bet · GO01KU7 · 2000-11-09 00:00:00 — Om det finns fler än 24 000 somhar rösträtt i en kommun, eller om det för kommunenskall utses minst 51 fullmäktige, skall kommunendelas in i två eller flera valkretsar. En kommun somhar färre än 6 000 personer som har rösträtt fårdelas in i två eller flera valkretsar bara om detfinns synnerliga skäl därför att kommunen sträckersig över ett betydande geografiskt område eller harandra geografiska förhållanden som motiverar ensådan indelning.Indelningen i valkretsar för val tillkommunfullmäktige skall enligt 2 kap. 9 § vallagenbeslutas av fullmäktige. För att gälla skallbeslutet vara fastställt av länsstyrelsen.Kommunfullmäktige skall, enligt 3 kap. 7 §vallagen, besluta om hur många mandat somfullmäktige skall ha. Detta regleras i 5 kap. 1 §kommunallagen (1991:900). Samtliga mandat ifullmäktige är fasta mandat. Om en kommun är indeladi flera valkretsar skall besluta omhur många mandat som varje valkrets skall ha.Frågan om att införa ett mer proportionellt systemockså för val till kommunfullmäktige har utrettsflera gånger utan att det lett till lagstiftning.Senast övervägdes frågan av 1993 årsvallagskommitté. Kommittén kunde inte enas i frågan,och detta hade sin orsak i olika synsätt i fråga ombehovet av att komplettera ett kommunproportionelltsystem med småpartispärr och delade meningar om detangelägna i att ha likartade system för val tilllandstings- och kommunfullmäktige. Kommittén valdedärför att avstå från att lägga fram ett förslag.Regeringen gjorde bedömningen att det inte bordeinföras utjämningsmandat för val tillkommunfullmäktige. Inte heller föreslog regeringeninförande av någon småpartispärr (prop. 1996/97:70s. delade regeringensuppfattning (bet. 1996/97:KU16 s. 25) och avstyrkteen motion med yrkande om ett tillkännagivande tillregeringen om bl.a. att införande avutjämningsmandat i kommunfullmäktigevalen borde bliföremål för förnyad beredning.I betänkande 1998/99:KU17 behandlade utskottet fleramotioner med yrkande om att utjämningsmandat bordeinföras i kommunfullmäktigvalen. Utskottet hänvisadei sin bedömning till att frågan om att införa ettmer proportionellt system för val tillkommunfullmäktige genom införande avutjämningsmandat hade utretts utan attdet lett till lagstiftning. Mot bakgrund av att 1993års vallagskommitté inte hade kunnat enas i dennafråga gjorde regeringen i propositionen med förslagtill ny vallag bedömningen att det inte bordeinföras utjämningsmandat för val tillkommunfullmäktige. Regeringen föreslog inte hellerinförande av någon småpartispärr.Konstitutionsutskottet delade regeringensuppfattning. Utskottet gjorde i betänkandet ingenannan bedömning. Utskottet ansåg att man bör hållafast vid det system som gäller. Någon ny utredningav frågan behövdes enligt utskottet inte heller.Utskottet avstyrkte därför samtliga motioner.Utskottets bedömningFrågan om att införa kommunala utjämningsmandat harutretts utan att det lett tilllagstiftning. Utskottet har tidigare gjortbedömningen att utjämningsmandat inte borde införasför val till kommunfullmäktige samt att man bordehålla fast vid det system som gäller. Utskottet somi dag inte gör någon annan bedömning avstyrkermotionerna 1999/2000:K209 och 2000/01:K268 yrkande3.Blanka valsedlarMotionenI motion 1999/2000:K210 av de () hemställs att beslutar om sådanändring i vallagen att blanka röster redovisas somblankröster i enlighet med vad som anförts imotionen. Enligt 18 kap. 10 § vallagen är en röstogiltig om den saknar partibeteckning eller har merän en partibeteckning eller har kännetecken somuppenbart gjorts med avsikt. De spärrar vi har av antalet röster i hela landet i en valkrets gör att partier som intenår upp till detta redovisas i kategorin "övrigapartier". Vid val röstade 137 176 personerpå "övriga partier" medan antalet ogiltiga valsedlarvar 113 446 stycken. Enligt uppgift från RSV ärflertalet av de ogiltiga valsedlarna blanka. De somröstar blankt