bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Vida-re betonas vikten av att insatserna utgår från det lilla företagets per-spektiv.I anslutning till resonemangen om åtgärder för att främja tillväxt före-slås i flera motioner reformering av bl.a. lönebildningen, arbetsrättenoch arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet vill understryka att arbetsta-garnas trygghet och inflytande liksom närvaron av en stark arbetsrätt ärav stor betydelse för en positiv sysselsättningstillväxt, men avstår idetta betänkande från att närmare kommentera motionsförslagen. Arbets-rättsliga frågor om undantag från turordningen m.m. har behand-lats i betänkande 2000/01:AU4. Motioner om arbetsrätt och lönebildningfrån den allmänna motionstiden planeras bli behandlade i ettutskottsbetänkande . Också arbetstidsfrågor inklusivefrågor om bl.a. deltidsarbetslöshet beräknas bli behandlade . Ifråga om arbetslöshetsförsäkringen vill utskottet hänvisa till betänkande2000/01:AU5 En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring som ut-skottet behandlar parallellt med detta budgetbetänkande.När det gäller arbetsmarknadspolitikens roll i ett tillväxtperspektivkommer denna enligt utskottets uppfattning på ett tydligt sätt till ut-tryck i beskrivningen i den nämnda förordningen av huvuduppgifternaför den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Tillväxtinriktningen beto-nas också i en rad andra sammanhang, exempelvis i AMV:s regleringsbrevför där det sägs att arbetsmarknadspolitikens uppgift är attfrämja tillväxt och sysselsättning genom att öka flexibiliteten på ar-betsmarknaden och motverka inflationsdrivande flaskhalsar.Som framgått har arbetsmarknadspolitiken också en viktig fördelningspoli-tisk uppgift. Den skall stödja personer som har särskilda svårigheter attfå och behålla ett arbete. Som respektive Kristdemokraternabetonar i motionerna A263 respektive A278 är det viktigt att insatsergörs på ett tidigt stadium av arbetslösheten. Därigenom minskar riskernaför uppkomsten av långtidsinskrivning och långtidsarbetslöshet. Utskottetinstämmer också i motionärernas uppfattning att det krävs en mängd olikaåtgärder för att bryta långtidsarbetslöshet.Arbetsmarknadspolitiken skall även medverka till att bryta könsuppdel-ningen på arbetsmarknaden, bidra till trygghet vid omställning och främjaarbets- och kompetenslinjen. Ytterligare en uppgift för arbetsmarknadspo-litiken är att medverka till ökad mångfald i arbetslivet, något som ut-skottet återkommer till nedan.Samband mellan olika politikområdenArbetsmarknadsutskottet har i ett yttrande till finansutskottetredovisat synpunkter på regeringens förslag om indelning i politikområdenoch ny indelning av anslagen på utgiftsområdena 13 och 14 (bilaga 3 tillarbetsmarknadsutskottets protokoll 2000/01:5). Utskottet poängterade attdet råder ett starkt samband mellan arbetsmarknads- och arbetslivsfrågor-na även om de hänförs till olika politikområden. Enligt utskottets bedöm-ning kommer detta sannolikt att bli än mer påtagligt framöver. En ökadsysselsättning måste i hög grad bygga på utbildning och kompetensutveck-ling.I anslutning till vad som här sagts om samband mellan arbetsmarknads- ocharbetslivspolitik bör det också betonas att dessa områden även framgenthar starka kopplingar till en rad andra områden som exempelvis forsk-nings-, social- och utbildningspolitik.Utskottet återkommer nedan under utgiftsområdena 13 respektive 14 tilldels frågan om indelning i utgiftsområden, dels regeringens förslag ommål för politikområdena Arbetsmarknads-, Arbetslivs- respektive Jäm-ställdhetspolitik. I detta sammanhang vill utskottet dock i likhet medregeringen betona att det är först i nästa steg, när mål formuleras förverksamhetsområden inom respektive politikområde, som det är möjligt attfullt ut tillgodose önskemål om tydliga och uppföljningsbaramål.Arbetsmarknad och arbetslivSambandet mellan arbetsmarknads- och arbetslivsfrågor tas upp i rapportenArbetsliv