bet · GN01AU7 · 2000-05-11 00:00:00 — Ansvarsfördelningen blir oklar när kommunerna utser ordfö-rande i nämnden liksom en majoritet av nämndledamöterna medan länsar-betsnämnden fattar beslut om vilka ärenden som skall delegeras till nämndensamt om finansiering.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion A15 yrkande 7 (m) gesregeringen till känna. Övriga i sammanhanget behandlade motionsyrkandenavstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande ledning och styrning m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A15 yrkande 7samt med avslag på motionerna 1999/2000:A19 yrkandena 2 i mot-svarande del och 3 samt 1999/2000:A20 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,25. Ledning och styrning m.m. (mom. 27)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 5.1 Ledning ochstyrning, arbetsmarknadsnämnder, m.m. som börjar med "Utskottet instäm-mer i" och slutar med "yrkande 9 (kd)" bort ha följande lydelse:Arbetsmarknadsverket omsätter enorma summor och har en förvaltnings-budget på . har det kommit tydligaindikationer på problem med styrning, resultatuppföljning och kontroll avmedelsanvändning inom verket. innebär utvecklingen på arbets-marknaden nya utmaningar för den traditionella arbetsmarknadspolitiken,exempelvis när det gäller möjligheter till samverkan med privata beman-ningsföretag och att lägga ut verksamhet på entreprenad. Till detta kommeratt organisatoriska förändringar måste genomföras när medlen för personal-förstärkningar vid arbetsförmedlingen trappas av.Sammantaget talar detta för att en parlamentarisk utredning skyndsamt till-sätts med uppgift att göra en grundlig översyn av arbetsmarknadspolitikenoch AMV samt att forma en arbetsmarknadspolitik och en organisation förverket som svarar mot behoven arbetsmarknad.Vad utskottet anfört med anledning av motion A20 yrkande 9 (kd) bör gesregeringen till känna. Övriga i sammanhanget behandlade motionsyrkandenavstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande ledning och styrning m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A20 yrkande 9samt med avslag på motionerna 1999/2000:A15 yrkande 7 samt1999/2000:A19 yrkandena 2 i motsvarande del och 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,26. Svenska (mom. 28), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 5.1 Ledning ochstyrning, arbetsmarknadsnämnder, m.m. som börjar med "När det gäller"och slutar med "yrkande 8 (m)" bort ha följande lydelse:Med tanke på att verksamheten vid Rådet för Europeiska socialfonden iSverige (Svenska ) framför allt är inriktad på hantering av medelför kompetensutveckling i företag framstår det som mindre lämpligt att rådetär organisatoriskt och ekonomiskt inordnat under AMS och arbetsmarknads-politiken. Utskottet anser att rådet bör utgöra en fristående myndighet utanförArbetsmarknadsverket. Detta bör med anledning av motion A15 yrkande 8(m) ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande svenska ESF-rådetatt med anledning av motion 1999/2000:A15 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. Förmedlingens personal (mom. 29), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 5.2 Arbetsförmed-lingens personalresurser och roll m.m. som börjar med "Som framgått beto-nar" och slutar med "yrkande 3 delvis (kd) " bort ha följande lydelse:I propositionen aviserar regeringen förslag om fortsatta medel till personal-förstärkningar vid arbetsförmedlingarna. Utskottet, som i och för sig föredraratt skattemedel används till att effektivisera matchning framför en använd-ning till arbetsmarknadspolitiska volymåtgärder, avser att ta ställning i frå-gan i samband med behandlingen av budgetpropositionen.Vad här anförts med anledning av motion A15 yrkande 2 delvis (m) börges regeringen till känna. Övriga i sammanhanget behandlade motionsyrkan-den avstyrks.