har tagit sig till vallokalen för attrösta. En ärligare redovisning av valresultat voreenligt motionären att redovisa blankröster som justblank-röster och de som är ogiltiga av andra skälsom ogiltiga.BakgrundEnligt 18 kap. 10 § vallagen är en valsedel ogiltigom den saknar partibeteckning. Sådana valsedlarredovisas inte särskilt i den offentligavalstatistiken utan ingår i gruppen "ogiltigavalsedlar". I riksdagsvalet uppgick antaletogiltiga valsedlar till omkring 113 500 och enligtRSV var av dessa ogiltiga på grund av attde saknade partibeteckning.Rådet för utvärdering av val har ibetänkandet Personval 1998 (SOU 1999:136) intefunnit anledning att inom ramen för sitt uppdragnärmare analysera frågan utan anser att den fårövervägas i annat sammanhang.Regeringen beslutade om tilläggsdirektivtill författningsutredning (dir. 2000:21).I direktiven får utredningen i särskilt uppdrag attbl.a. överväga vilken giltighet valsedlar som saknarpartibeteckning skall ha. När det gäller behovet aven översyn skriver regeringen följande:Det har framförts krav på att de valsedlar somsaknar partibeteckning skall betraktas som giltigaeller att de i vart fall skall redovisas särskilt.Grunden för detta torde vara att man anser att denväljare som röstat blankt utfört en aktivvalhandling för att ge uttryck för sitt missnöje meddet politiska sy-stemet. Det har också föreslagitsatt de valsedlar som saknar partibeteckning skullekunna ingå i underlaget för att bestämma olikaspärrnivåer, t.ex. spärren mot små partier iriksdagsval eller spärren för tilldelning ochutläggning av fria valsedlar. Ett sådant systemskulle i första hand få effekter för små partier.Rådet för utvärdering av val har ibetänkandet Personval 1998 En utvärdering avpersonvalsreformen (SOU 1999:136) anfört att fråganom de blanka rösterna bör övervägas.Regeringen anser mot denna bakgrund att det finnsskäl att överväga vilken giltighet valsedlar somsaknar partibeteckning skall ha.1999 års författningsutredning skall i denna delredovisa sitt arbete senast den 30 april 2002.Utskottets bedömningUtskottet anser att frågan om hur valsedlar somsaknar partibeteckning skall behandlas ärsynnerligen viktig. Utskottet anser emellertid attresultatet av författningsutrednings arbetebör avvaktas. Utskottet avstyrker motion1999/2000:K210.ValprocedurenMotionenI motion 1999/2000:K236 av ()hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omförenklad och förbättrad valprocedur vid de allmännavalen (yrkande 1), om rak och tydlig information isamband med distribution av röstkort (yrkande 2) ochom distribution av valsedlar i samband medutsändandet av röstkort (yrkande 3). Självavalförfarandet är en av flera processer som formardet demokratiska samhället och utgör en väsentligdel i själva demokratibyggandet. Det är enligtmotionären viktigt att medborgarna inte upplevervalförfarandet som byråkratiskt och krångligt.Regeringen bör ges i uppdrag att utredamöjligheterna att förenkla procedurerna i deallmänna valen för att på så vis underlätta för samtentusiasmera väljarna att utnyttja sin rösträtt. Detär många väljare som känner sig osäkra på hur deallmänna valen fungerar och vad röstningenegentligen innebär. Problemet kan enligt motionärenmöjligen undanröjas genom opartisk information omvad de politiska institutionerna och församlingarnahar för uppdrag etc. Denna information skulle medfördel kunna ske med distributionen avröstkort. Alla partier har inte möjlighet att skickaut valsedlar till samtliga hushåll och iblandinträffar det att valsedlar saknas på postkontor. Enmöjlighet att minska risken att väljarna inte fårtillgång till valsedlar är att man från offentligthåll distribuerar valsedlar. Kanske detta skullekunna ske i samband med att röstkorten distribuerastill samtliga valberättigade.BakgrundRegeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare för att göra en teknisk ochadministrativ översyn av delar av valsystemet.Utredaren skall