bet · GN01FiU27 · 2000-05-30 00:00:00 — Medlen tillförs anslaget B 9 Bidrag till ungdomsvård ochmissbrukarvård m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg och skall disponeras för insatser mot spelberoende.Utskottet tillstyrker att det engångsvis förs över medel till utgiftsområde 9för insatser mot spelberoende.Stockholm den 11 maj 2000På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), (v), (), (), (), PaavoVallius (s), (), (), (), RoyHansson (m), (), () och ().Utbildningsutskottets yttrande1999/2000:UbU7yTilläggsbudget för år 2000Till finansutskottetFinansutskottet har beslutat att bereda övriga berörda utskotttillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop.1999/2000:100) i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret2000 (yrkandena 7-39) jämte motioner, i de delar som berör respektive ut-skotts beredningsområde.Utbildningsutskottet behandlar i det följande yrkandena 23 och 39 (delvis)i propositionen samt motion 1999/2000:Fi22 (m).Ändrade anslagsbelopp inom utgiftsområdena 15 och 16, m.m.Regeringen föreslår i propositionen yrkande 23 att på tilläggsbud-get till statsbudgeten för godkänner att avgiften för upp-läggning av lån vid med verkan fr.o.m. 1 janu-ari 2000 redovisas mot det under utgiftsområde 16 Utbildning och universi-tetsforskning uppförda ramanslaget C3 Centrala studiestödsnämnden.Regeringen föreslår vidare i yrkande 39 att på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområ-den samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell.Inom utgiftsområde 15 Studiestöd innebär förslagen följande ändringar.Anslaget A2 Studiemedel m.m. ökas med för kostnader för stu-diestöd till flygledaraspiranter. Anslaget A3 Vuxenstudiestöd m.m. minskasmed , eftersom efterfrågan på vuxenstudiestöd väntas blimindre än vad som tidigare budgeterats.Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning innebär för-slagen följande ändringar: Anslaget A16 förutbildning och kompetensutveckling ökas med . Ökningen fi-nansieras genom att anslaget A1 förvaltningskostna-der under utgiftsområde 14 minskas med motsvarande belopp. Ändringarnaföranleds av ändrat ansvar för vissa verksamheter. Anslaget B52 Enskildaoch kommunala högskoleutbildningar m.m. ökas med . Ändringenär en teknisk justering med anledning av ändrad finansiering av anställdasavtalsförsäkringar.Regeringen ger hög prioritet åt en väl fungerande studiestödsadministra-tion. föreslås öka med 20 miljonerkronor. Anslagsökningen ger tillsammans med rätten för att erhålla intäkterna från avgifter för uppläggning av lån ensammanlagd resursförstärkning för nämnden med cirka 100 miljoner kronorper år.Utskottet har inga invändningar mot regeringens förslag. Utskottet föreslårsåledes att finansutskottet dels tillstyrker att godkänner att avgiftför uppläggning av lån vid med verkan fr.o.m.1 januari 2000 redovisas mot det under utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning uppförda ramanslaget , dels tillstyrker de föreslagna anslagsändringarna inom ut-giftsområdena 15 och 16 samt de ändrade utgiftsramarna för dessa.Stockholm den 11 maj 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), Britt-MarieDanestig (v), (), (),(), (), LarsHjertén (m), (), TomasHögström (m), (), LennartGustavsson (v), (), Per (),(), (), () och ().Avvikande meningAvgiften för uppläggning av lån vid CentralastudiestödsnämndenBeatrice (), (), () och Per ()anför:Det är uppenbart att regeringen satt i system att låta utgifterna löpa ivägvid sidan om angivna utgiftstak. Den föreslagna ordningen, där avgiften föruppläggning av lån vid () tillfaller myn-digheten i stället för att som levereras in på inkomsttitel på statsbudgetenger regeringen ensidiga möjligheter att diskret tillföra CSN ytterligare resur-ser trots att myndighetens administrativa kostnader redan är höga. En sådanpolitik kan vi inte ställa upp på. Statliga