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande förmedlingens personalatt med anledning av motion 1999/2000:A15 yrkande 2 imotsvarande del samt med avslag på motionerna 1999/2000:A19 yr-kande 6 och 1999/2000:A20 yrkande 3 i motsvarande del som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. Förmedlingens personal (mom. 29)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 5.2 Arbetsförmed-lingens personalresurser och roll m.m. som börjar med "De resurser som"och slutar med "yrkande 3 delvis (kd)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet har det närmast blivit en tradition att regeringen föreslårmedel till tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingarna. I dennu aktuella propositionen förordar regeringen att skall fåanvändas för sådana personalförstärkningar under . Utskottetinvänder för sin del emot detta eftersom inga ordentliga analyser gjorts avhittillsvarande användning av medel för detta ändamål och det dessutom ärangeläget att minska byråkratin inom AMV. Utskottet anser att endast 100miljoner kronor avsedda för personalförstärkningar bör anslås för budgetåret2001 och att dessa skall användas för integration av invandrare i arbetslivet.sammanhanget vill utskottet understryka att arbetslösa invandrare i betydligtstörre utsträckning än själva bör få tillgång till dessa resurser förplanera och genomföra egna aktivitetsprogram och projekt som syftar till attöppna vägar in i arbetslivet.Vad här anförts med anledning av motion A19 yrkande 6 (fp) bör ges rege-ringen till känna. Övriga i sammanhanget behandlade motionsyrkandenavstyrks.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande förmedlingens personalatt med anledning av motion 1999/2000:A19 yrkande 6samt med avslag på motionerna 1999/2000:A15 yrkande 2 i motsva-rande del och 1999/2000:A20 yrkande 3 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. Belöningssystem (mom. 30), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 5.2 Arbetsförmed-lingens personalresurser och roll m.m. som börjar med "Såväl Moderaternai" och slutar med "yrkande 3 delvis (kd)" bort ha följande lydelse:Utskottet vill i anslutning till sina överväganden om arbetsförmedlingenspersonalresurser framhålla att förmedlingens verksamhet måste förbättrasoch effektiviseras för att fungera väl på framtidens arbetsmarknad. Kontinu-erlig vidareutbildning och ökad rörlighet leder till att förmedlingsverksam-heten måste förändras. Starka skäl talar för att den offentliga arbetsförmed-lingen i ökad utsträckning konkurrensutsätts. Bättre möjligheter för privataförmedlingar att på lika villkor konkurrera med offentliga förmedlingar börge ökad effektivitet. Utskottet anser också att det är positivt om antalet pri-vata specialistförmedlingar kan öka. Enligt utskottet finns det vidare anled-ning att i pröva förutsättningarna för en förmedlingsmodell liknandeden som finns i , där arbetsförmedlingarna får betalt efter resultat,dvs. efter i vilken utsträckning de lyckats skaffa fram arbete åt arbetslösa.Vad här anförts med anledning av motion A15 yrkande 2 delvis (m) börges regeringen till känna. Motion A20 yrkande 3 delvis (kd) avstyrks i denmån den inte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande belöningssystematt med anledning av motion 1999/2000:A15 yrkande 2 imotsvarande del och med avslag på motion 1999/2000:A20 yrkande 3i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,30. Belöningssystem (mom. 30)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 5.2 Arbetsförmed-lingens personalresurser och roll m.m. som börjar med "Såväl Moderaternai" och slutar med "yrkande 3 delvis (kd)" bort ha följande lydelse:Även om utskottet som framgått är positivt till medel för personalförstärk-ningar även finns det anledning att betona att även andra metoderän de traditionella bör användas i förmedlingsverksamheten. Mot