bet · GN01FiU29 · 2000-05-25 00:00:00 — En sådanjämförelse anser motionärerna vara absolut nödvändig för den politiskadialogen partierna emellan.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet anför i sitt yttrande (SoU10y) att motionsyrkanden som gällerobligatorisk hälsoförsäkring, vårdgaranti, mångfald av vårdgivare, nya vård-platser och konkurrensutsättning av offentlig verksamhet har be-handlats och avstyrkts i betänkande 1999/2000:SoU9 och att utskottet intehar ändrat inställning i dessa frågor. På motsvarande sätt behandlar socialut-skottet motionsyrkandet angående läkartillgängligheten med hänvisning tillbetänkande 1999/2000:SoU8. Även motionsyrkanden beträffande bl.a. hög-kostnadsskyddet vid köp av läkemedel har behandlats och avstyrktsav socialutskottet (bet. 1999/2000:SoU9). påpekar nu bl.a. attunder har ett särskilt statsbidrag utgått till landstingenläkemedelskostnaderna och att en ny modell för statens ersättning till lands-tingen för läkemedelskostnader skall utformas samt att det förnärvarande pågår överläggningar med . Avsikten är attdet nya systemet skall börja gälla . Vidare framhålls att en särskildutredare tillkallades med uppgift att göra en översyn av den nuva-rande läkemedelsförmånen. Utredaren skall lämna en slutlig redogörelse avuppdraget senast den 30 september 2000.Socialutskottet anser att finansutskottet bör avstyrka bifall till motionernaFi49 (m) yrkande 4, Fi50 (kd) yrkandena 6-10 samt Fi51 (fp) yrkandena 4och 5.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ställer sig bakom det som socialutskottet anför i sitt yttrandeoch avstyrker motionerna Fi49 (m) yrkande 4, Fi50 (kd) yrkandena 6-10samt Fi51 (fp) yrkandena 4 och 5.ÄldreomsorgMotionernaI motion Fi49 av m.fl. (m) förespråkas en förändrad av-giftssättning inom äldreomsorgen. Motionärerna anser bl.a. att samma avgiftskall betalas för samma tjänst samt att det måste vara upp till kommunernaatt själva göra avvägningen mellan skatte- och avgiftsnivåer. Vidare ansermotionärerna att regeringen bör lägga fram ett förslag som syftar till attkomma till rätta med problemet att det s.k. förbehållsbeloppet fastställs tillolika belopp i olika kommuner.Motionärerna anser vidare bl.a. att regeringen skyndsamt bör tillsätta enutredning om äldreomsorgens framtida finansiering. En äldrepeng, som tarhänsyn till de olika behov som finns, är enligt motionärerna ett alternativsom ger den enskilde rätt att lösa sitt omsorgsbehov efter egna önskemål.I motion Fi50 av Per m.fl. (kd) anför motionärerna att det behövsstudier och forskning om vad hälsokontroller, hälsovård och andra stödåtgär-der innebär för hälsotillståndet hos anhörigvårdare och för tryggheten i rol-len.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet hänvisar i sitt yttrande (SoU10y) till att motionsyrkandengällande den framtida finansieringen av äldreomsorgen, anhörigvård samtavgiftssättning inom äldreomsorgen har behandlats och avstyrkts ibetänkande 1999/2000:SoU8 och att socialutskottet inte har ändrat inställ-ning i dessa frågor. anser därför att finansutskottet bör av-styrka motionerna Fi49 (m) yrkandena 5 och 6 samt Fi50 (kd) yrkande 11.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ansluter sig till de bedömningar som socialutskottet har gjortoch avstyrker motionerna Fi49 (m) yrkandena 5 och 6 samt Fi50 (kd) yrkan-de 11.HandikappomsorgMotionernaI motion Fi49 av m.fl. (m) anför motionärerna att valfrihetsaknas när det gäller kommunernas arbete med funktionshindrade. De anseratt det delade ansvaret för stöd för insatser till funktionshindrade och arbetshandikappade medför att satsningarna inte alltid är samordnade. De före-språkar att det ekonomiska ansvaret för assistansersättningen återgår tillstaten.I motion Fi50 av Per m.fl. (kd) anför motionärerna att psykisktfunktionshindrade har mötts av bristande förståelse och därmed inte kunnatfå möjligt stöd varför de anser att bör utfärda bedöm-ningskriterier beträffande stöd för psykiskt funktionshindrade.