bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Även om man skulle bortse från eko-nomiska och praktiska begränsningar är det enligt utskottets mening inteklarlagt att all offentligt finansierad utbildning skulle gå att förmedla via IEnligt utbildningsutskottets mening framgår det tydligt av propositionen(s. 59 f.) att regeringen är medveten om IT:s stora betydelse för möjligheter-na att nå ut med distansutbildning till människor i hela vårt vidsträckta ochdelvis glesbefolkade land. En försöksverksamhet med distansundervisning igymnasieskolan startar och syftar till att möjliggöra förelever att få undervisning i en kurs som inte erbjuds i hemkommunens gym-nasieskola (SFS 2000:158). skall utvärdera försöksverksamheten.Distansutbildningsmyndigheten som inrättades skall främja ut-vecklingen och användningen av IT-stödd distansutbildning främst inomhögskolan och folkbildningen. I propositionen aviseras att regeringen tänkeråterkomma till frågan om utveckling av distansutbildningen. Enligt vadutbildningsutskottet har inhämtat är det meningen att detta skall ske i enproposition om vuxenutbildning i slutet av innevarande kalenderår. Förslagetom ett virtuellt universitet till vilket flera olika lärosäten bidrar tangerarsystemet för högskolans styrning. En särskild utredare arbetar nu med styr-ningen (dir. 1999:70). Utredningen skall slutföras senast den 1 oktober 2000.Riksdagen bör enligt utbildningsutskottets uppfattning inte föregripa pågåen-de utredning och regeringens beredning av sina förslag. Motionsyrkandenabör därför avstyrkas.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motionerna T28(m) yrkandena 18 och 19 samt T703 (c) yrkandena 6 och 10.6.6 Forskning6.6.1 för InternetteknikMotionsförslagRegeringen gör i propositionen (s. 67) bedömningen att ett kompetenscent-rum för Internetteknik skall etableras inom högskolesektorn, främst medsyfte att bedriva forskning och utveckling inom Internetområdet. Centrumetbör enligt regeringen etableras i anslutning till den IT-satsning som Kungl.Tekniska högskolan (KTH) påbörjat i . För ändamålet avsätts samman-lagt under en treårsperiod.I motion T21 (v) framförs kritik mot regeringen för att den i alltför höggrad fokuserar intresset på KTH:s satsning i . Det finns enligt motionä-rerna starka skäl för en investering i utbildning och kompetensspridning ävenutanför . Det kan ske genom en satsning på ett kompe-tenskonsortium som förutom KTH består av /, , och tekniska uni-versitet - alla lärosäten vilka har en väl dokumenterat kvalificerad forskningoch avknoppning på IT-området. Genom en sådan satsning skulle man få enjämnare geografisk kompetensspridning utan att tumma på kvalitetsbegrep-pet, menar motionärerna. Satsningen bör omfatta både forskarutbildninginom IT-området och en utökning av antalet grundutbildningsplatser inomområdet byggande och drift av stora IP-nät (IP=Internet Protocol).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet konstaterar i sitt yttrande (UbU5y) att det här gäller ettområde som börjar spela en allt större roll. Etablerandet av ett kompetens-centrum för Internetteknik är därför viktigt. Regeringen uttalar i propositio-nen (s. 65) uppfattningen att utbildningen i nätbyggande och IP-teknik inomhögskolan ännu inte är av tillräcklig omfattning och att högskolorna ävenfortsättningsvis bör beakta detta i dimensioneringen av denna utbildning.Detta gäller således inte enbart KTH i . När det gäller satsning påforskning och forskarutbildning inom området har enligt utbild-ningsutskottets uppfattning inte underlag för att göra någon annan bedöm-ning än regeringen har gjort. avstyrker därmed motions-yrkandet.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motion T21 (v).6.6.2 Forskning inom vissa områdenMotionsförslagKristdemokraterna anser enligt motion T24 att regeringen bör överväga attinrätta ett särskilt forskningsprogram med inriktning mot pedagogisk kom-petens och användning av modern (yrkande 12 i denna del).