och Hälsa 2000 som givits ut av Arbetarskydds-styrelsen och . Där konstateras att den svenska ar-betsmarknaden har genomgått dramatiska förändringar under 1990-talet.Enligt rapporten tycks detta starkt ha påverkat arbetsmiljön och före-komsten av arbetsorsakad ohälsa. Arbetslivet ställer allt störrekrav på arbetskraften, och kvalifikationskraven ökar i olika yrken ochbranscher. Enligt rapporten talar mycket för att arbetslivet genomgårförändringar av nästan samma dignitet som under den industriella revolu-tionen.I rapporten, som innefattar en bred genomgång av olika aspekter på ar-betslivet, konstateras att produktiviteten inom svensk industri har ökatdramatiskt men att också klyftorna i samhället ökatunder . Löneklyftorna har vidgats. För vissa grupper harinflytandet blivit större medan det har minskat för andra. Mest problema-tisk har situationen blivit för dem som är lågutbildade eller som avandra skäl inte efterfrågas på arbetsmarknaden.Utvecklingen i arbetslivet visar på ökad ohälsa. Utskottet ser allvarligtpå detta och menar att det är angeläget att vidta åtgärder för att mot-verka ohälsa och ökande klyftor. Det är därför med tillfredsställelse somutskottet noterar att regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med uppgiftatt utarbeta en handlingsplan för minskad ohälsa och förnyelse av arbets-livet. Som framgår av avsnitt 3.1 i betänkandet tillstyrker utskottetregeringens förslag om resursförstärkning till (anslag23:1). Utskottet ser positivt på att regeringen i budgetpropositionen(utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp) aviseraren reformering av arbetsskadeförsäkringen. Det är angeläget att människorsom drabbas av skada eller sjukdom i arbetet har rätt till en rimligprövning av och ersättning till följd av sin skada.Enligt rapporten och Arbetsliv 2000 har som nämnts situationeni arbetslivet blivit mest problematisk för personer som har låg utbild-ning eller av andra skäl inte är efterfrågade på arbetsmarknaden. Utskot-tet anser att det är angeläget med satsningar på utbildning och kompe-tensutveckling, såväl för den enskilda individen som för att öka utbudetav arbetskraft med god utbildning. Som framgår av budgetpropositionenväntas ett utredningsförslag om utformningen av ett system med individu-ellt kompetenssparande föreligga i december 2000.Utskottet vill i detta sammanhang även peka på det starka samband somockså råder mellan politikområdena Arbetsmarknadspolitik och Jämställd-hetspolitik. Som framgått ingår det i huvuduppgifterna för den arbets-marknadspolitiska verksamheten att motverka en könsuppdelad arbetsmarknadoch på andra sätt bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män.Decentralisering av arbetsmarknadspolitiken - översyn av AMVFrågan om decentralisering av och inflytande över arbetsmarknadspolitikenbehandlas i flera motioner. Den arbetsmarknadspolitiska verksamhetenskall, som framgått, enligt gällande författning anpassas till skildaförutsättningar och behov i olika delar av landet.I rapporten av nittiotalets arbetsmarknadspolitik från In-stitutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU, stencil 2000:2)konstateras att ett decentraliserat beslutsfattande både har för- ochnackdelar. Å ena sidan kan man på lokal nivå ha bättre information somleder till att de lokala aktörerna fattar mer välgrundade beslut än vadcentrala aktörer skulle göra. Å andra sidan kommer man enligt rapportenatt på den lokala nivån bortse från att besluten kan ha konsekvenserockså utanför den egna regionen.I , där resultaten från ett antal studier kring decentrali-sering av arbetsmarknadspolitik sammanfattas, anser forskarna att det ärför tidigt att säga om för- eller nackdelarna med decentraliseringenöverväger. Man pekar dock på en studie som tyder på att sannolikheten förarbetslösa att få ett fast arbete är större i kommuner där den lokalasamverkan har utökats kraftigt.En av de risker med decentraliseringen som tas upp av äratt kommunernas