lämna förslag till deförfattningsändringar och andra åtgärder somutredaren anser vara behövliga. Av direktiven (dir.2000:10) framgår att utredningsarbetets övergripandesyfte är att skapa så goda praktiska förutsättningarsom möjligt för väljarna att rösta.Valadministrationen ansvarar för att väljarna i allaröstningslokaler har tillgång till valsedlar medpartibeteckning för de partier som vid något av detvå senaste valen har fått mer än en procent avrösterna i hela landet. Vid val tillEuropaparlamentet omfattades de sjuriksdagspartierna och Sarajevolistan av dennaförmån. Vid val till , då helalandet utgör en valkrets, skulle det enligt RSV varamöjligt för valadministrationen att i allaröstningslokaler inom landet lägga ut namnvalsedlari stället för valsedlar med bara partibeteckning förde partier som omfattas av förmånen.Förutsättningarna för detta är enligt RSV dels attvarje parti deltar i valet med endast ennamnvalsedel, dels att partierna lämnar in sinabeställningar av valsedlar vid en något tidigaretidpunkt, som RSV i så fall måste fastställa. Vid1999 års val hade ett av partierna två valsedlar.Enligt direktiven skall utredaren överväga om dencentrala valmyndigheten vid kommande val tillEuropaparlamentet skall ansvara för att väljarna hartillgång till namnvalsedlar för de partier som vidnågot av de senaste två valen fått mer än en procentav rösterna i landet dels i varje röstningslokal ilandet, dels hos utlandsmyndigheterna. Utredarenskall också överväga om den centrala valmyndighetenskall bifoga sådana namnvalsedlar till materialetför brevröstning. Slutligen skall utredaren övervägavilka andra förändringar, t.ex. vad gäller sista dagför partiernas beställning av valsedlar, ett sådantansvar kan föranleda. Utredaren skall när det gällerfrågan om var den centrala valmyndigheten iframtiden skall vara placerad bilda sig enuppfattning om hur en lämplig framtida organisationbör se ut och föreslå de ändringar som behövs.Utredaren skall i sammanhanget också klargöra ivilken utsträckning valmyndigheten skall svara föraktiv information och uppmaningar till väljarna attrösta samt bedöma vilket IT-stöd som kan komma attkrävas . Utredningsuppdraget skall varaavslutat senast den 31 december 2000.Utskottets bedömningDen utredare som skall göra en teknisk ochadministrativ översyn av delar av valsystemet harsom övergripande syfte att skapa så goda praktiskaförutsättningar som möjligt för väljarna att rösta.Utredaren skall bl.a. klargöra i vilken utsträckningvalmyndigheten skall svara för aktiv information ochuppmaningar till väljarna att rösta. Utskottet, somanser att resultatet av kommitténs arbete böravvaktas, avstyrker motion 1999/2000:K236 yrkandena1-3.Möjligheten att rösta, elektroniskröstning, m.m.MotionernaI motion 1999/2000:K228 av ()hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omelektronisk röstning för utlandssvenskar. Som ettled i ambitionen att öka röstetalen i de allmännavalen finns, enligt motionären, anledning att seöver det system som gäller vid utlandsröstning.Riksskatteverket sänder inför varje val ut ensärskild katalog "Att rösta i utlandet" till allasom är röstberättigade, med information om röstning,adresser och tider m.m. De adresser och tider somanges i katalogen är för många röstberättigade svåraatt anpassa sig till med hänsyn till arbete, långaavstånd och andra åtaganden. Med de snabbt växandeelektroniska kommunikationsmöjligheterna vore detlämpligt att utnyttja dessa för en enkel ochtillgänglig väg för utlandssvenskars röstande iallmänna val.I motion 1999/2000:K246 av ()hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attskapa möjligheter att rösta via Internet. I senasteEuropavalet var valdeltagandet mycket lågt.Förklaringarna till detta är naturligtvis många ochmycket komplicerade. Några mer jordnära ochvardagliga synpunkter är att själva röstprocessenskulle kunna förenklas. I en kommitté skallpersonvalet och valsystemet utvärderas