bet · GO01SfU5 · 2000-11-07 00:00:00 — 4 § bortses bl.a. från ersättning till enoch samme arbetstagare (eller motsvarande) omersättningen inte uppgått till 1 000 kr.Enligt 3 kap. 2 § andra stycket AFL och 2 kap. 9 §LIP gäller motsvarande gräns vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst av anställningrespektive pensionsgrundande inkomst.Av 3 kap. 2 § andra stycket AFL framgår att man vidberäkning av sjukpenninggrundande inkomst avanställning skall bortse från ersättning somidrottsutövare får från sådan ideell förening somavses i 7 kap. 7 § första stycket inkomstskattelagenoch som har till huvudsakligt syfte att främjaidrottslig verksamhet, om ersättningen frånföreningen inte kan antas uppgå tillminst ett halvt prisbasbelopp. Detsamma gällerenligt 2 kap. 13 § LIP vid beräkning avpensionsgrundande inkomst.Av 2 kap. 4 § första stycket 14 framgår attockså vid bestämmandet av avgiftsunderlaget skallbortses från sådan ersättning.Proposition 2000/01:8I propositionen föreslås ingen ändring vad gällerreglerna om att vid bestämmandet avavgiftsunderlaget bortse från ersättning somidrottsutövare får från sådan ideell förening somavses i 7 kap. 7 § första stycket inkomstskattelagenoch som har till huvudsakligt syfte att främjaidrottslig verksamhet, om ersättningen frånföreningen inte kan antas uppgå tillminst ett halvt prisbasbelopp.MotionernaI motion 2000/01:Sf248 av () anförsatt det är omotiverat med den skillnad som i mellan de föreningar som utövar idrottsligverksamhet och övriga ideella föreningar när detgäller skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter.Motionären begär att regeringen gör ensnabbutredning om möjliga gränsdragningar för vilkagrupper av ideella föreningar som skulle kunnaomfattas av en lagändring.Birgitta m.fl. (c) anser i motion2000/01:Kr289 yrkande 10 att alla ideella kultur-och ungdomsorganisationer skall få möjlighet attutge lön upp till ett halvt basbelopp utan attbetala arbetsgivaravgifter. Motionärerna begär attregeringen återkommer med förslag till förändringarav reglerna.I motion 2000/01:Kr701 av m.fl.(mp) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om attliknande skatteförmåner som finns inomidrottsområdet också bör införas inom kulturområdetför att stödja ideellt arbete.Uppvaktning m.m.Under ärendets beredning har föreningen utskottet.FRISAM, som företräder 14 av störstafrilufts- och främjandeorganisationer, har anfört ihuvudsak följande. De organisationer som är anslutnatill samt ytterligare 6organisationer som erhåller statliga bidrag viaRiksidrottsförbundet får vid bestämmandet avavgiftsunderlaget bortse från ersättning som underåret inte uppgått till ett halvt prisbasbelopp.Utöver dessa organisationer finns en mängd frilufts-och främjandeorganisationer som bedriver likartadverksamhet och som på samma sätt som idrottsrörelsenhar problem med att bl.a. rekrytera ledare. Dessaorganisationer har emellertid inte avskattemyndigheterna jämställts med idrottsföreningaroch därmed inte medgivits avdrag med ett halvtprisbasbelopp. FRISAM anser att det krävs ettgemensamt och enhetligt regelverk för såväl idrotts-som frilufts- och främjandeorganisationerna.Från Riksförbundet , som ingår i FRISAM,har inkommit en skrivelse där förbundet anför attalla ideella föreningar med allmännyttigt ändamål,och som erhåller skattemedel för sin verksamhet, vidbestämmandet av avgiftsunderlaget bör få bortse frånersättning till en och samma person som under åretinte uppgått till ett halvt prisbasbelopp.Utskottets bedömningDe nuvarande bestämmelserna i socialavgiftslagen omatt man vid bestämmandet av avgiftsunderlaget försocialavgifter skall bortse från ersättning till enidrottsutövare från en sådan ideell förening som hartill huvudsakligt syfte att främja idrottsligverksamhet, om ersättningen från föreningen underåret inte uppgått till ett halvt basbelopp infördesi anslutning till skattereformen 1990.Före skattereformen 1990 behandlades bl.a.kostnadsersättningar