bet · GN01MJU12 · 2000-02-22 00:00:00 — De då aktuella motionernaavstyrktes med hänvisning bl.a. till attRegeringskansliets behandling av promemorian då ännuinte var klar. pågår ett arbete medatt bygga upp en genbanksverksamhet bl.a. i södraAfrika med Nordiska genbanken och Sida somdeltagare. genom Sida lämnar dessutomekonomiskt stöd m.m. till CGIAR (Konsultativagruppen för internationell jordbruksforskning) där30 % av stödet går till arbete som rör biologiskmångfald inklusive växtgenetiska resurser och tillCBDC (Community Biodiversity Development andConservation Program) som arbetar för att stärkalokal växtförädling och utöka samarbetet mellanväxtförädlare på lokal nivå och växtförädling pånationell och internationell nivå. Därutöver arbetaren kontaktgrupp inom FAO (Food and AgricultureOrganization) med att omförhandla detinternationella åtagandet för växtgenetiskaresurser. EU är representerat med fem ledamöter.Någon representant för ingår dock inte i EU-gruppen. Syftet är att skapa ett multilateralt avtalför reglerna om tillträde till och utbyte avväxtgenetiska resurser i överensstämmelse medartikel 15 i konventionen om biologisk mångfald,vilken stadgar nationell suveränitet över deväxtgenetiska resurserna. Avtalet är avsett attinnehålla bl.a. generella regler för ersättningenför i-ländernas tillträde till u-ländernasväxtgenetiska resurser. Det är tänkt att detta avtalskall vara klart i mitten av . Denkontaktgrupp inom EU som skapats med anledning avförhandlingarna i FAO arbetar nu med att lämnaförslag till förhandlingsmandat till de fortsattamötena. Utskottet har emellertid frånJordbruksdepartementet erfarit att det är osäkert omavtalet blir klart eller om arbetet kommer attfortsätta under ordförandeskap förstahalvåret . Mot bakgrund av de pågåendeförhandlingarna och vad som i övrigt anförts saknasskäl att nu föreslå någon åtgärd med anledning avmotionerna.Övriga yrkandenI utskottets betänkande 1999/2000:MJU11 om vissaforskningsfrågor behandlas forskningsområden somberör bl.a. bin och biavel. Utskottet påpekade däratt har godkänt principerna omansvarsfördelning på forskningsområdet, innebärandebl.a. att organ med sakkunskap inom berörda områdenbeslutar om verksamheten och den närmaremedelsfördelningen. Därför går inte utskottetnärmare in på en saklig prövning av motioner om merpreciserade forskningsinriktningar eller projekt.Den prövningen ankommer närmast på de organ sombeviljar medel till enskilda projekt, eftersedvanlig kvalitetsprövning av bidragsansökningarnafrån forskarna. Utskottet har dessutom ingetunderlag för att göra den nödvändiga vetenskapligabedömningen av forskningsbehovet ellerprioriteringar inom olika forskningsprojekt inomramen för tillgängliga resurser. Det bör isammanhanget dessutom nämnas att regeringen har föravsikt att lägga fram enproposition om en ny forskningspolitik. Utskottetavstyrker motionerna 1998/99:MJ222 (mp) yrkande 2och 1998/99:MJ513 (mp) yrkande 6.Riksdagen bör inte gå närmare in på en utpräglatteknisk tillämpningsfråga av det slag som tas upp imotion 1998/99:MJ513 (mp) yrkande 3. Utskottet utgårfrån att detaljerade föreskrifter omförsiktighetsmått kan meddelas med stöd avmiljöbalkens bestämmelser om miljöhänsyn ijordbruket eller försiktighetsmått i hanteringen avgenetiskt modifierade organismer. beträffande svenska förädlingsföretagsförutsättningar att använda genteknikatt avslår motionerna 1998/99:MJ254 yrkande 8 och1999/2000:MJ605 yrkande 10,2. beträffande regler för användningen avgenmodifierade organismer, m.m.att avslår motionerna 1998/99:MJ219 yrkande 11,1999/2000:MJ513 yrkande 1 och 1999/2000:MJ222yrkandena 15 och 16,res. 1 (c)3. beträffande information och debatt omgenteknikenatt avslår motion 1999/2000:MJ533,res. 2 (mp)4. beträffande förbud för utsättning avgenmodifierade organismeratt avslår motionerna 1998/99:MJ508 yrkande 10,1998/99:MJ512 yrkandena 1 och 2, 1998/99:MJ513yrkandena 1 och 2, 1998/99:MJ749 yrkande 14 och1999/2000:MJ513 yrkande 11,res. 3 (v, c)res. 4 (mp)5. beträffande bestämmelse omrapporteringsskyldighetatt avslår motionerna 1998/99:MJ508 yrkande 6 och1999/2000:MJ513 yrkande 7,6. beträffande utvärdering av denationella etiska bestämmelsernaatt avslår motionerna 1998/99:MJ508 yrkande 8 och1999/2000:MJ513 yrkande 8,7. beträffande miljökonsekvensbeskrivningvid utsättning av genmodifierade organismeratt avslår motionerna 1998/99:MJ508 yrkande 9 och1999/2000:MJ513 yrkande 10,8. beträffande agerande i EUatt avslår motionerna 1998/99:MJ508 yrkande 7 och1999/2000:MJ513 yrkande 9,9. beträffande agerande i WTOatt avslår motion 1999/2000:MJ222 yrkande 17,10. beträffande agerande i FNatt avslår motionerna 1998/99:MJ508 yrkande 4 och1999/2000:MJ513 yrkande 5,res. 5 (kd, mp)11. beträffande genbanker ochfältgenbankeratt avslår motionerna 1998/99:MJ508 yrkande 3 och1999/2000:MJ513 yrkande 4,12. beträffande forskning om vissagenteknikfrågoratt avslår motionerna 1998/99:MJ222 yrkande 2 och1998/99:MJ513 yrkande 6,res. 6 (mp)13. beträffande förbud att användapressvatten m.m. från genmodifierade grödor somgödselatt avslår motion 1998/99:MJ513 yrkande 3.res. 7 (mp)den 22 februari 2000På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (), GöteJonsson (m), (), (),(), (), IngemarJosefsson (s), (), CarolineHagström (kd), (), GudrunLindvall (mp), (), (), (), (), JonasRingqvist (v) och (). Regler för användningen avgenmodifierade organismer, m.m. (mom. 2)() anför:Det är av stor vikt att användandet av genetisktmodifierade växter i jordbruket omgärdas av striktaregler. En växt som har fått egenskaper som gerbättre möjlighet till överlevnad måste odlas på ettsådant sätt att den inte får möjlighet att spridadenna egenskap till vilt levande växter. Vidutsättning av genmodifierade växter måste därför ennoggrann prövning ske i varje enskilt fall.Prövningen skall vara restriktiv med tyngdpunkt pålångsiktiga konsekvenser för natur och samhälle. Detavgörande är att det sker en kontinuerligutvärdering för att säkerställa attprövningssystemet följs. Det är därför mycketviktigt att ett övervakningssystem byggs upp för deväxter som godkänns för odling. Även grödor som ärresistenta mot bekämpningsmedel måste användas påett säkert sätt så att egenskapen inte sprids ochdriver fram en negativ utveckling med ökadanvändning av kemiska bekämpningsmedel. Slutligenskall konsumenterna kunna välja mellan produkter sombestår av eller innehåller genmodifierade organismeroch produkter som inte gör det.Märkningsbestämmelserna måste därför ständigt följasupp. Detta bör med anledning av motionerna1998/99:MJ219 (c) yrkande 11 och 1999/2000:MJ222 (c)yrkandena 15 och 16 som sin mening ge regeringentill känna.Jag anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande regler för användningen avgenmodifierade organismer, m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:MJ219yrkande 11 och 1999/2000:MJ222 yrkandena 15 och16 samt med avslag på motion 1999/2000:MJ513yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,2. Information och debatt om gentekniken(mom. 3)() anför:I princip skall livsmedel märkas om de innehållergenmodifierade ingredienser. Alternativa produkterär Kravmärkta livsmedel i vilka genmodifieradeorganismer inte får förekomma någonstans iproduktionen. Om denna produktionsteknik borde detspridas större