bet · GO01NU4 · 2000-10-24 00:00:00 — Där har man hemställt om attregeringen skall utfärda en förordning omgruppundantag från förbudet motkonkurrensbegränsande samarbete enligtkonkurrenslagens 6 § för sågverkens samarbete ominköp av sågtimmer. Enligt förbundet blir balansenpå sågtimmermarknaden, där sågverken agerar sommotpart till skogsägarföreningarna, mycket dåligtill följd av regeringens förslag om attskogsägarföreningarna även fortsättningsvis skallomfattas av legalundantaget för lantbruket.Regeringen fattar beslut rörandeförbundets skrivelse.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening äger de skäl för ettsärskilt legalundantag för lantbruket som åberopadesnär detta infördes fortsatt giltighet. Likaså är detfortfarande befogat att låta legalundantaget omfattaskogen. I motion 1999/2000:N51 (fp) ifrågasätts omlegalundantaget behövs och en förnyad översynföreslås. Utskottet kan emellertid inte se någotbehov av en översyn och avstyrker därmed motionen iberörd del.Utskottet tillstyrker de två i propositionenframlagda förslagen till lagändringar. Det ena rör,som nämnts, att en primärförenings prissättning -när föreningen svarar för försäljningen av varor somi någon mening är inlevererade till den - skallfalla utanför förbudet enligt 6 § konkurrenslagen.Förslaget innebär en anpassning tillrättsutvecklingen. Det andra förslaget gäller attdefinitionerna av vad som avses med jordbruks-,trädgårds- och skogsprodukter skall placeras i ensärskild lag och är motiverat av att de bestämmelsersom det tidigare hänvisades till nu har upphört.När det gäller den fråga som företrädare förSågverkens har aktualiserat och som kansägas gälla frågan om konkurrensneutralitet mellande aktörer som omfattas av legalundantaget och defristående köpsågverken vill utskottet framhålla attdet är mycket viktigt att det råder neutralakonkurrensvillkor på olika områden. Gruppundantag ärdock inte lämpat i detta sammanhang för att kommatill rätta med eventuella konkurrensproblem. Dennatyp av undantag är främst avsedda att formalisera enupparbetad praxis, och någon sådan praxis finns intenär det gäller sågverkens samarbete.Utskottet vill emellertid peka på den möjlighetsågverken har att hos sökaindividuellt undantag för det aktuella samarbetet.Verket har då att pröva om förutsättningarna enligt8 § konkurrenslagen är uppfyllda. Det finns två nyaomständigheter som kan få betydelse vid en sådanprövning. Den ena är att ändringen avlegalundantaget kan innebära en ny faktor genom attbalansen mellan de olika leden kan ha ändrats. Denandra omständigheten är EU:s nya riktlinjer förhorisontellt samarbete som beräknas börja gälla /01. Dessa har relevans för just dentyp av samarbete som sågverken bedriver.Riktlinjerna kommer att beaktas i Konkurrensverketsarbete.Vidare bör erinras om vad som sägs i propositionenom tillämpningen av det svenska legalundantaget. Somtidigare redovisats kan en sådan tillämpning ske sålångt det kan anses förenligt med EG-rätten. Ytterstskulle detta kunna komma att prövas av EG-domstolen.Utskottet utgår från att regeringen noga följerutvecklingen i frågan. Det bör framhållas att mångaav de berörda köpsågverken är verksamma på orter därsågverken svarar för en betydande del avsysselsättningen. Regeringen bör på lämpligt sättinformera om utvecklingen påvirkesmarknaden när effekterna av lagändringarna kanbedömas.