bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Den griper in över alla politikområden,vilket får till följd att redovisningar i ett sammanhang över hela det IT-politiska fältet blir mycket omfattande och resurskrävande som detblir svårt att ge tillräckligt konkret och uttömmande information på varjeområde.Enligt regeringens bedömning är det en bättre ordning att den parlamenta-riska förankringen tillgodoses genom att regeringen i olika propositionereller i annan lämplig form utan krav på en särskild årlig IT-skrivelse hållerriksdagen fortlöpande orienterad om utvecklingen.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet har lagt en allt större vikt vid att följa upputvärdera tidigare riksdagsbeslut. Bakgrunden är bl.a. att utvecklingen motmål- och resultatstyrning gör det nödvändigt för att i ökad ut-sträckning följa upp de beslut som fattas. Om så inte sker försvagas det de-mokratiska inflytandet över viktiga beslut. Många beslut, inte minst inom IT-området, har också långsiktiga konsekvenser där beslutsfattandet till storadelar måste grundas på strategiska bedömningar och prognoser för framtiden.Bedömningar och prognoser som kan behöva stämmas av mot de snabbtförändrade förutsättningar som kännetecknar det framväxande informations-samhället och den snabba teknikutvecklingen på IT-området.Utskottets möjligheter att genomföra egna omfattande och kvalificeradegranskningsprojekt är begränsade. Det är därför nödvändigt att regeringenlämnar information som möjliggör för utskottet att bedriva ett effektivt upp-följningsarbete. Det väsentliga är, enligt utskottets mening, att besluts- ochplaneringssystemet ger tillfredsställande information. I detta informations-system måste uppföljning och granskning ingå som en naturlig del.Som framgår av regeringens redovisning har det visat sig svårt att bedömamåluppfyllelsen av IT-beslut. Även om klara positiva effekter kanredovisas på många områden är det inte lätt att tydligt klarlägga orsakssam-band och resultat. Utskottet har förståelse för att det kan vara svårt att redovisa uppnådda resultat med hänsyn till utformningen av de övergripande IT-politiska målen. Möjligheten att bedöma effektivitet och måluppfyllelse ärdärmed begränsad.Trafikutskottet delar regeringens uppfattning att den nuvarande redovis-ningsformen med en årlig skrivelse till över IT-utvecklingen kanifrågasättas. Sammanställningar över utvecklingen inom hela det IT-politiskafältet blir mycket omfattande och resurskrävande som det blir svårtatt ge tillräckligt konkret och uttömmande information på varje område.Enligt utskottets mening bör det i stället vara att föredra om en fördjupaduppföljnings- och utvärderingsinformation lämnas för särskilda områden.Utskottet har därmed inga erinringar mot regeringens önskemål att kravet påen samlad årlig redovisning slopas.Utskottet vill framhålla att för att underlätta uppföljningen ochutvärderingen av det IT-politiska målet och IT-politikens inriktning är detviktigt att påskynda utvecklingen av relevanta indikatorer inom IT-området. Isammanhanget kan erinras om att trafikutskottet i samband med IT-beslut förutsatte att de IT-politiska målen skulle vidareutvecklas och konkre-tiseras. En kontinuerlig uppföljning av konkreta förhållanden kan enligtutskottet visa om politiska åtgärder behöver ökas.Som framgår av den stora mängd IT-motioner som behandlas i sambandmed den nu aktuella propositionen finns det ett klart politiskt intresse för enrad olika frågor inom IT-området. En utvecklad rapportering och en förbätt-rad IT-statistik är därför av stor vikt för att utvärdering av måluppfyllelsenskall kunna ske. Det är också enligt utskottets mening angeläget att en strate-gi utformas för vilken resultatinformation som skall lämnas och till vem samtnär uppföljning och utvärdering skall ske och hur det skall gå till. Det finnsäven ett behov av en samlad och sektorsövergripande uppföljning.Trafikutskottet vill också särskilt peka på betydelsen av att den fortsattautbyggnaden