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet framhåller i sitt yttrande (SoU10y) att liknande motionsyr-kande rörande funktionshindrade har senast behandlats och avstyrkts i betän-kande 1998/99:SoU11 samt att utskottet inte har ändrat inställning i dessafrågor. Vidare påpekas att socialutskottet bereder proposition1999/2000:79 Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan förhandikappolitiken, jämte ca 160 motionsyrkanden, däribland yrkanden lik-nande dem som väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet återkommerdärför mycket snart med ställningstaganden till ett brett spektrum av frågorinom handikappområdet. anser att denna behandling inte börföregripas och anser att finansutskottet bör avstyrka bifall till motionernaFi49 (m) yrkande 7 och Fi50 (kd) yrkande 12.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ansluter sig till socialutskottets bedömningar och avstyrkermotionerna Fi49 (m) yrkande 7 och Fi50 (kd) yrkande 12.FörsörjningsstödMotionenI motion Fi51 av m.fl. (fp) anför motionärerna att en reformeller åtminstone en justering av regelverket är nödvändig så att bidragsbero-ende personer kan ta sig ut ur förnedrande passivitet och utanförskap.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet hänvisar i sitt yttrande (SoU10y) till att liknande motionsyr-kanden beträffande långvarigt socialbidragsberoende tidigare i vår har be-handlats och avstyrkts i betänkande 1999/2000:SoU6 samt anför att socialut-skottet inte har ändrat inställning i dessa frågor och anser att finansutskottebör avstyrka motion Fi51 (fp) yrkande 6.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet instämmer för sin del i socialutskottets bedömning och av-styrker motion Fi51 (fp) yrkande 6.BarnomsorgenMotionernaI motion Fi50 av Per m.fl. (kd) anför motionärerna att de vill se enbreddad barnomsorgspolitik med förskola som drivs av olika huvudmän,familjedaghem, kooperativ samt en garanterad tillgång till öppen förskola därpedagogisk personal finns att tillgå.I motion Fi51 av m.fl. (fp) framförs uppfattningen att det börskrivas in i läroplanen för förskolan att pedagogiskt utbildad personal skallha ansvaret för verksamheten i förskolan. Vidare bör enligt motionärerna enkartläggning göras av hur många barn som fortfarande inte erbjuds pedago-gisk förskola.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet redovisar i sitt yttrande (UbU8y) bl.a. att man tidigareunder detta (bet. 1999/2000:UbU1 s. 21) har behandlat och avstyrktmed motion Fi50 likartade yrkanden med hänvisning till bl.a. gällande reglerom förskoleverksamhet i 2 a kap. skollagen.Beträffande motion Fi51 hänvisar utbildningsutskottet till vad man anfört ibetänkande 1997/98:UbU16 och noterar nu bl.a. att personalens utbildnings-nivå inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har höjts och att andelenhögskoleutbildade - förskollärare och fritidspedagoger är (prop.1999/2000:1 utg.omr.16 s. 39).Utbildningsutskottet föreslår att finansutskottet avstyrker motionerna Fi50(kd) yrkande 14 och Fi51 (fp) yrkande 7.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet instämmer för sin del i utbildningsutskottets bedömningaroch avstyrker motionerna Fi50 (kd) yrkande 14 och Fi51 (fp) yrkande 7.SkolanMotionernaI motion Fi49 av m.fl. (m) förespråkar motionärerna inrät-tandet av ett nationellt fristående som skall gesuppdrag att fokusera på och granska skolans kvalitet.I motion Fi50 av Per m.fl. (kd) betonar motionärerna vikten av attden värdegrund som har sin utgångspunkt i den etik som förvaltas av kristentradition och västerländsk humanism skall tillämpas i praktisk handling.De anser även att alla invånare skall ha samma rättigheter till en utbildningmotsvarande treårig gymnasial nivå och att skolan måste bli mer flexibel föratt kunna tillfredsställa allas olika behov.Det är enligt motionärerna vidare viktigt att uppvärdera den praktiska kun-skapen genom att införa en lärlingsutbildning från första gymnasieåret.De anser vidare bl.a. att på de yrkesinriktade programmen börvara