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet konstaterar i sitt yttrande (UbU5y) att en proposition ommyndighetsorganisationen för forskningsfinansiering är just nu under be-handling i (prop. 1999/2000:81 Forskning för framtiden - en nyorganisation för forskningsfinansiering). Enligt denna proposition skall detinrättas bl.a. två områdesinriktade forskningsråd - ett för sociala frågor ocharbetsliv och ett för miljö, lantbruk och samhällsplanering - samt vidare enFoU-myndighet som skall initiera och finansiera behovsstyrd forskning ochutveckling till stöd för innovationssystemet och en hållbar tillväxt.I början av nästa kommer regeringen att lägga fram en forsk-ningspolitisk proposition. Som förberedelse inför denna har alla myndighetersom på något sätt berörs av forskning fått lämna in s.k. forskningsstrategiereller kunskapsstrategier. Med detta samlade underlag avser regeringen attgöra sina bedömningar och prioriteringar och redovisa dessa för iforskningspropositionen. anser att bör avståfrån att göra uttalanden om enstaka forskningsområden fristående från be-handlingen av regeringens forskningspropositioner. Motionsyrkandet av-styrks följaktligen.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motion T24 (kd)yrkande 12 i denna del.6.7 Kompetensutveckling hos företag6.7.1 Nationell IT-kampanjMotionsförlagPer m.fl. (m, kd, fp) föreslår i motion N273 att en nationell kam-panj bör gemomföras i småföretag med hjälp av datakunniga ungdomar föratt lyfta företagen över IT-tröskeln och öka deras IT-kunskaper. En förstaetapp bör omfatta 10 000 småföretag och - om denna utfaller väl - helakampanjen ca 200 000 företag. Kampanjen bör bekostas av staten, IT-företagen och de deltagande småföretagen.Marianne m.fl. (c, m, kd, fp) framhåller i motion Ub802 vikten avatt informations- och utbildningsinsatser inom IT-området riktas till småfö-retag. För att skall bibehålla och successivt stärka sin position inomIT-området räcker det inte med att storföretag och nya företag satsar och harkompetens. Det är nödvändigt att den stora mängden småföretag blir datori-serade och även prövar de möjligheter som elektroniska affärer och annananvändning av IT direkt i affärskommunikationen innebär.Johnny m.fl. (kd) bedömer i motion T24 regeringens satsning för attöka IT-kompetensen i småföretag som lovande. Motionärerna framhållerdock vikten av att ta till vara de resurser som redan finns hos t.ex.Smelink, IUC m.fl.Trafikutskottets ställningstagandeSom motionärerna uppmärksammar finns det en brist på . De mindre företagen är inte lika benägna att ta till sig nyainformationstekniska lösningar och nya arbetsformer som de större företa-gen. I många fall beror detta på brist på kunskap om hur IT praktiskt kananvändas i verksamheten. Den satsning som redovisas i propositionen för attöka IT-kompetensen i småföretag är därför angelägen. Kampanjen kommeratt ske i samarbete med både regionala och lokala aktörer, däribland företrä-dare för näringslivet. Samarbetet följs sedan upp med konkreta företagsbe-sök, som hjälper företagen att identifiera sina IT-behov och utvecklingsmöj-ligheter. Syftet är att visa på informationsteknikens möjligheter samt motive-ra småföretag att höja sin IT-kompetens.Enligt utskottets mening bör därmed syftet med motionerna Ub802 (c, m,kd, fp) yrkande 2 och N273 (m, kd, fp) yrkande 32 tillgodoses. Utskottetförutsätter att inom ramen för informationskampanjen kommer en prövningatt ske av möjligheterna att ta till vara tillgängliga utbildningsresurser förfrämja en god effektivitet. Utskottet bedömer därmed att syftet med motionT24 (kd) yrkande 13 tillgodoses. Samtliga motionsyrkanden bör därmedlämnas utan åtgärd från sida och avstyrks följaktligen.6.7.2 IT-företag och arbetsmarknadsutbildningMotionsförslagEva Flyborg m.fl. (fp) erinrar i motion T705 om att grunden till den svenskavälfärden skapades av energiska entreprenörer som byggdeupp svensk industri, tillsammans