bet · GO01FöU1 · 2000-11-16 00:00:00 — Internationellt skall vi bidratill fred och säkerhet i omvärlden genomgemensamma fredsfrämjande och humanitärainsatser både i och utom Europa.Totalförsvarsresurserna skall kunnaanvändas för följande huvudändamål:* försvara mot väpnatangrepp,* hävda vår territoriellaintegritet,* bidra till fred och säkerhet iomvärlden och* stärka det svenska samhälletvid svåra påfrestningar i fred.Regeringen pekar på att det svenskatotalförsvaret genomgår en omfattandereformering och effektivisering.Inriktningen är att utveckla det svenskaförsvaret från invasionsförsvar till ettflexibelt insatsförsvar med förmåga tillanpassning. Det svenska försvaret skallkännetecknas av ständig utveckling ochförnyelse, hög teknologisk nivå,ekonomisk effektivitet och folkförsvar.Hoten mot vårt land har förändrats.Både den säkerhetspolitiska utvecklingenoch den övriga samhällsutvecklingenligger bakom det reformbehov som uppstodi slutet av 1990-talet.Samtidigt som invasionshotet ter sigavlägset ,förutsatt att vårt land har engrundläggande försvarsförmåga, så harandra hot mot vårt samhälle fått ökadaktualitet. Exempel på denna typ av hotär NBC-hotet (nukleära, biologiska ochkemiska vapen) samt hotet motinformationssamhället.Det nya försvaret ger enligtregeringens mening en förmågaatt försvara landet utifrån dagenssäkerhetspolitiska förutsättningar. Dennya strukturen skapar dessutomförutsättningar för att utveckla ochförändra försvarets resurser över tiden.Därigenom skapas både flexibilitet ochförmåga till anpassning.Försvarsreformen syftar tillatt utveckla samhällets förmåga att mötahot inom det vidgade säkerhetsbegreppetsram.Regeringen anser att skallfullt ut delta i den europeiskakrishanteringen. Vårt deltagande iinternationella insatser och arbetet medatt utforma och förstärka EU:skrishanteringsförmåga såväl militärt somcivilt kommer att ställa stora krav påoss, inte minst när vi inneharordförandeskapet i EU. Mot dennabakgrund skall vår förmåga att delta ibåde militära och civila fredsfrämjandeoch humanitära operationer fortsätta attutvecklas.Försvarsreformen innebär enligtregeringen att får ett försvarsom både är anpassat till dagenssäkerhetspolitiska förhållanden och haren beredskap att följa utvecklingen motförändrade hot i framtiden.Regeringens kommande underlag förframtida riksdagsbeslutRegeringens årliga redovisning tillriksdagen av beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred kommeratt lämnas i en särskild skrivelse islutet av 2000.Under 2001 kommer utvecklingsarbetet attföljas upp och drivas vidare. Regeringenavser att återkomma till underhösten 2001 med en försvarspolitiskproposition.Regeringen avser att lämna enproposition till om frågorrörande civilt försvar och beredskapenmot svåra påfrestningar på samhället ifred. I propositionen kommer att lämnasförslag med anledning av resultatet avdels utredningen om principer för enbättre helhetssyn vid planeringen avcivilt försvar och beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred(dir. 1999:63), dels den genomgång somför närvarande utförs av departementenavseende behov av åtgärder ochförfattningsreglering inom de områdensom kan bli berörda vid svårapåfrestningar på samhället i fred.Beredskapskredit för totalförsvaretI detta avsnitt behandlar utskottetregeringens förslag om enberedskapskredit för totalförsvaret.RegeringenRiksdagen bemyndigade regeringen attutnyttja en kredit i Riksgäldskontoretom 40 för budgetåret 2000om krig, krigsfara eller andrautomordentliga förhållanden föreligger.Regeringen anser att ett motsvarandebemyndigande, avseende samma belopp, börlämnas för budgetåret 2001.Beredskapskrediten skall säkerställaatt en nödvändig beredskapshöjning inteförhindras eller fördröjs därför attregeringen inte disponerar erforderligabetalningsmedel. Krediten är beräknadatt täcka de utgifter som motsvarar enmånads beredskapshöjande verksamhet.Krediten är beräknad att utnyttjas iungefär lika delar mellan militärt ochcivilt försvar.Om beredskapskrediten