bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — I motion 1999/2000:So44 (kd) yrkande 3 föreslås att Högskoleverketbör få i uppdrag att se över arkitektutbildningen med tanke på handikappkun-skap.Bostadsutskottet anser att det är angeläget att utbildningen av arkitekterm.fl. yrkesgrupper som på olika sätt deltar i plan- och byggprocessen inklu-derar frågor om hur kraven på tillgänglighet och användbarhet kan tillgodo-ses. Uppdraget till att se över hur behovet av sådana kunska-per tillgodoses i den nuvarande utbildningen bör kunna ge underlag för be-slut om eventuella åtgärder för att förbättra utbildningen i dessa avseenden.De aktuella motionsförslagen torde därigenom komma att bli tillgodoseddautan ett tillkännagivande i frågan. Mot denna bakgrund avstyrksmotionerna 1999/2000:So30 (s) i berörd del samt 1999/2000:So44 (kd) yr-kande 3.Tillgänglighet för elöverkänsligaEn av de motioner som väckts med anledning av propositionen tar upp olikafrågor om tillgänglighet för elöverkänsliga. I motion 1999/2000:So43 (c)framhålls att det är hög tid att samhället tar de elöverkänsligas problem påallvar. föreslås göra tre tillkännagivanden om åtgärder för attförbättra de elöverkänsligas situation. De elöverkänsliga bör erkännas somen handikappgrupp (yrkande 1). Miljöer för en hållbar hälsoutveckling börskapas där hänsyn tas till riskerna med avseende på bl.a. användningen avelutrustning och mobiltelefoni (yrkande 2). Elektromagnetiska frizoner börupprättas för de svårast drabbade (yrkande 3).Bostadsutskottet har vid ett flertal tillfällen berett motions-yrkanden med förslag om åtgärder för elöverkänsliga. , år1994 respektive 1995, har på bostadsutskottets förslag gjort till-kännagivanden till regeringen om bl.a. behovet av att ta fram ett kunskaps-underlag om orsakerna till problemen med elöverkänslighet och vilka åtgär-der som kan begränsa problemen. Ett omfattande arbete med denna inrikt-ning har också bedrivits vid myndigheter och forskningsinstitu-tioner. pågår på regeringens uppdrag bl.a. ett arbete vid Rå-det för arbetslivsforskning med att sammanställa och dra slutsatser av detnuvarande kunskapsläget. Rådet kommer under slutet av innevarande år attslutredovisa sitt uppdrag.Bostadsutskottet har för sedan i betänkande1999/2000:BoU9 tagit ställning till ett antal motioner års allmännamotionstid om elöverkänslighet, mobiltelefoni och elektromagnetiska fält,delvis med motsvarande inriktning som i den nu aktuella motionen. Vad somi denna motion anförts ger inte utskottet anledning att ändra sitt tidigareställningstagande. Utskottet anser att resultatet av regeringens uppdrag tillRådet för arbetslivsforskning bör avvaktas innan vidare överväganden görsom åtgärder för elöverkänsliga. Motion 1999/2000:So43 (c) avstyrks således.BostadsanpassningsbidragRegeringen lägger i propositionen fram förslag till ändringar i lagen(1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag. Denna lag syftar till att genombidrag till anpassning av bostäder ge personer med funktionshinder möjlighettill ett självständigt liv i eget boende. De föreslagna förändringarna gällerframför allt två frågor, dels villkoren för bidrag i samband med köp eller byteav bostad, dels det i lagen använda begreppet standardhöjande åtgärder.Regeringen sammanfattar innebörden i de föreslagna förändringarna avse-ende köp eller byte av bostad enligt följande:Vid nybyggnad skall det fortfarande finnas särskilda skäl för anpassning avbostaden. Vid köp och byte av bostad skall bidrag kunna lämnas till åtgärdersom inte är kostnadskrävande även om det inte finns några särskilda skäl föratt välja en bostad som kräver anpassning. Är åtgärderna kostnadskrävandekrävs dock särskilda skäl även vid köp och byte av bostad. Förslagen finnsintagna i 8 och 9 §§ lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m.I fråga om begreppet standardhöjande åtgärder sammanfattas innebörden iden föreslagna lagändringen enligt följande:Reglerna om standardhöjande åtgärder utmönstras ur lagen om