med kloka politiker som såg möjligheterna ien satsning på utbyggd infrastruktur. IT-utvecklingen ger oss åter liknandemöjligheter. Enligt motionen skulle exportsatsningar av svenska mindre IT-företag och anställning av människor med särskilda språkkunskaper kunnavara lyckosam.I motion T29 av m.fl. (fp) framhålls att det är viktigt att ta tillvara de människor som finns på arbetsmarknaden genom att erbjuda kortaIT-utbildningar i samarbete med näringslivet. Utbildningssatsningar som IT-företagen tidigare gjort med statlig finansiering inom ramen för projektetSwIt har visat sig viktigt för att lösa flaskhalsar på arbetsmarknaden och föratt människor i vuxen ålder skall vara attraktiva på arbetsmarknaden.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet konstaterar att är en av världens mest framståendeIT-nationer med bl.a. ett stort antal företag verksamma inom IT-området.Flera av världens största IT- och telekommunikationsföretag har valtatt förlägga forskningsintensiv verksamhet till . För att vi skall kunnavidareutveckla vår goda position är det som framhålls i motion T705 (fp)viktigt att ta till vara de möjligheter som entreprenörer och småföretag kanerbjuda. Även många små svenska IT-företag har lyckats skaffa sig en le-dande position på den internationella marknaden. De nackdelar som småfö-retag kan ha på grund av begränsade resurser finns i många fall i mindreutsträckning hos instämmer vidare i motionärernas uppfattning att anställ-ning av människor med särskilda språkkunskaper kan vara betydelsefullt försmåföretagens utveckling. position som en nation med bl.a. språk-lig, kulturell och etnisk mångfald ger goda förutsättningar för en framgångs-rik utveckling av företagstjänster och produkter på en global marknad. Ut-skottet förutsätter att dessa möjligheter tillvaratas och bedömer att syftet memotion T705 (fp) därmed kan tillgodoses.Beträffande motion T29 (fp) framgår av regeringens redovisning att en ar-betsgrupp är tillsatt på som bl.a. skall analysera hurarbetsmarknadsutbildningen kan effektiviseras ytterligare för att möta dekrav som näringslivet ställer på yrkesutbildad arbetskraft såväl inom IT-sektorn som inom arbetsmarknaden i övrigt. I avvaktan på resultatet av dettaberedningsarbete är trafikutskottet inte berett att ta ställning till det aktuemotionsyrkandet.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna T29 (fp) yrkande 9och T705 (fp) yrkande 13.6.8 Övrigt6.8.1 Klimatet för forskning, utbildning och utvecklingMotionsförslagModerata samlingspartiet föreslår i motion T28 ett tillkännagivande om detsvenska klimatet för forskning, utbildning och utveckling (yrk. Det ärenligt motionen ny kunskap som lägger grunden för ökat välstånd och kultu-rell utveckling. Det finns tydliga brister framför allt i , och dessfår dramatiska följdverkningar i alla andra utbildningsled. Därför krävs enligtmotionärerna en övergripande strategi i syfte att reformera ungdomsskolan,den högre utbildningen och forskningen. måste sättas främst.En kunskapsgaranti skall ge alla elever möjlighet att lämna medbetyget godkänd i alla ämnen, det skall finnas utrymme för undervisninganpassad till varje elevs behov och intresse, det naturvetenskapliga och tek-niska intresset måste utvecklas tidigt och IT:s möjligheter i läs- och skrivun-dervisningen måste tas till vara. För forskningssystemet måste kvalitet ochförmåga till förnyelse stå i centrum.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anser i sitt yttrande (UbU5y) att trafikutskottet böravstyrka yrkandet. Det som motionärerna lyfter fram överensstämmer i alltväsentligt med den inriktning som gäller för den svenska utbildnings- ochforskningspolitiken.