ochförbättras. Något som då borde tas upp tillbehandling är på vilka sätt man kan underlätta ochmodernisera själva röstförfarandet. Att kunna sättasig hemma vid köksbordet och bestämma sig för bådeparti och sin personvalskandidat och sedan viaInternet kunna fullfölja sin valhandling bör enligtmotionären vara ett mål. Säkerheten och tekniken ärutvecklad för att kunna betala räkningar och flyttapengar via nätet med hjälp av säkerhetskoder.Procedur för detta bör arbetsgruppen enligtmotionären ta fram så att vi i nästa val skall kunnarösta lättare.I motion 1999/2000:K340 av ochCarina () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om att säkerställa möjligheterna attförhandsrösta och att rösta utanför valdistriktetsamt att öka valdeltagandet. En anledning tillminskat röstdeltagande kan enligt motionärerna varatillgången till röstlokal. Fler och fler väljer attrösta på andra tider än på själva valdagen. Ivallagen står att ett postkontor per kommun skall taemot poströster, men i de allra flesta kommuner harfler än ett kontor tagit emot poströster. Menpostkontoren blir allt färre till förmån för andralösningar och då minskar också antalet tillfällenatt avlägga rösten. För att säkerställa attåtminstone tillgången på platser att rösta i ochmöjligheter att rösta inte minskar måsteenligt motionärerna nya vägar öppnas. Regeringen börtillsätta en utredning för att finna nyamöjligheter, såväl platser som tekniker, för att fåfler att rösta i kommande val.I motion 1999/2000:K236 av () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ompostens roll och ansvar vid de allmänna valen(yrkande 4). Postens roll och ansvar förvalproceduren måste enligt motionären tydliggöras omposten även fortsättningsvis skall stå för dennaservice i de allmänna valen. Direktinformationentill hushållen kan förbättras och utökas. Allapartier har inte möjlighet att skicka ut valsedlartill samtliga hushåll och ibland inträffar det attvalsedlar saknas på postkontor. En möjlighet attminska risken för att väljarna inte får tillgångtill valsedlar är enligt motionärerna att man frånoffentligt håll distribuerar valsedlar.I motion 1999/2000:K249 av ()hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omtillgänglighet till poströstning. I senaste EU-valetvar antalet vallokaler på posten lägre än någonsin.Skälen till att vissa postkontor inte tog emotröster varierade, alltifrån olämpliga lokaler tillatt innehavaren var politiskt aktiv har angivits.Detta är enligt motionären oacceptabelt. Systemetmed poströstning bygger på ett fullständigtförtroende för posten som utförare. Då måste postengarantera att poströstning kan genomföras överalltoch på ett förtroendefullt sätt. Den arbetsgrupp somregeringen tillstätter för att utvärdera valfrågorbör enligt motionären få i uppdrag att särskiltutvärdera poströstningen och finna former för attgarantera att det går att poströsta oavsett denlokala postföreträdarens uppfattning omtillgänglighet till demokratin.I motion 1999/2000:K235 av (m)hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet dels av en ändring av valdagensöppethållandetider (yrkande 1), dels av en översynav valdagens öppethållandetider vilken bör görasutan dröjsmål i lämpligt utredningssammanhang(yrkande 2). En vallokal skall hållas öppen mellanklockan 08.00 och 20.00. Från den huvudregeln kanendast RSV göra undantag för vallokaler i enskildavaldistrikt. De svenska väljarna röstar i alltstörre utsträckning i förväg på posten. Man kanfråga sig om det är rimligt att öppna vallokalernalångt innan de flesta vill komma och avge röster.Senast detta blev tydligt var vid valet tillEuropaparlamentet. I många vallokaler kom det endasttvå eller tre och röstade under hela den förstatimmen. Mycket talar enligt motionären för att detskulle räcka om man öppnade vallokalerna förstklockan 09.00 . En översyn av valdagensöppethållandetider skulle i direktiv kunna åläggasen framtida utredning om skilda