bostadsan-passningsbidrag m.m. och det införs en ny bestämmelse om att bostadsan-passningsbidrag inte lämnas för åtgärder som behöver vidtas redan av vä-sentligen andra orsaker än sådana som direkt har att göra med funktionshind-ret. Förslaget finns intaget i 6 § andra stycket i lagen om bostadsanpass-ningsbidrag m.m.De föreslagna lagändringarna har inte mött invändningar i någon motioneller under utskottets beredning av frågan. Däremot förordas i motion1999/2000:So33 (m) yrkande 7 att ett förtydligande bör göras av den före-slagna lydelsen av 9 § så att det framgår att bostadsbyte på grund av hög hyraskall betraktas som "särskilt skäl" enligt denna paragraf. Motionären hävdaratt den handikappade i praktiken kan drabbas av ett flyttförbud om inte bi-drag beviljas för anpassning efter köp eller byte av bostad av kostnadsskäl.Bostadsutskottet tillstyrker lagförslaget i propositionen om villkoren förbostadsanpassningsbidrag. Regeringsförslaget utgår från de förslag till lag-ändringar som lämnat på basis av erfarenheterna av den praktiskatillämpningen av lagen. Enligt verkets bedömning kommer de delvis ändradevillkoren att förenkla och underlätta bidragshanteringen. Det bör framhållasatt denna hantering direkt utgår från bestämmelserna i lagen utan att dessanärmare preciserats i förordning eller myndighetsföreskrifter. Detta ger ut-rymme för en tillämpning där stor hänsyn tas till faktiska förhållandena i detenskilda fallet. Frånvaron av detaljerade föreskrifter innebär att rätten tillbidrag inte i varje avseende i förväg direkt kan utläsas ur lagens bestämmel-ser. sammanställer och distribuerar emellertid löpande erfarenheterav kommunernas hantering och av den praxis som lagts fast genom avgöran-de av förvaltningsdomstol. Verket anordnar också utbildningar och konferen-ser för de kommunala handläggarna av bidraget.Förslaget i motion 1999/2000:So33 (m) yrkande 7 om att precisera be-stämmelserna i lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. i ett avseende -hyresnivåns betydelse vid tillämpningen av begreppet särskilda skäl i 9 §enligt den nya lydelsen - skulle innebära ett avsteg från den nuvarande prin-cipen för regleringen av bidragsgivningen. Utskottet kan inte finna att till-räckliga skäl föreligger för att förorda ett sådant avsteg. Avgörandet av vadsom i det enskilda fallet är särskilda skäl bör således även i fortsättningenbedömas av den beslutande kommunen med stöd av gällande praxis. Det böri sammanhanget noteras att den av regeringen föreslagna lagändringen intekan förväntas minska möjligheten för den funktionshindrade att erhålla bo-stadsanpassningsbidrag i samband med byte av bostad av det skäl som dis-kuteras i motionen. Tvärtom innebär förändringen att bidrag kan utgå tillåtgärder som inte är kostnadskrävande även om det inte föreligger någrasärskilda skäl för att välja en bostad som kräver anpassning.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1999/2000:So33 (m) yrkande 7.Stockholm den 27 april 2000På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), (), StenAndersson (m), (), (), (), (), (), (),(), (), ()och ().Avvikande meningar1. Kraven på tillgänglighet i plan- och bygglagstiftningenKnut (), (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottetsyttrande som i avsnittet Kraven på tillgänglighet i plan- och bygglagstift-ningen börjar med "Utskottet ser" och slutar med "i berörd del" bort ha föl-jande lydelse:Det är angeläget att offentliga byggnader och platser i möjligaste mån gesen utformning så att de blir tillgängliga och användbara för alla oavsetteventuella funktionshinder. För att detta mål skall kunna uppnås är det vik-tigt att det finns klart formulerade krav på tillgänglighet i samband med ny-och ombyggnad. Det är också angeläget att dessa krav kan beaktas på etttidigt stadium i byggprocessen. Att i efterhand vidta åtgärder för att korrigertidigare misstag kan bli mycket kostnadskrävande och innebär dessutom oftaatt sämre lösningar måste väljas. ser mot denna bakgrundpositivt