Övriga frågorMotionenI motion 1999/2000:N51 (fp) begärsriksdagsuttalanden i vissa övriga frågor, nämligenom skyndsam utredning av fåmansbolagsreglerna, omutredning av arvs- och gåvoskatterna ur ettsmåföretags- och konkurrensperspektiv, om åtgärderför att underlätta ett tidigt EMU-medlemskap samt omatt utreda frågan om möjlighet att skjuta upprealisationsvinstbeskattning vid fondbyte.Vissa kompletterande uppgifterBeträffande de tre yrkandena rörande skatter kannoteras att skatter tillhör skatteutskottetsansvarsområde. I propositionen behandlas dockskatter och avgifter något (avsnitt 6.7 Styrmedeloch konkurrens, s. 123). I fråga omfåmansbolagsreglerna och arvs- och gåvoskatternagäller att regeringen tillkallade ensärskild utredare, regeringsrådet , meduppdrag att göra en översyn av reglerna förbeskattning av ägare i fåmansföretag m.m. - den s.k.3:12-utredningen. utnämnts tilldomare i i och därmed lämnatutredningsuppdraget, förordnadeskammarrättslagmannen i augusti2000 till ny särskild utredare. Utredaren skallenligt direktiven (1999:72) se över de regler somgäller för beskattning av utdelning från ochreavinst vid försäljning av aktier i fåmansföretagsamt de särskilda regler i arvs- ochgåvoskattelagstiftningen som gäller vid arv och gåvaav företag. Utredaren skall också föreslå hur deskatteregler skall vara utformade som skalltillämpas när aktiebolag i vissa fall förvärvaraktier i det egna bolaget. Utredningsuppdraget skallvara avslutat . Densärskilde utredaren är dock oförhindrad attdessförinnan redovisa sitt uppdrag i delbetänkandenom han finner det lämpligt.Beträffande förslaget om en utredning av frågan ommöjlighet att skjuta upprealisationsvinstbeskattning vid fondbyte kannoteras att den utredning om internationaliseringensbetydelse för svenska skattebaser och Sverigesframtida skattestruktur som regeringen nyligenbeslutat om kan förväntas komma att behandla denberörda frågan. Den särskilde utredaren, f.d.chefsekonom , skall bl.a. bedöma hurunderlagen för enskilda skatter (skattebaserna)förändras och i vilket tidsperspektiv en ökadrörlighet kan uppkomma (dir. 2000:51). Utredningensuppdrag skall vara slutfört senast den 31 mars 2002.Frågor om EMU tillhör finansutskottetsansvarsområde.Utskottets ställningstagandeI motion 1999/2000:51 (fp) tas upp ett antal frågordär regeringen inte lägger fram några förslag, mensom i vissa fall berörs i allmänna ordalag ipropositionen. Skattefrågor och frågan om EMUtillhör skatteutskottets respektive finansutskottetsberedningsområden, varför utskottet avstår från attgå närmare in på dem.Med det anförda avstyrker utskottet nyssnämndamotion i berörd del. beträffande konkurrenspolitikensinriktningatt med bifall till proposition 1999/2000:140 idenna del och med avslag på motionerna1999/2000:Sk692 yrkandena 12 och 38,1999/2000:N46 yrkandena 2 och 3, 1999/2000:N47yrkandena 1 och 2, 1999/2000:N51 yrkandena 1 och10 och 1999/2000:N384 yrkande 6 godkänner vadsom föreslås i propositionen omkonkurrenspolitikens inriktning,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande konkurrens i offentligsektor, m.m.att avslår motionerna 1999/2000:K277 yrkandena 3och 5, 1999/2000:Sk692 yrkandena 14 och 16,1999/2000:N46 yrkandena 1 och 4, 1999/2000:N47yrkandena 3-6, 1999/2000:N51 yrkandena 2-7,1999/2000:N214 yrkande 19, 1999/2000:N238yrkande 4, 1999/2000: N292 yrkande 6,1999/2000:N322 yrkande 1, 1999/2000:N384 yrkande2, 1999/2000:N386 yrkande 14 och 1999/2000:N387yrkande 6,res. 2 (m, kd, c, fp)3. beträffande konkurrens inom vård- ochläkemedelsområdenaatt avslår motion 1999/2000:N51 yrkandena 16-27,res. 3 (m, kd, c, fp)4. beträffande byggsektorn och boendeatt avslår motionerna 1999/2000:N47 yrkandena 7och 8 och 1999/2000:N51 yrkande 29,res. 4 (m, kd, c, fp)5. beträffande gruppundantag för kedjor idetaljhandelnatt avslår motionerna 1999/2000:N44,1999/2000:N45, 1999/2000:N46 yrkande 5,1999/2000:N47 yrkande 9, 1999/2000:N49 yrkandena1-3, 1999/2000:N50 yrkande 1 och 1999/2000:N51yrkande 14,res. 5 (m, kd, c, fp)6. beträffande etableringshinder fördetaljhandelnatt avslår motionerna 1999/2000:N47 yrkande 10 och1999/2000:N51 yrkande 28,res. 6 (m, kd, c, fp)7. beträffande lagförslag rörande EG:skonkurrensregleratt antar de i proposition 1999/2000:140 framlagdaförslagen tilla) lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20)såvitt avser 5 §,b) lag om ändring i lagen (1994:1845) omtillämpningen av Europeiska gemenskapernaskonkurrens- och statsstödsregler,c) lag om ändring i lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m.m.,8. beträffande försmå länderatt avslår motion 1999/2000:N51 yrkandena 12 idenna del och 13,res. 7 (m, kd, c, fp)9. beträffande konkurrensskadeavgiftatt med avslag på motion 1999/2000:N51 yrkande 12i denna dela) antar det i proposition 1999/2000:140framlagda förslaget till lag om ändring ikonkurrenslagen (1993:20) såvitt avser 28 §,b) antar det i proposition 2000/01:1utgiftsområde 24 framlagda förslaget till lag omändring i konkurrenslagen (1993:20),res. 8 (m, kd) - motiv.res. 9 (fp)10. beträffande taxisamverkanatt med anledning av motion 1999/2000:N49 yrkande4 och med avslag på motionerna 1999/2000:N46yrkande 6, 1999/2000:N47 yrkande 11,1999/2000:N48, 1999/2000:N50 yrkande 2 och1999/2000:N51 yrkande 15 antar det i proposition1999/2000:140 framlagda förslaget till lag omändring i konkurrenslagen (1993:20) såvitt avser6, 18 d och 18 e §§, dock med ändrad lydelse avden sistnämnda paragrafen enligt utskottetsförslag i bilaga 3,res. 10 (m, kd, c)res. 11 (fp)11. beträffande samverkan inomlantbruketatt med avslag på motion 1999/2000:N51 yrkande 32antar de i proposition 1999/2000:140 framlagdaförslagen tilla) lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20),i den mån det inte omfattas av utskottetshemställan i det föregående,b) lag om innebörden av begreppen jordbruks-,trädgårds- och skogsprodukter i konkurrenslagen(1993:20),res. 12 (m)res. 13 (fp)12. beträffande övriga frågoratt avslår motion 1999/2000:N51 yrkandena 8, 9, 11och 30.res. 14 (m, kd, fp)den 24 oktober 2000På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), BarbroAndersson (), (), LennartBeijer (v), (), (),(), (), Nils-GöranHolmqvist (s), (), (), (), (), IngegerdSaarinen (mp), (), ()och (). Konkurrenspolitikens inriktning (mom. 1)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omkonkurrenspolitikens inriktning bort ha följandelydelse:Utskottets syn på inriktningen avkonkurrenspolitiken överensstämmer med den somkommer till uttryck i motionerna 1999/2000:N47 (m),1999/2000:Sk692 (m), 1999/2000:N46 (kd),1999/2000:N384 (kd) och 1999/2000:N51 (fp). Liknandesynpunkter framförs också i motion 1999/2000:N387(c), dock utan direkt yrkande i sak. En vitalkonkurrens skärper effektiviteten och ökarvälståndet, varför insatser för att främjakonkurrensen är viktiga inslag i en politik som görSverige mer utvecklingskraftigt. Marknadsekonominförutsätter en effektiv konkurrenspolitik, somförhindrar marknadsdelning och prissamverkan samtutövar fusionskontroll. En fungerande och strängkonkurrenslagstiftning är viktig för att en effektivkonkurrens skall råda i det privata näringslivet.Konkurrensutsättning medför ökad effektivitet ochgynnar konsumenterna. En sund konkurrens på allamarknadsområden är en förutsättning för gottkonsumentinflytande. En självständig och kunnigkonsument är grunden för en väl fungerande marknadoch verkligt inflytande.Fri konkurrens på lika villkor inom de ramar somsätts upp av etiska principer och lagstiftning ärdet bästa verktyget för att tillgodosekonsumenternas efterfrågan och hushålla medbegränsade resurser. En effektiv konkurrens gynnaralltid i första hand konsumenterna, och konkurrensenär den kanske viktigaste drivkraften till tekniskoch ekonomisk utveckling. Väl fungerande konkurrensstimulerar en kontinuerlig förnyelse avproduktionsapparaten och leder därmed till eneffektiv användning av samhällets resurser, dvs.graden av konkurrens på olika marknader spelar encentral roll för marknadsekonomins funktionssätt ochför den ekonomiska tillväxten. Det avgörande för enfungerande konkurrens är fritt tillträde tillmarknaderna. Många offentliga regleringar som införsför att upprätthålla konkurrens skulle inte behövasom det rådde fritt tillträde till marknaden. Det ärfritt tillträde - i kombination med den tekniska ochekonomiska utvecklingen - som utgör det främstabotemedlet mot tendenser tillkonkurrensbegränsningar och