bet · GN01MJU15 · 2000-03-30 00:00:00 — Förstärkt strålskydd, m.m. I betänkandet behandlas proposition 1999/2000:52 Förstärkt strålskydd.Utskottet tillstyrker de föreslagna lagändringarna. Vidare behandlas 10 mo-tionsyrkanden från allmänna motionstiden om gränsvärden för elektris-ka och magnetiska fält, utförsel av utbränt kärnbränsle, MOX-bränsle samtomhändertagande och slutförvar av det svenska kärnavfallet. Samtliga mo-tionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns två reservationer och ett särskilt yttrande. Regeringen () föreslår i proposition 1999/2000:52 attriksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i strålskyddslagen(1988:220).Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås ändringar i strålskyddslagen (1988:220). Förslagenär föranledda främst av att ett nytt Euratomdirektiv om fastställande avgrundläggande säkerhetsnormer till följd av joniserande strålning (96/29/Euratom) träder i kraft . Dessutom föreslås några justeringari strålskyddslagen i anledning av andra Euratomdirektiv på området.Förslaget till ändringar i strålskyddslagen innebär i huvudsak följande. Ål-dersgränsen för arbete med joniserande strålning höjs till . Utförsel avsådant radioaktivt ämne som inte utgör kärnämne enligt lagen (1998:397) omstrategiska produkter blir tillståndspliktigt. Dessutom föreslås att detuttryck-ligen anges i lagen att tillståndsplikt gäller för deponering, återvinning elleråteranvändning av visst radioaktivt material. Dessa ändringar föranleder enmotsvarande utvidgning av strålskyddslagens ansvarsbestämmelser. Slutli-gen blir strålskyddslagens regler tillämpliga även på externa arbetstagare,dvs. lagen blir tillämplig även på arbetstagare som utför arbete i anslutningtill en strålkälla utan att vara anställda av den som bedriver verksamhetenmed strålning.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 13 maj 2000.Lagrådet har avgett yttrande över förslaget.Lagförslaget finns som bilaga till detta betänkande.Motioner från allmänna motionstiden 19991999/2000:MJ771 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att beakta barnenssärskilda utsatthet för strålning.1999/2000:MJ775 av () vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet att utförsel av utbränt kärnbränsle för upparbetning förbjuds,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upparbetningsanläggningen /2000:MJ790 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strategisk inriktning för förvar och möjlig återtagning av utbräntkärnavfall,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att SKB i samarbete med berörda kommuner skall lämna förslagtill förvaringsplats för kärnavfallet.1999/2000:MJ797 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär en snar översyn av regelverket, t.ex.Statens strålskyddsinstituts föreskrifter om lasrar samt strålskyddsförord-ningen, rörande försäljning och användande av laserpennor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att överväga ett förbud för omyndiga att köpa eller använda laser-pennor.1999/2000:N227 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om MOX-bränslets avfallsproblem,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att presentera en lösning med de plutonium som finns iSellafield.1999/2000:N228 av m.fl. (m) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statsmakternas ansvar för frågan om slutförvaring av kärnavfall.UtfrågningUtskottet anordnade en utfrågning med representanter förSvensk . Vidare har kommunstyrelsens ordförandei informerat utskottet om kommunens arbete medlokal kunskapsuppbyggnad beträffande hanteringen av kärnavfall. Den EG-rättsliga regleringenAtt blev medlem i Europeiska unionen innebar att Sverigeanslöt sig till Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom). Bestämmel-serna i kapitlet om hälsoskydd i Euratomfördraget (artiklarna 30-39) tarsikte på strålskyddet. Europeiska unionens ministerråd fastställer grundläg-gande normer