av IT-infrastrukturen följs upp och redovisas för . Detgäller såväl hur snabbt utbyggnaden sker som kostnaderna för utbyggnaden.En sådan redovisning kan lämpligen lämnas i budgetpropositionen.8.2 eEurope - Ett informationssamhälle för allaMotionsförslagJohnny m.fl. (kd) konstaterar i motion T24 att EG-kommissionensprogram eEurope - Ett informationssamhälle för alla endast omnämns över-siktligt i propositionen. Enligt motionärerna borde regeringen ha redovisatprogrammets mål och vilka konsekvenser initiativet innebär för ställningstagandeMed anledning av motion T24 (kd) vill utskottet klarlägga att initiativeteEurope lanserades genom att antogmeddelandet "eEurope - Ett informationssamhälle för alla". Initiativet hartillkommit för att EU fullt ut skall dra nytta av de fördelar som informations-samhället medför. Övergången från ett industriellt samhälle till ett informa-tionssamhälle kommer att påverka europeisk sysselsättning, tillväxt ochproduktivitet. Avsikten med initiativet är att påskynda förändringen av deneuropeiska ekonomin och på bästa sätt utnyttja den tekniska kompetens somfinns inom EU. Initiativet har följande tre huvudmål:- Alla medborgare, hushåll, skolor, företag och förvaltningar skall föras in iden digitala tidsåldern och bli uppkopplade till Internet.-- Ett "digitalt kompetent" skall skapas. Detta måste understödjas aven företagskultur med beredskap att finansiera och utveckla nya idéer.-Man måste säkerställa att hela processen inbegriper samtliga samhällsskikt,bygger upp konsumenternas förtroende och stärker den sociala sammanhåll-ningen.För att uppnå målen måste enligt programmet befintliga svagheter åtgärdasoch hinder för en snabb spridning av digital teknik undanröjas. Följandeåtgärder med specifika mål föreslås:1. Europeisk ungdom på väg in i den digitala tidsåldern (tillgång till ochanvändning av Internet och multimedier i skolan).2.3. Billigare tillgång till Internet (mildrade tillståndsvillkor och ökad kon-kurrens).4.5. Främjande av elektronisk handel (återstående direktiv skall antas ochoffentlig upphandling skall kunna ske elektroniskt).6.7. Snabb Internettillgång för forskare och studenter (uppgradering av be-fintlig infrastruktur och interaktiva föreläsningar på nätet).8.9. Smartkort för säker elektronisk tillgång (gemensamma specifikationer).10.11. Riskkapital för högteknologiska små och medelstora företag (innovativaformer för kapitalanskaffning, ökat deltagande från den privata sektorn).12.13. eDeltagande för personer med funktionshinder (tillgänglighet och nät-verk för forskningscenter).14.15. Hälso- och sjukvård på nätet (kunskapscenter och tillgång till telematiskvårdinfrastruktur).16.17. Intelligenta transporter (säkerhets- och informationssystem).18.Samhällsinformation på nätet (lättillgänglig information och elektronisktvåvägskommunikation).Trafikutskottet konstaterar att initiativet på många områden ligger väl i linjemed svenska prioriteringar att utveckla informationssamhället. Enligt vadutskottet erfarit är det dock svårt att klart ange vilka effekter initiatkan få. Initiativet är fortfarande under beredning och oklarhet råder om hurdet kan komma att genomföras.I sammanhanget kan nämnas att den 13 mars 2000lämnade ett betänkande med anledning av initiativet. Parlamentet välkomnarkommissionens program men förväntar sig att kommissionen utarbetar de-taljerade planer, gör tydliga prioriteringar och definierar EU:s respektivemedlemsstaternas uppgifter. Parlamentet framförde också en rad kommenta-rer om vad man bör prioritera inom initiativet.Utskottet förutsätter att regeringen på lämpligt sätt återkommer och redo-visar hur initiativet vidareutvecklas och dess konsekvenser för . Meddet anförda avstyrker utskottet motion T24 (kd) yrkande 17.8.3 inom IT-områdetMotionsförslagI två motioner föreslås att delar av ett svenskt inom IT-områdetlokaliseras till /. Det gäller motionerna T711 av WillySöderdahl m.fl. (v, m, kd) och T716 av m.fl. (s).Enligt motionärernas bedömning