utnyttjas, avserregeringen att återkomma till riksdagenmed redovisning av behovet av medel förden fortsatta verksamheten.Regeringen föreslår (hemställan nr 1)att för bemyndigarregeringen att utnyttja en kredit om 40miljarder kronor i Riksgäldskontoret.Krediten skall kunna utnyttjas om krig,krigsfara eller andra utomordentligaförhållanden föreligger.UtskottetBeredskapskrediten skall säkerställa atten nödvändig beredskaphöjning inteförhindras eller fördröjs på grund avatt regeringen inte disponerarerforderliga medel. Utskottet föreslårdärför att bifallerregeringens förslag tillberedskapskredit för totalförsvaret.Försvarspolitiska planeringsfrågorI detta avsnitt behandlas motionernaFö206 (mp) yrkandena 1-6, Fö207 (m)yrkande 3 , Fö211 (s), Fö212 (fp)yrkandena 1 och 2, Fö307 (m, kd) samtFö312 (v) yrkande 1.MotionernaModerata samlingspartiet framhåller iFö207 (m kommitt,) att ett förslag tillett samlat försvarsbeslut kommer attläggas fram . Utgångspunkterför detta samlade beslut måste ges redannu. Den ekonomiska inriktningen,innefattande en reducering avförsvarsanslagen med , måsestoppas. Personalförsörjning, logistik,forskning och utveckling samtmaterielförsörjning måste gå hand i handmed den omprövning och breddning avförsvarets uppgifter som skett undersenare år. Oförändrade försvars-anslagbör vara utgångspunkten iförändringsprocessen (yrkande 3).Vänsterpartiet framhåller i Fö312 (vkommitt,) att en av försvarets fyrahuvuduppgifter är att bidra till fredoch säkerhet i omvärlden.Internationella insatser kommer attutgöra en stor del av den operativaverksamheten . I samband medSveriges deltagande med fredsbevarandestyrka i Kosovo kritiseradesbeslutsprocessen för att vara långsamoch ineffektiv. Den militära insatsenfördröjdes bl.a. genom attfinansieringen av verksamheten var oklaroch att grundutbildningen inom försvaretvar otillräcklig. Då internationellainsatser är en del av Försvarsmaktensordinarie verksamhet bör finansieringenav dessa ingå i försvarets planeradeutgifter och inte som i det här falletgenom att ta resurser från annanverksamhet, t.ex. civil krishantering.Därför är det både viktigt och naturligtatt Försvarsmakten inom sin budgetramser till att det finns resurser fördenna verksamhet.Planeringsförutsättningarna inför 2002och 2003 bör därför inkludera enomfördelning av perår för att inom utgiftsområdetsäkerställa resurser för internationellverksamhet (yrkande 1).Folkpartiet liberalerna pekar i motionFö212 (fp kommitt,) att regeringen haraviserat att senast hösten 2001återkomma till med en lång radav frågeställningar rörandepersonalförsörjning,materielförsörjning,ledningsorganisation,informationskrigföring och IT-säkerhetm.m. Detta är viktiga grundpelare i detnya försvar som skall verka fr.o.m.2002. anser att dessa frågorär av sådan dignitet att ett förslag börkomma på bord möjligt(yrkande 1).Folkpartiet har accepterat sänkningenav försvarsramen men anser i likhet mednär försvarsförhandlingarna avbröts attdet s.k. omställningsbidraget måste varastörre.Utöver regeringens föreslagna anslagvill anslå ytterligare 3miljarder kronor i omställningsbidragför åren 2002-2003. På så sätt skulleden modernisering av försvaret sommotionärerna anser nödvändigmöjliggöras. Viktiga delar i en sådanmodernisering är dels materiellförnyelse såsom t.ex. elektroniskamotmedel, nytt robotsystem förluftförsvaret och attackhelikoptrar,dels ett nytt värnpliktssystem, sombygger på en könsneutral värnplikt ochbl.a. ökar möjligheterna att ha personalmed specialkompetenser snabbttillgänglig för internationella insatseroch dels kraftigt utökade resurser förinternationella fredsbevarande insatseri t.ex. FN- eller EU-regi (yrkande 2).Miljöpartiet de gröna pekar i motionFö206 (mp kommitt,) på att år2001 skall fatta en nytt försvarsbeslut.För att snabbare kunna genomföraneddragningar av det militära försvaretbehövs en konkret planering. Regeringenbör ge Försvarsmakten i uppdrag att tafram en plan för hur en halvering av detmilitära försvaret skall