monopol.En viktig orsak till att placerar sigdåligt i den s.k. välfärdsligan är det högaprisläget, till följd av bristande konkurrens ochdelvis omfattande regleringar. En strategi för attöka det ekonomiska välståndet i i jämförelsemed andra länder måste innehålla ett antal reformerför att öka den inhemska konkurrensen samt sänka detallmänna prisläget, som också i stor utsträckningberor på höga skatter. En hel del viktigaavregleringar har redan gjorts i , men inomen del sektorer är konkurrensen fortfarandebristfällig. Det gäller framför allt i fråga om demarknader där hushållen är köpare, exempelvisvarudistribution, detaljhandel ochtjänsteproduktion, inte minst i offentlig sektor.Mycket av det som sägs i propositionen om vikten avkonkurrens är bra och visar på en god förståelse förden stora samhällsekonomiska betydelsen av en välfungerande konkurrens. Det räcker dock inte medvackra ord och till intet förpliktandedeklarationer, utan det krävs konkreta åtgärder påolika områden. En ökad avreglering bör ske för attge utrymme för konkurrens. börkonkurrenslagen skärpas och övervakningen blieffektivare. bör få ökade resurseroch en mer framträdande roll. Nya regeringsförslagbör granskas, inte bara utifrån ettsmåföretagsperspektiv, utan också utifrån ettkonkurrensperspektiv. Kvarvarande konkurrenshämmanderegleringar i den privata sektorn bör identifierasoch avvecklas. Småföretagsdelegationens förslag börsnarast genomföras.Det utskottet nu har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Med det sagdaavstyrker utskottet propositionen i berörd del ochtillstyrker motionerna 1999/2000:N47 (m),1999/2000:Sk692 (m), 1999/2000:N46 (kd),1999/2000:N384 (kd) och 1999/2000:N51 (fp) imotsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande konkurrenspolitikensinriktningatt med avslag på proposition 1999/2000:140 idenna del och med bifall till motionerna1999/2000:Sk692 yrkandena 12 och 38,1999/2000:N46 yrkandena 2 och 3, 1999/2000:N47yrkandena 1 och 2, 1999/2000:N51 yrkandena 1 och10 och 1999/2000:N384 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Konkurrens i offentlig sektor, m.m.(mom. 2)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omkonkurrens i offentlig sektor, m.m. bort ha följandelydelse:Utskottet anser i likhet med vad som anförs i dehär aktuella motionerna att kraftfulla åtgärdermåste vidtas från regeringens sida för att driva påavregleringsarbetet i syfte att skapa utrymme förprivata initiativ i kommuner och landsting.De stora offentliga monopol som för närvarandesvarar för tjänsteproduktionen inom sjukvård, skola,åldringsvård etc. bör avregleras så att en privattjänsteproduktion inom dessa områden skyndsamt kanutvecklas. bör hos regeringen begäraförslag om ändringar i de lagar som styr denobligatoriska, kommunala verksamheten vad gällersådana bestämmelser som förhindrar uppkomsten avkonkurrerande alternativ till det rådande monopoleti det allmännas regi. Detta skulle skapa möjligheterför en mängd småföretagare att utveckla ochexpandera egna verksamheter inom tjänstesektorn iform av kooperativ och egna företag. Inte minst förde kvinnor som till stor del svarar för denoffentliga välfärdsproduktionen vore det positivtatt övergå från att vara anställd till att bli egenföretagare. Om flera aktörer tillåts komma in påområden som är stängda för privata alternativ,kommer detta att leda till nya arbetstillfällen,som ökad konkurrens innebär en effektivareanvändning av skattemedel. Enligt utskottetsuppfattning skulle det dessutom leda till en mersmåskalig företagsamhet, närhet i omsorgen, ökadvalfrihet och en förbättrad välfärd för medborgarna.Vidare vill utskottet betona betydelsen av attkonkurrensbegränsande förfaranden från olikakommunala aktörers sida påtalas och åtgärdas. uppfattning har regeringen intagit enavvaktande hållning. Konkreta åtgärder lyser med sinfrånvaro, medan hänvisning till utredningar ocharbetsgrupper är vanligt