valdagar förriksdags- respektive kommun- och landstingsval.BakgrundUtskottet behandlade i betänkande 1998/99:KU17motioner om utlandssvenskars röstning och ommöjligheten att skapa en digital valkrets förutlandssvenskar. Utskottet hänvisade till attRiksskatteverket i sin utvärdering efter 1998 årsval skulle ta upp frågan hur svenskars möjlighet attrösta utomlands fungerat. Utskottet som i och försig ansåg att det vore intressant med en möjlighetatt utnyttja den nya tekniken även i valsammanhangfann emellertid att tiden ännu inte var mogen förett sådant initiativ och avstyrkte motionerna.Riksskatteverket () överlämnade i februari 1999promemorian Erfareheter års allmänna valtill . I promemorian anför RSVföljande under rubriken .Med den ökade internationaliseringen befinner sigalltfler svenskar utomlands under kortare ellerlängre tid. Fler ungdomar studerar utomlands.Antalet ambassader och konsulat där röstmottagningkan ske har däremot minskat något. Även om flerröstmottagningsställen skulle kunna öppnas kommerett stort antal svenskar alltid att befinna sig påorter där det inte är någon röstmottagning. RSV ochUtrikesdepartementet får varje val motta kritik frånsvenska medborgare som vill vara med i valet men somav praktiska skäl inte kan rösta eftersom debefinner sig alltför långt från någotröstmottagningsställe. Många vill använda sig avmöjligheten att rösta med bud. Den används säkertockså av en del även om det inte står iöverensstämmelse med gällande lag.Utlandssvenskarnas möljlighet att rösta borde därförunderlättas. RSV vill därför väcka frågan om intebrevröstning skulle kunna införas i hela världen somett alternativ till röstning på utlandsmyndigheter.Rådet för utvärdering av val anför i sittslutbetänkande Valdeltagande och Europaparlamentsval(SOU 2000:81) att det enligt rådets uppfattning kanfinnas anledning att inför nästa Europaparlamentsvalpröva frågan om en försöksverksamhet med möjlighetertill IT-röstning och utökad brevröstning.Regeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare för att göra en teknisk ochadministrativ översyn av delar av valsystemet.Utredaren skall lämna förslag till deförfattningsändringar och andra åtgärder somutredaren anser vara behövliga. Hela regelverketavseende förtidsröstning på posten och andrasärskilda röstmottagningsställen inom landet börenligt direktiven (dir. 2000:10) ses över. Det är,enligt direktiven, angeläget att varje väljare haren plats att rösta på inom rimligt avstånd och attregelverket tydligt anger vem det är som haransvaret för detta. Det bör övervägas om detövergripande ansvaret för att väljaren har entillräckligt god tillgång till vallokaler bör liggapå kommunerna. Det bör också övervägas vilkalösningar som kan finnas för att kompensera enförmodad nedläggning av postkontor runt om i landet.Utredningen skall omfatta möjligheten av att"poströsta" i vallokal dvs. att rösta i en annanvallokal än den egna på valdagen, möjligheterna förvalnämnderna att ordna förtidsröstning i lämpligalokaler t.ex. i bibliotek och kommunkontor underhela eller delar av den tid förtidsröstning fårpågå, möjligheterna för valnämnderna att ansvara förröstningen på vård-inrättningar av olika slag,möjligheterna att i större utsträckning än förnärvarande inrätta ambulerande röstmottagningar ochmöjligheten av att brevrösta för väljare bosatta iSverige. Frågan om formen för utlandssvenskarsröstning skall ses över liksom möjligheten förutlandssvenskar att brevrösta. Utredaren skall ocksågöra en inventering av de möjligheter och problemsom kan finnas med röstning via Internet ochsärskilt belysa om röstning via Internet kan förenasmed kravet på bibehållen valhemlighet. Även deerfarenheter som gjorts i andra länder skalluppmärksammas. Uppdraget skall vara avslutat senastden 31 december 2000.Utskottets bedömningDen särskilde utredare som skall göra en teknisk ochadministrativ översyn av delar av valsystemet skallbl.a. se över hela