kunnagenomföras på ett för samhället såsmidigt sätt som möjligt (yrkande 1).Regeringen bör i sin aviseradeproposition konkretisera tidigareriksdagsbeslut om en vidgad hotbild sombör innehålla förslag till hur miljöhot,IT-hot och hot från sönderrostandeatomubåtar i skall kunna mötas(yrkande 2).Vidare bör regeringen presentera ettförslag till ett nytt system för ettförsvar byggt på frivillighet öppet förbåde män och kvinnor i stället förvärnpliktssystemet (yrkande 3).För att förebygga väpnade konflikterbör regeringen se över möjligheten attskapa ett verksamhet (yrkande4) samt möjligheten att skapa ettsvenskt konfliktlösningscenter (yrkande5).Ett viktigt svenskt steg borde vara attta initiativ till en civil fredskår förkrigsföregripande insatser inom Europa.Målet skall vara en icke-militärmultinationell insatsenhet tillgängligmed kort varsel och med en beredskap attutvidga gruppens storlek beroende påsituationens krav. Om en gemensamutrikes- och säkerhetspolitik inom EUfortsätter att utvecklas - trotsvälmotiverad kritik och riskerna med ensådan - bör denna fokuseras på att skapacivila föregripande instrument.Regeringen bör därför i EU verka för attgenomföra den genomförbarhetsstudie fören europeisk civil fredskår som föreslagit (yrkande 6).I motion Fö307 av ochOlle (m, kd) ansermotionärerna att en parlamentarisktsammansatt arbetsgrupp bör tillsättasoch ges i uppdrag att genomlysa denutredningsprocess som föregickriksdagens beslut . Medutredningsprocessen menas dels denprocess som ägde rum i Försvarsmaktenfr.o.m. och fram till den 19maj 1999, dels den process som ägde rumi den s.k. "styrgruppen" under periodenmaj-oktober 1999. I arbetsgruppensuppdrag bör också ingå en genomlysningav de processer i somresulterade i inrättandet av"styrgruppen" samt arbetet i samband medutformningen av "styrgruppens" direktiv.I utredningsuppdraget bör också beaktasde numera relativt allmänt kändauppgifterna att enskilda militärabefattningshavare på hög nivå tidigtföregrep kommande steg iutredningsprocessen, bl.a. genom attutarbeta s.k."grundorganisationshypoteser" med klaraställningstaganden mot vissa förband ochorter (yrkande 1). Regeringen bör vidtaåtgärder för att förhindra att mark,anläggningar och lokaler som ånyo kankomma att tas i anspråk för verksamhet iFörsvarsmaktens regi avyttras. Ettmoratorium bör införas gällandeavyttrande av mark, anläggningar ochlokaler som ånyo kan komma att tas ianspråk för Försvarsmaktens behov(yrkande 2).I motion Fö211 av ()pekar motionären på att i takt med nyatekniska landvinningar och ett ökatinternationellt beroende växer riskernaför att samhället drabbas av nya hot somhelt skiljer sig från gårdagens.Forskningen om nya hot och risker måstevidareutvecklas av regeringen.UtskottetRiksdagen har beslutat ominriktningen för de ekonomiska ramarnaför utgiftsområde 6 Totalförsvar föråren 2001-2004.Den ekonomiska ramen för utgiftsområdetför under perioden 2002-2004skall vara mindre änden ram för som riksdagengodkände , exklusive denmaterielförskjutning beslutadeom våren 1996.Vidare beslutades att ettomställningsbidrag anslås med 3miljarder kronor och 1 miljardkronor att användas för dekostnader som hänger samman med sådanastrukturförändringar inomFörsvarsmaktens krigs- ochgrundorganisation som presenteras idenna proposition samt för deförskjutningar av materielleveranser somgenomförs.Några andra ekonomiska utgångspunkterän de har beslutat - vilketföreslås i Fö207 yrkande 3, Fö212yrkande 2 och Fö206 yrkande 1 - börenligt utskottets mening inte ligga tillgrund för försvarsplaneringen. Om det ärmotiverat med andra ekonomiska ramarframgent bör detta prövas i ett mersamlat sammanhang där riksdagensamtidigt överväger detsäkerhetspolitiska läget och demilitärstrategiska förhållandena.Riksdagen har genom försvarsutskottetsbetänkande /2000:FöU2 Det nyaförsvaret pekat på vilket ytterligarebeslutsunderlag och redovisningar sombehöver föreläggas senast isamband med nästa försvarsbeslut.Regeringen har därför i juni 2000uppdragit åt Försvarsmakten