förekommande. Inrättandetav har inte räckt. Rådet har ingasanktionsmöjligheter till sitt förfogande för attkomma till rätta med missbruk från företrädare förstat, kommuner och landsting riktat mot privataentreprenörer i syfte att gynna den egnaproduktionen. Utskottet anser att det inte räckeratt genom diskussion och informationsspridning omgoda exempel söka åstadkomma rättelse så attförfördelade privata entreprenörer tillåtskonkurrera på lika villkor med offentligaproducenter.Enligt uppgift avser regeringen att, efterKonkurrensrådets slutrapport /01och en planerad departementspromemoria, ta ställningtill behovet av åtgärder. Denna avvaktande attitydoch brist på handling hos regeringen är förödande.Riksdagen bör därför anmoda regeringen attomedelbart vidta åtgärder för att reda uppkonkurrenssituationen mellan offentlig och privatsektor. Regeringens egen myndighet i sin rapport föreslagit en rad åtgärder somutskottet anser bör genomföras. Det rörsig om följande:- inför särskilda bestämmelser i lag som gör detmöjligt att ingripa mot andra slag avkonkurrenssnedvridande förfaranden än dem somomfattas av konkurrenslagen;- avskilj organisatoriskt och redovisningsmässigtmyndighetsuppgifter från konkurrensutsattverksamhet;- ändra kommunallagen så att företag ges bättremöjligheter att få prövat i domstol om det ärförenligt med lagen att kommunala aktörer börjardriva näringsverksamhet på konkurrensmarknader;- ge den myndighet som har tillsynen över denoffentliga upphandlingen rätt att föra talan om enmarknadsskadeavgift om en upphandlande enhet brutitmot lagen om offentlig upphandling;- integrera tillsynen av den offentligaupphandlingen med övriga myndighetsuppgifter påkonkurrensområdet;- ersätt successivt nuvarande form avinköpssamordning/ramavtal och ej preciseradeinköpsvolymer med frivilligt samarbete myndigheteremellan om inköp utifrån förutbestämda volymer;- klargör att kommunernas och landstingens inköpfrån egna företag omfattas av upphandlingsreglerna;- komplettera upphandlingsreglerna för att kommatill rätta med avbrutna anbudstävlingar;- inför bestämmelser om att myndigheterna skallbeakta effekterna på konkurrensen vid stödgivningoch att företagen skall få bättre möjligheter att fålagligheten av ett kommunalt stöd prövat.Det utskottet nu har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Med det sagdatillstyrker utskottet motionerna 1999/2000:N47 (m),1999/2000:Sk692 (m), 1999/2000:N322 (m),1999/2000:K277 (m), 1999/2000:N46 (kd),1999/2000:N384 (kd), 1999/2000:N238 (kd),1999/2000:N214 (c), 1999/2000:N387 (c),1999/2000:N51 (fp), 1999/2000: N292 (fp) och1999/2000:N386 (fp) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande konkurrens i offentligsektor, m.m.att med bifall till motionerna 1999/2000:K277yrkandena 3 och 5, 1999/2000:Sk692 yrkandena 14och 16, 1999/2000:N46 yrkandena 1 och 4,1999/2000:N47 yrkandena 3-6, 1999/2000:N51yrkandena 2-7, 1999/2000:N214 yrkande 19,1999/2000:N238 yrkande 4, 1999/2000:N292 yrkande6, 1999/2000:N322 yrkande 1, 1999/2000: N384yrkande 2, 1999/2000:N386 yrkande 14 och1999/2000:N387 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Konkurrens inom vård- ochläkemedelsområdena (mom. 3)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omkonkurrens inom vård- och läkemedelsområdena bort haföljande lydelse:I motion 1999/2000:N51 (fp) finns ett stort antalyrkanden rörande vård- och läkemedelsområdena. Dessaområden tillhör visserligen socialutskottetsberedningsområde, men konkurrensaspekterna medför,enligt utskottets uppfattning, att det är motiveratatt i detta sammanhang markera effekterna urkonkurrenssynpunkt av nuvarande förhållanden.Liknande synpunkter på behovet av förändringar inomvård- och läkemedelsområdena som framförts i dennyssnämnda motionen har också i olika sammanhangredovisats i motioner från Moderata samlingspartiet,och Centerpartiet.De frågor som är aktuella rör sådant som möjlighetför privata vårdgivare att