för högsta tillåtna doser, exponering och kontamination ochde grundläggande principerna för hälsokontroll av arbetstagarna. Varjemedlemsstat är skyldig att utfärda bestämmelser som säkerställer efterlevna-den av de grundläggande normerna. Kommissionen skall underrättas om denationella bestämmelserna och alla förslag till ändringar som görs i dem.Med stöd av bestämmelserna i kapitlet om hälsoskydd i Euratomfördragethar på strålskyddsområdet utarbetats en omfattande sekundärrätt. Den vikti-gaste sekundärrätten utgörs av rådets direktiv /836/Euratom av den 15 juli1980 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av ar-betstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd avjoniserande strålning (EGT L 246, , s. 1, Celex 380L0836), medtillägg 84/467/Euratom (EGT L 265, 5.10.1984, s. 4, Celex 384L0467). Dettadirektiv kommer fr.o.m. att ersättas av ett nytt grundläg-gande strålskyddsdirektiv, rådets direktiv /29/Euratom av den 13 maj 1996om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetsta-garnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av jonise-rande strålning (EGT L 159, 29.6.1996, s.1, Celex 396L0029). Det nya di-rektivet föranleder vissa överväganden om ändringar i strålskyddslagen.Förutom det grundläggande strålskyddsdirektivet finns ett antal andra cen-trala direktiv och förordningar. Exempel på detta är det s.k. patientdirekti-vet, dvs. rådets direktiv /466/Euratom av om fast-ställande av grundläggande strålskyddsåtgärder för personer som genomgårmedicinsk undersökning eller behandling (EGT L 265, 5.10.1984, s. 1,Celex 384L0466). Detta direktiv kommer att ersättas av rådets direktiv97/43/Euratom om skydd av människors hälsa mot faror med joniserandestrålning i samband med medicinska bestrålningar (EGT L 180, , s.22, Celex 397L0043) som träder i kraft som det nya grundläggandestrålskyddsdirektivet.Vidare kompletteras det grundläggande strålskyddsdirektivet av rådets di-rektiv 90/641/Euratom av om praktiskt strålskydd förexterna arbetstagare som löper risk att utsättas för joniserande strålning i sverksamhet inom kontrollerade områden (EGT L 349, 13.12.1990, s. 21,Celex 390L0641). Det direktivet innehåller bestämmelser om det praktiskaskyddet för den som i sitt arbete kommer i kontakt med strålning utan attvara anställd av den som bedriver verksamheten med strålning.Bestämmelser om ett tillståndsförfarande vid transporter av radioaktivt av-fall samt begränsningar i rätten till export till länder utanför gemenskapenfinns i rådets direktiv /3/Euratom av om övervakningoch kontroll av transport av radioaktivt avfall mellan medlemsstater samt tilloch från gemenskapen (EGT L 35, , s. 24, Celex 392L0003). Irådets förordning 1493/93 av (EGT L 148, , s. 1,Celex 393R1493) regleras transport av radioaktiva ämnen mellan medlems-stater. Den sistnämnda förordningen och direktivet om praktiskt strålskyddför externa arbetstagare föranleder också överväganden om ändringar i strål-skyddslagen.PropositionenEnligt regeringens mening bör de hälsoproblem som kan uppkomma pågrund av naturlig strålning och som omfattas av direktivet för närvarandeangripas med stöd av och arbetsmiljölagen. I den utsträckningdet behövs för att genomföra direktivet har regeringen enligt dessa lagartillräckliga möjligheter att bemyndiga en myndighet att meddela föreskriftertill skydd mot naturlig strålning. Regeringen gör därför den bedömningen attdet inte behövs någon ytterligare lagstiftning om skyddet mot naturlig strål-ning. I artiklarna 6.1 och 6.3 i det grundläggande strålskyddsdirektivet angesde grundläggande allmänna principerna för strålskyddet. Enligt regeringenbeaktas de aktuella principerna redan i strålskyddsarbetet och för det fall detskulle anses erforderligt att de framgår av författningstext är det en accepterad princip att direktiv genomförs i myndigheters föreskrifter, vilket skett iflera andra sammanhang. Med hänsyn härtill saknas det skäl att särskilt