bakgrundav att flera privata jobbcenter etablerats och uppnått lyckade resultat anserutskottet att AMV bör använda resurser för att stimulera egenföretagarverk-samhet inom denna sektor samt i ökad utsträckning använda bemanningsfö-retag. Därigenom avlastas den statliga arbetsförmedlingen somökad konkurrens kan medföra förbättrad kvalitet och effektivitet. I dettasammanhang vill utskottet också framhålla att det är angeläget att utvecklabelöningssystem inom arbetsförmedlingarna så att förmedlare som lyckasslussa ut många till fasta arbeten eller längre vikariat uppmuntras, exempel-vis lönemässigt.Vad utskottet anfört med anledning av motion A20 yrkande 3 delvis (kd)bör ges regeringen till känna. Motion A15 yrkande 2 delvis (m) avstyrks iden mån den inte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande belöningssystematt med anledning av motion 1999/2000:A20 yrkande 3 imotsvarande del och med avslag på motion 1999/2000:A15 yrkande 2i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,31. Validering (mom. 31)(), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 5.2 Arbetsförmed-lingens personalresurser och roll m.m. som börjar med "När det gäller" ochslutar med "vad utskottet anfört" bort ha följande lydelse:Trots att många invandrare har genomgått lång utbildning och haft kvalifi-cerade arbeten i sina hemländer är arbetslösheten i denna grupp fyra gångerhögre än bland svenska medborgare. Utskottet anser att det finns anledningatt motverka att arbetssökande av arbetsgivare utsätts för s.k. statistisk dis-kriminering, dvs. den enskilde arbetssökande invandraren tillskrivs egenska-per som anses vara kännetecknande för gruppen.Ett annat problem som invandrare möter på arbetsplatsen är att många ar-betsgivare finner det svårt att översätta kunskaper och yrkeserfarenheter sominvandrare förvärvat i sina hemländer till svenska förhållanden. skersådan validering av gymnasial och eftergymnasial utbildning inför exempel-vis högskolestudier. Validering borde också genomföras i fråga om renodladyrkeskompetens eftersom detta skulle underlätta för de berörda personernaatt komma in i arbetslivet. Utskottet anser att det svenska systemet för vali-dering bör effektiviseras så att människors kompetens kan tas till vara. Vali-dering bör kunna genomföras på central och regional nivå. Vidare bör hand-läggningstiderna förkortas.Vad utskottet anfört med anledning av motion A21 yrkande 8 (c) bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följande lydelse:31. beträffande valideringatt med anledning av motion 1999/2000:A21 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. Rehabiliteringsansvar (mom. 32)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 6.1 Kompetensut-veckling m.m. som börjar med "Utskottet kan i" och slutar med "yrkande 12(c)" bort ha följande lydelse:Tempot i arbetslivet har ökat. De nödvändiga rationaliseringarna inom denoffentliga sektorn har medfört att arbetstagarnas ohälsa harökat. Antalet anmälda stressrelaterade sjukdomar har nästan fördubblats . Störst är problemen inom vård och omsorg samt hos polisen.Utskottet delar därför åsikt att "ohälsoproblemet" måste taspå stort allvar. Ohälsa innebär en tragedi och en ekonomisk påfrestning förden som drabbas. Den medför också stigande utgifter för staten och utgör ettsamhällsekonomiskt problem till följd av ett stort produktionsbortfall.Arbetstidsförkortning kan kanske i vissa fall vara en lösning på problemet.Utskottet vill dock poängtera att den rätta lösningen kan variera från ettyrkesområde till ett annat. Man bör därför enligt utskottets mening inte lag-stifta om arbetstidsförkortning utan frågan bör överlåtas till arbetsmarkna-dens parter att hantera.En annan lösning som enligt utskottet bör övervägas är att låta arbetsgivar-na i större utsträckning bära de kostnader som stressrelaterad ohälsa