och schablonavdrag tillidrottsutövare m.fl. i RSV:s rekommendationergällande beskattning av ersättning i samband medidrottslig verksamhet. Rekommendationerna, somutformats bl.a. mot bakgrund av att de inkomster somidrottsutövare hade i mångt och mycket varersättningar för utlägg som idrottsutövaren haft,angav att om den årliga ersättningen i form avkontant lön, skattepliktiga naturaförmåner ochkostnadsersättningar till idrottsutövare överstegett halvt basbelopp så skulle den skattepliktigadelen av inkomsten i normalfallet anses varasjukpenning- och pensionsgrundande. Ersättningarunder ett halvt basbelopp undantogs därmed även frånunderlaget för socialavgifter, när inkomsten var atthänföra till inkomstslaget tjänst.I samband med skattereformen 1990 slogshuvudprincipen fast att i princip alla inkomster somskall tas upp till beskattning som inkomst av tjänstskall vara förmånsgrundande och socialavgifter skalldärmed tas ut.I proposition 1990/91:76 som ligger till grund förden nuvarande bestämmelsen i socialavgiftslagen, omatt man vid bestämmandet av avgiftsunderlaget skallbortse från viss ersättning till idrottsutövare,angavs att den beslutade skattereformen inte avsågatt ändra på förutsättningarna att i inkomstslagettjänst få göra ett s.k. schablonavdrag enligt RSV:srekommendationer, men att någon motsvarandehänvisning inte gjordes när det gällde uttag avsocialavgifter. I propositionen föreslogs därför enlagändring för att den ordning som dittillstillämpats beträffande uttag av socialavgifter föridrottsutövare m.fl. skulle bestå även ifortsättningen. angav vidbehandlingen av propositionen att utskottet tidigarevid flera tillfällen, när utskottet behandlatmotionsyrkanden om befrielse från skyldigheten atterlägga arbetsgivaravgifter inom idrottsrörelsen,gett uttryck för sin principiella uppfattning attinkomster i samband med idrottsutövning i likhet medandra inkomster bör grunda rätt tillsocialförsäkringsförmåner och föranleda attsocialavgifter erläggs. var utskottetinförstått med att en schablon kunde behövas för ivilken mån mindre ersättningar inom idrottsrörelsen,vilka ofta kan ha karaktären avkostnadsersättningar, skall vara undantagna frånunderlaget för uttag av socialavgifter (bet.1990/91:SfU10). I samma betänkande avstyrkteutskottet motionsyrkanden om att ge även andraideella föreningar än idrottsföreningar rätt tillavgiftsfrihet motsvarande ett halvt basbelopp.Utskottet anförde att trots principiellabetänkligheter när det gäller urholkningen avpensionsskyddet hade utskottet biträttpropositionens förslag att göra ett undantag frånskyldigheten att erlägga arbetsgivaravgifter.Utskottet ansåg emellertid att detta inte kunde tastill intäkt för att göra ytterligare undantag.Utskottet ansåg att det främsta skälet härför varrisken för urholkning av pensionsskyddet för denenskilde.I proposition 1997/98:151 med förslag om ett nyttålderspensionssystem angavs (s. 203) att regeln omatt ersättningar upp till ett halvt basbelopp inteär pensionsgrundande kunde införas i ATP-systemetutan att det uppstod någon mer påtaglig risk för attidrottsutövarnas framtida ålderspension skullepåverkas. ATP grundas i princip på inkomsteröverstigande ett basbelopp samtidigtsom det i normalfallet är långt ifrån alla år somblir avgörande för ålderspensionens storlek. I detreformerade pensionssystemet, där i princip varjekronas inkomst under hela livet skall få betydelseför det framtida pensionsutfallet, kan däremotregeln ifrågasättas. Regeringen ansåg emellertid attett slopande av särregeln skulle kräva särskildaöverväganden bl.a. när det gäller idrottsföreningarsekonomiska situation och därutöverställningstaganden till rimligheten av eventuellakompenserande stödformer. Frågan borde därför enligtpropositionen tas upp i ett annat sammanhang.Utskottet, som inte hade någon annan uppfattning idenna fråga (bet. 1997/98:SfU13), vill nu peka påatt regeringen ännu inte har tagit upp särreglernaför idrottsutövare till