bet · GO01SfU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Vidare bör avdrag medges förstyrkta barnomsorgskostnader, dock högst per barn och år.MiljöpartietMatz m.fl. (mp) begär i motion Sf274 yrkande 5 etttillkännagivande om att tillsätta en låginkomstutredning ur ettbarnperspektiv. Motionärerna anser att en sådan krävs för att utreda hursituationen är för alla de barn som växer upp i ekonomiskt missgynnadefamiljer.Enskild motionI motion Sf280 av () begärs ett tillkännagivande omensamstående föräldrars situation. Enligt motionären har ensamstående medbarn drabbats hårdast av nedskärningarna . Trots satsningar iårets budget kommer många ensamstående föräldrar att ha en fortsatt svårekonomisk situation. De ensamstående föräldrarnas ekonomiska situationbehöver därför ses över.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening är föräldrarna i regel de viktigaste personerna ibarnens liv och barnens välbefinnande påverkas i hög grad av hur föräldrarnamår och hur deras ekonomiska situation ser ut. Samhällets stöd tillbarnfamiljerna såväl ekonomiskt som när det gäller själva föräldraskapet ärdärför grundläggande. Utgångspunkten för samhällets stöd är att det skall nåalla olika typer av barnfamiljer. Stödet kan behöva differentieras efterfamiljens sammansättning exempelvis så att ensamföräldrar ellerflerbarnsfamiljer får ett särskilt stöd. Det är dock viktigt att barnen sättsi centrum och att samhällets insatser inriktas på att skapa jämlikauppväxtvillkor för barn. Det sistnämnda uppnås dels genom att stödjaföräldrarna att klara de ekonomiska åtaganden som är väsentliga för barnsvälfärd, dels genom att skapa möjligheter för dem att kombinera föräldraskapmed förvärvsarbete eller studier.Familjepolitiken och då framför allt föräldraförsäkringen ger utrymme förflexibla lösningar för olika familjesituationer som den har en godfördelningspolitisk effekt. Eftersom barnbidraget med dess omfördelandeeffekter och stora träffsäkerhet är en viktig del av stödet tillbarnfamiljerna ser utskottet särskilt positivt på regeringens förslag omytterligare en höjning av barnbidraget och flerbarnstillägget fr.o.m. 2001.Utskottet vill framhålla att en väl utbyggd familjepolitik är ett viktigtmedel också för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. I detsammanhanget noterar utskottet att i regleringsbrevet anges somverksamhetsmål bl.a. att socialförsäkringens administration skall bidra tillatt en större andel av män tar ut fler föräldrapenningdagar. Enligt vad somanges i propositionen har såväl andelen män som utnyttjat förmånen sommännens andel av uttagna föräldrapenningdagar ökat jämfört med 1999.Införandet av ytterligare en mamma- och pappamånad, som aviserats, kommerenligt utskottets mening att stärka familjepolitikens betydelse som ett medelför att uppnå jämställdhet mellan könen.Som utskottet påpekade redan under det föregående (bet.1999/2000:SfU1 s. 73-74) är det låga barnafödandet ett bekymmer isammanhanget. Utskottet uttryckte då en förhoppning om att bl.a. det höjdabarnbidraget skulle komma att få en gynnsam inverkan påfödelsetalet. Även om det av SCB:s senaste statistik, som sträcker sig t.o.m.september 2000, framgår att en mindre ökning har skett av antalet födda barnjämfört med är det emellertid alldeles för tidigt attavgöra huruvida detta är ett tecken på en bestående uppgång i barnafödandeteller om det endast är frågan om en tillfällig ökning.Enligt utskottets mening talar mycket för att det finns starka sambandmellan ekonomi och barnafödande. De senaste årens utveckling påarbetsmarknaden med allt fler tillfälliga arbeten i form avprojektanställningar och vikariat kan därvid ha spelat in med minskademöjligheter att kvalificera sig för föräldraförsäkringen som följd.Osäkerheten om de bakomliggande faktorerna är dock fortfarande stor. Detfinns därför all anledning att närmare undersöka orsakerna till de lågafödelsetalen. Utskottet noterar att regeringen har uppdragit åt SCB attgenomföra en enkät med syfte att bredda kunskaperna