att lämnaunderlag för redovisningar och beslut ide avseenden som har begärt påen lång rad punkter.Som ett väsentlig led i förberedelsernaför försvarsbeslutet verkarFörsvarsberedningen. Ensäkerhetspolitisk och enförsvarspolitisk rapport väntas lämnasav Försvarsberedningen under våren 2001.Utskottet räknar med att konsekvensernaav den vidgade hotbilden, och därmedvissa av de frågor som aktualiseras imotionerna Fö206 (mp) yrkande 2 ochFö211 (s), kommer att övervägas i detsammanhanget. De partier som medverkar iFörsvarsberedningen kommer att påverkaunderlagsframtagandet.Parallellt med det arbete somFörsvarsberedningen bedriver utreds ettantal specialfrågor inom detförsvarspolitiska området. Offentligautredningar omfattar Försvarsmaktenspersonalförsörjning, försvaretsmaterielförsörjning, försvarsforskningensamt de frivilligaförsvarsorganisationerna. Vidare harPliktutredningen avlåtit sittbetänkande.Utskottet bedömer att regeringensställningstagande till dessa femoffentliga utredningar kommer attredovisas för i den kommandeförsvarspolitiska propositionen hösten2001.Regeringen har i budgetpropositionenaviserat att lämna enproposition till om frågorrörande civilt försvar och beredskapenmot svåra påfrestningar på samhället ifred. I propositionen kommer att lämnasförslag med anledning av resultatet,dels av den s.k. Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningen, dels den genomgångsom utförs avdepartementen avseende behov av åtgärderoch författningsreglering inom deområden som kan bli berörda vid svårapåfrestningar på samhället i fred.I motionerna Fö312 (v) yrkande 1, Fö212(fp) yrkande 2 och Fö206 (mp) yrkandena4-6 akutaliseras beslut som rör Sverigesbidrag till internationell fred ochsäkerhet.Regeringen anför i budgetpropositionenatt "skall fullt ut delta i deneuropeiska krishanteringen. Vårtdeltagande i internationella insatseroch arbetet med att utforma ochförstärka EU:s krishanteringsförmågasåväl militärt som civilt kommer attställa stora krav på oss, inte minst närvi innehar ordförandeskapet i EU. Motdenna bakgrund skall vår förmåga attdelta i både militära och civilafredsfrämjande och humanitäraoperationer fortsätta att utvecklas. "Utskottet konstaterar att såväl Sverigesom övriga stater i Europeiska unionenär inne i ett konstruktivt skede för attforma en gemensam europeisk förmåga attmed såväl civila som militära medelbidra till internationell fred ochsäkerhet. Utskottet utesluter inte attåtgärder som föreslås t.ex. i motionFö206 kommer att övervägas i detsammanhanget. Utskottet är emellertidinte berett att tillstyrka förslaget attriksdagen skall uppdra åt regeringen attnu verka för en genomförbarhetsstudie aven civil europeisk fredskår. personalförsörjningen av en sådanfrån svensk sida har prövats avriksdagen i betänkande 1997/98:FöU7bl.a. med anledning av motion1997/98:Fö220 (kd kommitt,) yrkande 3.Utskottet konstaterade därvid attnuvarande pliktlagstiftning inte medgeratt någon får tas ut med plikt för attutbildas för internationella uppdrag.Utskottet konstaterar att riksdagenvåren 1999 beslutade om de ekonomiskaramarna för . Undervåren 2000 beslutade om denkrigsorganisatoriska inriktningen istort samt om fredsorganisationen undersamma period. Övriga frågor som redanaktualierats av samt deförslag som läggs fram avFörsvarsberedningen och de femoffentliga utredningarna samt som följerav den process inom EU som syftar tillatt stärka unionens förmåga att bidratill fred och säkerhet genom civil ochmilitär krishantering, återstår förriksdagen att ta ställning till hösten2001. Utskottet ser inget behov av attriksdagen nu uttalar sig om ytterligareriktlinjer för hur försvarsbeslutetskall förberedas.Mot bakgrund av vad utskottet ovananfört beträffande försvarspolitiskaplaneringsfrågor avstyrker utskottetmotionerna Fö206 (mp) yrkandena 1-6,Fö207 (m) yrkande 3, Fö211 (s), Fö212(fp) yrkandena 1 och 2 samt Fö312 (v)yrkande 1.Beträffande förslagen i motion Fö307anser utskottet inte det motiverat atten parlamentariskt