frivilligt och leda till högskolebehörighet, att elevernas medbestämman-de bör förbättras, lärarnas status höjas och rektor ges ett ökat ansvar.Slutligen förespråkar de bl.a. att kommuner samverkar med universitet ochhögskolor för att utveckla samarbetet mellan forskningen och den praktiskaskolverkligheten.I motion Fi51 av m.fl. (fp) anser motionärerna att regeringen iskrivelsen borde ha framhållit att utvärderingen av skolan inte fungerar somden skall. Motionärerna anser vidare att måluppfyllelsen i den svenska sko-lan är dålig. De förespråkar även bl.a. att obligatoriska ämnesprov införs frånoch med tredje årskursen och att betyg införs tidigare, lämpligen i årskurs 6.Beträffande gymnasieskolan anser de bl.a. att det måste vara möjligt attfullfölja en yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan utan att läsa sammakärnämneskurser som i ett studieförberedande program samt att en student-examen måste införas som krav för högskolebehörighet liksom en lärlings-examen och en yrkesexamen.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU8y) beträffande yrkandet omett nationellt fristående kvalitetsinstitut att man har behandlat ochavstyrkt motsvarande yrkande under innevarande (bet. 1999/2000:UbU1 s. 24, 1999/2000:UbU5 s. 6, 1999/2000:UbU6 s. 13och 1999/2000:UbU10 s. 17) med hänvisning till bl.a. att konstruktionenmed en kvalitetsgranskningsnämnd knuten till den ansvariga sektorsmyndig-heten enligt utskottets uppfattning är att föredra framför ett fristående kvalitetsinstitut. inrättades vid den 1juli 1999. Utskottet har inte ändrat uppfattning.Utskottet konstaterar att merparten av de frågor som tas upp i resterandemotionsyrkanden har behandlats av utskottet tidigare under detta (bet. 1999/2000:UbU1, 1999/2000:UbU5, 1999/2000:UbU6, 1999/2000:UbU10, 1999/2000:UbU15 samt yttr. 1999/2000:UbU1y). Utskottet av-styrkte de då aktuella yrkandena. Utskottet anmärker vidare att man inomkort kommer att behandla vissa skolfrågor, bl.a. gymnasieexamen och lär-lingsutbildning, i betänkande 1999/2000:UbU16.Beträffande måluppfyllelse och utvärdering av skolan hänvisar utskottetbl.a. till vad utskottet har anfört vid behandlingen av revisorersförslag 1998/99:RR8 och skolans utveckling i betänkande1999/2000:UbU10. anför också bl.a. att regeringentillsatt en expertgrupp för att analysera behov av insatser för att stärka denindividuella planeringen och måluppfyllelsen i grundskolan.Utskottet anför att man vid ett flertal tillfällen har behandlat och avstyrktförslag om förändringar i betygssystemet m.m. (senast i bet.1999/2000:UbU15 s. 57). Utskottet finner inte anledning att nu ändra sinatidigare ställningstaganden.Förslag i motionsyrkanden om införande av en ny modell för lärlingsut-bildning m.m. kommer utskottet att behandla i betänkande1999/2000:UbU16. Utskottet har också tidigare (senast i bet. 1999/2000:UbU1 s. 39) behandlat och avstyrkt förslag i motioner liknande de nu aktu-ella om införande av lärlingsutbildning som inte obligatoriskt skall innehållakärnämneskurser och ge allmän behörighet till högskolestudier. Utskottet haringen annan uppfattning nu.Beträffande förslag om införande av en studentexamen för högskolebehö-righet liksom en lärlingsexamen och en yrkesexamen hänvisar utskottet bl.a.till att i princip har (prop. 1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3, rskr.160) ställt sig bakom ett förslag om införande av en gymnasieexamen, menansett att frågan om hur examen skulle utformas inte var tillräckligt utreddsamt att regeringen i proposition 1999/2000:68 Vissa skolfrågor har anmältatt den avser att återkomma till med förslag till gymnasieexamen islutet av innevarande år i samband med att regeringen avser att lämna enproposition om rekrytering till högskolan. Utskottet kommer att behandladenna proposition inom kort.Utskottet anför beträffande elevinflytande m.m. att man tidigare i flerasammanhang (senast i bet. 1999/2000:UbU15) har framhållit att arbetsmiljö,arbetsformer och elevers möjligheter att påverka undervisningen