om attityderna tillbarnafödande i de mest intressanta åldersgrupperna. Resultatet av uppdragetberäknas kunna presenteras i slutet av innevarande år. Utskottet noterarvidare att regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp inomSocialdepartementet med uppgift att stödja arbetet med att öka kunskaperna ommekanismerna bakom födelsetalsutvecklingen.En avgörande faktor i sammanhanget är det förbättrade arbetsmarknadsläget.Föräldraförsäkringens utformning och ersättningsnivå torde emellertid ocksåha betydelse för födelsetalet eftersom försäkringen ger kvinnor och mänmöjlighet att förena förvärvsarbete med föräldraskap. Den höjning avföräldraförsäkringens nivå från till av den sjukpenninggrundandeinkomsten som skedde var därför betydelsefull. Utskottetser också positivt på att regeringen i budgetpropositionen har aviseratytterligare förbättringar av föräldraförsäkringen. Dessa förbättringar ikombination med de föreslagna höjningarna av barnbidraget ochflerbarnstillägget får ses som ännu ett steg på vägen att fåtill stånd ett ökat barnafödande. Därtill kommer det i proposition1999/2000:129 framlagda förslaget om ett system med maxtaxa. Som utskottetframhöll i sitt yttrande till utbildningsutskottet (2000/01:SfU2y) kommermaxtaxereformen - fullt genomförd - att utgöra ett viktigtkomplement till nuvarande delar i familjepolitiken. hari sitt betänkande 2000/01:UbU5 tillstyrkt regeringen förslag. hardärefter ställt sig bakom utbildningsutskottets förslag (rskr. 2000/01:46)Sammantaget anser utskottet att föreslagna och aviserade åtgärder påfamiljepolitikens område kommer att innebära både en påtaglig förbättring avbarnfamiljernas ekonomi och gynnsammare förutsättningar för ett ökatbarnafödande. Något skäl att införa ett system med barnomsorgskonto kanutskottet inte finna.Som redan nämnts har till uppgift att göra en översyn avde ekonomiska familjestöden (de allmänna barnbidragen, underhållsstödet ochbostadsbidraget till barnfamiljerna). Syftet är att undersöka vilkamöjligheter det finns att inom ramen för den generella välfärdspolitiken, ochmed bibehållen eller ökad fördelningspolitisk träffsäkerhet, på ett mereffektivt sätt stödja barnfamiljerna. Utredaren skall särskilt beakta bl.a.marginaleffekter och deras inverkan på arbetskraftsutbudet. Vidare skallensamstående föräldrars situation särskilt belysas. En slutlig redovisning avuppdraget skall lämnas . Mot bakgrund härav saknasenligt utskottet skäl att förorda en familjepolitisk reform eller att föreslåatt en låginkomstutredning tillsätts. Inte heller anser utskottet att detfinns behov av en utredning av ensamstående föräldrars situation.Såvitt gäller regeringens förslag till mål för politikområdet villutskottet anföra följande. Regeringen har föreslagit att målet förpolitikområdet Ekonomisk familjepolitik skall vara att minska skillnaderna ide ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Anslaget 21:1Bostadsbidrag ingår som redan nämnts i politikområdet men hör annars tillutgiftsområde 18. Målet för bostadsbidragen är att ge ekonomiskt svagahushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder.Bostadsbidrag lämnas enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag till såvälbarnfamiljer som hushåll utan barn. Målgruppen för bostadsbidraget, somsåledes till viss del skiljer sig från målgruppen i övrigt inomfamiljepolitikens område, ryms dock enligt utskottets mening i huvudsak inomdet föreslagna målet för politikområdet. Eftersom det pågår ett arbete medatt vidareutveckla tydliga och uppföljningsbara mål finner utskottet inteskäl att ifrågasätta regeringens förslag till mål och tillstyrker med dettaförslaget till mål för politikområdet Ekonomisk familjepolitik. MotionernaSf273 yrkandena 1, 5, 6, 10, 11, 17, 18 och 22, Sf227 yrkandena 1, 2 och 4,Sf228 yrkandena 1 och 4, So457 yrkande 1, Ub243 yrkande 2, So304 yrkandena 1,7 och 8 i denna del, Fi210 yrkande 10 i denna del, So358 yrkande 2, Sf308yrkande 2, Sf274 yrkande 5 och Sf280 avstyrks därmed.21:1 Allmänna