omprövning.Utskottet, som senast i betänkande 1998/99:SfU6 harbehandlat liknande motionsyrkanden, vidhåller sintidigare inställning att undantag frånavgiftsskyldigheten riskerar att urholkapensionsskyddet och att det är viktigt attupprätthålla principen om att inkomster som grundarrätt till socialförsäkringsförmåner bör föranledaatt socialavgifter erläggs.Utskottet, som vill erinra om att undantaget frånskyldigheten att betala arbetsgivaravgifteruppkommit i första hand för att förenkla möjlighetentill avdrag i avgiftssammanhang för idrottsutövareskostnadsersättningar, kan inte ställa sig bakom ettförslag till utvidgning av undantaget. Utskottetnoterar också att till den nya lagen även överförsnuvarande regler om bl.a. utgifter i arbetet. Motbakgrund av det anförda biträder utskottet förslageti propositionen om att nuvarande särregler för vissaidrottsutövare överförs till nya socialavgiftslagen.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2000/01:Sf248, 2000/01: Kr289 yrkande 10 och2000/01:Kr701 yrkande 13.Nedsättning av socialavgifterGällande ordningEnligt 2 kap. 3 § skall arbetsgivaravgifterberäknas på summan av vad arbetsgivaren under åretutgivit i lön etc.Enligt 2 kap. 5 a § får en arbetsgivare vidberäkning av arbetsgivaravgifter göraavdrag av avgiftsunderlaget, dock högst . Vid beräkningen av egenavgifter får enligt 3kap. 5 a § avdrag göras avavgiftsunderlaget, dock högst med per år.Proposition 2000/01:8I propositionen anges att enligtskattebetalningslagen skall arbetsgivaravgifterberäknas för varje redovisningsperiod som omfattaren kalendermånad. I princip beräknas, debiteras ochbetalas arbetsgivaravgifter per kalendermånad. Denberäkning och betalning av avgifterna som skallgöras enligt skattebetalningslagen är slutlig ochinte enbart preliminär.Regeringen föreslår att betalningsperioden förarbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen skallvara densamma som i skattebetalningslagen. Genom attbetalningsperioden för arbetsgivaravgifter föreslåsvara en kalendermånad kommer också det avdrag somfår göras från arbetsgivaravgifterna avavgiftsunderlaget, dock högst ,även fortsättningsvis att beräknas på detavgiftsunderlag som gäller för respektivekalendermånad. Detta gäller även i de fall dåredovisningen till följd av åt gången. Avdraget kan alltsåinte beräknas på ett ackumuleratavgiftsunderlag utan skall beräknas för varjekalendermånad för sig.MotionernaI motion 2000/01:MJ244 av m.fl. (m)yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om nedsättningav arbetsgivaravgiften baserad på årslönesumman.Motionärerna anser att regeringen omgående böråterkomma med förslag. I motion 1999/2000:MJ221yrkande 4 av m.fl. (m) finns ettliknande yrkande.I motion 2000/01:MJ766 yrkande 4 av CarolineHagström m.fl. (kd) anförs att trädgårdsnäringenssmåföretagare missgynnas på grund av sitt behov avsäsongsarbetskraft och att det därför behövs enårlig avstämning när det gäller nedsättningen avarbetsgivaravgifterna. Motionärerna begär etttillkännagivande härom. Motsvarande yrkande finns imotion 1999/2000:MJ253 yrkande 3 av CarolineHagström m.fl. (kd).I motionerna 2000/01:Sk321 yrkande 19 och1999/2000:Sk324 yrkande 7 av m.fl.(c) begärs att arbetsgivaravgiftsreduktionen börberäknas på den årliga lönesumman. Motionärernaanser att systemet med lönesumman uppdelad månadsvismissgynnar mindre företagare inom bl.a. turism ochträdgårdsnäring, som är mycket säsongsberoende.I motionerna 2000/01:A812 av m.fl.