regelverket avseendeförtidsröstning på posten och andra särskildaröstmottagningsställen. Vidare skall bl.a. övervägasvilka lösningar som kan finnas för att kompensera enförmodad nedläggning av postkontor runt om i landet.Utredningen skall också göra en inventering av demöjligheter och problem som kan finnas med röstningvia Internet. Utskottet anser att resultatet avkommitténs arbete bör avvaktas. Utskottet är inteberett att föreslå att vallokalerna skall hållasöppna än vad som gäller i dag.Utskottet avstyrker motionerna 1999/2000:K228,1999/2000:K246, 1999/2000:K340, 1999/2000:K236yrkande 4, 1999/2000:K249 och 1999/2000:K235yrkandena 1-2.Utländska medborgares rösträttMotionernaI motion 1999/2000:Sf637 av m.fl. (c)hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omvidgad rösträtt (yrkande 4). Motionärerna anser attrösträttsreglerna skall vara desamma för personersom inte är EU-medborgare som för EU-medborgare.Rätt att delta i kommunal- och landstingsvalen harpersoner som är medborgare i någon av EU:smedlemsstater samt medborgare i eller Norgesom fyller senast på valdagen och ärfolkbokförda i landet. Personer som inte är EU-medborgare eller medborgare i och harrätt att rösta om de fyller senast på valdagenoch varit folkbokförda i landet i följd förevaldagen. Reglerna skall enligt motionärerna varalika, oberoende av om man är EU-medborgare eller ej.I motion 1999/2000:Sf640 av ()begärs att beslutar om sådan ändring ilagen om rösträtt för invandrare att alla invandrarebehandlas lika (yrkande 11). Det finns en EU-förordning om att EU-invandrare skall få rösträttefter en månads bosättning, medan andra invandrareskall vara tvungna att ha varit bosatta i i enlighet med nationell lagstiftning. Dennaåtskillnad utgör en ren diskriminering och bör inteaccepteras i svensk lagstiftning. Enligt motionärenbör man anta en lag om att man skall behandla allainvandrare lika.BakgrundEnligt 3 kap. 2 § regeringsformen tillkommerrösträtt vid val till svensk medborgaresom är eller har varit bosatt i riket.Den som icke har uppnått senast påvaldagen har ej rösträtt.Enligt 1 kap. 2 § vallagen har svenska medborgaresom fyller senast på valdagen och som ärbosatta i landet eller har varitfolkbokförda här rösträtt vid val till riksdagen.Rösträtt vid val till har,enligt 1 kap. 3 § första stycket vallagen, den somfyller senast på valdagen och är folkbokfördinom . Rösträtt vid val tillkommunfullmäktige har den som fyller senast påvaldagen och är folkbokförd i kommunen.Medborgare i någon av Europeiska unionensmedlemsstater (unionsmedborgare) samt medborgare iIsland eller som fyller senast påvaldagen och är folkbokförda i landet har, enligt 3§ andra stycket, rösträtt vid val till landstings-och kommunfullmäktige.Enligt 3 § tredje stycket har andra utlänningar somfyller senast på valdagen och är folkbokfördai landet rösträtt vid val till landstings- ochkommunfullmäktige om de har varit folkbokförda ilandet i följd före valdagen.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande1996/97:KU16 motioner vari yrkades bl.a. attvallagen skulle ändras så att alla, oavsettnationalitet, som fyller senast på valdagenoch är folkbokförda i landet skall ha rösträtt vidval till landstings- och kommunfullmäktige. Enligtmotionären fanns det inga sakliga skäl att göraskillnad mellan olika grupper av invandrare när detgäller rösträtten. Utskottet gjorde följandebedömning.Genom förslaget till 1 kap. 3 § genomförs det EG-direktiv som ger vidgad rätt för unionsmedborgarebosatta i att rösta i landstings- ochkommunfullmäktigeval. EG-direktivet ger ocksåsvenska medborgare bosatta i ett EU-land rätt attrösta i kommunalval på samma villkor som den statensegna medborgare. Reglerna är ett exempel påtillämpningen av principen om jämlikhet mellan ochlika behandling av en medlemsstats medborgare ochmedborgare i andra medlemsstater och en följd av denrätt att röra sig fritt och uppehålla sig somföreskrivs i artikel 8 a i .