myndigheters inkomster skall varasynliga. Vill man ha en annan ordning, vilket vi förordar, måste studie-medelsadministrationen konkurrensutsättas och delar av CSN bolagiseras. Vianser därför att finansutskottet skall avstyrka regeringens förslag och i ställföreslå att motion Fi22 skall bifallas.Trafikutskottets yttrande1999/2000:TU3yTilläggsbudget för - utgiftsområde 22KommunikationerTill finansutskottetFinansutskottet beslöt att bereda övriga berörda utskotttillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition(1999/2000:100), i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret2000 (yrkandena 7-39) jämte de motioner som kan komma att väckas, allt ide delar som berör respektive utskotts beredningsområde.I detta yttrande behandlar trafikutskottet yrkandena 11, 32-33 och 39 i pro-positionens förslag till riksdagsbeslut, innebärande11. att antar regeringens förslag till lag om ändring i telelagen(193:597),32. att bemyndigar regeringen att , såvitt avser detunder utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda ramanslaget A2 Väg-hållning och statsbidrag, besluta om bidrag till enskilda vägar som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under år2001,33. att godkänner den föreslagna användningen av det under ut-giftsområde 22 Kommunikationer uppförda ramanslaget C1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter,39. att på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 2000godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nyaanslag i enlighet med specifikation i tabell 2.1 i propositionen.Vidare behandlar utskottet motionerna 1999/2000:Fi15 yrkande 20 av LarsLeijonborg m.fl. (fp), 1999/2000:Fi29 av m.fl. (m) och1999/2000:Fi31 av m.fl. (kd).1 Anslagsfrågor1.1 Ändrad ram och ändrade anslagRegeringens förslagRegeringen föreslår att på tilläggsbudget till statsbudgeten godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisarändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell 2.1 i propositio-nen.I fråga om utgiftsområde 22 Kommunikationer har tabellen följande innehåll.Tusental kronorAnslag-nummerBelopp enligtstatsbudgeten2000FörändringRam/anslagNy ram/Ny anslagsnivå22 Kommunikationer25 532 440-13 09325 519 347C2Upphandling av samhällsåta-ganden, ramanslag157 484-4 000153 484C4Ersättning till för alarmerings-tjänst enligt avtal, ramanslag140 0004 000144 000D1Ersättning till statens järnvä-gar i samband med utdelningfrån AB Swedcarrier,ramanslag50 000-17 00033 000D2Rikstrafiken: Administration,ramanslag10 00054210 542E1Statens väg- och transport-forskningsinstitut, ramanslag30 0992 00032 099E2Kommunikationsforsknings-beredningen155 8511 365157 216Som framgår av tabellen innebär regeringens förslag att ramen för utgiftsom-rådet minskar med 13,1 miljoner kronor.När det gäller anslaget är enligt regeringen en för-stärkning nödvändig för att alarmfunktionen i samhället skall kunna fungeratillfredsställande. Finansiering sker genom en minskning av anslaget Upp-handling av samhällsåtaganden.Anslaget Ersättning till i samband med utdelning frånAB Swedcarrier minskas för att finansiera ökade utgifter för geolo-giska undersökning under utgiftsområde 24 Näringsliv.Övriga förslag till anslagsförändringar avser endast tekniska justeringarföranledda av förändrad finansiering av avtalsförsäkringarna på det statligaområdet.MotionsförslagPer-Richard Molén m.fl. (m) framhåller i motion Fi29 (yrkande 2) att rege-ringen bör återkomma till med mer information om hur anslagetD2 Rikstrafiken: Administration skall användas.