kännedom från samhällets sida. Vidarebör initiativ tas till en allmän politisk debatt omgentekniken och dess konsekvenser. Detta börriksdagen med anledning av motion 1999/2000:MJ533(s) som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande information och debatt omgenteknikenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ533 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,3. Förbud för utsättning av genmodifieradeorganismer (mom. 4)(), () ochJonas () anför:Genmanipulerade grödor är en omdebatterad fråga ochoron över vilka konsekvenser genmanipulationen kanfå är stor bland allmänheten. Många kräver etttotalt förbud mot odling av genmanipulerade grödoroch de flesta kräver omfattande kontroll av odlingenoch tillförlitlig kunskap om konse-kvenserna. Det ärdärför angeläget att regeringen och olikamyndigheter är tydliga om vilka kriterier som gällerför att tillstånd till odling av genmanipuleradegrödor skall ges. Inom EU pågår enöversyn av reglerna för godkännande avgenmodifierade grödor. De gamla reglerna bedöms somotillräckliga medan de nya reglerna ännu inte ärtillämpbara. Innan denna översyn är färdig anser viatt inga nya marknadsgodkännanden av genmanipuleradegrödor skall ges. Vi anser därför att , i denmån det är juridiskt möjligt, skall införa etttidsbegränsat förbud för marknadsgodkännanden avgenmanipulerade grödor. skall också inom EUverka för att ett sådant tidsbegränsat förbud införsför hela EU. Detta bör med anledning avmotionerna 1998/99:MJ508 (kd) yrkande 10,1998/99:MJ512 (v) yrkandena 1 och 2, 1998/99:MJ749(c) yrkande 14 samt 1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 11som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande förbud för utsättning avgenmodifierade organismeratt med anledning av motionerna 1998/99:MJ508yrkande 10, 1998/99:MJ512 yrkandena 1 och 2,1998/99:MJ749 yrkande 14 samt 1999/2000:MJ513yrkande 11 och med avslag på motion1998/99:MJ513 yrkandena 1 och 2 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,4. Förbud för utsättning av genmodifieradeorganismer (mom. 4)() anför:Miljöpartiet anser att konsekvenserna av odlingen avGMO-grödor inte är klarlagda och att sådana grödorinte bör odlas i landet, vilket anförs i motion1998/99:MJ513. De här grödorna har i de flesta fallockså gjorts resistenta mot bekämpningsmedel. Dessagrödor har konsumenterna inte efterfrågat. De kanorsaka nya problem för allergiker och de bidrar intetill en långsiktigt hållbar utveckling. Inte hellerökar de livsmedelssäkerheten på jorden. Tvärtom ökarmånga lantbrukares bindning till kemijättarna.Vidare medför de att kontraktsodlingen ökar och attsåväl den odlade som den naturliga mångfaldenminskar. Det finns också ekologiska risker med nyaarter, som ju GMO-grödorna utgör, vilka aldrigskulle uppkomma i naturen eftersom generna flyttatsmellan arterna. Det är uppenbart att det finnsrisker för att dessa grödor beter sig oförutsettliksom risker att gener sprids till vildasläktingar. uppfattning är att GMO-grödor bör förbjudas i EU, vad avser såväl odlingoch import som hela och processade livsmedel.Sverige bör gå före och tillämpaförsiktighetsprincipen.I många grödor, t.ex. majs och den svenskaindustripotatisen, finns en markörgen, som gerväxten antibiotikaresistens. Försök har visat attgenen kan bli kvar så länge att den kan påverkabakterier i mag-tarmkanalen. Enbart denna risk bordemedföra att sådana gener tas bort. Ett minimikrav äratt sorter med antibiotikaresistens inte odlas ilandet. Regeringen bör inom EU verka för en sådanändring i berörda direktiv att den åsyftade typen avnationella förbud möjliggörs. Detta bör riksdagenmed anledning av