på regeringens avsikt att låta förtydliga de krav som nufinns i på tillgänglighet i samband med nybyggnad ochändring av allmänna platser.Utskottet ställer sig även positivt till andra åtgärder som kan vidtas för attunderlätta kommunernas arbete med handikappanpassning. Detta arbete kanförutom de självklara fördelarna för de funktionshindrade även bidra tillminskade kommunala kostnader för exempelvis bostadsanpassningsbidragoch hemtjänst. Särskilda krav på anpassningsåtgärder bör givetvis ställas påde myndighetslokaler dit allmänheten kan behöva ha tillträde. Utskottettillstyrker mot denna bakgrund förslaget i motion 1999/2000:So32 (m) yr-kande 6 om att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder för att avhjälpa debrister som fortfarande finns vad gäller tillgängligheten till myndighetsloka-ler.Bostadsutskottet anser således att höga krav på tillgänglighet kan ställasdels i samband med ny- och ombyggnad, dels vad gäller anpassning av myn-dighetslokaler. Däremot kan utskottet inte ge sitt stöd till de förändringar avplan- och bygglagstiftningen med retroaktiv verkan som skisseras i proposi-tionen. Utan att redovisa förslagets närmare innebörd eller de ekonomiskakonsekvenserna av det förordar regeringen en lagändring som kan få långt-gående följder för berörda fastighetsägare och den verksamhet som bedrivs ibefintliga lokaler. Utskottet kan konstatera att innebörden i begreppet "enkeltåtgärdade hinder mot tillgängligheten" inte klarläggs och att frånvaron avekonomiska överväganden ursäktas med att det är svårt att beräkna förslagetssamhällsekonomiska konsekvenser. Regeringen anser sig emellertid trotsdetta ha grund för ställningstagandet att de retroaktiva lagkraven skall be-kostas genom "ansvars- och finansieringsprincipen". Innebörden i dennaprincip tycks vara att de berörda fastighetsägarna skall svara för hela kostna-den inom ramen för det ordinarie underhållet.Kritik mot innehållet i propositionen vad avser den retroaktiva lagändring-en framfördes även under den offentliga utfrågning om regeringens hand-lingsplan som socialutskottet genomförde . ansåg det vara helt oacceptabelt att, som föreslås i propo-sitionen, ställa långtgående krav på att åtgärder för tillgänglighetsanpassningskall vidtas inom ramen för ordinarie underhåll. Företrädaren för SABOframhöll att man i propositionen tagit lättsinnigt på förslagets kostnader.Regeringens bedömning att kostnaderna ryms inom ramarna för det ordinarieunderhållet avvisades helt. pekade på flera oklar-heter i propositionen vad gäller bl.a. ansvarsfrågan. En sådan fråga somregeringen inte har beaktat är att hyresavtalen för kommersiella lokaler nor-malt är så utformade att det är verksamhetsutövaren och inte fastighetsägarensom står för det löpande underhållet.Utskottet gör sammanfattningsvis bedömningen att underlag saknas för re-geringen att som planerat lägga fram det aviserade förslaget omen retroaktivt verkande ändring av . bör ienlighet med förslaget i motion 1999/2000:So32 (m) yrkande 5 i ett tillkän-nagivande till regeringen ge uttryck för denna uppfattning. Utskottet avstyr-ker de motionsförslag, (fp) respektive (mp), som förordar att lagändringengenomförs med vissa kompletteringar.2. Kraven på tillgänglighet i plan- och bygglagstiftningenHelena () anser att den del av bostadsutskottets yttrandesom i avsnittet Kraven på tillgänglighet i plan- och bygglagstiftningen börjarmed "I motsats" och slutar med "i berörd del" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i regeringens bedömning att plan- och byggla-gen bör kompletteras med krav på att enkelt åtgärdade hinder mot tillgäng-ligheten och användbarheten i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträdeoch på befintliga allmänna platser bör elimineras inom en viss tidrymd. Ut-skottet anser dock att den av regeringen förordade tidsfristen fram till år2010 är alltför väl tilltagen. Vidare kan de vaga formuleringarna i proposi-tionen om att åtgärderna "bör" vidtas ge upphov till oklarheter. I