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet ställer sig för sin del bakom regeringens förslag till ändradram och ändrade anslag för budgetåret 2000.Den föreslagna ökningen beträffande anslaget D2 Rikstrafiken: Admini-stration avser endast som redovisats ovan en teknisk justering. Något skäl attav regeringen begära ytterligare information om hur anslaget skall användasanser trafikutskottet inte föreligga. bör därför avslå motionsyr-kandet härom.1.2 Anslaget A2 Väghållning och statsbidragTrafikutskottet tillstyrker regeringens förslag (yrkande 32) att regeringenbemyndigas att , i fråga om ramanslaget A2 Väghållning ochstatsbidrag, fatta beslut om bidrag till enskilda vägar som medför utgifter påhögst under år 2000.1.3 Anslaget : Förvaltningskostnader förvissa myndighetsuppgifterRegeringens förslagRegeringen föreslår att anslaget : Förvaltningskostna-der för vissa myndighetsuppgifter skall kunna användas till att finansieravissa av de projekt och delar av utbyggnaden av IT-infrastrukturen i enlighetmed vad som redovisas i proposition 1999/2000 Ett informationssamhälle föralla.MotionsförslagPer m.fl. (m) framhåller i motion Fi29 yrkande 1 att riksda-gen bör avslå förslaget eftersom marknaden kan stå för dessa kostnader.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet behandlar propositionen 1999/2000:86 Ettinformatiossamhälle för alla. har ingen erinran mot regering-ens förslag. bör därför avslå motionsyrkandet.2 Telelagen2.1 Ändringar i telelagenRegeringens förslag i korthetRegeringen har i vårpropositionen (yrkande 11) föreslagit ändringar i telela-gen som innebär krav på s.k. nationell roaming. Härmed avses en skyldighetför vissa operatörer på mobiltelemarknaden att låta abonnenter hos andraoperatörer sända och ta emot telemeddelanden via sitt nät. Syftet med försla-get är att utjämna den konkurrensnackdel som nya nätoperatörer har gente-mot de etablerade nätoperatörerna.Riksdagen har beslutat om en annan ändring i telelagen i syfte attöka konkurrensen på mobiltelemarknaden (prop. 1999/2000:57, bet.1999/2000:TU8, rskr. 1999/2000:189). Beslutet innebar att nätkapacitet förmobil kommunikation på begäran skall upplåtas till företag som helt saknaregna nät. Under regeringens beredning av denna lagändring framkom att detfanns behov av kompletterande regler avsedda för nya nätoperatörer. Efterförslag från och remissbehandling utarbetades ettlagförslag som remitterades till Lagrådet. Lagrådet lämnade lagförslaget utanerinran.Motiven till regeringens förslagMarknaden för mobiltelefoni präglas bl.a. av att tillgången på radiofrekven-ser för mobila nät är begränsad. Detta är ett viktigt skäl till att det endastfinns tre mobiloperatörer i - , och . Behovet av ökad konkurrens på mobiltelemarknaden har beskri-vits i den tidigare behandlade propositionen. Det nu aktuella förslaget omnationell roaming har samma motiv som den tidigare propositionen men tarsikte på andra aspekter av frågan. Det gäller här framför allt övergången tillden tredje generationens mobiltelefoni samt konkurrensen mellan nya ochgamla nätoperatörer.Övergången till den tredje generationens mobiltelefoni (UMTS)Det kraftiga genomslaget för mobiltelefonin i kom i samband medatt de digitala GSM-näten introducerades . Vid årsskiftet1999/2000 fanns över 5,1 miljoner svenska mobilabonnemang. ärdärmed ett av världens mest mobiltelefontäta länder.Ett nytt system för mobil och trådlös kommunikation (UMTS - ) möjliggör högre överföringshastigheteri mobilnäten och ökad tillgång till mobilt Internet och multimediatjänster. Ettsamordnat införande av detta system har beslutats inom EU.Tillstånd för UMTS kommer att utfärdas i . Post- ochtelestyrelsen har beslutat att högst fyra nya tillstånd för UMTS skall utfärdasDet finns också frekvensutrymme för att tilldela ytterligare tillstånd i GSM900- och 1800-banden. Högst två av de fyra tillstånden för UMTS skall ävenge möjlighet till GSM-verksamhet.Nätets geografiska täckning är en viktig konkurrensfaktor för nya mobilope-ratörer. Att etablera ett mobilt telenät är emellertid kostsamt och tidskrävan-de. Fysikaliska orsaker (radiobärvågens utbredningsförmåga) gör också atten utbyggnad för att uppnå god geografisk