sammansattarbetsgrupp ser över den beslutsprocesssom föregick beslut den 30mars 2000. Utskottet hade vidbeslutstillfället inga invändningar mothur regeringen hade berettpropositionen. I den mån det funnitsbrister i handläggningen inomFörsvarsmakten anser utskottet att detbör ankomma på ledningen för myndighetenFörsvarsmakten att granska detta.Sålunda bör motion Fö307 avslås.Det militära försvaretUtgiftsutvecklingenUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 23) anfört omutgiftsutvecklingen.RegeringenRegeringen anmäler att de sammanlagdautgifterna för det militära försvaretunder 1999 översteg tillgängligt beloppmed ca . På anslagen6:1 Förbandsverksamhet och beredskapm.m. och 6:2 Fredsfrämjandetruppinsatser skedde enunderförbrukning. Det samladeanslagssparandet uppgick till ca 705miljoner kronor. För anslaget 6:3Materiel, anläggningar samt forskningoch teknikutveckling behövde enanslagskredit om ca 890 miljoner kronorutnyttjas.Regeringen bedömer att utgifterna inomdet militära försvaret kommer att uppgåtill under år2000.Regeringen erinrar om att riksdagentidigare har beslutat att den ekonomiskaramen för utgiftsområde 6 Totalförsvarskall minskas med 4 000 miljoner kronorfr.o.m. 1998/99:74, bet.1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224). Vidsamma tillfälle beslutade attinriktningen skall vara att ettomställningsbidrag om 3 000 miljonerkronor och 1 000 miljoner kronorår 2003 skall anslås för att underlättaomställningen inom försvarsområdet.Regeringen anmäler att den planerat inhela reduceringen fördelad på anslagen6:1 Förbandsverksamhet och beredskapm.m. och 6:3 Materiel, anläggningar samtforskning och teknikutveckling.Regeringen redovisar följande tabellöver utgiftsutveckling för det militäraförsvaret.Miljoner kronorUtf Ans Utg För Ber Berall lag ift sla äkn äkn199 200 s- g at at9 0 1 prg ans ansnos lag ans lag200 200 lag 2000 1 200 326:1 18 19 19 18 16 17Förbandsverksam 410 544 300 266 772 669het ochberedskap m.m.6:2 675 900 980 1 905 925Fredsfrämjande 001truppinsatser6:3 Materiel, 21 22 21 23 20 20anläggningar 048 341 084 315 306 291samt forskningochteknikutvecklingOmställningsbid 3 1rag3 000 000Summa 40 42 41 42 40 39133 785 364 582 983 885UtskottetUtskottet har erfarit att deanslagsbelopp som regeringen redovisarför 2002 och 2003, utan förslag tillriksdagsbeslut, innefattar enförskjutning av iförhållande till tidigare planering frånanslagen 6:1 Förbandsverksamhet ochberedskap m.m. och 6:3 Materiel,anläggningar samt forskning ochteknikutveckling till anslaget 6:2Fredsfrämjande truppinsatser. Utskottetnoterar denna regeringens avsikt utanatt ta ställning till fördelningenmellan anslagen under utgiftsområde 6för de angivna åren.ResultatbedömningUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 23-37) anfört omresultatbedömning. Redovisningen utgörett sammandrag. För en fullständigredovisning hänvisas till propositionen.RegeringenSammantaget bedömer regeringen attförbandsverksamheten väsentligt harbidragit till att uppfyllaFörsvarsmaktens förmåga att lösauppgifter enligt den inriktning somriksdagen har beslutat.Regeringen redovisar sin bedömning avresultatet i anslutning till deverksamhetsanknutna rubrikernaFörbandsverksamhet, Incidentinsatser,Stöd till samhället, Beredskap,Internationella insatser, Materiel,anläggningar samt forskning ochteknikutveckling. Redovisningen avslutasmed en samlad bedömning avFörsvarsmaktens operativa förmåga.FörbandsverksamhetOperativa lednings- ochunderhållsförbandDe operativa lednings- ochunderhållsförbanden har bl.a.innefattat Högkvarteret, tremilitärområdesstaber med stabs- ochsambandsförband m.m. samt treunderhållsregementen.Underhållsregementena har påbörjatomförrådsställning till central- ocharsenalsförråd samt fortsattavvecklingen av materiel. Fyranyinvesteringar i arsenals- ochcentralförråd har genomförts.Regeringen bedömer att läget inom deoperativa lednings- ochunderhållsförbanden i nuvarandeomvärldsläge sammantaget är godtagbart,om än med vissa brister. Försvarsmaktenhar