barnbidragGällande ordningFrån anslaget bekostas barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag.Barnbidraget höjdes från till per barnoch år. höjdes även flerbarnstillägget. Sådant tilläggutges med för det tredje barnet, 8 160 krför det fjärde barnet och för det femte och varje ytterligare barn.Under perioden 31 december 1997 beviljades inga nyaflerbarnstillägg.Förlängt barnbidrag utbetalas med samma belopp som barnbidraget fr.o.m.kvartalet efter det att barnet har fyllt om barnet studerar vidgrundskola eller deltar i viss annan motsvarande utbildning.PropositionenI propositionen föreslås att för till anslaget 21:1Allmänna barnbidrag anvisar ett ramanslag på 20 914 miljoner kronor.Enligt propositionen fyller barnbidragen väl målet att, utan att skapamarginaleffekter, bidra till att minska skillnaderna mellan familjer medrespektive utan barn. Stödet omfördelar också inkomster mellan hög- ochlåginkomsttagare genom att inkomstskatten är progressiv och barnbidragbetalas med samma belopp till alla barn. Barnbidragssystemet är vidare lättatt överblicka samt enkelt och billigt att administrera.Utgifterna för barnbidrag är främst beroende av bidragets nivå, antaletfödda barn och nettomigrationen. Antalet familjer med tre eller flera barnpåverkar de totala kostnaderna för flerbarnstillägg.Regeringen har tidigare aviserat sin avsikt att ytterligare förbättrabarnfamiljernas ekonomiska situation genom en höjning av barnbidraget ochflerbarnstillägget i två steg . Det första steget hargenomförts. I propositionen föreslås nu att det andra steget genomförs ochatt barnbidraget och det förlängda barnbidraget höjs med per barn ochmånad fr.o.m. , dvs. till per barn och år.Flerbarnstillägget höjs i motsvarande mån, vilket innebär en höjning till3 för det tredje barnet, till för det fjärdebarnet och till för det femte och varje ytterligare barn. Enmotsvarande höjning föreslås också under utgiftsområde 15 gälla förstudiebidrag som lämnas till studerande i gymnasieskolan.Jämfört med förhållanden innebär regeringens förslag att detekonomisk stödet sammantaget förstärks med förhushåll med tre barn, med för hushåll med fyra barn och med707 kr för hushåll med fem barn.Den utgiftsökning som följer av förslaget beräknas uppgå till ca år 2001.Regeringens förslag föranleder ändringar i 1 och 2 a §§ lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag och i 1 § lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2001ModeraternaI motion Sf300 av m.fl. (m) begärs i yrkande 7 att riksdagenbeslutar att för till anslaget 21:1 anvisa 2 200 miljonerkronor mindre än regeringen föreslagit. I samma motion yrkande 1 begärsavslag på förslaget att höja barnbidragen fr.o.m. den 1 januari 2001.Motionärerna föreslår i stället införandet av ett extra grundavdrag i denkommunala beskattningen på per barn och år.KristdemokraternaAlf m.fl. (kd) begär i motion Sf273 yrkande 28 i denna del attriksdagen beslutar att för till anslaget 21:1 anvisa 525miljoner kronor mindre än regeringen föreslagit. I samma motion yrkande 24begärs beslut om ändring av reglerna för barnbidrag. Enligt motionärerna börbarnbidraget höjas till per barn och månad fr.o.m. den 1 januari 2001samtidigt som en skattereduktion införs på per barn och månad.Skattereduktionen bör därefter ökas till per barn och månad fr.o.m.2002 och till per barn och månad fr.o.m. 2003.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Sf308 yrkande 11 i denna del attriksdagen beslutar att för till anslaget 21:1 anvisa mindre än regeringen föreslagit. Motionärerna anser attbarnbidragshöjningen bör omvandlas till en skattereduktion för barnfamiljerfr.o.m. 2001.Ett likalydande yrkande återfinns i Fi211 yrkande 16 i denna del av LarsLeijonborg m.fl. (fp).Utskottets bedömningEnligt utskottets mening innebär förslaget om ytterligare en höjning avbarnbidraget och flerbarnstillägget att barnfamiljerna fåren påtaglig förbättring av sin ekonomi. Som framhålls i propositionen kommer- i förhållande till nivå - det ekonomiska stödet i form