sig för drift utanför försvarets ägo. Utredaren ansågdet inte möjligt för ett aktiebolag - statligt eller privat - att operera på etmarknadsmässigt och företagsmässigt sätt med de stora begränsningar somdärvid skulle behöva gälla.Hösten 1995 behandlade åter (prop. 1995/96:11) ör-logsvarvs framtid. Utskottet föreslog (bet. 1995/96:FöU2) att verksamhetenvid örlogsvarv skall förbli under statligt huvudmannaskap. Inrikt-ningen borde sålunda vara att inte bolagisera eller privatisera varvsverksam-heten, vilket dittills varit avsikt. beslutade i enlighetmed utskottets förslag.I prop. 1999/2000:30 Det nya försvaret (s. 69) anför regeringen:För att få en rationell verksamhet framöver krävs dock att det far-tygsunderhållet koncentreras. En viktig resurs i sammanhanget är kompetensför produktion av nya fartyg och fartygstyper. Denna produktionsresurs finnsi dag vid i . Regeringen anser att det är av vikt attproduktion och underhåll så långt möjligt hålls samman för att på bästa sättutveckla dessa kompetenser. Inriktningen bör därför vara att ansvaret för attgenomföra det framtida fartygsunderhållet läggs på civil varvsindust-ri.Regeringen anför vidare:Vissa frågeställningar bör dock ut. Den viktigaste frågan är hurnödvändiga resurser för underhåll kan säkerställas i anslutning till de framti-da fartygsförbandens baseringar. Regeringen har därför gett Försvarsmakteni uppdrag att i samverkan med redovisa under vilkaförutsättningar och till vilka kostnader civil varvsindustri kan svara för ge-nomförandet av det fartygsunderhållet i anslutning till de i dennaproposition föreslagna fartygsbaserna. Vidare skall redovisas hur deverksamheter som bedrivs inom och i anslutning till Musköanläggning-en, t.ex. verkstads- och vapenfunktionerna samt reservdelsförråd och sjöbe-vakningscentral påverkas om ansvaret för genomförandet av det marinafartygsunderhållet läggs på civil varvsindustri och om Ostkustens marin-kommando läggs ned i enlighet med regeringens förslag i denna proposition.Utskottet tog inte ställning (bet. 1999/2000:FöU2) till regeringens bedöm-ning i dessa delar utan sade sig invänta regeringens förslag i frågan.Regeringen föreslår nu i den föreliggande propositionen att verksamhetenvid örlogsvarv inordnas i den nya organisationsenheten för Försvars-maktens stödverksamhet varvid organisationsenheten örlogsvarvskall avvecklas.Utskottet konstaterar att med utgångpunkt i rådande specifikaförutsättningar har beslutat att verksamheten vid örlogsvarv inte börbolagiseras eller privatiseras. Även om regeringens förslag innebär att verk-samheten vid örlogsvarv kommer att finnas kvar inom Försvarsmak-ten skulle ett bifall till förslaget öppna för en kommande försäljning eller enbolagisering utan att får möjlighet att påverka ett sådant beslut.Med hänsyn till vad som har förevarit i ärendet kan utskottet inte godta ensådan ordning. Utskottet är sålunda, liksom motionärerna i motionerna Fö39(kd), Fö42 (m) och Fö44 (m), inte nu berett att förorda att beslutsrätten be-träffande förändringar av huvudmannaskapet för örlogsvarv överläm-nas till regeringen. Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till de övervägan-den som görs av utskottet om respektive regeringens beslutsrätt iorganisatoriska frågor i betänkandet 1999/2000:Fö7 Organisations- ochledningsfrågor i Försvarsmakten.Vad utskottet här har anfört med anledning av proposition 1999/2000:97förslag 2 och 3 och motionerna Fö39 (kd), Fö41 (m) yrkande 2, Fö42 (kd)yrkande 2 i denna del och Fö44 (m) yrkande 2 innebär sammanfattningsvisatt utskottet godtar utvecklingen av en ny försvarsmaktsgemensam organisa-tion för underhållstjänst och stödverksamhet med de uppgifter och med detidsförhållanden som regeringen anger. Härvid bör nuvarande underhållsre-gementen läggas ned som ett led i utvecklingen. Innan bindande beslut fattasav regeringen eller Försvarsmakten i de avgörande strukturfrågorna för dennya organisationen, inklusive i fråga om Muskövarvets framtid, bör rege-ringen emellertid återkomma till med ett fullständigt och mergenomarbetat förslag till ny underhållsorganisation. Av detta bör bl.a. framgåhur organisationen skall ledas och hur den skall arbeta, dels i fråga om denoperativa och taktiska underhållstjänsten, dels när det gäller stödet till utbiningsförband och skolor. Vidare bör ledningens lokalisering framgå.Vad utskottet här har anfört om en ny organisation för underhållstjänst ochstödverksamhet bör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet föreslår vidare bifall till proposition 1999/2000:97 förslag 1 ochavslag på motionerna Fö42 (m) yrkande 1 och Fö44 (m) yrkande 1. beträffande nedläggning av underhållsregementenatt med bifall till propositionens förslag 1 och med avslagpå motionerna 1999/2000:Fö41 yrkande 1 i denna del och 1999/2000:Fö44 yrkande 1 i denna del godkänner förslaget att lägga ned Södraunderhållsregementet i , Mellersta underhållsregementet iSträngnäs och Norra underhållsregementet i ,2. beträffande Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverk-samhetatt med anledning av proposition 1999/2000:97 yrkande-na 2 och 3 och motionerna 1999/2000:Fö39, 1999/2000:Fö41 yrkande2, 1999/2000:Fö42 yrkande 2 i denna del och 1999/2000:Fö44 yrkan-de 2 samt med avslag på motionerna 1999/2000:Fö41 yrkande 1 idenna del och 1999/2000:Fö44 yrkande 1 i denna del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.Stockholm den 11 maj 2000På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmI beslutet har deltagit: (), (), KarinWegestål (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), ErikArthur Egervärn (c), () och ().