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motion T28 (m)yrkande 17.6.8.2 "Hackarförädling"MotionsförslagMotion A228 (c, kd) handlar om integration i det svenska samhället av män-niskor med utländsk härkomst. Motionärerna anser att satsning på"hackarförädling" skulle vara en bra åtgärd för att ge elever som tröttnat påskolan under sjunde eller åttonde skolåret, men som är duktiga på datorer, ettstärkt självförtroende och möjlighet att tillägna sig en livsstil som passar inarbetslivet (yrkande 3). Det handlar enligt motionärerna om att skapa enkarriärväg för ungdomar med autodidakt kunskap, men som riskerar atthamna vid sidan av arbetslivet.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU5y) att i läroplanen för detobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) sägsbl.a. att skolan skall sträva efter att varje elev utvecklar nyfikenhet och lusatt lära och tillit till sin egen förmåga. Läraren skall utgå från varje enskilindivids behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande. I läroplanen fördet frivilliga skolväsendet (Lpf 94) sägs dessutom att skolan skall sträva efteflexibla lösningar för organisation, kursutbud och arbetsformer. Med ut-gångspunkt i bl.a. dessa formuleringar i läroplanerna har kommunerna ansvarför att alla barn och ungdomar - oavsett deras bakgrund - fullföljer denobligatoriska skolan och får möjlighet att också genomgå och slutföra engymnasieutbildning. avstyrker mot denna bakgrundmotionsyrkandet.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motion A228 (c,kd) yrkande 3.7 Användningen av IT7.1 IT för demokratiRegeringens bedömningEnligt regeringens bedömning bör försök genomföras i olika typer av boen-demiljöer för att med IT-stöd öka medborgarnas insyn och delaktighet idemokratiska beslutsprocesser.Enligt propositionen saknas det kunskaper inom området IT och demokra-ti, om hur IT kan användas för att t.ex. skapa mötesplatser och diskussions-forum som främjar den demokratiska dialogen. Regeringen vill fästa upp-märksamheten på behovet av ytterligare kunskap om informationsteknikensom ett demokratiskt redskap. Därför är det angeläget att det tasinitiativ som syftar till att testa IT-stödd demokrati i praktiken. Sådana försök kan utformas i relativt stor skala med ett brett spekt-rum av möjligheter samt med ett underifrånperspektiv. Regeringen avser attinleda ett utvecklingsarbete med IT och demokrati syftande till att via ettantal pilotkommuner få svenska och internationella erfarenheter av hur ITkan användas för att skapa demokratiska mötesplatser och diskussionsforumsom främjar dialogen mellan medborgare och förtroendevalda.I propositionen nämns i detta sammanhang också medborgarpaneler, sominnehåller grupper av medborgare som valts ut med avseende på kön, ålder,inkomst, utbildning m.m. så att de motsvarar befolkningen som helhet.Grupperna informeras utförligt om en sakfråga eller ett samhällsproblem ochfår möjlighet till diskussion och eftertanke, varefter deras medlemmar genomen röstningsprocedur redovisar sina slutsatser.I propositionen framhålls också problemet med skillnader mellan olika be-folkningsgrupper i fråga om tillgång till IT i olika former. Om inte alla med-borgargrupper har tillgång till den nya tekniken eller inte kan använda den,blir det enligt propositionen svårt att tala om en fullvärdig demokrati. Ham-nar vissa grupper utanför samhällsutvecklingen, finns det en fara för ökadsegregation och för att en permanent informationsunderklass växer fram.MotionsförslagI motion T24 av m.fl. anförs bl.a. attoffentlighetsprincipen borde kunna tillämpas så att handlingar som enligtlagstiftningens principer är att betrakta som allmänt tillgängliga också görstillgängliga på nätet. För att öka valdeltagandet bör försöksverksamhet be-drivas i någon kommun och/eller skola med Internetbaserad röstning. Pro-blem som måste lösas är dels legitimeringen, dels skyddet från otillbörligpåverkan i samband med själva valhandlingen. I samma motion föreslås attriksdagen beslutar att inrätta ett framtidsråd (yrkande 7). Enligt motionenborde höja sin ambitionsnivå på IT-arbetet och låta elleren ny arbetsgrupp utgöra ett framtidsinriktat "utskott" med huvudsakliguppgift att diskutera framtiden