fortsätta att arbetaefter , ändrade regler för det s.k.remisstvånget, friare etableringsrätt för olikakategorier inom vården, konkurrensutsättning avöppenvården, m.m. Vid en ökad konkurrensutsättningmåste självfallet samma kvalitetskrav gälla för denprivata verksamheten som inom landstingensverksamhet. Beställarfunktionen kan därvid behövastärkas, så att brister i upphandlingen förhindras.Konkurrensverket föreslog i sin rapport att detnuvarande referenspris-systemet för läkemedel, sominfördes under den borgerliga regeringen och sommedfört stora besparingar för det allmänna, skallutvecklas vidare. föreslog ocksåatt andra än skall ges möjlighet attsälja receptfria läkemedel. Alla västeuropeiskaländer har någon form av reglering avläkemedelsförsäljningen utan att, som i ,hela detaljhandeln har koncentrerats till ett endaföretag.Riksdagen bör genom ett uttalande göra regeringenuppmärksam på de bristande konkurrensförhållandenainom vård- och läkemedelsområdena i enlighet med vadutskottet här anfört. Därmed blir motion1999/2000:N51 (fp) väsentligen tillgodosedd iberörda delar.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande konkurrens inom vård- ochläkemedelsområdenaatt med anledning av motion 1999/2000:N51yrkandena 16-27 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.4. Byggsektorn och boende (mom. 4)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet ombyggsektorn och boende bort ha följande lydelse:Utskottet noterar - i linje med vad som anförs imotionerna 1999/2000: N47 (m) och 1999/2000:N51 (fp)- bedömningen från att bostadensläge generellt sett bör få större genomslag vidhyressättningen, så att denna bättre återspeglar deboendes preferenser och därigenom ökar dynamiken påbostadsmarknaden. Detta synes också stämma väl medde ursprungliga intentionerna bakombruksvärdessystemet.När det gäller konkurrensen på byggproduktmarknadenanser utskottet att denna skulle främjas om EG:sbyggproduktdirektiv utvecklades så att en fungerandeeuropeisk inre marknad på byggproduktområdet kommertill stånd. Utskottet stöder sålunda arbetet för enfortsatt utveckling av EG:s byggproduktdirektiv ochanser att detta arbete bör påskyndas.Frågor om byggsektorn, liksom frågan om deallmännyttiga bostadsföretagen, tillhörbostadsutskottets beredningsområde. Frågorna är dockav betydelse för en effektivt fungerande konkurrensi hela samhällsekonomin. Utan att gå djupare in påfrågorna anser utskottet att genom ettuttalande bör påtala för regeringen betydelsen avolika åtgärder för att förbättra konkurrensen påområdet. Därmed tillstyrks de båda motionerna1999/2000:N47 (m) och 1999/2000: N51 (fp) i berördadelar.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande byggsektorn och boendeatt med anledning av motionerna 1999/2000:N47yrkandena 7 och 8 och 1999/2000:N51 yrkande 29som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.5. Gruppundantag för kedjor i detaljhandeln(mom. 5)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omgruppundantag för kedjor i detaljhandeln bort haföljande lydelse:Utskottet anser - i likhet med vad som anförs imotionerna 1999/2000:N47 (m), 1999/2000:N46 (kd),1999/2000:N50 (c) och 1999/2000:N51 (fp) - att detnuvarande gruppundantaget för kedjor i detaljhandelnbör bibehållas. Det bör erinras om att när dettaundantag infördes skedde det med hänvisning tillkonsumentintresset. Regeringen anför inga bärandeskäl för att konkurrens-trycket skulle öka omgruppundantaget upphör. Risken är snarare attmångfalden och konkurrensen kommer att minska.Det nuvarande gruppundantaget har gynnat småföretagpå landsbygden genom att samordning av upphandling,marknadsföring och administration har varit möjlig.De enskilda ICA-handlarna utgör avglesbygdsbutikerna. Utan möjlighet till samverkanskulle de ha svårt att erbjuda sina varor tillkonkurrenskraftiga priser. Denna samverkan innebärdock ingen försämrad konkurrens, utan ICA-handlarnakonkurrerar med varandra.