(fp) yrkande 7 och 2000/01:N263 av () yrkande 6 begärs tillkännagivanden om sänktaarbetsgivaravgifter i tjänstesektorn. Motionärernaanser att detta dels gynnar turistbranschen, som ärarbetsintensiv och hårt drabbad av höga skatter påarbete, dels gynnar kvinnor som ofta arbetar inomden privata tjänstesektorn.Utskottets bedömningI propositionen om ny socialavgiftslag anförs att avbåde systematiska och pedagogiska skäl börbetalningsperioden för arbetsgivaravgifter enligtsocial-avgiftslagen vara densamma som iskattebetalningslagen. I propositionen anges därföratt det uttryckligen i socialavgiftslagen skallanges att avgiftsunderlaget är summan av deersättningar som utgivits under en kalendermånad.Bestämmelserna om beräkning och betalningav arbetsgivaravgifterna kan enligt utskottetsmening av administrativa skäl inteändras.Med det anförda tillstyrker utskottet proposition2000/01:8 och avstyrker motionerna 1999/2000:MJ221yrkande 4, 1999/2000:MJ253 yrkande 3,1999/2000:Sk324 yrkande 7, 2000/01:MJ244 yrkande 3,2000/01:MJ766 yrkande 4 och 2000/01:Sk321yrkande 19.I budgetpropositionen för föreslårregeringen att det samlade uttaget av socialavgifteroch allmän löneskatt skall sänkas med 0,1procentenheter. Utskottet har ställt sig bakomförslaget. Utskottet kan dock inte i detta skede seatt utrymme finns för en ytterligare sänkning.Utskottet avstyrker därför motionerna 2000/01:A812yrkande 7 och 2000/01:N263 yrkande 6.LagförslagenRegeringen föreslår som framgått en nysocialavgiftslag samt en lag om fördelning avsocialavgifter. Vidare föreslås ändringar i ettflertal lagar.Skatteutskottet har till socialförsäkringsutskottetöverlämnat lagförslagen 4 och 5 från proposition2000/01:7 Förenklad skattedeklaration. Ipropositionen föreslås att en fysisk person ellerett dödsbo som anlitar en annan fysisk person förett arbete skall få redovisa skatteavdrag ocharbetsgivaravgifter på ersättningen för arbetet i enförenklad skattedeklaration. I lagförslagen föreslåsdels en ny 2 kap. 30 § i socialavgiftslagen, dels nylydelse av 11 § lagen om fördelning avsocialavgifter. Bestämmelsen i 2 kap. 30 §, somskall tillämpas i fråga om avgifter på ersättningarsom betalas ut efter utgången av , innebäratt den som redovisar i förenklad skattedeklarationalltid får reducera arbetsgivaravgifterna med 5procentenheter. Detta föranleder en följdändring i11 §. Dessa lagförslag bör samordnas med förslaget iproposition 2000/01:8.Proposition 2000/01:7 i övrigt är behandlad avskatteutskottet i betänkande 2000/01:SkU4. Riksdagenkommer att besluta i ärendet den 15 november 2000.Utskottet har i sitt betänkande 2000/01:SfU4Anpassningar i ålderspensionssystemet inför år 2001behandlat ett av regeringen i proposition1999/2000:138 framlagt förslag till ändring i lagen(1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlandsbosatta. I nu behandlad proposition lämnarregeringen förslag till ändringar i samma lagrum(lagförslag 2.13). Dessa ändringar bör, medbeaktande av de ändringar som antagits av riksdagenmed anledning av proposition 138 (rskr. 2000/01:11),utformas enligt utskottets förslag i bilaga 3.Utskottet tillstyrker lagförslagen i övrigt. beträffande ideella föreningarsavgiftsskyldighetatt avslår motionerna 2000/01:Sf248, 2000/01:Kr289yrkande 10 och 2000/01:Kr701 yrkande 13,2. beträffande säsongsanställdaatt avslår motionerna 1999/2000:MJ221 yrkande 4,1999/2000:MJ253 yrkande 3, 1999/2000:Sk324yrkande 7, 2000/01: MJ244 yrkande 3,2000/01:MJ766 yrkande 4 och 2000/01:Sk321yrkande 19,res. 1 (m, kd, c, fp)3. beträffande sänkta socialavgifteratt avslår motionerna 2000/01:A812 yrkande 7 och2000/01:N263 yrkande 6,res. 2 (fp)4. beträffande socialavgiftslagenatt antar av regeringen i proposition 2000/01:8framlagt förslag till socialavgiftslag(lagförslag 2.1) meddels den ändringen att det i lagen införs en nyparagraf 2 kap. 30 § av den lydelse som följerav regeringens förslag i proposition 2000/01:7(lagförslag 2.4),dels den ändringen att det i ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna införs en ny punkt 9 avden lydelse som följer av regeringens förslag iproposition 2000/01:7 (lagförslag 2.4),5. beträffande lagen om fördelning avsocialavgifteratt antar av regeringen i proposition 2000/01:8framlagt förslag till lag om fördelning avsocialavgifter (lagförslag 2.2) med denändringen att 11 § erhåller av regeringen iproposition 2000/01:7 föreslagen lydelse ilagförslag 2.5,6. beträffande skattebetalningslagenatt antar av regeringen i proposition 