infö-ra en bestämmelse innehållande dessa principer i strålskyddslagen. Ävenimplementeringen av direktivet 97/43/Euratom bedöms kunna ske genomföreskrifter på lägre nivå.När det gäller externa arbetstagare och deras arbetsgivare kompletterar di-rektiv 90/641/Euratom det nu gällande strålskyddsdirektivet och kommeräven fortsättningsvis att gälla vid sidan av detta. Direktivets syfte är attskydda s.k. externa arbetstagare, dvs. personer som utan att vara anställda avden som bedriver verksamheten tillfälligt arbetar inom ett kontrollerat områ-de på en arbetsplats där strålning förekommer. Huvudregeln är att sådanapersoner skall åtnjuta en likvärdig skyddsnivå som den ordinarie personalen.Direktivet lägger ett ansvar såväl på den som bedriver verksamhet med strål-ning som på den externa arbetstagarens ordinarie arbetsgivare. Regeringenföreslår därför att tillämpningsområdet för strålskyddslagen utvidgas till s.k.externa arbetstagare, dvs. egenföretagare och arbetstagare som i sitt arbetekommer i kontakt med strålning men inte är anställda av den som bedriververksamhet med strålning. Deras arbetsgivare skall också omfattas av strål-skyddslagen. Beträffande egenföretagare utan anställda anser regeringen detvara tillräckligt att bestämmelsen i 8 § strålskyddslagen om skyldighet attanvända de skyddsanordningar och vidta de åtgärder i övrigt som behövs föratt strålskyddet skall fungera tillfredsställande görs tillämplig även på dem.Regeringen föreslår vidare att åldersgränsen för arbete med joniserandestrålning höjs från 16 till . Undantag görs endast för det fall en personunder i utbildningssyfte måste använda strålkällor. Enligt artikel 8 fårpersoner inte tilldelas arbete som medför att de utsätts för strål-ning. Undantag görs endast för lärlingar och studerande som under sinastudier måste använda strålkällor. För dessa gäller enligt artikel 11 särskildadosgränser, som finns angivna i föreskrifter SSIFS1998:4.Med hänsyn till utformningen främst av artikel 5 i det grundläggandestrålskyddsdirektivet aktualiseras frågan om en utvidgning av tillståndsplik-ten för hantering av radioaktiva ämnen. I strålskyddslagen föreskrivs atttillstånd krävs för att tillverka, till landet införa, saluföra, överlåta, uppförvärva, inneha eller använda ett radioaktivt ämne. Det kan ifrågasättas ominte direktivets begrepp deponering, återvinning och återanvändning redanomfattas av lagen i dess nuvarande lydelse och om inte även ett material sominnehåller radioaktiva ämnen som härrör från tillståndspliktig verksamhettäcks av begreppet "radioaktiva ämnen". En huvudprincip enligt strål-skyddslagen är att tillstånd alltid krävs för befattning med källor till joniserande strålning (se prop. 1987/88:88 s. Intresset av att oklarheter und-viks talar dock för en lagändring. Det föreslås därför att strålskyddslagenändras så att det uttryckligen anges att deposition, återvinning och återan-vändning av radioaktiva ämnen omfattas av tillståndsplikt.Enligt nuvarande lagstiftning krävs inte tillstånd för utförsel av radioaktivaämnen, när det inte är fråga om radioaktivt avfall eller sådant kärnämne somredan regleras genom lagen om strategiska produkter. Att uttryckligen före-skriva att tillstånd skall krävas för att från landet utföra radioaktiva ämnenmedför dock den fördelen att det därigenom tillskapas en förutsättning attinföra de ansvarsbestämmelser som rådet förväntar sig av medlemsstaternaenligt rådets förordning 1493/93/Euratom om transport av radioaktiva ämnenmellan medlemsstater. En uttrycklig föreskrift om tillstånd avseende utförselav radioaktiva ämnen som inte omfattas av lagen om strategiska produktermedför också den fördelen att det inte görs någon åtskillnad mellan radioak-tiva ämnen och radioaktivt avfall i fråga om tillståndsplikten, vilket förenklatillämpligheten. Regeringen föreslår därför att strålskyddslagen (1998:220)ändras på så sätt att tillstånd skall krävas även för utförsel av alla slags rdioaktiva ämnen för vilka tillstånd inte redan krävs enligt lagen (1998:397)om strategiska produkter. Vidare föreslås att strålskyddslagen (1998:220)ändras så att även olovlig utförsel av radioaktiva ämnen som inte utgör kärn-ämnen enligt lagen (1998:397) om strategiska produkter straffbeläggs.Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen gäller direktiv /641/Euratom vid sidan avdet grundläggande strålskyddsdirektivet och kommer även fortsättningsvisatt komplettera detta. Direktivets syfte är att skydda s.k. externa arbetstagardvs. personer som utan att vara anställda av den som bedriver verksamhetentillfälligt arbetar inom ett kontrollerat område på en arbetsplats där strålniförekommer. Som regeringen anför bör tillämpningsområdet för strål-skyddslagen därför utvidgas på motsvarande sätt som direktivets. Härigenomblir det möjligt att ålägga även externa arbetsgivare samt deras arbetstagareskyldigheter enligt lagen på samma sätt som för den som bedriver verksam-heten med strålning och dennes arbetstagare. Utskottet gör även sammabedömning som regeringen när det gäller skyddet för egenföretagare utananställda.Enligt artikel 8 i det grundläggande strålskyddsdirektivet får personer un-der inte tilldelas arbete som medför att de utsätts för strålning. Undantag görs endast för lärlingar och studerande som under studier måste användastrålkällor. Strålskyddslagen bör således ändras på så sätt att den som ärunder inte får sysselsättas i verksamhet med joniserande strålning medundantag för den som för sin utbildning måste befatta sig med strålkällor.Intresset av att undvika oklarheter talar för att strålskyddslagen ändras såatt det uttryckligen anges att deposition, återvinning och återanvändning avradioaktiva ämnen omfattas av tillståndsplikt. Utskottet ansluter sig därmedtill regeringens förslag i denna del.Som framhålls i propositionen medför en uttrycklig föreskrift om tillståndavseende utförsel av radioaktiva ämnen, som inte omfattas av lagen omstrategiska produkter, den fördelen att det därigenom tillskapas en förutsätt-ning att införa de ansvarsbestämmelser som rådet förväntar sig av medlems-staterna enligt rådets förordning 1493/93/Euratom om transport av radioakti-va ämnen mellan medlemsstater. Vidare innebär en sådan föreskrift att detinte görs någon åtskillnad mellan radioaktiva ämnen och radioaktivt avfall ifråga om tillståndsplikten, vilket förenklar tillämpligheten. Tillstånd bördärför krävas även för utförsel av alla slags radioaktiva ämnen för vilkatillstånd inte redan krävs enligt lagen (1998:397) om strategiska produkter.Vidare bör strålskyddslagen ändras så att även olovlig utförsel av radioaktivaämnen som inte utgör kärnämnen enligt lagen om strategiska produkterstraffbeläggs.Med det anförda ansluter sig utskottet till regeringens överväganden ochtillstyrker de föreslagna lagändringarna.Motioner från allmänna motionstiden 1999Gränsvärden för elektriska och magnetiska fält m.m.I motion MJ771 (s) uppmärksammas barnens särskilda utsatthet för strålning.Enligt motionären finns det i dagens samhälle ett stort antal anordningar somutstrålar radiovågor. Gemensamt för denna strålning är att den inte är jonise-rande. Dessa anordningar ger i allmänhet en exponering som ligger under degränsvärden som rekommenderas av internationella expertorgan. förtester och gränsvärden är dock inte anpassad till barn utan avser en vuxenman. Vidare bör beaktas att barn ofta utsätts för exponering från mer än enkälla och att detta sammantaget leder till högre värden än från enenskild källa.I motion MJ797 (v) yrkande 1 begärs en snar översyn av bl.a. Statens strål-skyddsinstituts (SSI) föreskrifter om lasrar samt strålskyddsförordningenrörande försäljning och användande av laserpennor. Enligt motionärerna kanman med hjälp av laserpennans lilla röda prick markera och peka på delar avexempelvis en bild. Om en människa ser en sådan prick på sitt bröst är detomöjligt