är viktigaför ett bra arbetsklimat och därmed för undervisningens resultat och betonatbl.a. vikten av att skolan - i enlighet med gällande föreskrifter - arbetar påett sådant sätt att varje elevs resultat och skolsituation ständigt följs.Angående frågor om läraryrkets utveckling m.m. anför utbildningsutskottetatt man behandlade dessa frågor senast i betänkande 1999/2000:UbU6 (s. 15)och att man bl.a. framhållit att det krävs åtgärder på både lokal och nationellnivå för att främja läraryrkets utveckling och rekrytering. Utskottet pekarvidare på bl.a. att särskilda medel har avsatts till tre universitet för att fura ett regeringsuppdrag som avser utveckling och forskningsmöjligheter förlärare.När det gäller rektors ansvar m.m. hänvisar utskottet bl.a. till att utskottetbetänkande /2000:UbU10 (s. 14) pekade på att en särskild expertgruppför skolledarfrågor har tillsatts av i december1999. Gruppens arbete skall redovisas senast den 30 maj 2001.Utskottet anför att man har behandlat och avstyrkt motionsyrkanden omändrad åldersgräns för utbildning i gymnasieskolan i betänkande1999/2000:UbU15 (s. 40) och att man inte har någon annan uppfattning nu.Frågor med anknytning till den praktiska tillämpningen av skolans värde-grund har behandlats vid ett flertal tillfällen under innevarande (senast i bet. 1999/2000:UbU15 s. 41 f.). Utskottet anför att man nu liksomtidigare inte har någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller detangelägna i att skolans värdegrund omsätts i praktisk handling. Utskottetanser emellertid att även det nu aktuella yrkandet bör avslås.Utbildningsutskottet föreslår att finansutskottet avstyrker motionerna Fi49(m) yrkande 8, Fi50 (kd) yrkandena 13, 15, 16, 18-21 och Fi51 (fp) yrkan-dena 8, 9 och 11.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ansluter sig till de bedömningar som utbildningsutskottetgjort och avstyrker motionerna Fi49 (m) yrkande 8, Fi50 (kd) yrkandena 13,15, 16 och 18-21 samt Fi51 (fp) yrkandena 8, 9 och 11.VuxenutbildningenMotionernaI motion Fi50 av Per m.fl. (kd) anser motionärerna att det skallfinnas olika utförare av vuxenutbildning i form av kommunala skolor, fristå-ende anordnare, folkhögskolor och friskolor och att kommunerna skall se tillatt utbildningsanordnare med olika pedagogisk profil kan bedriva vuxenut-bildning.I motion Fi51 av m.fl. (fp) betonar motionärerna vikten avkvaliteten i vuxenutbildningen och pekar bl.a. på att har fått rege-ringens uppdrag att utveckla kvalitetsindikatorer för vuxenutbildning. Deanser att det är väsentligt för vuxna som satsar på en utbildning att dennahåller hög kvalitet.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU8y) beträffande motion Fi50(kd) att enligt 11 kap. 6 § skollagen får kommuner och landsting uppdra åtandra att anordna vuxenutbildning. Utskottet noterar att antaletutbildningsanordnare inom den kommunala vuxenutbildningen har ökat.Hösten 1997 anordnades av det totala utbildningsutbudet inom denkommunala vuxenutbildningen av andra utbildningsanordnare än kommunoch landsting och var andelen (prop. 1999/2000:1 utg.omr.16 s. 43).Utbildningsutskottet delar den i motion Fi51 (fp) uttryckta uppfattningenatt det är väsentligt att vuxenutbildning håller en hög kvalitet. Utskottet ansvidare att det är positivt att i regleringsbrev för fått ettsärskilt uppdrag att påbörja utvecklandet av nationella kvalitetsindikatorerför att öka den nationella likvärdigheten och säkra kvaliteten inom vuxenut-bildningen. Utskottet vill i sammanhanget även erinra om att regeringenlämnat ett särskilt uppdrag till attgranska kvaliteten i utbildning som anordnas på entreprenad. Denna gransk-ning skall slutföras . Vidare har lämnat sitt slutbetänkande Kunskapsbyggandet -det livslånga lärandet (SOU 2000:28). Betänkandet bereds iRegeringskansliet.Utbildningsutskottet föreslår att finansutskottet avstyrker motionerna Fi50(kd) yrkande 17 och Fi51 (fp) yrkande 10.