täckning blir dyrareför de operatörer som skall bygga UMTS-nät där frekvenserna är i 2000MHz-bandet, i jämförelse med de operatörer som tidigare byggt de etablera-de GSM-näten i 900- och 1800 MHz-bandet. Betydande investeringar görsockså för att öka överföringshastigheterna i de etablerade GSM-näten. Över-gången till den tredje generationens mobiltelefoni kommer sannolikt att skegradvis. De befintliga GSM-operatörer som erhåller UMTS-licenser kommeratt ha en betydande konkurrensfördel i förhållandet till nytillkommandeUMTS-operatörer genom sin starka ställning på marknaden och sina redanutbyggda GSM-nät.Roaming - en metod att dela nätkapacitetRoaming innebär att två operatörer avtalar om att respektive operatörs abon-nenter skall få möjlighet att nyttja den andre operatörens nät då det egnanätet inte är tillgängligt. Internationell roaming - dvs. avtal mellan operatö-rer i olika länder - möjliggör mobilsamtal över nationsgränser. Internationellroaming har förekommit länge och anses vara en bidragande orsak till GSM-standardens framgång. Genom nationell roaming kan en ny operatör - oav-sett om det är på GSM- eller UMTS-marknaden - snabbt etablera sig påmarknaden och övervinna den konkurrensnackdel det innebär att inte ome-delbart ha ett fullt utbyggt nät.Förslagets närmare innebördRegeringens förslag till nationell roaming riktar sig till nätoperatörer vars när under uppbyggnad. Förslaget innehåller ett antal begränsningar. Syftetmed förslaget är att utjämna den konkurrensnackdel nya nätoperatörer hargentemot de etablerade nätoperatörerna. Syftet är inte att försvåra eller för-dröja en fortsatt utbyggnad av mobiltelenäten. Huvuddragen i regeringensförslag kan beskrivas i följande punkter.1. Rätten till roaming gäller bara i områden där den nya nätoperatören sak-nar egen täckning. En operatör skulle annars kunna använda möjligheten tillroaming enbart för att förbättra kapaciteten i det egna nätet.2. Rätten till roaming är tidsbegränsad till . Tidsgränsen skall ses isamband med Post- och tillståndsvillkor som innehåller vissakrav på geografisk täckning. Ett krav på geografisk täckning innebär i sig ettetableringshinder. Etableringshindret motverkas av rätten till nationell roa-ming.En tidsmässigt obegränsad rätt till roaming har nackdelen att den inte in-nebär något incitament till utbyggnad av de mobila näten, medan däremot ensnävt tilltagen tidsgräns för rätten till nationell roaming innebär höga krav psnabb nätutbyggnad. Tidsgränsen har av regeringen valts för attuppnå en lämplig avvägning mellan intresset av att inte åstadkomma alltförhöga etableringshinder och intresset av att skapa incitament till en snabb nät-utbyggnad.3. Den besökta operatören är endast skyldig att erbjuda etablerade tjänster.Rätten till roaming gäller bara tjänster som bägge operatörerna tillhandahål-ler. En tjänst som en operatör erbjuder i sitt hemmanät skall normalt kunnaanvändas också vid besök av ett annat nät, dock endast i den mån motsva-rande tjänst också erbjuds i det besökta nätet enligt ett tillstånd som innehafi . Avsikten är att en operatör under utbyggnad av ett nytt mo-bilsystem skall vara fredad från skyldigheten till roaming under utbyggnads-tiden. Det innebär att tjänster som tillhandahålls enligt kommande UMTS-tillstånd inte omfattas av roaming.4. Förslaget om nationell roaming innebär inte upplåtelse av en viss kvanti-tet nätkapacitet utan att en operatör, liksom vid samtrafik, ställer sitt nät tförfogande för förmedling av telemeddelanden. I den mån tillgänglig kapa-citet i nätet inte antas vara tillräcklig för att möta den ökade trafikmängd sokan bli följden blir detta föremål för förhandlingar mellan parterna.5. Priser och andra villkor för nationell roaming skall bestämmas på mark-nadsmässig grund. Överenskommelser om roaming bör så långt möjligtingås utan ingripande av tillsynsmyndigheten. Skyldigheten