är det viktigt att frågan om ett EU-institutpå IT-området drivs på ett kraftfullt sätt och att hela landets FoU-kapacitetinom IT-området utnyttjas. Det är därför angeläget att vid en etablering ut-nyttja alla de forskningsmiljöer som har byggts upp runt om i så kan skapa ett forskningsnätverk som utnyttjar den samlade styrkan somlandet besitter inom området. Av motionerna framgår att Soft Center, och /tillsammans har byggt uppen av landets starkast tillämpade forskningsmiljöer inom programvaruut-veckling, telekommunikation och signalbehandling i . Högskolanbör därför, tillsammans med näringslivet, kunna skapa ett centrum där manbedriver tillämpad forskning och utveckling om kapacitet och säkerhet i nät,särskilt Internet, samt om tjänsteutveckling i mobiltelefonnät. Naturligaaktörer i en sådan centrumbildning är bl.a. de snabbväxande företagen inomSoft Center och City.Motionärerna påpekar vidare att genom EU:s pågående utvidgning somSverige stöder så ligger rent geografiskt mycket väl till med dagligaförbindelser över . ligger dessutom långt framme i byg-gandet av "elektroniska motorvägar". Egna eller hyrda stadsnät finns i länetsalla kommuner. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund att den forskningsom bedrivs inom IT-området vid /skallingå som en del i det förslag till på IT-området som regeringenbör verka för.Trafikutskottets ställningstagandeSverige är en av världens mest framstående IT-nationer med bl.a. en starkindustriell bas, hög användning av informationsteknik samt en stark expan-sion av företag inom IT-sektorn. anser mot denna bakgrundatt det är både naturligt och angeläget att verka för att ett eventuellt europeiskt får sin placering i . Utskottet bedömer också att ett Iinstitut verksamt kan komma att stödja initiativ eEurope- Ett informationssamhälle för alla. förutsätter därmed attregeringen aktivt följer den fortsatta hanteringen av frågan om en gemensameuropeisk myndighet på IT-området och kraftfullt verkar för att en eventuellsådan myndighet lokaliseras i delar motionärernas uppfattning om att en betydelsefull IT-miljö har byggts upp i . Enligt utskottets mening är dock frågan omvar och i vilka former en lokalisering i landet lämpligen bör ske alltför tidigväckt. avstyrker därför motionerna T711 (v, m, kd) och T716(s).8.4 PersonaloptionerBakgrundsuppgifterEn personaloption är en rättighet som ges ut enbart till anställda inom ettföretag eller en företagsgrupp. Den innebär att den anställde under vissaförutsättningar har rätt att förvärva aktier till ett i förväg bestpris. Optionsvillkoren är enhetliga för samtliga anställda som får del av för-månen och är ofta bestämda i en optionsplan.Personaloptionen kännetecknas av att den är förenad med olika förfogan-derättsinskränkningar - t.ex. att den inte får överlåtas eller pantsättas - ochatt den kan utnyttjas först efter en viss kvalifikationstid. Det är inte ovanliatt optionen är uppdelad i "etapper" med olika kvalifikationstider. Optionenslöptid är lång, ofta . Vanligtvis förfaller personaloptionen om anställ-ningen upphör på grund av uppsägning, avskedande eller dödsfall.Enligt tidigare praxis (RÅ 1986 ref. 36) fanns möjlighet att skjuta upp be-skattningstidpunkten genom ett avtal om inskränkning i en anställds rätt attförfoga över förvärvade värdepapper. Denna möjlighet upphörde genom enlagändring som innebar att förmån av värdepapper skalltas upp till beskattning vid avtalstidpunkten. I två avgöranden under år 1994fann Regeringsrätten emellertid att reglerna inte var tillämpliga på de i målenaktuella optionerna eftersom de inte hade karaktär av värdepapper. Skatte-plikten ansågs inträda först när den skattskyldige hade möjlighet att utnyttjaoptionen. Mot denna bakgrund infördes års taxering nya be-stämmelser som innebär att optioner som inte utgör värdepapper beskattasnär de utnyttjas eller avyttras (prop. 1997/98:133, 1997/98:SkU26). Föroptioner som utgör värdepapper gäller alltjämt att de skall beskattas vidförvärvet.Numera finns