medför.Arbetsgivare har ett rehabiliteringsansvar. Detta fungerar dockinte så väl när det gäller stressrelaterade sjukdomar på grund av den osäker-het som råder om hur man botar dessa sjukdomar på annat sätt än genomlångvariga sjukskrivningar.Ett alternativ är att avskaffa den statliga sjukförsäkringen för arbetstagareoch ersätta denna med en lagstadgad skyldighet för arbetsgivare att försäkrasina anställda. Premien för en sådan försäkring bör återspegla de risker somfinns i arbetet och därmed stärka incitamenten för att minska sjukfrånvaron.Vad utskottet har anfört bör ges regeringen till känna. Med det anförda till-styrker utskottet motion A21 yrkande 12 (c).dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följande lydelse:32. beträffande rehabiliteringsansvaratt med anledning av motion 1999/2000:A21 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. Individuella kompetenskonton (mom. 33)(), (), (), HenrikWestman (m) och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 6.1 Kompetensut-veckling m.m. som börjar med "Utskottet övergår nu" och slutar med"yrkande 7 (c)" bort ha följande lydelse:I framtiden kommer omsättningen på kompetens att vara ännu snabbare äni dag. Det ligger i både arbetsgivarens och arbetstagarens intresse att kom-petensutveckling kommer till stånd. Därför delar utskottet Centerpartietsuppfattning att det bör införas individuella kompetenskonton. De bör utfor-mas på så sätt att den enskilde själv eller tillsammans med sin arbetsgivareskall kunna spara till sin kompetensutveckling under skattemässigt gynn-samma villkor. Avsättningar till kompetenskontot bör vara skattefria. Be-skattning bör ske i samband med uttag från kontot.Vad utskottet har anfört bör ges regeringen till känna. Med det anförda till-styrker utskottet motion A21 yrkande 7 (c).dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande individuella kompetenskontonatt med anledning av motion 1999/2000:A21 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,34. Kulturperspektiv på arbetsmarknadspolitiken (mom. 34)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 6.2 Kulturarbetaresom börjar med "Inledningsvis kommer utskottet" och slutar med "Motionenavstyrks därför" bort ha följande lydelse:Undersökningar visar att önskemål om miljöombyte är den vanligaste an-ledningen till att ungdomar flyttar. Bilden av att ungdomar flyttar från ar-betslöshet till arbete är alltså felaktig. Tvärtom är det vanligt att ungdomarflyttar från arbetslöshet till arbetslöshet. Detta innebär att kulturen har enbetydelse för den geografiska rörligheten.Utskottet anser att det är bra med geografisk rörlighet men vill samtidigtbetona att den inte får vara ensidig. Det förhållandet att 230 av landets 289kommuner minskar sin befolkning som ökarsin befolkning med nästan 20 000 personer visar att den geografiskarörligheten är ensidig. Den ensidiga geografiska rörligheten utarmar bådenäringslivet och kulturen i de utsatta regionerna som bostadsbristenoch de sociala problemen ökar i de överhettade regionerna. För att skapaincitament för en ökad rörlighet till övriga delar av landet måste det ävenfinnas ett kulturperspektiv i arbetsmarknadspolitiken.Vad utskottet nu har anfört bör ges regeringen till känna. Med det anfördatillstyrker utskottet motion A21 yrkande 9 (c).dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse:34. beträffande kulturperspektiv på arbetsmarknadspolitikenatt med anledning av motion 1999/2000:A21 yrkande 9 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1 Reguljära studier (mom. 9)och (båda kd) anför:Vi vill poängtera att det är viktigt att man på ett tidigt stadium sätter in revanta åtgärder för att stödja den arbetslöse. Härigenom motverkar man lång-tidsarbetslöshet. För att åstadkomma detta krävs väl utvecklade individuellahandlingsplaner.Vi kan nu notera att utskottets majoritet