2000/01:8framlagt förslag till lag om ändring iskattebetalningslagen (1997:483) (lagförslag2.6) utom såvitt avser 1 kap. 1 §,7. beträffande lagen om särskildinkomstskatt för utomlands bosattaatt med anledning av proposition 2000/01:8(lagförslag 2.13) antar av utskottet i bilaga 3framlagt förslag till lag om ändring i lagen(2000:793) om ändring i lagen (1999:1271) omändring i lagen (1991:586) om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta,8. beträffande lagförslagen i övrigtatt antar av regeringen i proposition 2000/01:8framlagda förslag till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,2. lag om ändring i lagen (1999:1366) om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring,4. lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension,5. lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter,6. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster,7. lag om ändring i lagen (1990:912) omnedsättning av socialavgifter,8. lag om ändring i lagen (1999:1379) om ändringi lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter,9. lag om ändring i lagen (1991:1047) omsjuklön,10. lag om ändring i lagen (1991:687) omsärskild löneskatt på pensionskostnader,11. lag om ändring i lagen (1993:16) omförsäkring mot vissa semesterlönekostnader,12. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmänlöneavgift,13. lag om ändring i lagen (1995:439) ombeskattning, förtullning och folkbokföring underkrig eller krigsfara m.m.,14. lag om ändring i inkomstskattelagen(1999:1229),15. lag om ändring i lagen (2000:192) omallmänna pensionsfonder (AP-fonder),16. lag om ändring i lagen (2000:461) omefterlevandepension och efterlevandestöd tillbarn.Stockholm den 7 november 2000På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), BoKönberg (fp), (), (), (), (),(), (),(), (), GöranLindblad (m), (), BirgittaCarlsson (c), (), ClaesStockhaus (v) och (). Säsongsanställda (mom. 2)(), (), Rose-MarieFrebran (kd), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Nedsättning av socialavgifter börjar med"I propositionen" och slutar med "yrkande 19" bortha följande lydelse:Kostnaden för arbetskraft utgör vid sidan avkapitalkostnader den största enskilda kostnadsposteninom bl.a. turism och trädgårdsnäring. Dessa företagär mycket säsongsberoende och kan inte fullt ututnyttja den nedsättning av arbetsmarknadsavgifternasom infördes för att stimulera nyanställningar.Enligt utskottets mening missgynnar systemet medlönesumman uppdelad mindre företagare medstor andel säsongsarbetskraft. Utskottet anser attnedsättningen av arbetsgivaravgifterna avavgiftsunderlaget bör beräknas på den årligalönesumman. Regeringen bör omgående återkomma medförslag härom.Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande säsongsanställdaatt med bifall till motionerna 1999/2000:MJ221yrkande 4, 1999/2000:MJ253 yrkande 3,2000/01:MJ244 yrkande 3 och 2000/01: MJ766yrkande 4 samt med anledning av motionerna1999/2000: Sk324 yrkande 7 och 2000/01:Sk321yrkande 19 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Sänkta socialavgifter (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Nedsättning av social-avgifter itjänstesektorn börjar med "I budgetpropositionen"och slutar med "yrkande 6" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör en sänkning avarbetsgivaravgifterna fasas in med hänsyn till lägetpå arbetsmarknaden. Utskottet anser attarbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn bör sänkasmed . Detta skulle dels gynnaturistbranschen, som är arbetsintensiv och hårtdrabbad av höga skatter på arbete, dels gynnakvinnor som ofta arbetar inom den privatatjänstesektorn. Regeringen bör återkomma med förslagom detta.Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande sänkta socialavgifteratt med bifall till motionerna 2000/01:A812 yrkande7 och 2000/01:N263 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Ideella föreningars avgiftsskyldighet(mom. 1)(), () ochDésirée () anför:Ersättning som utges till en idrottsutövare elleridrottsledare är under vissa förutsättningar befriadfrån avgiftsskyldighet om ersättningen under ett årunderstiger ett halvt prisbasbelopp. Sådanersättning grundar inte heller rätt till pensioneller socialförsäkringsförmåner för den enskilde.Idrotten gagnar barn och ungdomar fysiskt, psykisktoch socialt. Alla är emellertid inte intresserade avidrott, och enligt vår mening finns det också mångaandra verksamheter som bidrar till barns ochungdomars goda uppväxtförhållanden, exempelvis 4H,SVEROK, Vi Unga, Scoutrörelsen, kyrkligaungdomsverksamheter och organisationer som bedriverkulturaktiviteter. Vi anser att den skillnad som finns mellan de föreningar som utövar idrottsligverksamhet och övriga ideella föreningar, när detgäller skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter,är omotiverad. Enligt vår mening bör alla ideellakultur- och ungdomsorganisationer få möjlighet attutge lön eller annan ersättning för arbete upp tillett halvt prisbasbelopp utan att betalaarbetsgivaravgifter.2. Sänkta socialavgifter (mom. 3)och (båda kd) anför:Vi anser att arbetsgivaravgifter driver upplönekostnaden och därmed försämrar näringslivetskonkurrenskraft med omvärlden och minskarsysselsättningen i . Enligt vår mening är detdärför nödvändigt att hålla nerearbetsgivaravgifterna. I motionsyrkanden rörandestatsbudgetens inkomster , som behandlas avfinansutskottet, har vi framfört attarbetsgivaravgifterna bör sänkas med 10procentenheter på lönesummor perår. För egenföretagare bör lönesumman utökas till250 . Detta bör gälla alla företag menkommer främst att gynna småföretagen. De mindreföretag som tvekar om de skall våga nyanställafår härigenom klart förbättrade möjligheter att vågasatsa på utveckling och nyanställningar.3. Sänkta socialavgifter (mom. 3)() anför:Centerpartiet har tidigare aktivt medverkat till attsänka arbetsgivaravgifterna för att bl.a. få ettbättre företagsklimat i . Skatter ochavgifter på arbete måste sänkas för att geförutsättningar för ökad sysselsättning. Från ochmed är det möjligt att göra enviss nedsättning av socialavgiften. Vid beräkning avarbetsgivaravgifter och egenavgifter får enarbetsgivare göra avdrag från arbetsgivaravgifternamed av avgiftsunderlaget upp till en årliglönesumma på . För egenföretagare ärmotsvarande gräns för lönesumman . Imotionsyrkanden rörande statsbudgetens inkomster för2001, som behandlas av finansutskottet, har viframfört att arbetsgivaravgifterna i ett förstaskede bör sänkas genom att reduktionen utökas för såväl arbetsgivaravgifter somegenavgifter. I ett senare skede bör också denhögsta lönesumman, som nedsättningen avarbetsgivaravgifterna räknas mot, uppgå till 2miljoner kronor. För egenföretagare bör motsvarandegräns då sättas till . Genom att sänkaarbetsgivaravgifterna på detta sätt främjas demindre företagen, där anställningspotentialen ärhögst, i förhållande till de större.I proposition 2000/01:8 framlagda lagförslagI proposition 2000/01:7 framlagda lagförslag2.4 Förslag till lag om ändring isocialavgiftslagen (2000:000)Härigenom föreskrivs i fråga om isocialavgiftslagen (2000:000)[1]dels att det i lagen skall införas en ny paragraf,2 kap. 30 §, av följande lydelse,dels att det i ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna till lagen skall införas enny punkt, 9, av följande lydelse.2 kap.-----------------------------------------30 §Vid beräkning avarbetsgivaravgiftersom redovisas i enförenkladskattedeklarationenligt 10 kap. 13 a§skattebetalningslagen(1997:483), skallavdrag göras med 5procent avavgiftsunderlaget.Hänsyn skall intetas till avdragenligt dennaparagraf vidberäkning av avdragenligt 28 och 29§§.----------------------------------------------------------------------------------------------9. Bestämmelsen i 2 kap.30 § skall tillämpas ifråga om avgifter påersättningar som betalasut efter utgången av år2001.-----------------------------------------------------**FOOTNOTES**[1]: Lydelse enligt prop.