att avgöra om strålen kommer från en ofarlig laserpenna eller omnågon faktiskt "har dig på kornet". Detta är förstås en mycket obehagligupplevelse. Enligt SSI är laserpennorna harmlösa. Det förekommer dockuppgifter om att det har inträffat direkta olycksfall där barn har träffats i öav laserpennans med skador på synen som följd. Det är därför heltnödvändigt att se över regelverket avseende laserpennor. I samband med ensådan översyn bör öven prövas möjligheten att införa ett förbud för omyndi-ga att köpa eller använda laserpennor (yrkande 2).Utförsel av utbränt kärnbränsle m.m.Enligt motion MJ775 (c) har mätningar genomförts längs underår 1998, vars resultat oroar och visar på oväntat höga becquereltal. Det ärdärför utmanande när svenska kärnkraftverksbolag nu ansöker om att fåskicka utbränt kärnbränsle för upparbetning i . Kärnkraftsbolagenhävdar att en upparbetning krävs för en säker förvaring. Att bifalla dennaansökan skulle innebära att man bryter mot den politik som gällt iSverige. Eftersom har agerat mot dessa utsläpp måste manäven i fortsättningen säga nej till bolagens ansökan om att skicka utbräntkärnbränsle till . bör besluta om sådan ändring i lagen(1984:3) om kärnteknisk verksamhet att utförsel av utbränt kärnbränsle förupparbetning förbjuds (yrkande 1). Försiktighetsprincipen måste gälla, ochdärmed måste arbeta för att upparbetningsanläggningen i stängs och att saneringsarbetet inleds (yrkande 2).I motion N227 (mp) framhålls att MOX-avfallet har krafti-gare neutronstrålning än vanligt kärnkraftsavfall och avger högre värme.Plutoniuminnehållet gör det också farligare att hantera än vanligt uranbräns-le. Använt MOX-bränsle innehåller även avsevärt högre halter än vanligtanvänt uranbränsle av andra transuraner. Det finns absolut ingen lösning närdet gäller hanteringen av detta livsfarliga avfall. skall därför inteframställa ytterligare MOX-avfall (yrkande 2). När det gäller de 900 kgplutonium som finns i måste presentera en lösning sominte innebär en utbyggnad utan en avveckling av den svenska kärnkraften.Det bästa hade varit att aldrig upparbeta kärnavfallet I stället borde det ur-sprungliga avfallet ha tagits hem i omkonditionerat skick från (yr-kande 6).Hanteringen av det svenska kärnavfalletNär det gäller strategisk inriktning för förvar och möjlig återtagning av ut-bränt kärnavfall framhålls i motion MJ790 (kd) yrkande 1 att () presenterar ett program för hur detsvenska kärnavfallet skall tas om hand. Så har också skett under år 1998.Baserat på den genomgång av olika metoder SKB gjort bör berörda myndig-heter och regeringen kunna ta tydlig ställning till om SKB:s val av metod harrätt strategisk inriktning. I FUD-program 98 (forskning, utveckling och de-monstration) har SKB, såsom regeringen tidigare begärt, redovisat för- ochnackdelar med olika metoder för att ta hand om kärnavfallet. SKB:s samladebedömning är att geologisk djupförvaring av inkapslat bränsle är det bästaalternativet för . En nyhet är att återtagning av avfallet möjliggörs.Därmed skulle ett mått av handlingsfrihet för framtiden behållas. Enligtmotionären skall SKB i samarbete med berörda kommuner lämna förslag tillförvaringsplats för kärnavfallet. Processen i frågan om förvaring av kärnav-fall får givetvis ta den tid det tar för att hitta bästa möjliga lösning från skerhetssynpunkt och skall ha brett politiskt och opinionsmässigt stöd. Samti-digt finns ett ansvar för att denna process bedrivs med kraft så att en lösningpå förvaringsfrågan kommer till stånd. handlar det om att vara med ochta ansvar för hanteringen av något som kan vara farligt . Detta äen etisk och moralisk fråga för såväl beslutsfattare som varje enskild svensk.Oavsett vår uppfattning om kärnkraft finns det nu ett avfall som måste om-händertas på säkrast möjliga sätt (yrkande 2). I motion N228 (m) yrkande 27uppmärksammas statsmakternas ansvar för frågan om slutförvaring av kärn-avfall. En lösning av frågan om