det lagför-slag som skall presenteras för bör det därför klart framgåvilka åtgärder som skall vidtas. Det bör också klarläggas vilka sanktionsmöj-ligheter som skall finnas mot dem som inte uppfyller kraven på åtgärder ibefintliga byggnader och på allmänna platser. Även vad gäller redan existe-rande bestämmelser om tillgänglighet finns det anledning att övervägaskärpta sanktionsmöjligheter. En utredning bör tillsättas med denna uppgift.Vad utskottet ovan förordat innebär att förslagen i motion 1999/2000:So41(mp) yrkandena 2 och 8 bör vinna bifall. Detta innebär även attförslagen i motionerna 1999/2000:So40 (fp) yrkande 2 samt 1999/2000:So38(s) kan anses vara tillgodosedda. De aktuella förslagen i motion 1999/2000:So32 (m) avstyrks av utskottet.3. Finansieringen av åtgärder för ökad tillgänglighetKnut (), (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottetsyttrande som i avsnittet Finansiering av åtgärder för ökad tillgänglighet bör-jar med "anser" och slutar med "av utskottet" bort ha föl-jande lydelse:Bostadsutskottet har ovan avstyrkt att retroaktivt verkande krav på till-gänglighet införs i i enlighet med regeringens intentio-ner. Underlag saknas i propositionen för en bedömning av kostnaderna för ettsådant krav. Vidare finns betydande oklarheter vad gäller den princip somregeringen anser skall tillämpas för finansiering av åtgärderna. Mot dennabakgrund saknas också skäl att närmare överväga de aktuella motionsyrkan-dena om att införa ett statligt bidragssystem för att finansiera anpassningsåt-gärder. Finansieringen av åtgärder för ökad tillgänglighetUlf () och () anser att den del av bo-stadsutskottets yttrande som i avsnittet Finansiering av åtgärder för ökadtillgänglighet börjar med "anser" och slutar med "av ut-skottet" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet delar bedömningen i de aktuella motionerna om att ettstatligt stöd initialt bör utgå för de åtgärder som kommer att behöva vidtasnär kompletteras med bestämmelser om enkelt åtgärda-de hinder mot tillgängligheten. Det är således inte rimligt att i detta avseendredan från början tillämpa ansvars- och finansieringsprincipen fullt ut. Denärmare villkoren för det statliga stödet bör övervägas i samband med attlagförslaget utarbetas. Det bör således ankomma på regeringen att i sambandmed den aviserade propositionen om en komplettering av plan- och byggla-gen även presentera förslag om ett statligt bidrag till de fastighetsägare sombehöver vidta anpassningsåtgärder.Vad utskottet nu förordat med anledning av motion 1999/2000:So44 (kd)yrkande 4 bör som sin mening ge regeringen till känna. Även vadsom i motion 1999/2000:So40 (fp) yrkande 1 föreslagits om ett statligt sti-mulansbidrag får därigenom delvis anses vara tillgodosett.5. Utbildningen av arkitekter m.fl.Ulf () och () anser att den del av bo-stadsutskottets yttrande som i avsnittet Utbildning av arkitekter m.fl. börjarmed "anser" och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse:Det har varit uppenbart att kunskapen om handikappades vill-kor och behov varit bristfällig bland de yrkesgrupper som har inflytande överbyggprocessen. Trots att det går att åstadkomma enkla och bra lösningarsom uppfyller kraven på tillgänglighet och användbarhet både vid nyproduk-tion och ombyggnader glöms ofta dessa frågor bort. En av orsakerna är attarkitekter, byggnadsingenjörer m.fl. inte får någon egentlig utbildning ihandikappkunskap.Det är positivt att regeringen i propositionen uppmärksammat denna fråga.Det är emellertid inte tillräckligt att, som regeringen föreslår, låta se över innehållet i arkitektutbildningen. I uppdraget till verket bör dingå att se till att kursplanerna för de aktuella utbildningarna möjligkompletteras med undervisning om hur den byggda miljön kan utformas såatt den blir tillgänglig och användbar för alla.Vad utskottet ovan anfört bör med anledning av motion1999/2000:So44 (kd) yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.6. Åtgärder för elöverkänsligaHelena () och () anser att den del avbostadsutskottets yttrande som i avsnittet Tillgänglighet för elöverkänsligabörjar med "har" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse:Bostadsutskottet delar uppfattningen i motion 1999/2000:So43 (c) att deelöverkänsliga är en grupp som förtjänar att tas på stort allvar. Elöverkäns-lighet bör erkännas som ett handikapp och samhället bör ta ett ansvar för attde drabbade skall kunna leva ett så normalt liv som möjligt. Det är angelägetatt tillräckliga resurser satsas på att kartlägga problemet med elöverkänslig-het ytterligare. En allmän inriktning vid all planering av bebyggelse ochanläggningar för bl.a. mobiltelefoni och elöverföring bör vara att tillämpaförsiktighetsprincipen.I motionen diskuteras olika metoder för att begränsa problemet med el-överkänslighet och för att hjälpa de värst drabbade. Utskottet anser att detbör ankomma på regeringen att med utgångspunkt i de kartläggningar somredan genomförts återkomma med förslag till lämpliga insatser. Dessa insat-ser får sedan anpassas successivt i takt med att kunskapsläget förbättras ochnya metoder tas fram för att eliminera orsakerna till elöverkänsligheten.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion 1999/2000:So43 (c) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Kraven på tillgänglighet i plan- och bygglagstiftningenUlf () och () anför:Kristdemokraterna har starkt framhållit att samhället måsteutformas så att alla skall kunna delta i samhällslivet på lika villkor. Trotsuppenbara brister på många områden har nödvändiga beslut och åtgärder låtitvänta på sig alltför . Vi välkomnar därför att en nationell handlingsplanför handikappolitiken nu lagts fram för . Den kan ses som ett första,men långt ifrån tillräckligt, steg i det arbete med anpassning av samhälletsom nu måste bedrivas med större intensitet än . Det ärdärför nödvändigt att löpande följa upp de i många avseenden vällovligariktlinjer som presenteras i handlingsplanen. Detta gäller inte minst för defrågor som faller inom bostadsutskottets beredningsområde.Vi ser positivt på de åtgärder som aviseras inom plan- och bygglagstift-ningens ram. Detta gäller både avsikten att komplettera plan- och bygglagenmed regler om enkelt åtgärdade hinder mot tillgänglighet och arbetet med attöka de lokala handikapporganisationernas insyn och delaktighet i byggpro-cessen. Handlingsplanen är emellertid inte särskilt konkret i dessa avseenden.Vi förutsätter därför att regeringen kommer att lämna mer konkreta förslagoch redovisningar i den aviserade propositionen. Det är vår avsikt att bevakaatt handlingsplanen inte stannar vid vackra formuleringar, utan också omsättsi praktisk handling. Som vi framhållit i en avvikande mening kan detta un-derlättas och påskyndas om det initialt utgår ett statligt stöd till de åtgärdesom kan komma att krävas av fastighetsägare och andra.Vi vill också framhålla att det finns flera nödvändiga åtgärder som behövervidtas i den byggda miljön, men som inte omfattas av plan- ochbygglagstiftningens regelsystem. En sådan åtgärd gäller anpassningen avbankomater och liknande utrustning till de funktionshindrades behov. Sam-hällsutvecklingen går på många områden mot en ökad automatisering ochsjälvbetjäning med stöd av ny informationsteknik. Förutom bank- och post-ärenden kan detta gälla exempelvis biljettautomater för kollektivtrafik ochautomatiserad handel i olika former. Denna utveckling ställer stora krav påinte bara tillgänglighet och användbarhet för alla utan också på att säkerhets-frågorna uppmärksammas. Inte minst för äldre och personer med funktions-hinder kan brottsförebyggande åtgärder ses som en del i tillgängligheten tillden nya tekniken.Bankomater och liknande utrustning betraktas i byggnadssammanhangsom inredning. Krav på tillgänglighet för funktionshindrade har därför intekunnat ställas med stöd av . Vi noterar att regeringen haruppmärksammat denna brist och har för avsikt att tillsätta en utredning ifrågan. Utvecklingen med IT-stöd på olika