reglerna i inkomstskattelagen. Av 10 kap. 11 § framgår delsatt en skattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på för-månliga villkor skall ta upp förmånen som intäkt det beskattningsår då för-värvet sker, dels att en skattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar enrätt att förvärva värdepapper till ett i förväg bestämt pris ellerövrigt på förmånliga villkor skall ta upp förmånen som intäkt det beskatt-ningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. Särskilda regler gäller vid in- ochutflyttning. Syftet med dessa regler är att beskattningen endast skall träffaoptionsrätt som är intjänad i Sverige.MotionsförslagI motion T28 av m.fl. (m) hemställs att beskattningen av per-sonaloptioner ses över. De höga socialavgifterna skapar enligt dessa motio-närer problem och en förändring av inbetalningstidpunkten bör därför över-vägas. Vidare bör villkoren för personer med personaloptioner som arbetartillfälligt i ses över. Härvid måste konkurrensen från länder medförmånligare beskattningsregler tas som utgångspunkt.I motion T24 av m.fl. (kd) anförs att svårigheten att utfärdakonkurrenskraftiga optionsprogram till medarbetare är ett konkret hinder förden svenska utvecklingen och att länder med mer fördelaktig optionsbeskatt-ning lockar till sig våra mest kunniga personer. Regeringen bör enligt motio-närerna återkomma med förslag till nya regler för beskattningen av options-program.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU9y) att optionsprogram innebär ettvisst mått av risktagande från såväl arbetstagarens som arbetsgivarens sida. Ioch med att parterna - genom avtalets konstruktion - har valt att skjuta uppbeskattningen till en framtida tidpunkt är det svårt att förutse storleken på dskatte- respektive avgiftsinbetalningar som krävs när beskattningen väl utlö-ses. Om värdet är noll har den anställde gått miste om sin löneförmån. Ärvärdet stort kan skyldigheten att erlägga arbetsgivaravgifter bli betungandeför arbetsgivaren.Enligt skatteutskottets mening finns det inte något bärande skäl att beskattalön i form av optioner efter förmånligare regler än de som gäller för andralöneförmåner. Det är bara inom vissa delar av arbetsmarknaden som den härtypen av löneförmåner kan erhållas, och det skulle enligt utskottets meningskapa en i det närmaste ohållbar situation om vissa grupper på detta sätt ficken förmånligare beskattning än andra grupper.När det gäller beskattningen av personaloptioner som innehas av personersom arbetar tillfälligt i har de nuvarande reglerna en utformning somsyftar till att beskattningen endast skall träffa optionsrätter som är intjänadhär. Motionärerna har inte anfört något som kan utgöra ett skäl att frångådenna princip.Med det anförda avstyrker skatteutskottet de aktuella motionsyrkandena.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna T24 (kd)yrkande 2 och T28 (m) yrkande 12 i denna del.8.5 RiskkapitalbolagBakgrundsuppgifterDet nuvarande systemet för beskattning av bolagsinkomster bygger på attskatt betalas i två led, en gång på företagsnivå när vinsten uppstår och engång av ägaren som beskattas för utdelning eller reavinst. För att förhindraatt en vinst beskattas inom en koncern (kedjebeskattning) be-skattas inte moderbolag för utdelning från bl.a. dotterbolag. I konsekvenshärmed borde även reavinster vid försäljning av dotterbolag, eller mer precistreavinster på s.k. näringsbetingade aktier och andra andelar, undantas frånbeskattning. Det har emellertid inte varit möjligt att införa en sådan ordningeftersom den kan leda till att beskattningen undgås med hjälp av utlands-transaktioner.För att göra det möjligt att använda aktiebolag som mellanhänder vid in-vestering i aktier och liknande har särskilda regler tillskapats för s.k. invesmentföretag. För dessa företag gäller att mottagna utdelningar beskattassamtidigt som avdrag medges för lämnade utdelningar. Vidare har den sed-vanliga reavinstbeskattningen vid försäljning av aktier m.m. ersatts