förberettövergången till den nyaledningsorganisation som infördesfr.o.m. Inrättandet avOperativa insatsledningen m.m. medfördärmed förändrade förutsättningar försammansättningen, utbildningen ochövningen av de operativa lednings- ochunderhållsförbanden. För att uppnå engod ledningsförmåga och åtgärdanuvarande brister är det enligtregeringens mening angeläget attsuccessivt öka övningsverksamheten efterhand som den nya lednings- ochunderhållsorganisationen utvecklas.Arm,stridskrafterI fördelningsförbanden har under 1999ingått bl.a. tre fördelningsstaber, treartilleriregementsstaber medfördelningsartilleribataljoner samtjägarförband, luftvärnsförband ochfältsjukhus.Vid fördelningsförbanden harkvalitetsmålen enligt Försvarsmakten ihuvudsak uppnåtts, främst beroende påatt slutövningar har kunnat genomförasunder 1999.I försvarsområdesförbanden har under1999 ingått bl.a. tretton försvars-områdesstaber, förband för stads- ochgränsstrid, luftvärns- ochingenjörförband samt hemvärn.Hemvärnets personalstyrka uppgår tillca 70 000. Målet med 125 000 hemvärnsmänhar därmed inte uppnåtts. Denförbättrade rekryteringen har inte fåttförväntat genomslag på grund av ökandeavgångar.Hemvärnet, tillsammans med förbandunder grundutbildning, har med framgångutnyttjats som stöd till samhället vidskogsbrandsbekämpning, översvämningaroch eftersökning av försvunna personer.Hemvärnsverksamheten har genomförts enligt uppgjordplanering. Försvarsmakten bedömer dockatt nyrekryteringen inte kommer atttäcka avgångarna under innevarande år,varför hemvärnets numerär kommer attminska ytterligare i förhållande tillföregående år.Regeringen erinrar om attförsvarsutskottet anfört (bet.1999/2000:FöU2) att de s.k. nationellaskyddsstyrkornas närmare uppgifter,utformning, ledning och beredskap ännuär oklara. Utskottet förutsatte sålundaatt regeringen återkommer med ettfördjupat underlag i dessa frågor senasti samband med nästa försvarsbeslut.Regeringen har därför uppdragit åtFörsvarsmakten att senast den 1 mars2001 lämna en redovisning i ämnet tillregeringen. Regeringen kan därefterkomma att föreslå förändringarav bl.a. hemvärnets numerär.I arm,brigadförbanden har under 1999ingått fyra infanteribrigader, treNorrlandsbrigader samt sex mekaniseradebrigader.Vid arm,brigadförbanden har anbefalldakvalitetsmål för ledningsförbanden ihuvudsak nåtts . För övrigaförband inom brigaderna har endast målenför grupp, pluton och för vissakompanier nåtts. Endast ett förband harnått målen för utbildning i bataljon.Brister finns vid alla förband vad avsermörkerstridsförmåga. På grund av detreducerade antalet inkalladetotalförsvarspliktiga har en omfattandebefälsutbildning kunnat genomföras pårespektive förbands nya materiel.Försök med utbildning medinternationell inriktning har enligtFörsvars-makten skett vid en mekaniseradbrigad med gott resultat.Flertalet av beställda stridsvagnar 121(160 stycken) och drygt hälften avbeställda stridsvagnar 122 (ca 70stycken) är levererade. Leverans avstridsfordon 90 (330 av 500),pansarbandvagn 501 och brobandvagn 971har fortsatt . Anskaffning avIRV-sikte till robotsystem 56 förgrundutbildning har genomförts. Studierav splitterskyddat bataljonsartilleri,granatkastarsystemet , harpåbörjats.Sammantaget bedömer regeringen attläget inom arm,stridskrafterna, trotsbristande måluppfyllnad, är godtagbart.Modern materiel tillförs förbanden.Övningsverksamheten har till övervägandedel bedrivits på lägre förbandsnivåer(upp t.o.m. kompani) vilket är en viktigorsak till att personalens kompetensunder 1999 endast har kunnat höjas ibegränsad omfattning.MarinstridskrafterI lednings- och underhållsförbanden harunder 1999 bl.a. ingått fyramarinkommandon, en rörlig marinledningsgrupp, fem underhållsbataljonersamt fartyget de lednings- ochunderhållsförbanden har krigsförbandensförmåga i stort bibehållits. Förmåganavseende stöd till samhället, medverkani internationell verksamhet och rörligunderhållstjänst har utvecklats underåret.I stridsfartygsförbanden har under 1999bl.a.