områden går emellertid mycketsnabbt. Det är därför nödvändigt att överväganden om en lämplig lagregle-ring kommer till stånd och att förslag kan läggas fram för riksdagenredan under kommande . En väg som bör prövas är att låta banko-mater klassificeras som "stadigvarande produkt som är infogad i byggnads-verk" och därmed låta plan- och bygglagstiftningens regler gälla. Om dennalösning väljs bör det vara möjligt att presentera ett förslag redan i den proposition om enkelt åtgärdade hinder m.m. som aviserats . FrånKristdemokraternas sida har vi för avsikt att återkomma till frågan om interegeringens fortsatta beredning snabbt kan resultera i att nödvändiga åtgärdervidtas.2. Sanktionsmöjligheterna vid otillgängligt byggandeOwe () och () anför:Boverket presenterade en analys av hur nyproducerade bostäder avolika årgångar uppfyller kraven i byggnadslagstiftningen på tillgänglighetoch användbarhet. Resultaten av denna undersökning är mycket oroväckandeeftersom de visade sig att de bostäder som byggts oftavar mer svårtillgängliga och svåra att bebo för människor med nedsatt rörlig-het, hörsel och syn än de som byggdes i början av decenniet eller under1980-talet. Det finns också tecken som tyder på att offentliga lokaler ochallmänna platser fortfarande utformas på ett sätt som inte tillgodoser defunktionshindrades behov och de krav som rimligen bör kunna ställas medstöd av plan- och bygglagstiftningen.Dessa erfarenheter måste nu tas till vara och ledafram till att åtgärder vidtas för åstadkomma enbättre efterlevnad av kraven på tillgänglighet och an-vändbarhet. Det finns först och främst skäl att seöver och tydliggöra de krav som ställs ibyggnadslagstiftningen. Åtgärder med dennainriktning aviseras i den nationella handlingsplanen.Vidare kommer förslag att läggas fram om krav påatt brister i den befintliga miljön åtgärdas inom enviss tidsperiod. Det finns emellertid också skäl attöverväga om tillräckliga åtgärder vidtas mot demsom inte lever upp till lagens krav. Vi förutsätter attfrågan om sanktionsmöjligheterna i detta avseendekommer att uppmärksammas såväl i den propositionsom skall läggas fram för som i detutrednings- och utvecklingsarbete som påregeringens uppdrag skall genomföras av Boverket.Arbetet med att förtydliga kraven på tillgänglighetoch användbarhet i lagstiftningen samt att stärkahandikapporganisationernas inflytande ibyggprocessen kan också i sig förväntas bidra till attförbättra bevakningen av lagens efterlevnad.Socialutskottets offentliga utfrågning om en nationell handlingsplan förhandikappolitikenDatum: Tisdagen den 4 april 2000Tid: 10.00-14.00Lokal: FörstakammarsalenDeltagande inbjudnafrån Landstingsförbundet:Agneta Kyller (s), vice ordförandeMargareta , utredarefrån Svenska Kommunförbundet:Margareta (), sekreterarefrån Fastighetsägareförbund:Bengt , verkställande direktörErik , informationscheffrån , Allmännyttiga Bostadsföretag:Stig Dedering, projektledarefrån Svenska , verkställande direktörChristina , opinionsbildareBjörn Sundvall, ansvarig samhällsbetalda resorfrån Svensk Handel:Hans C. , utvecklingschefSofia , nationalekonomfrån Hjälpmedelsinstitutet:Eva , direktörSusann , avdelningscheffrån HSO, Handikappförbundens samarbetsorgan:Berndt , ordförandeAnn , verksamhetsledarefrån DHR, De Handikappades Riksförbund:Britt , förbundsordförandeGuy , verksamhetsledare på förbundskanslietfrån , förbundsordförandeSten-Sture , förbundssekreterarefrån Afasiförbundeti Sverige:Marianne , kanslicheffrån PRO, Pensonärernas riksorganisation:Lage , ordförandeIngrid , ombudsmanfrån SPF, Pensionärsförbund:Barbro , förbundsordförandefrån Boverket:Sofia , arkitekt, utredareLena , arbetsterapeut, utredarefrån Handikappombudsmannen:Lars Lööw, , kanslicheffrån Socialstyrelsen:Lars , överdirektörLena McElwee, direktörfrån Socialdepartementet:Mikael , statssekreterareAnna Åkerrén, kammarrättsassessorLars , ämnessakkunnigOrdföranden: Jag ber att få hälsa er alla hjärtligt välkomna till socialutskot-tets utfrågning om handikappolitik.