avbarnbidrag och flerbarnstillägg sammantaget att förstärkas med permånad för hushåll med tre barn, med för hushåll med fyrabarn och med för hushåll med fem barn. Den nu föreslagnahöjningen kan innebära att barnbidraget 2001 når den högsta reala nivån sedandet infördes. Utskottet, som delar regeringens uppfattning att barnbidragetoch flerbarnstillägget bör höjas och med belopp som regeringenföreslagit, avvisar därmed förslagen att barnbidragshöjningen i stället skallersättas av ett grundavdrag alternativt av en skattereduktion.Med det anförda tillstyrker utskottet lagförslagen liksom regeringensförslag till medelsanvisning. Utskottet avstyrker motionerna Sf300 yrkandena1 och 7, Sf273 yrkandena 24 och 28 i denna del, Sf308 yrkande 11 i denna deloch Fi211 yrkande 16 i denna del.21:2 FöräldraförsäkringGällande ordningFöräldrapenning utges i anslutning till barns födelse elleradoption. När båda föräldrarna är vårdnadshavare har de rätt till hälften varav det totala antalet ersättningsdagar. En förälder kan överlåta rätten tillföräldrapenning till den andre föräldern med undantag av medsjukpenningbelopp (de s.k. mamma- och pappamånaderna).Under 360 dagar utges ersättning av den sjukpenninggrundandeinkomsten. En förutsättning är dock, såvitt gäller , att föräldern under minst före barnetsfödelse eller den beräknade tidpunkten härför har varit försäkrad för ensjukpenning över garantinivån och skulle ha varit det om försäkringskassankänt till samtliga förhållanden. Ersättning utges dock alltid lägst enligtgarantinivån, som är per dag. För resterande är ersättningenlika med garantinivån.Vid flerbarnsfödsel utges föräldrapenning förvarje barn utöver det första, varav enligt garantinivån. Fr.o.m. den1 gäller dock att föräldrapenning för varje barn utöver detandra utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning för samtligatillkommande dagar.Föräldrapenning kan utges som hel, halv, tre fjärdedels och en fjärdedelsförmån.Tillfällig föräldrapenning kan utges till en förälder som behöver avståfrån förvärvsarbete för att tillfälligt vårda sjukt barn , ivissa fall även vid vård av barn . Tillfällig föräldrapenning kanockså utges när barnets ordinarie vårdare är sjuk, när en förälder behöverfölja med barnet till barnavårdscentral m.m. samt till någon av föräldrarnavid vårdbehov som uppkommer när den andra föräldern besöker läkare med ettannat barn.Tillfällig föräldrapenning kan utges per barn och år.Tillfällig föräldrapenning vid ordinarie vårdares sjukdom eller smitta kandock utges med per år.En förälder kan överlåta sin rätt till tillfällig föräldrapenning till enförsäkrad som i stället för föräldern avstår från sitt förvärvsarbete för attvårda barnet i samband med sjukdom eller smitta hos barnet eller dessordinarie vårdare.Fadern har en särskild rätt till tillfällig föräldrapenning under högst tiodagar i samband med barns födelse eller adoption.Tillfällig föräldrapenning utges av den sjukpenninggrundandeinkomsten och kan liksom föräldrapenning utges som hel, halv, tre fjärdedelsoch en fjärdedels förmån.Havandeskapspenning kan utges till blivande mödrar som under graviditetenssenare del på grund av arbetets art inte kan fortsätta i sitt vanliga arbeteoch inte heller kan omplaceras. Förmånen utges tidigast fr.o.m. den sextiondedagen och längst t.o.m. den elfte dagen före den beräknade förlossningen.Havandeskapspenning utges också om en kvinna inte får sysselsättas i sittförvärvsarbete på grund av en föreskrift om förbud mot arbete underhavandeskap, som har meddelats med stöd av bl.a. 4 kap. 6 § arbetsmiljölagen(1977:1160), om hon inte kan omplaceras till annat arbete.