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet gör samma bedömning som utbildningsutskottet och avstyr-ker motionerna Fi50 (kd) yrkande 17 och Fi51 (fp) yrkande 10.IntegrationMotionernaI motion Fi12 av m.fl. (m) framhålls bl.a. att en viktig del ikampen mot segregation är en politik för företagande och nya jobb liksom enmodernisering av den svenska arbetsmarknaden, att arbetsmarknadspolitikenskall präglas av flexibilitet och en inriktning mot utbildning samt att kravetpå att ta ett arbete som erbjuds skall vara tydligt och konsekvent.I motion Fi49 av m.fl. (m) begärs bl.a. att det i stället fördagens svenskundervisning för invandrare bör införas ett checksystem, attnätverk av s.k. multikulturella högteknologiska inkubatorer bör prövas, samtatt en individuell kompetenspeng bör införas.I motion Fi15 av m.fl. (fp) framhålls bl.a. att utvecklingenmot segregation och utanförskap måste vändas.Finansutskottets ställningstagandeDe frågor om checksystem m.m. som tas upp i motion Fi49 (m) liksom frå-gor om förändringar av arbetsmarknadspolitiken, liknande de som behandlasi motion Fi12 (m), avstyrktes av socialförsäkringsutskottet i betänkande1999/2000:SfU10 (rskr. fann att motionsyr-kandena kunde anses vara tillgodosedda och anförde bl.a. följandeUtskottet konstaterar att förhållandena inte är tillfredsställande ochmåste förbättras. De som gått sedan godkände målen för dennya integrationspolitiken är en alltför för att lösa problemen medsegregation, utanförskap och diskriminering i samhället. Att politiken ännuinte har fått genomslag på alla områden visar inte minst den mängd av åtgär-der som vidtagits eller är planerade inom en rad områden på såväl kommunalsom statlig nivå. Ett flertal utredningar har tillsatts och många förslag harlagts och är under beredning. Enligt utskottets mening är det därför nu myck-et viktigt att noggrant följa utvecklingen och resultaten av det långsiktigaintegrationsarbetet.Även arbetsmarknadsutskottet har avstyrkt liknade motionsyrkanden(se bet. 1999/2000:AU7) i samband med behandlingen av regeringens propo-sition 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet ochtillväxt. Grundvillkoren för att en arbetssökande skall ha rätt till arbetslös-hetsersättning föreslog utskottet skulle ändras till att den enskilde "aktivtskall söka arbete". anmärkte särskilt att det är rim-ligt att bedömningen av aktivitetskraven och av vad som skall betraktas somlämpligt arbete kan skilja över tiden, varför en alltför detaljerad lagstiftninskulle kunna motverka sitt syfte och kunna leda till orimliga konsekvenser.Finansutskottet ansluter sig till de bedömningar som socialförsäkringsut-skottet och arbetsmarknadsutskottet har gjort och avstyrker med det anfördamotionerna Fi12 (m) yrkande 20, Fi49 (m) yrkande 9 och Fi15 (fp) yrkande27.Fysisk miljöMotionenI motion Fi50 av Per m.fl. (kd) framhåller motionärerna betydelsenav att kommunen med sin unika ställning som samhällsbyggare har och tarett särskilt ansvar för barns och ungdomars fysiska uppväxtmiljö.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet kan liksom motionärerna konstatera att kommunerna i plan-och bygglagen har tillagts ett stort inflytande på frågor om planering ochanvändning av mark och vattenområden. Som motionärerna framhåller harkommunen härigenom även ett särskilt ansvar för barns och ungdomarsfysiska uppväxtmiljö.Bostadsutskottet behandlade innevarande år i betänkande1999/2000:BoU9 (rskr. 190) bl.a. ett motionsyrkande angående vad sombehöver göras för att begränsa de risker som barn utsätts för i bostäderna,utemiljön och i samhället i övrigt. avstyrkte yrkandet medhänvisning till bl.a. att ansvarsfrågan inom den statliga sektorn för barnsä-kerhetsfrågorna hade tagits upp i samband med en redovisad översynav verksamhet (SOU 1999:65), vilken bereddes inomRegeringskansliet, samt att regeringen till hade aviserat en skri-velse till om barnfrågor. har erfarit att skrivel-sen kommer att lämnas först efter utskottets behandling av detta betänkandesamt att beredningen av den omnämnda utredningen inte är klar.Enligt finansutskottets mening synes det som motionärerna efterlyser i alltväsentligt redan vara tillgodosett. Motionen ger inte tillräckliga skäl för attgöra en annan bedömning än den som bostadsutskottet har gjort.