motion 1998/99:MJ513 (mp) yrkandena1 och 2 som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande förbud för utsättning avgenmodifierade organismeratt med anledning av motion 1998/99:MJ513 yrkandena1 och 2 samt med avslag på motionerna1998/99:MJ508 yrkande 10, 1998/99:MJ512yrkandena 1 och 2, 1998/99:MJ749 yrkande 14 och1999/2000:MJ513 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,5. agerande i FN (mom. 10)(), (), GudrunLindvall (mp) och () anför:Utvecklingen av gentekniken går mycket fort. Det ärdärför viktigt att noggrantanalysera och överväga olika etiska aspekter inomdetta område. Flera allvarliga effekter avgentekniken finns. En sådan är utarmningen av dengenetiska mångfalden. Eftersom det inte ärmöjligt att förutsäga framtida betingelser, är detviktigt med en så bred genetiskt bas som möjligt.Diskussionen och analysen måste höjas till envärldsomspännande nivå för att ges politisk tyngd.Sverige bör därför ta initiativ till en FN-konferensom biotekniken. Närmare exempel på frågor som börbehandlas är om genmodifierade organismer skall fåsläppas ut i miljön över huvud taget och i så fallunder vilka villkor. Frågan om behovet av ettinternationellt kontrollorgan för bevakningen avgenteknikens tillämpning är ytterligare en viktigfråga som bör behandlas i detta sammanhang. Dettabör med anledning av motionerna1998/99:MJ508 (kd) yrkande 4 och 1999/2000:MJ513(kd) yrkande 5 som sin mening ge regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande agerande i FNatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ508yrkande 4 och 1999/2000:MJ513 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,6. Forskning om vissa genteknikfrågor(mom. 12)() anför:I motion 1998/99:MJ513 berörs deeventuella hälsoriskerna med genmodifieradelivsmedel. Det står utom tvivel att det råder ettsamband mellan växtförhållande och växtens (matens)kemiska sammansättning. Dagens undersökningargrundas dock oftast på studier av enskildasubstanser. Däremot är kunskapen om hur näringsämnenoch kemikalier i livsmedel förändras beroende påutvecklingsfas, arv och miljöbetingelser mycketbegränsad. Kunskapen och därmed informationen tillkonsumenterna är mycket bristfällig. Dagensbegränsade kvalitetsbedömningar räcker inte till föratt belysa den hälsoeffekt genmodifierade livsmedelkan ha. Det kommer därför att bli svårtatt utföra nödvändiga riskbedömningar av sådana nyalivsmedel. Det är av stor vikt att forskning omsambanden mellan sammansättning i livsmedlen ochodlingsmetod kommer till stånd för att kunna bedömaett livsmedels totala hälsoeffekt.I motion 1998/99:MJ222 tas dagens biavel upp. Bietär en viktig pollinatör, såväl för jordbruk ochträdgårdsodling som i naturen i övrigt. Biodlingenhotas av varroakvalstret och kan också hotasav en felaktig avel med nära släktskap inom ochmellan samhällena. Denna risk är uppenbar med dagensparningsstationer där inte bara drottningarna ärnära släkt utan även de drönare som används förbefruktningen. Ökad släktskap inom samhällen innebärenligt forskare att motståndskraften mot yttrepåfrestningar såsom sjukdomar eller dåliga somrarminskar. Vid stark inavel minskar ävenhonungsproduktionen. Det är alltså viktigt attpopulationen av bin är livskraftig. Det behövsdärför analyser av avelsstrukturens betydelse försläktskapsförändringar inom och mellan bisamhällena.Därför är det viktigt att det tas framavelsstrategier som inte leder till en genetiskutarmning. Den kommersiella drottningodlingen kan påganska kort sikt minska den genetiska basenkraftigt. Detta bör med anledning avmotionerna 1998/99:MJ222 (mp) yrkande 2 och1998/99:MJ513 (mp) yrkande 6 ge regeringen tillkänna.Jag