Även havandeskapspenning utges av den sjukpenninggrundandeinkomsten.PropositionenI propositionen föreslås att för till anslaget 21:2Föräldraförsäkring anvisar ett ramanslag på 18 026 879 000 kr.Målet för föräldraförsäkringen är att underlätta för båda föräldrarna attkunna kombinera föräldraskap med förvärvsarbete. Som mål försocialförsäkringens administration gäller att den skall bidra till att enstörre andel män tar ut fler föräldrapenningdagar. I propositionen anges attföräldraförsäkringen väl fyller målet att bidra till att minska skillnadernai de ekonomiska villkoren mellan familjer med respektive utan barn genom attunderlätta för båda föräldrarna att kunna kombinera föräldraskap medförvärvsarbete. Vidare anges att männens utnyttjande av förmånerna inomförsäkringen ökar som i princip alla tillgängliga dagar inomföräldrapenningen utnyttjas av föräldrarna under tid som förmånen utges.De s.k. mamma- och pappamånaderna, som infördes , har enligt regeringenpå ett tydligt sätt påverkat männens nyttjande av förmånen. Uppgifter frånRFV visar att av pappor till barn födda har nyttjatföräldrapenning under barnets första . Motsvarande siffra för barnfödda och 1994 var . Pappornas totala andel av de utbetaladenettodagarna med föräldrapenning var 1990, 1995 och 1999.Den faktor som främst påverkar utgiftsutvecklingen utgörs av antalet föddabarn . Antalet födda barn har sjunkit från 124 000 barn per årvid 1990-talets början till beräknade 89 2000. Detta förhållande harkraftigt minskat antalet ersatta dagar under perioden.Såvitt gäller tillfällig föräldrapenning för vård av barn utgjorde männensandel av antalet ersatta dagar jämfört 1998.Inom den tillfälliga föräldrapenningen finns också de tio s.k. pappadagarnasom enbart utges till pappan i samband med barnets födelse. tog av de nyblivna papporna ut sådana pappadagar medan motsvarande andel år1990 var . Enligt vad som anges i propositionen avser Socialdepartementetatt se över orsakerna till denna nedgång i uttaget av de s.k. pappadagarna.Som redan nämnts avser regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag om vissa förbättringar av föräldraförsäkringen. För-äldrapenningen skall förlängas med motsvarande föräldernssjukpenninggrundande inkomst. Föräldrapenningen kommer därmed att uppgå tillsammanlagt . Inom ramen för sådan förlängd föräldrapenning avserregeringen att föreslå att sammanlagt reserveras för mammanrespektive pappan med ersättning motsvarande den sjukpenninggrundandeinkomsten. Härutöver avser regeringen att föreslå förbättringar inomföräldrapenningen och den tillfälliga föräldrapenningen, bl.a. införande aven ny förmånsnivå inom föräldraförsäkringen samt återinförande av de s.k.kontaktdagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2001ModeraternaI motion Sf300 av m.fl. (m) begärs i yrkande 8 att riksdagenbeslutar att för till anslaget 21:2 anvisa 1 034 miljonerkronor mindre än regeringen föreslagit. I samma motion yrkande 2 begärsbeslut att sänka ersättningsnivån i föräldraförsäkringen till av densjukpenninggrundande inkomsten. I yrkandena 3 och 5 begär motionärerna beslutatt höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen till per dag fr.o.m.den 1 januari 2001 och att föra över havandeskapspenningen till utgiftsområde10 anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.KristdemokraternaAlf m.fl. (kd) begär i motion Sf273 yrkande 28 i denna del attriksdagen beslutar att för till anslaget 21:2 anvisa 320miljoner kronor mindre än regeringen föreslagit. I yrkande 19 begärmotionärerna beslut att höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen till 150kr per dag . I yrkandena 20 och 21 begärs beslut dels om att densjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på ett genomsnitt av de senastetvå årens inkomster, dels om att skattepliktiga förmåner ochsemesterersättning skall vara sjukpenninggrundande.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf293 att beslutar attför till anslaget 21:2 anvisa mer änregeringen föreslagit. Motionärerna anser att gantinivån iföräldraförsäkringen skall höjas till per dag och attsjukpenninggrundande inkomst skall beräknas på historisk inkomst. De avvisarsamtidigt en extramånad i föräldraförsäkringen.I motion So304 av m.fl. (c) begärs i yrkande 8 i denna delett tillkännagivande om inriktningen för att förbättra barnfamiljernasekonomi. Motionärerna förordar en höjning av den lägsta nivån i iföräldrapenningen.