och IT:s möjligheter att förbättra demokratin.Finlands parlament inrättade ett "framtidsutskott" vilket sedanden har permanent status.I kommittémotion T29 av m.fl. förordas prov medbeslutsfattande medborgarpaneler baserade på demokratiska samråd i Inter-netbaserade studiecirklar (yrkande 10). I medborgarpaneler kan beslutandeställningstaganden prövas i vissa typer av frågor. Elektroniska studiecirklarär en modell för medborgarsamråd som är en förutsättning för att välgrunda-de beslut senare skall kunna fattas. Med denna komplettering kan dagensrepresentativa beslutsfattande förstärkas. Motionärerna vill komplettera den ipropositionen föreslagna försöksverksamheten med IT-stödd medborgarin-formation m.m. med medborgarpaneler i samverkan med nätbaserade studie-cirklar där beslut tas i väl avgränsade typer av frågor. I motionen redovisasockså allmänna syn på nya metoder och redskap som kan vida-reutveckla det representativa demokratiska systemet och medborgarnas del-tagande i det demokratiska beslutsfattandet. Det framhålls bl.a. att informa-tionssamhället ger möjlighet till mer direkt politiskt deltagande i vissa poli-tiska sammanhang.Enligt motion K345 av m.fl. (s) tillhör det vår tids demokra-tiska utmaningar att utveckla informationstekniken som ett demokratisktredskap och att sådan kunskap kräver praktiska försök. Ett sådant försökmåste enligt motionärerna göras i begränsade geografiska områden underförhållanden som tillåter att ny kunskap och nya erfarenheter kan vinnas. Förett sådant försök bör utses ett relativt stort område, där medborgarna harvissa angelägenheter gemensamma. Området bör väljas så att det ocksåinrymmer grupper som är underrepresenterade i IT-debatter. Försöketbör omfatta en tidrymd . Det bör avse ett brett spektrum av möjlig-heter, såväl information och diskussion som direkt demokratiskt handlande.Det bör vidare ha ett underifrånperspektiv med medborgarna/invånarna icentrum. I försöket bör slutligen lokala föreningar inom de politiska ochdemokratiska områdena engageras, bl.a. inom folkrörelser och inom idrottoch kultur.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet anför i sitt yttrande (KU8y) att syftet med motionK345 (s) om ett försök med digital demokrati täcks väl in av de försök somaviseras i propositionen och som i huvudsak går ut på att öka medborgarnasinsyn och delaktighet i den politiska processen med hjälp av IT. Med dettafår motionärens önskemål anses tillgodosedda, varför motionen bör avstyr-kas.Beträffande motion T24 (kd) om försök med Internetbaserad röstning an-för att har föreslagit försök medungefärligen samma inriktning. Därmed får motionens önskemål anses till-godosedda, varför den bör avstyrkas.Konstitutionsutskottet konstaterar även att frågan i motion T29 (fp) omprov med beslutande medborgarpaneler baserade på samråd i Internetbasera-de studiecirklar berörs i IT-propositionen. Därmed är det enligt konstitu-tionsutskottets mening rimligt att anta att frågan inklusive ansvarsförhållan-dena kommer att uppmärksammas under försökets gång. Någon anledningför att ta något initiativ finns således inte. Motionen bör enligtkonstitutionsutskottets mening avstyrkas i denna del.Slutligen vad gäller motion T24 (kd) om att inrätta ett framtidsråd, somavses ersätta det nuvarande i , konstaterar konstitutionsut-skottet att detta är en inomorganisatorisk fråga för som bör väckasi ett annat sammanhang. Denna bedömning gäller också alternativet somframförs i motionen att inrätta någon form av "framtidsutskott" i riksdagen.Motionen bör i denna del avstyrkas.