föreslår att det även inom ramenför de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall vara möjligt att bedrivareguljära studier. Vi kan vidare konstatera att detta förslag liksom regering-ens förslag om aktivitetsgaranti och särskilt anställningsstöd innehåller enrad oklarheter. Utskottets majoritet har i princip överlåtit till regeringen atnärmare utforma under vilka former det skall vara möjligt att anvisa reguljärastudier. Enligt vår mening är detta ytterligare ett exempel på att regeringenoch dess stödpartier har svårt att få fram välgrundade förslag. Det innebärockså att det är svårt att seriöst kunna behandla förslaget i utskottet.2 Samordning av försörjningsstöd (mom. 21)() anför:Under 1999 uppgick statens kostnader för finansieringen av arbetslöshetsför-säkringen till . Själva arbetsmarknadspolitikenkostade ungefär lika mycket. Av de dryga som avsattestill arbetsmarknadspolitiska åtgärder utgjorde den övervägande delen, drygt13 miljarder kronor, utbildningsbidrag.Genom en samordning av de olika försörjningsstöden skulle de totala ut-gifterna för stöden kunna minskas genom höjd effektivitet. Vi räknar med attdenna besparing skulle kunna uppgå till 1 miljard kronor.Försörjningsstöden för dem som är arbetslösa, i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder eller i vuxenutbildning är uppdelade på olika utgiftsområden.Detta innebär att det är svårare att kombinera åtgärder inom t.ex. arbets-marknadspolitiken och vuxenutbildningen. Ett enhetligt och sammanhålletförsörjningsstöd för dessa personer skulle därför enligt utskottets meningkunna bidra till större flexibilitet när åtgärderna sätts in, eftersom försörj-ningsstödet skulle följa personen genom de olika systemen. Det skulle ocksåskapa mer rättvisa mellan personer i samma verksamhet, som kan hahelt skilda ekonomiska villkor.Enligt uppfattning är det viktigt att detta samordningsarbetepåbörjas redan nu när det finns resurser för att genomföra en sådan föränd-ring.3 Arbetsförmedlingsnämnder (mom. 26)och (båda kd) anför:Arbetsmarknadspolitiken skall vara en nationell angelägenhet. ärdet viktigt att arbetsmarknadspolitiken har en lokal förankring och att denutformas så att hänsyn tas till lokala förutsättningar och behov.Vi menar att arbetsförmedlingsnämnderna genom sin verksamhet skallkomplettera de nationella aspekterna på arbetsmarknadspolitiken genom atttillföra ett lokalt perspektiv. Därmed anser vi också att nämnderna bör åter-spegla variationer i kommunerna och på de lokala arbetsmarknaderna. Avstudien - en implementeringsstudie från Insti-tutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (stencil 1999:6) framgår dock attdet sätt på vilket nämnderna är organiserade uppvisar små variationer. Istudien konstateras att flertalet aktörer inte vill karakterisera inflytandet sstort och att uppgifter och befogenheter för arbetsförmedlingsnämnderna ärbristfälliga eller inte alls klarlagda för en stor del av ledamöterna i nämnderna. slår vidare fast att det i nämndernas arbete finns en tendenstill målkonflikt mellan de nationella och de lokala målen för arbetsmark-nadspolitiken. av ledamöterna i nämnderna menar att nämndernabl.a. skall medverka till en god lokal befolkningsutveckling, något som vimenar kan leda till inlåsning på den lokala arbetsmarknaden.Vi anser att arbetsförmedlingsnämnderna bör ha en sådan utformning attdet går att ta hänsyn till lokala variationer och förutsättningar på arbetsmarknaden inom ett län. Exempelvis kan det i en eller flera kommuner alternativtpå lokala arbetsmarknader råda arbetskraftsbrist medan läget är det motsattapå andra håll. Man bör i en nämnd kunna ha med en samarbetspartner sominte deltar i alla andra nämnder. Vår uppfattning är att samverkan är oerhörtpositiv inom arbetsmarknadspolitiken och att frihetsgraden när det gäller attutforma nämndernas verksamhet måste