slutförvaring är enligt motionärerna en na-tionell angelägenhet. Därmed blir det också ett ansvar för regering och riks-dag att föra processen framåt.Utskottets övervägandenGränsvärden för elektriska och magnetiska fält m.m.De gränsvärden eller rekommendationer som gäller för elektromagnetiskafält är baserade på den tillgängliga kunskap som finns på området. Det veten-skapliga underlaget för denna kunskap utvärderas och sammanställs av inter-nationella expertorgan som t.ex. International Commission on Non-IonisingRadiation Protection (ICNIRP) och inom s.k.EMF-projekt (Electro Magnetic Fields). I den senaste rekommendationenfrån ICNIRP sägs uttryckligen att man för gränsvärdena för allmänhetenanvänt en säkerhetsfaktor som tar hänsyn till den särskilda känsligheten hosbarn, ungdomar, sjuka personer och personer under medicinering. Den re-kommendation som EG utfärdade för (Rådets rekommenda-tion av om begränsning av allmänhetens exponering förelektromagnetiska fält (- 300 GHz) baseras helt och hållet på ICNIRP:sbedömningar. Barnens situation har således beaktats i det hittillsvarandearbetet. Vidare kommer att avsluta arbetetmed att ställa samman och utvärdera resultat från forskning kring elektriskaoch magnetiska fält. För svensk del avser att ut-färda dessa EG-rekommendationerna som allmänna råd i sin författnings-samling. studerar på regeringens uppdrag frå-gor med anknytning till icke joniserande strålning från olika apparater. Defrågeställningar som är föremål för särskilda studier är användningen avmobila telefonsystem, risken för cancer och andra kroniska sjukdomar samtakuta reaktioner i form av olika symtom och obehag. Utredningsarbetet ärinriktat mot de lågexponeringsförhållanden som t.ex. råder vid normal an-vändning av mobiltelefonisystem och i närheten av bildskärmar, kraftled-ningar m.m. Rådet skall redovisa en forsknings-översikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forskningsre-sultat inom området elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetis-ka fält. Avslutningsvis konstaterar utskottet att det är angeläget att man nogaföljer det fortsatta arbetet med att ta fram underlag för gränsvärden och re-kommendationer som gäller för elektromagnetiska fält och att berörda gräns-värden justeras så snart ny relevant kunskap tillförs området. Med hänvisningtill det nu anförda finner utskottet att syftet med motion MJ771 (s) kan ansestillgodosett. Motionen bör därför lämnas utan vidare åtgärd.Statens strålskyddsinstitut, som har tillsynsansvaret för lasrar, anser inte atdessa s.k. laserpekare är farliga och utgör ett strålskyddsproblem i den me-ningen att de skulle kunna ge upphov till skador. Den internationella stan-dardiseringen gör det inte intressant för tillverkarna att träda in i sådanastråldata (hög effekt) att skador skulle kunna uppkomma. Den effekt som kanuppkomma är en s.k. efterbild som kan bestå i . Den är inte attbetrakta som skada. Att uppleva ett obehag genom att bli pekad på, kan inteanses vara ett strålskyddsproblem och alltså inte vara en uppgift för SSI. Närdet gäller ett eventuellt förbud för omyndiga att köpa eller använda laserpen-nor torde ett sådant allmänt förbud strida mot EG:s frihandelsprinciper efter-som hälsorisker inte kan hävdas. Med det anförda avstyrks motion MJ797 (v)yrkandena 1 och 2.Utförsel av utbränt kärnbränsle m.m.Vid () kommissionsmöte iSintra beslutades att utsläpp och läckage av radioaktiva ämnen skallha minskat så att halterna av dessa ämnen i den miljön, i jämförelsemed halter i miljön orsakade av historiska utsläpp, ligger nära noll år 2020.Slutmålet är att halterna av artificiella radioaktiva ämnen skall vara nära noloch att halterna av naturliga radioaktiva ämnen skall vara nära bakgrundsni-vå. Strategin för radioaktiva ämnen innebär dessutom att parterna till OSPARtill skall arbeta mot att ytterligare väsentligen minska eller eliminerutsläpp och läckage av radioaktiva ämnen till den miljön.