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi50 (kd) yrkande 22.Bostadsförsörjning m.m.MotionernaI motion Fi50 av Per m.fl. (kd) framhåller motionärerna att deanser att kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen bör sträcka sig läng-re än till att förse äldre och personer med funktionshinder med bostäder.Vidare anför de att kommunen skall vara suverän i beslut om kommunalabostadsföretag och ej begränsas av statliga direktiv. De invänder kraftigt motstatliga sanktioner vid utförsäljning av hela eller delar av kommunala bo-stadsbolag och anför att det alltid skall vara kommunen själv som avgör hurmycket eller litet av bostadsbeståndet som skall vara i ägo.I motion Fi15 av m.fl. (fp) hävdas att kommunala bostads-bolag bör avvecklas. Motionärerna anför att det väsentliga är att kommuner-na tillåts fatta besluten själva och hitta de lösningar som passar dem bäst,utan statliga pekpinnar och sanktionssystem.Finansutskottets ställningstagandeVid upphävandet av bostadsförsörjningslagen underströks att upp-hävandet inte innebar någon förändring av kommunernas grundläggandeansvar för bostadsförsörjningen (bet. 1992/93:BoU19, rskr. 351).I betänkande 1998/99:BoU11 (rskr. 251) anmärkte bostadsutskottet att bå-de staten och kommunerna sedan gammalt har haft ett ansvar för bostadsför-sörjningen. Statens ansvar kunde enligt utskottet beskrivas som övergripan-de. Kommunernas bostadspolitiska ansvar angavs i allt väsentligt styrasendast av kommunallagen, socialtjänstlagen och plan- och bygglagen.Finansutskottet har erfarit att och Justitiedeparte-mentet har upprättat en promemoria med förslag till ny lag om kommunernasbostadsförsörjningsansvar. Förslaget, som har remitterats, syftar bl.a.till att närmare reglera kommunernas skyldigheter beträffande bostadsför-sörjningen.Finansutskottet konstaterar att det förespråkade tillkännagivandet omkommunernas ansvar för bostadsförsörjningen inte skulle fylla någon egent-lig funktion.Beträffande motion Fi15 (fp) och motsvarande del av motion Fi50 (kd) villfinansutskottet framhålla att den reglering som motionärerna vänder sig motär temporär, i avvaktan på att ett utredningsarbete på området fullföljs.Sanktionerna trädde i kraft och tillämpas på avyttringar och be-slut om likvidation till och med samt på utdelningar ochaktieägartillskott till och med . Lagförslaget behandlades avbostadsutskottet. och finansutskottet samt Lagrådetyttrade sig över lagförslaget. Utskotten tillstyrkte den nu gällande reglering-en (bet. 1998/99:BoU11, rskr. Enligt finansutskottets mening ger mo-tionen inte anledning för att ändra uppfattning beträffande dentemporära lagstiftningen. Bl.a. frågan om de allmännyttiga bostadsföretagen iframtiden är föremål för beredning inom en parlamentariskt sammansattkommitté (dir. 1999:110). Kommittén skall redovisa sitt arbete senast den 1november 2000. Enligt finansutskottets mening bör det arbetet inte föregri-pas.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi50 (kd) yrkandena 4 och5 samt Fi15 (fp) yrkande 24. beträffande allmänt om skrivelsen och inriktningen av denstatliga uppföljningen av den kommunala sektornatt lägger regeringens skrivelse 1999/2000:102 till hand-lingarna,2. beträffande skrivelsens utformningatt avslår motionerna 1999/2000:Fi49 yrkande 1 och1999/2000:Fi51 yrkande 1,res. 1 (m, kd)res. 2 (c, fp)3. beträffande kommunala skattetvisteratt avslår motion 1999/2000:Fi49 yrkande 2,res. 3 (m, kd, fp)4. beträffande den kommunala sektorns självfinansieringatt avslår motion 1999/2000:Fi50 yrkande 1,res. 4 (kd)5. beträffande utjämningssystemetatt avslår motionerna 1999/2000:Fi49 yrkande 3,1999/2000:Fi50 yrkande 2 och 1999/2000:Fi51 yrkande 2,res. 5 (m)res. 6 (kd)res. 7 (fp)6. beträffande kommunala företagatt avslår motionerna 1999/2000:Fi13 yrkande 12 och1999/2000:Fi51 yrkande 3,res. 8 (m, fp)res.