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Sf308 yrkande 11 i denna del attriksdagen beslutar att för till anslaget 21:2 anvisa 120miljoner kronor mer än regeringen föreslagit. Motionärerna anser bl.a. attåtgärder mot överutnyttjande av föräldraförsäkringen kan minska utgifternamed . I yrkande 3 begärs förslag om att ersättningsnivånför pappa- och mammamånaderna höjs till av den sjukpenninggrundandeinkomsten. I yrkandena 4 och 6 begär motionärerna förslag dels om att höjagarantibeloppet i föräldraförsäkringen till per dag, dels om attavskaffa de s.k. garantidagarna i föräldraförsäkringen.Även i motion Fi211 yrkande 16 i denna del av m.fl. (fp)begärs att anslaget 21:2 ökas med år 2001.I motion A812 av m.fl. (fp) begärs i yrkande 5 etttillkännagivande om att ersättningen för mamma- och pappamånaderna skallhöjas till av den sjukpenninggrundande inkomsten.Övriga motioner om föräldraförsäkringenHöjning av garantinivån/garantibeloppetI motion Sf260 av och () begärs etttillkännagivande om att höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen till 150kr per dag.Lennart m.fl. (c) begär i motion Fi210 yrkande 10 i denna del etttillkännagivande om att den lägsta nivån i föräldrapenningen bör vara 200 krper dag när ett familjepolitiskt paktet införs fr.o.m. 2002.Margareta m.fl. (c) begär i motion A809 yrkande 8 etttillkännagivande om en höjning av ersättningsnivån i föräldraförsäkringen.Motionärerna framhåller att den låga ersättningsnivån gör att kvinnor väntarmed att skaffa barn till dess de avslutat utbildningen och börjat arbeta.I motion Sf233 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivandeom garantinivån i föräldraförsäkringen, som enligt motionärerna bör höjas.Christina Nenes och () begär i motion Sf304 etttillkännagivande om att garantibeloppet bör ses över. Motionärerna påpekaratt både garantinivån och garantibeloppet har varit oförändrade sedan 1987.Överlåtelse av föräldrapenningförmånerI motion Sf300 av m.fl. (m) begärs i yrkande 4 förslag tilländring så att ensamstående mödrar vid barnets födelse kan överlåta desärskilda "pappadagarna" i föräldraförsäkringen på någon annan än pappan.I motion Sf308 av m.fl. (fp) yrkande 5 begärs etttillkännagivande om införande av en överlåtelsemöjlighet av föräldrapenningoch tillfällig föräldrapenning i enlighet med Tjänstebeskattningsutredningensförslag. Enligt motionärerna bör förmånerna kunna överlåtas till en väneller en släkting eller användas som betalning till en barnvårdare från ettföretag.Matz m.fl. (mp) begär i motion Sf274 yrkande 4 beslut att detio s.k. pappadagarna skall kunna överlåtas på annan person i syfte att geden nyblivna mamman avlastning. Enligt motionärerna bör denna möjlighet dockinte gälla gifta eller sambor.HavandeskapspenningI motion Sf218 och () begärs etttillkännagivande om behovet av en översyn av kriterierna för havandeskaps-penning. Enligt motionärerna handlar kriterierna främst om arbetets fysiskapåfrestningar, t.ex. tunga lyft. Dagens arbetsmarknad har emellertid inslagav nya påfrestningar såsom hög grad av stress.Den s.k. 2,5 års-regelnMikael () begär i motion Sf210 ett tillkännagivande om atttillsätta en utredning med uppgift att utvärdera reglerna för den nuvarandeföräldrapenningen. Motionären påpekar att föräldern får behålla sinföräldrapenning om nästa barn föds inom . Om barnet och efter det förra barnet får föräldern däremotinte behålla den tidigare nivån på föräldrapenningen.Stefan Attefall (kd) begär i motion Sf215 ett tillkännagivande om behovetav förenkling av reglerna för sjukpenninggrundande inkomst respektiveföräldrapenninggrundande inkomst. Motionären framhåller att föräldern kan fåbehålla den föräldrapenninggrundande inkomsten efter ettbarns födelse, medan förälderns egen sjukpenninggrundande inkomst påverkas omhan eller hon efter barnets ettårsdag arbetar i mindre omfattning än föreföräldraledigheten.I motion So255 yrkande 2 av () begärs ett tillkännagivandeom förändring av den s.k. 2,5-årsregeln.