med enårlig schablonbeskattning på av aktievärdet. Särskilda villkor skall varauppfyllda för att ett aktiebolag skall kunna tillämpa reglerna för invest-mentföretag. Av 39 kap. 15 § inkomstskattelagen framgår att aktiebolagetuteslutande eller så gott som uteslutande skall förvalta värdepapper ellerliknande tillgångar, att dess uppgift väsentligen skall vara att genom ett väl-fördelat värdepappersinnehav erbjuda andelsägarna riskfördelning och att detskall ägas av ett stort antal fysiska personer.Småföretagsdelegationen har i betänkandet Kapitalförsörjning till små-företag (SOU 1998:93) föreslagit att riskkapitalbolag skall klassas som in-vestmentföretag i skattehänseende. Riskkapitalbolagen specialiserar sig påatt göra mycket riskfyllda placeringar lönsamma genom att inrikta sig påvissa branscher och genom att välja placeringar som ger en mycket högavkastning i de fall då de lyckas. Genom sin specialisering har de svårt attuppfylla de särskilda krav som gäller för investmentföretag.Utredningen (Fi 1998:10) om vissa företagsskattefrågor arbetar med ut-formningen av ett system med slopad kapitalvinstbeskattning på närings-betingade andelar inom företagssektorn. arbetar Utredningen (Fi1998:11) om vissa internationella företagsskattefrågor med en lösning påutlandsproblemet, dvs. risken för skatteundandraganden med hjälp av ut-landstransaktioner om kapitalvinster på näringsbetingade aktier skattebefrias.Finansministern har i ett frågesvar redovisat ett under-handsbesked från Utredningen (Fi 1998:10) om vissa företagsskattefrågorsom innebär att utredningens förslag kommer att lösa riskkapitalbolagensproblem (fråga 1999/2000:306).MotionsförlagI motion T28 av m.fl. (m) anförs bl.a. att det bör övervägas attge riskkapitalbolag samma regler som investmentföretag.I motion T24 av m.fl. (kd) anförs att riskkapitalbolag sominvesterar i de nya IT-företagen måste få en rimligare beskattning. De harenligt motionärerna en mycket ofördelaktig skattesituation gentemot andrainvestmentbolag. I stället för att betala en 60-procentig skatt förekommer detatt sådana bolag skattar på exempelvis . Regeringen bör enligtmotionärerna återkomma med förslag till nya regler för beskattningen avriskkapitalbolag.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet redovisar i sitt yttrande (SkU9y) att det pågår ett arbete somsyftar till att finna en lösning på de problem med riskkapitalbolagens be-skattning som motionärerna tar upp. Två utredningar arbetar med en lösningsom kan innebära att kapitalvinstbeskattningen av näringsbetingade aktierslopas. En sådan lösning skulle medföra att riskkapitalbolag får förmånligareskatteregler för sina näringsbetingade aktier än vad som skulle gälla om de istället fick tillämpa reglerna för investmentföretag. Enligt skatteutskottetsmening bör resultatet av det nu aktuella utredningsarbetet avvaktas. Skatteut-skottet avstyrker motionsyrkandena.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna T24 (kd)yrkande 3 och T28 (m) yrkande 12 i denna del.8.6 Skattesubventionering av programvara och datorMotionsförslagI motion T210 av m.fl. (kd) anförs att regeringen inte redovi-sar någon fortsättning på strategin med skattesubventionering för avPC och att regeringen bör överväga den modell man valt i där man fårgöra avdrag för programvara och dator oavsett vem man är eller var manarbetar.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU9y) att motionärernas förslag innebären vittgående avdragsrätt som skulle resultera i en kraftig och oönskad sned-vridning av konkurrensen på detta område och ge upphov till enmängd gränsdragningsproblem. avstyrker därför motionsyr-kandet.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion T210 (kd) yr-kande 50.8.7 BokföringsreglerMotionsförslagI motion T24 av m.fl (kd) anförs att det är svårt attvärdera företagens intellektuella kapital. Motionärerna efterlyser därför enöversyn av bokföringsreglerna.