vara så stor att alla möjligheter ut-nyttjas att uppnå lösningar som är bra för de individer som är arbetslösa ochför arbetsgivare att rekrytera lämplig arbetskraft.4 Decentralisering och flexibla arbetsmarknadsåtgärder(mom. 27)() anför:Arbetsmarknadspolitiken måste förbli en statlig angelägenhet. Det får aldrigbli kommunen som har huvudansvar för arbetsmarknadspolitiken. Däremotär vi från sida positiva till att det sker en långtgående decentrasering inom AMV ned till den lokala arbetsförmedlingen. En större andel avbesluten bör fattas på förmedlingen och mer resurser bör fördelas dit. Lokalaflexibla arbetsmarknadsåtgärder får inte stoppas av centrala direktiv.Vidare anser vi att lokala arbetsmarknadsprojekt måste uppmuntras ochstödjas. Därvid är det inte nödvändigt med en begränsning till projekt somarbetsförmedlingen eller driver, utan det kan också vara fråga omexempelvis projekt som upphandlas av privata entreprenörer eller som initie-rats av invandrargrupper.5 Kulturarbetarnas arbetsvillkor (mom. 35)och (båda kd) anför:Vi Kristdemokrater har tidigare påpekat att arbetsmarknaden inom kultur-sektorn avviker från de förutsättningar som arbetsmarknadspolitiken utgårfrån. Medan fast anställning är det vanliga på arbetsmarknaden i stort, äranställningar inom kultursektorn oftast tillfälliga. råder det en långvaroch strukturell obalans mellan utbud och efterfrågan. Konstnärliga arbets-marknadsutredningar uppskattar antalet konstnärer till 25 000 personer.Utredningar visar också att de statliga ersättningarna och bidragen har ökatväsentligt i betydelse för de yrkesverksamma konstnärerna och för derasmöjlighet att ägna sig åt sitt konstnärliga arbete. En bidragande orsak tilldetta är att konjunkturnedgången har drabbat konstnärer hårdare än andrayrkesgrupper. Till följd av den höga arbetslösheten är kostnaderna för ar-betsmarknadspolitiska åtgärder i form av kontantstöd vid arbetslöshet bety-dande.Vi Kristdemokrater har därför varit positiva till de försöksverksamhetersom påbörjats och som syftar till att stimulera konstnärernasarbetsmarknad. Det handlar bland annat om åtgärder inom arbetsmarknads-politikens område såsom försöket med en tredje anställningsform inom tea-tern och försöket med arbetsförmedling vid centrumbildningar. Vi vill dockpåpeka att vi tidigt hävdat att en försöksperiod om är förkort. Enligt vår uppfattning bör den vara för att det skall vara möjligtatt dra säkra slutsatser om värdet av försöksverksamheten. Vi kan nu noteraatt regeringen i vårpropositionen (prop. 1999/2000:100 s. 122) föreslår attförsöksperioden skall förlängas året ut. Vidare kan noteras att regeringen isamma proposition aviserar att försöket skall permanentas från årsskiftet2000/2001 (s. 184).Propositionens lagförslagFörslag till lag om arbetsmarknadspolitiska programHärigenom föreskrivs följande.1 § Denna lag innehåller övergripande bestämmelser om de arbetsmarknads-politiska programmen. Programmen syftar till att stärka den enskildes möj-ligheter att få eller behålla ett arbete.Programmen handhas av om inte annat föreskrivs.2 § En kommun får anordna praktik eller annan verksamhet på heltid förarbetslösa ungdomar som inte genomgår gymnasieskola eller liknande ut-bildning till dess de fyller 20 år.Kommunen har rätt till ersättning från staten för sådan verksamhet. Rättentill ersättning gäller under förutsättning att avtal träffas med regeringen ellden myndighet som regeringen bestämmer. I ett sådant avtal skall anges devillkor som skall gälla för att ersättning skall lämnas.Kommunen beslutar om vilken ersättning som skall lämnas till den somdeltar i verksamheten.3 § En kommun får efter överenskommelse med regeringen eller den myn-dighet som regeringen bestämmer åta sig en skyldighet att erbjuda ungdomarsom står till arbetsmarknadens förfogande en aktiverande och utvecklandeinsats på heltid.