anser att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande forskning om vissagenteknikfrågoratt med anledning av motionerna 1998/99:MJ222yrkande 2 och 1998/99:MJ513 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,7. Förbud att använda pressvatten m.m. frångenmodifierade grödor som gödsel (mom. 13)() anför:I den industripotatis som försöksodlas i Sverigefinns antibiotikaresistenta gener. Potatisen användsindustriellt, men pressvattnet används som gödningpå åkrar och potatisresterna som djurfoder. Dettainnebär emellertid risker för att bakterier i mag-tarmkanalen hos djur och i jorden tar upp dessagener och blir antibiotikaresistenta. Miljöpartietanser att det är viktigt att dessa gener inte spridsi miljön, dvs. att det skapas genetiskaföroreningar. Det bör vara förbjudet att användapressvatten och annat material från genmodifieradegrödor med antibiotikaresistens som gödselmedel.Detta bör med anledning av motion1998/99:MJ513 (mp) yrkande 3 ge regeringen tillkänna.Jag anser att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande förbud att använda pressvattenm.m. från genmodifierade grödor som gödselatt med anledning av motion 1998/99:MJ513 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.Särskilda yttranden1. Regler för användningen avgenmodifierade organismer, m.m.Dan (), () och () anför:De ekologiska systemen är komplexa. Det är intesjälvklart, att vi kan förutse alla effekter avmänsklig påverkan, exempelvis genom avel ellergenteknik. Erfarenheten visar, att det kan gå långtid, innan de fulla konsekvenserna blir uppenbara.Det är därför nödvändigt med restriktiv prövning avarbete med GMO och utsättning av genmodifieradeväxter eller djur. Övervakningssy-stemet måsteföljas och fortlöpande värderas.Vid prövningen bör substitutionsprincipen vara med,även vid bedömningen av den tänkta nyttan avslutprodukten. Ett vanligt argument är attGMO-livsmedel kan bota världssvälten. Men kan intesvälten botas på annat sätt med kända konsekvenser?Sverige måste inom EU aktivt driva på frågan omGMO-märkning av livsmedel i konsumenternas intresse.Reglerna är otydliga. Exempelvis reglerastillsatser i ett annat direktiv för sig. Det gör attsojalecitintillsats inte behöver framgå avmärkningen, inte ens om den är genmodifierad.Konsumenten måste själv kunna välja mellan produktermed eller utan exempelvis genmodifieradekomponenter.2. Förbud för utsättning av genmodifieradeorganismerDan (), () och () anför:Tveksamheten mot GMO-livsmedel är mycket spridd inomEU:s länder. Flera länder vill ha strängare reglerän de nuvarande. , och Italienvar först med att använda skyddsklausulen, som finnsi direktivet för godkännande av GMO. De förbjödanvändning av GMO-majs i respektive land. Frankrikeförbjöd användning av GMO-raps. Kommissionen bedömdeländernas skäl som otillräckliga och uppmanadeländerna att upphäva sina förbud, men förbuden ärkvar. I avvaktan på utformningen av nytt direktivtar kommissionen inget initiativ medanledning av dessa nationella förbud.Konsumentprotester i har bl.a.tvingat de transnationella företagen ochUnilever att stoppa sin försäljning av genförändradelivsmedel.EU:s miljöministrar har beslutat att inte godkännanågra nya genmodifierade produkter, förrän ett nyttEU-direktiv har antagits. Det innebär i praktikenett moratorium , då det nya direktivetväntas vara antaget.Kristdemokraterna såg gärna, att kundebesluta om ett nationellt moratorium, men detta gårej, eftersom vi som det nu är uppfyller gällande EU-direktiv. Men med tanke på att vi nu har fått ensvensk miljökommissionär har ett extra stortansvar samt möjlighet att göra något konstruktivt avsituationen.