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med motionerna T24(kd) yrkandena 6 och 7, T29 (fp) yrkande 10 och K345 (s).När det gäller arbete med IT-frågor vill utskottet tillägga att in-formationsteknik numera utgör en viktig och integrerad del av alla politik-områden. Det innebär att IT-frågor ingår i samtliga utskotts beredningsområ-den. För sektorsövergripande frågor om bl.a. IT-politikens mål och inrikt-ning sker en samordnad beredning inom trafikutskottet. Vidare kan nämnasatt för interna arbete finns särskilda forum inom meduppgift att vidareutveckla IT-användningen för att uppnå bl.a. ökad effekti-vitet och ett förstärkt demokratiskt inflytande i beslutsprocessen.7.2 Staten som föregångare inom IT-användningRegeringens bedömningRegeringen anser att den statliga förvaltningen bör vara ett föredöme somaktiv användare av informationsteknik i den egna verksamheten och i sam-verkan med företag och medborgare. Arbetet med att utveckla myndigheter-nas IT-användning fortsätter därför i enlighet med de riktlinjer som regering-en angett i proposition 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst.Utvecklingen av s.k. 24-timmarsmyndigheter som är elektroniskt tillgängligaför informationshämtande och ärendehantering bör stimuleras. För att ökatilliten hos dem som skall utnyttja den nya tekniken bör hög säkerhet garan-teras i den elektroniska kommunikationen mellan myndigheter, företag ochmedborgare. Det är angeläget att snabbt få till stånd för statsförvaltningengemensamma säkerhetslösningar som innefattar system för hantering avelektroniska signaturer. Regeringen har därför uppdragit åt Riksskatteverketatt i samverkan med , Patent- och registreringsverketsamt Statskontoret utveckla användningen av certifikat och elektroniskasignaturer.MotionsförslagBo Lundgren m.fl. (m) framhåller i motion T28 att en av statens viktigasteroller är att vara föregångare och användare av de nya teknikerna. Förebil-derna ökar kompetensen och förstärker attraktionskraften (yrkande 6). Statoch kommun bör vidare bli offensiva användare av elektroniska signaturer påett sådant sätt att inte marknaden för elektroniska signaturer hämmas (yrkan-de 7).I samma motion anges att statliga mål bör införas för olika myndighetersservice via Internet (yrkande 8). föreslås att samtliga företagskall kunna deklarera uppgifter och kommunicera med staten helt elektro-niskt, att offerter vid statlig upphandling skall kunna skickas in, att alla meborgare skall kunna deklarera elektroniskt och att all kommunikation medförsäkringskassan och ansökan om bostadsbidrag skall kunna ske elektro-niskt.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet delar regeringens och motionärernas uppfattning att denstatliga förvaltningen bör vara ett föredöme som aktiv användare av infor-mationsteknik i den egna verksamheten och i samverkan med företag ochmedborgare. Utskottet bedömer att regeringens riktlinjer för en fortsatt ut-veckling av myndigheternas IT-användning är väl ägnade att främja en ökadeffektivitet och tillgänglighet under former som inger förtroende. Utskottetfinner därmed att syftet med motion T28 (m) i nu behandlad del är tillgodo-sett. avstyrker följaktligen berörda motionsyrkanden.7.3 Användarinriktade kommunikationssystem m.m.MotionsförlagLennart m.fl. (c) framhåller i motion T26 att den offentliga sektornbör vara föregångare i utvecklingen av användarinriktade IT-tjänster. Till-gänglighet bör uppnås genom att forma teknik, inte människor. Staten bördärför verka för såväl utveckling som införande av användarvänliga gräns-snitt.Lena och (båda s) påtalar i motion T27att om förvaltningen skall vara ett föredöme krävs det att de statliga myndig-heterna ges extra pengar till kompetensutveckling inom ställningstagandeEnligt trafikutskottets uppfattning redovisas i motion T26 (c) en viktig ut-gångspunkt för den offentliga sektorns IT-användning, nämligen att formatekniken efter människors behov. För att elektronisk kommunikation skallkunna ske på ett effektivt sätt mellan myndigheter, människor och företagkrävs smidiga och lättillgängliga kontaktformer som är anpassade till olikagrupper och som motverkar att klyftor i tillgänglighet uppstår i samhället.Det är därför en viktig uppgift för den offentliga sektorn att vara en före-gångare i utvecklingen av användarinriktade kommunikationssystem.