naturliga intresse av att vidmakthålla befolkningsnivånkan komma i konflikt med den nationella målsättningen om en väl fungeran-de arbetsmarknad med betydande rörlighet i större arbetsmarknadsregioner.Vidare finns enligt rapporten risker för att kommunerna, med sin omfat-tande verksamhet, försöker använda arbetsmarknadspolitiska medel för attfrämja den egna verksamheten. Som exempel på att problem inte bara exis-terar i teorin utan också i praktiken nämns en studie av arbetsförmed-lingsnämnderna där resultaten tyder på att lokala aktörer ofta har svårtatt veta sin roll i arbetsmarknadspolitiken och att styrningen av nämn-derna och utbildningen av nämndledamöterna har varit bristfällig. Ökaddecentralisering innebär att det blir svårare för staten att styra, kon-trollera, följa upp och utvärdera arbetsmarknadspolitiken, konstaterasdet i , som nämner som exempel resultaten från studier avden aktivare användningen av arbetslöshets-ersättning och försöksverksam-het på länsnivå med friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel.När det gäller motionsförslagen om friare användning av arbetsmarknadspo-litiska medel, anser utskottet att dessa i väsentliga delar måste ansestillgodosedda genom den nya mer ändamålsenliga struktur på de arbetsmark-nadspolitiska programmen som håller på att utformas och de regelförenk-lingar som genomförts bl.a. till följd av riksdagsbeslut omförnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt (prop.1999/2000:98, bet. AU7, rskr. Förändringarna syftar till att ökaeffektiviteten i arbetsmarknadspolitiken bl.a. genom en tydligare mål-sättning om att insatserna skall leda till arbete.Aktivitetsgarantin som infördes från kan anpassas tillden enskildes förutsättningar. Inom ramen för aktivitetsgarantin skallorganiserade jobbsökaraktiviteter kunna bedrivas och övriga befintligaprogram och insatser kunna användas. Insatserna kan bedrivas i samverkanmed andra aktörer, exempelvis kommuner, föreningar och privata företag.Från får deltagare inom aktivitetsgarantin, med bibe-hållet aktivitetsstöd, delta i förberedande utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet för att exempelvis skaffa sig nödvändiga kunskaper ikärnämnena svenska, engelska och matematik i syfte att de senare skallkunna delta i upphandlad yrkesinriktad utbildning. Detta ger enligt ut-skottets mening sammantaget stor frihet att utforma insatserna efter denenskilda individens behov och är också ett uttryck för en större insiktom behovet av samverkan mellan olika aktörer för att nå framgång i ar-betslöshetsbekämpningen.Som regeringen konstaterar i budgetpropositionen koncentrerar sig aktivi-tetsgarantin på dem som står längst bort från arbetsmarknaden. Utskottetkan för sin del inte se annat än att aktivitetsgarantin är utformad påett sådant sätt att den bör kunna tillgodose och Cen-terpartiets motionsförslag om inrättande av övergångsarbetsmarknader.Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av fortsatt forskning omoch utvärdering av arbetsmarknadspolitiken. Som forskarna påpekar i rap-porten Erfarenheter av nittiotalets arbetsmarknadspolitik kan effekternaav olika former av arbetsmarknadspolitisk verksamhet variera under olikakonjunkturskeden. Det som kan vara en lämplig strategi under lågkonjunk-tur kan vara direkt olämpligt när konjunkturen vänder. På motsvarandesätt finns också för- och nackdelar med exempelvis decentraliserad ar-betsmarknadspolitik.Utskottet har ingen förståelse för krav på att rege-ringen skall revidera den nationella handlingsplan för sysselsättning somutformas med utgångspunkt i EU:s sysselsättningsriktlinjer. haraktivt påverkat nu gällande sysselsättningsriktlinjer och uppfyller detre kvantitativa mål som lagts fast i dessa. Det är dock viktigt attvidareutveckla och förbättra riktlinjerna . Enligt vadutskottet har erfarit har den i de diskussioner omsysselsättningsriktlinjerna för , som förts i och ministerråd , framställt krav på att rikt-linjerna