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet bedömer att utvecklingen mot ett informationssamhälle inne-bär att olika kunskaps- och tjänsteföretag kommer att få ökad betydelse. Närdet gäller tillgångarna i dessa företag har det intellektuella kapitalet, dvs.anställdas kompetens, databaser, kundregister, organisationsstrukturer etc.,fått ökad betydelse. För en korrekt värdering av dessa värden krävs sompåtalas i motionen en tillfredsställande ekonomisk redovisning.Lagutskottet har tidigare behandlat frågan om redovisning i kunskapsin-tensiva företag och i samband därmed anordnat en offentlig utfrågning(1997/98:LU11, rskr. 1997/98:69). Enligt lagutskottets uppfattning är denpågående utvecklingen och arbetet i olika nationella och internationella fo-rum positiva när det gäller redovisning av s.k. mjuka tillgångar. Lagutskottetavstyrkte mot bl.a. denna bakgrund motionsyrkanden om översyn av redo-visningslagen för att underlätta värdering av tjänsteföretag.Med det anförda finner utskottet att syftet med motionen kommer att till-godoses utan att tar något initiativ i frågan. avstyrker därmed motion T24 (kd) yrkande 4.8.8 Intellektuell egendomMotionsförlagLennart m.fl. (c) förordar i motion T703 att regeringen bör få i upp-drag att för presentera förslag till svenska ståndpunkter vad avserförhandlingar om intellektuell egendom m.m. Redogörelsen bör även inne-hålla en samlad översyn av de bestämmelser som regeringen medverkat tilloch de effekter dessa bestämmelser kan få för ställningstagandeTrafikutskottet konstaterar att med den ökade internationaliseringen behand-las alltfler frågor i olika internationella forum. Det är därför av betydelse aregeringen i ett tidigt skede redovisar och samråder med i viktigarefrågor.Inom ramen för och regeringens hantering av EU-frågor har ettsamråds- och informationssystem byggts upp för att förstärka den demokra-tiska insynen och inflytande. Utskottet förutsätter att den av mo-tionärerna påtalade frågan kommer att redovisas av regeringen inom ramenför det etablerade samrådssystemet. Med hänvisning till det anförda avstyrksmotion T703 (c) yrkande 23.8.9 Europeisk "Nasdaqbörs"MotionsförlagBo Lundgren m.fl. (m) framhåller i motion T28 att är en ledandenation för IT-relaterade tjänster och teknik. Det är därför av yttersta vikt atde företag som verkar och finns på den svenska marknaden inte försvin-ner till andra marknader. En förutsättning för detta är att riskkapitalmarkna-den för kunskapsföretag fungerar väl. Enligt motionärerna skulle analyska-pacitet, managementkapacitet och likviditet på marknaden förbättras om en"Nasdaqbörs" etableras i ställningstagandeTrafikutskottet konstaterar att fri etableringsrätt och fri konkurrens är grundläggande principer för regelverket i när det gäller ekonomiska mark-nadsplatser. Förutsatt att marknadsunderlag finns kan marknadsplatser avvarierande storlek och inriktning bildas.Utskottet vill vidare tillägga att börshandeln genom utvecklingen av Inter-net blir alltmer konkurrensutsatt och gränsöverskridande. En utvecklingslinjeär att det skapas färre och mer likvida börser. I sammanhanget kan nämnasatt OM Gruppen tillsammans med den amerikanska investmentbanken planerar att starta en elektronisk europe-isk börs, . Den amerikanska tillväxt- och teknikbörsen planerardessutom att inleda ett samarbete med IX () somnyligen bildats av Deutsche Börse i och Stock Exchange.Trafikutskottet kan mot denna bakgrund för sin del inte se några motiv förriksdagen att ta initiativ till skapande av nya börser eller andra marknadsplatser i . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion T28(m) yrkande 16.8.10 BetalkortstelefonerMotionsförslagBengt Silfverstrand (s) uppmärksammar i motion T804 att betalkortstelefo-ner inte är knutna till någon viss person och därmed inte kan spåras förbrottsbekämpning. Motionären begär mot denna bakgrund förslag till lag-stiftning som innebär att alla telefoninnehavare registreras.Trafikutskottets ställningstagandeVid uppgick antalet mobiltelefonabonnemang i Sverigetill drygt 4,6 miljoner.