skall göras mer konkreta, tillämpbara och utformas på ett sådantsätt att uppföljning underlättas.SlutsatsMed hänvisning till vad som anförts finner inte utskottet anledning tillnågot uttalande från sida med anledning av de behandlade mo-tionerna. Utskottet avstyrker därför motionerna A244 yrkandena 1-3 och 6(m), A263 yrkandena 1-7, 10-12, 17 och 21 (fp), A278 yrkandena 1, 2, 4och 31 (kd), A301 yrkande 1 (m), Sf611 yrkande 11 (c), Fi210 yrkande 7(c), Sf617 yrkande 6 (fp), So358 yrkande 10 (c), Ub281 yrkande 4 delvis(m), N266 yrkande 4 (m), N268 yrkande 25 (fp), N324 yrkande 9 (kd) ochN325 yrkande 27 (fp).Åtgärder för att främja en nordisk arbetsmarknadI budgetpropositionen framhåller regeringen att arbetsmarknadspolitikensuppgift främst är att öka anpassningen på arbetsmarknaden. ske genom en effektiv matchning mellan arbetssökande och ledigaarbeten.Det är mot denna bakgrund man skall se frågan om införande av flyttnings-bidrag i . biföll 1998 på förslag från arbetsmarknadsut-skottet ett regeringsförslag om att flyttningsbidrag skulle kunna lämnastill den som är eller riskerar att bli arbetslös och som söker och till-träder arbete i annat nordiskt land (prop. 1998/99:1, utg.omr. 14, bet.AU1, rskr. Något avtal mellan de nordiska länderna med denna inne-börd har ännu inte kommit till stånd.I motion A269 förespråkar motionärerna en bilateral svensk-norsk lösningpå frågan i avvaktan på en eventuell nordisk överenskommelse. Utskottetvill för sin del inte utesluta att bilaterala överenskommelser kan träf-fas. Det kan dock konstateras att frågan kan sägas ha kom-mit något närmare en gemensam nordisk lösning i och med att i ett yttrande förklarat att flyttningsbidrag till arbetssö-kande i de nordiska länderna står i överensstämmelse med EG-rätten. Ytt-randet hade begärts av Nordiska ministerrådets arbetslivs- och arbets-rättsutskott. Utskottet förutsätter att frågan kommer till enlösning när nu också kommissionens yttrande föreligger. Med vad som an-förts avstyrks motion A269 (s).Utskottet delar uppfattning om att det är angeläget att tabort hinder mot ett ökat utbyte av arbetskraft mellan de nordiska länder-na. En rad åtgärder har vidtagits i detta syfte . Påsenare tid har bilaterala inventeringar och rekommendationer setts som enväg att påskynda arbetet med att riva gränshinder och att fördjupa detnordiska samarbetet.I maj 1998 publicerades den s.k. Öresundsrapporten som tog upp en radfrågor rörande skatter, transporter, näringspolitik och arbetsmarknadm.m. presenterade en gemensam svensk-norsk arbetsgrupp medrepresentanter för de båda ländernas regeringar en Handlingsplan för enfördjupad integration mellan och . Utifrån redan genomfördainventeringar av olika gränshinder för enskilda, företag eller organisa-tioner verksamma i gränsregionerna eller de båda länderna generellt, hararbetsgruppen identifierat och föreslagit förändringar som bör genomfö-ras. Synpunkter på rapporten inhämtas nu från fackdepartement som i sintur i många fall har kontakt med underlydande myndigheter för att gåigenom gruppens förslag. Gruppen har rekommenderat att en uppföljningskall ske av rapporten.På motsvarande sätt har en svensk-finsk arbetsgrupp varit verksam. Grup-pen publicerade rapporten och . Denna rapport är i likhet med den svensk-norska rapporteninriktad på förslag till åtgärder eftersom det redan hade gjorts ettutförligt kartläggningsarbete. Den svensk-finska gruppen har lämnat re-kommendationer på ett tjugotal områden. Rapporten behandlas nu i de bådaberörda länderna och gruppen har rekommenderat att uppföljning av vidtag-na åtgärder skall ske.Till grund för de båda sistnämnda rapporterna ligger bl.a. Nordiska rå-dets rapport i (1999).Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion Sk795 (m).Arbetsmarknaden för invandrareUtskottet delar den uppfattning som förs fram i motionerna A230 och A286om att sysselsättningsmålet skall ha hög prioritet i arbetsmarknadspoli-tiken. Klyftan mellan personer som är födda i och de som är föddautomlands måste snabbt minskas för att elimineras. Somframgått ingår i huvuduppgifterna för den arbetsmarknadspolitiska verk-samheten att bidra till ökad mångfald i arbetslivet. Ett av effektmålenför arbetsmarknadspolitiken och AMV utgörs av ett arbetsliv som präglasav integrering och mångfald. Detta framgår av AMV:s regleringsbrev förbudgetåret 2000.Som framhålls i budgetpropositionen skall den generella arbetsmarknadspo-litiken utgöra grunden i de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Det ärockså främst genom generella insatser som arbetslöshet och utanförskapskall motverkas. kan det dock vara nödvändigt med riktade insatserför att öka arbetskraftsdeltagandet bland särskilt utsatta grupper.I budgetpropositionen nämns invandrarna som en grupp som har en svagareställning på arbetsmarknaden med betydligt högre arbetslöshet och lägresysselsättningsgrad än övriga svenskar. Mot den bakgrunden har 100 miljo-ner kronor avsatts för riktade insatser under perioden 2001-2003för att öka sysselsättningen bland invandrare (prop. 1999/2000:100, bet.FiU20, rskr. 261), vilket utskottet återkommer till nedan. Vidare har,som också framgår nedan, avsatts under budgetåret2000 för särskilda förstärkningar av arbetsförmedlingarna i utsatta stor-stadsområden inom ramen för den s.k. storstadssatsningen.När det gäller motionärernas synpunkter att gruppen utrikes födda börvara prioriterad i arbetsmarknadspolitiken, snarare än gruppen utomnor-diska medborgare, kan utskottet konstatera att inte någon av de nämndagrupperna pekas ut i de författningar som reglerar arbetsmarknadspoliti-ken. I regleringsbrevet för AMV för anges att effektmålen förarbetsmarknadspolitiken bl.a. är att motverka långa tider utan reguljärtarbete och ett arbetsliv som präglas av integrering och mångfald. Detsägs inte att någon viss grupp, exempelvis äldre eller utländska medbor-gare, skall vara prioriterad. Utgångspunkten för de arbetsmarknadspoli-tiska insatserna skall i stället i första hand vara den enskilda indivi-dens stödbehov.I arbetsförmedlingens interna datasystem, AF90-systemet, matas en raduppgifter in om arbetssökande vid förmedlingen, exempelvis namn, adress,ålder, kön, utbildning och sökinriktning. Även uppgifter om medborgarskapregistreras men då med en förhållandevis grov indelning som totalt omfat-tar nio grupper. Informationen om medborgarskap används framför allt isamband med analyser av utfallet av arbetsmarknadspolitiska insatser,exempelvis programdeltagande, och inte primärt för att i förhand fördelamedel till insatser.Det är enligt utskottet glädjande att även de grupper som drabbats värstav arbetslösheten , däribland invandrarna, får del av dengynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden. Även om arbetsmarknadssitua-tionen således har förbättrats finns det enligt budgetpropositionen blandde utomnordiska medborgarna många som har behov av komplette-rande utbildning. Utskottet delar regeringens uppfattning att det förpersoner som har sådana behov bör finnas särskilda utbildningsinsatserför att stärka förankringen på arbetsmarknaden. Aktivitetsgarantins bety-delse bör betonas i sammanhanget. När det gäller aktivitetsgarantin villutskottet med anledning av motion A217 poängtera att dess flexibla ut-formning bör öka möjligheterna för deltagarna - såväl invandrare somicke-invandrare - att ta initiativ och få makt över den egna vardagen,som motionären uttrycker det.Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att bristande kunskaper isvenska är en av orsakerna till svårigheterna för många invandrare attfinna arbete. Ett sätt att förbättra undervisningen i svenska är attkombinera svenskundervisning med arbetslivspraktik. På detta områdepågår utvecklingsarbete inom ramen för storstadsinsatserna (prop.1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. Totalt har som nämnts 100 mil-joner kronor fördelats för tillfälliga personalförstärkningar vid arbets-förmedlingarna i de tre storstadsregionerna , och Mal-mö. Medlen skall bl.a. användas för att förmedlingarna i samarbete medkommunerna skall kunna öka antalet praktikplatser för sfi-studerande därpraktik är en integrerad del av utbildningen. AMS skall enligt regle-ringsbrevet för redovisa hur samarbetet med kommunerna utvecklatsoch hur många nya praktikplatser som har skapats.Utskottet vill betona att det är angeläget att samarbete mellan förmed-lingar och kommuner kommer till stånd också utanför storstadsregionernaför att fler deltagare i sfi-undervisning skall få möjlighet till praktiki arbetslivet som en integrerad del av svenskundervisningen. Det kan isammanhanget finnas anledning att nämna att det av förordningen(1994:895) om svenskundervisning för invandrare framgår att styrelsen förutbildningen i samarbete med arbetsförmedlingen skall verka för att un-dervisningen kan kombineras med sådan arbetsplatso-rientering eller sådant förvärvsarbete som ger deltagaren möjlighet attträna sig i att tala svenska (9 § förordningen).När det gäller förslaget i motionerna A212 och A216 om insatser för attöka utrymmet för kompetensutveckling i svenska för förvärvsarbetandeinvandrare inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen vill utskottet någotnärmare redovisa de riktade insatser för att öka sysselsättningen blandinvandrare som berörts ovan.I budgetpropositionen för redovisas hur insatserna skall genomfö-ras. Där framgår att av det totalt avsatta beloppet på100 beräknas avse kompletterande utbildningsinsatser inomområden där det råder arbetskraftsbrist, exempelvis inom hälso- och sjuk-vårdsområdet samt när det gäller läraryrken, tekniker och naturvetare.Medlen skall användas för att genomföra vårdutbildning för arbetslösainvandrare i syfte att tillgodose behovet av tvåspråkig personal inomprimärvård och äldreomsorg. Medel för dessa ändamål beräknas under ut-giftsområde 13 anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övrigakostnader. Återstoden av de för särskilt avsatta medlenskall bl.a. användas till att förbättra svenskundervisning och introduk-tion av nyanlända, försöksverksamhet med alternativ platsförmedling tillinvandrare, utvärdering och metodutveckling av rådgivningsverksamhetriktad till invandrarföretagare, stimulering av etnisk och kulturellmångfald inom offentlig förvaltning och privata företag främst inom sam-hällsvetenskap, data, juridik och ekonomi samt till validering av ut-ländsk yrkeskompetens.Förutom de särskilda medel som således finns avsatta för riktade insatseri syfte att öka sysselsättningen bland invandrare vill utskottet peka påde möjligheter till stöd för kompetensutveckling för anställda som stårtill buds via det svenska mål 3-programmet för ,främst inom insatsområdena 1 Kompetensutveckling för sysselsättning och 3Integration, mångfald och jämställdhet. Utskottet delar inte motionärer-nas uppfattning i motion A212 om att arbetsmarknadsutbildning skall kunnakomma i fråga för kompetensutveckling i svenska språket för anställda,utan anser att såväl arbetsmarknadsutbildning som förberedande utbildninginom ramen för programmet förberedande insatser i första hand skall rik-tas mot personer som är arbetssökande och är eller riskerar att bli ar-betslösa.Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att arbetsförmedlingenfullt ut bör använda det kontaktnät man har med arbetsgivare för attunderlätta för arbetssökande som saknar erfarenheter från det svenskaarbetslivet att etablera sig på arbetsmarknaden.Även om den generella arbetsmarknadspolitiken, som betonats ovan, skallutgöra grunden för de arbetsmarknadspolitiska insatserna görs dock, somredovisats, vissa insatser som riktas direkt mot invandrare. Ytterligareett exempel av denna karaktär kan nämnas i detta sammanhang, nämligen ettpågående pilotprojekt som initierats av AMS och där ett bemanningsföre-tag skall kunna vara ett komplement till den ordinarie offentliga plats-förmedlingsverksamheten.