till roaming skallinte utgöra en ekonomisk börda för de etablerade nätoperatörerna. Om denbesökta operatören kan visa att kraven på roaming innebär att investerings-kostnaderna ökar bör dessa kostnader återspeglas i de villkor parterna kom-mer överens om.6. Villkoren skall vara konkurrensneutrala. En begäran om nationell roa-ming skall tillgodoses på villkor som är icke-diskriminerande i förhållandetill vad nätinnehavaren tillämpar för sin egen verksamhet och konkurrens-neutrala mellan olika operatörer som utnyttjar sin rätt till roaming i sammaoperatörs nät.7. skall inte ha rätt till tvistlösning mellan parternVid oenighet mellan parterna i frågor om nationell roaming skall tvistenlösas i allmän domstol. Regeringen kan emellertid återkomma till dennafråga efter ytterligare överväganden.8. Undantag från skyldigheten till roaming bör kunna medges av tillsyns-myndigheten om det finns särskilda skäl.Trafikutskottets ställningstagandeUtskottet anser, i likhet med regeringen, att det är angeläget med en ökadkonkurrens på mobiltelemarknaden. Nationell roaming är en viktig åtgärd föratt underlätta etablering av nya nätoperatörer. Utskottet tillstyrker såledesregeringens förslag till ändringar av telelagen enligt proposition1999/2000:100 (yrkande 11).2.2 Risker för överregleringMotionsförslagJohnny m.fl. (kd) framför i motion Fi31 kritik mot regeringens han-tering av UMTS-licenserna. För att påskynda UMTS-introduktionen är mo-tionärerna beredda att tillstyrka regeringens förslag om att införa nationellroaming. menar man att det nu finns risk för att börjarreglera för mycket på teleområdet. Avregleringen av telemarknaden ochbolagiseringen av 1993 anses ha bidragit till att är en avvärldens främsta nationer på IT-området. De senaste regleringarna på områ-det - den beslutade lagändringen om tvingande nätupplåtelse och denya bestämmelserna om nationell roaming - medför enligt motionärerna enrisk för ökade transaktionskostnader för företagen och sämre investerings-vilja. Motionärerna vill göra regeringen uppmärksam på att telemarknadeninte får överregleras så att tappar sin tätposition inom ställningstagandeUtskottet anser självfallet att det är angeläget att bevara och utveckla Sveri-ges position som IT-land. Utskottets uppfattning är att regeringens politik påteleområdet avser att understödja denna position. De åtgärder som motionä-rerna nämner har syftet att främja konkurrensen och dynamiken på mobilte-lemarknaden. Utskottet anser därför inte att motionen bör föranleda någonåtgärd från sida.2.3 Fördelning av UMTS-tillståndMotionsförslagLars m.fl. (fp) har i motion Fi15 (yrkande 20) tagit upp fråganom metoden för fördelning av UMTS-tillstånd. Motionärerna hänvisar till detsystem med auktioner av tillgängliga frekvenser för privat lokalradio sominfördes under den borgerliga regeringens tid. Enligt motionärerna var dettasystem en stor framgång. Utauktionering borde, enligt motionärernas upp-fattning, användas även för Post- och fördelning av UMTS-tillstånden. Licenserna bör gå till de företag som erbjuder sig att betala högsårlig avgift. Därmed skulle 2-2,kunna tillföras tillstatskassan.Trafikutskottets ställningstagandeFrågan om utauktionering av UMTS-tillstånden har behandlats av utskottettidigare i vår. Utskottet ansåg då inte att det fanns skäl till något initiativriksdagens sida (bet. 1999/2000:TU8). Det statsfinansiella intresset måsteenligt utskottets mening vägas mot konsumentintresset och mot önskemåletom en dynamisk utveckling på mobiltelemarknaden. Utskottet håller fast vidsin tidigare uppfattning och anser att bör avslå motionsyrkandet.Stockholm den 11 maj 2000På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), Per-RichardMolén (m), (), (), (), TomHeyman (m), (), (), (),(), (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. Ändrad ram och ändrade anslag (avsnitt 1), Tom , och (alla m) anför:Vi anser att bör bifalla motion Fi29 (m) yrkande 2. Det betyder attregeringen bör återkomma till med mer information om hur ansla-get D2 Rikstrafiken: Administration skall användas. Vi har ingen erinran motregeringens förslag för innevarande budgetår beträffande ändringar av ramenför utgiftsområde 22 Kommunikationer och anslagen.2. Anslaget : Förvaltningskostnader förvissa myndighetsuppgifter (avsnitt 1), Tom , och (alla m) anför:Vi anser att bör avslå regeringens förslag att anslaget skall kunnaanvändas till vissa projekt och utbyggnad av IT-infrastrukturen enligt IT-propositionen eftersom marknaden kan stå för dessa kostnader. Riksdagenbör således bifalla motion Fi29 (m) yrkande 1.3. Risker för överreglering (avsnitt 2)() anför:Kristdemokraterna anser det vara mycket viktigt att den tredje generationensmobiltelefoni (UMTS) kommer i gång i . Genom regeringens sakt-färdiga hantering av denna fråga riskerar svenska företag att förlora en del avdet försprång som de tidigare haft på mobilteleområdet. För att påskyndaUMTS-introduktionen är vi beredda att tillstyrka regeringens förslag omnationell roaming.Avregleringen av telemarknaden och bolagiseringen av 1993 har en-ligt många bedömare bidragit till att är en av världens främstanationer på IT-området. finns emellertid en risk för att börjarreglera för mycket på teleområdet. Den beslutade lagändringen omtvingande nätupplåtelse och de nya bestämmelserna om nationell roamingkan leda till ökade transaktionskostnader för företagen och sämre investe-ringsvilja. kan detta även medföra högre konsumentpriser. Vi villgöra regeringen uppmärksam på att telemarknaden inte får överregleras så attSverige tappar sin tätposition inom IT.Vi anser sålunda att bör bifalla motion Fi31 (kd).4. Fördelning av UMTS-tillstånd (avsnitt 2)() anför:Under den borgerliga regeringens tid infördes ett system med auktioner avtillgängliga frekvenser för privat lokalradio. Systemet blev en stor succé ochtillför statsverket mer än . Den privata mark-sända TV-kanalen betalar ännu mera för sitt sändningstillstånd.Poängen med auktioner - eller någon typ av anbudsförfarande vid fördel-ningen av nyttigheter som radiofrekvenser - är att ett marknadsekonomisktelement från början byggs in i verksamheten. Den som tror sig kunna drivaverksamheten mest effektivt är redo att bjuda mest för tillgången. Genomauktionssystemet kan man upprätthålla goda konkurrensvillkor även i ensituation med ett begränsat antal aktörer.Post- och () avser att fördela fyra UMTS-tillstånd genomen s.k. skönhetstävling där de ansökande operatörerna bedöms efter hur välde uppfyller de kriterier som PTS har ställt upp. Vi anser att tillstånden istället borde fördelas genom auktionering. Ett sådant förfarande används iflera andra länder, bl.a. , , och Tysk-land. För att få vara med och bjuda för ett tillstånd kan staten sätta upp kravsom skall uppfyllas av företaget, t.ex. krav på viss täckning och service,nummerportabilitet etc. Licenserna bör gå till de företag som erbjuder sig attbetala högst årlig avgift. Därmed skulle 2-2,kunnatillföras till statskassan.Vi anser sålunda att bör bifalla motion Fi15 (fp) yrkande 20.Särskilt yttrandeFördelning av UMTS-tillstånd (avsnitt 2), Tom , och (alla m) anför:Post- och avser att fördela fyra UMTS-tillstånd genom en s.k.skönhetstävling där de ansökande operatörerna bedöms efter hur väl de upp-fyller de kriterier som PTS har ställt upp.I andra europeiska länder har de tillgängliga frekvensernaför UMTS utauktionerats. De högstbjudande har vunnit, som stats-kassan tillförts betydande belopp.Sverige har haft stora framgångar på mobilteleområdet och ligger iutvecklingens framkant. De stora dröjsmål, som regeringens hantering avlicenserna redan har förorsakat, har på sannolika skäl bidragit till att en delav det tekniska och marknadsmässiga försprånget i gått förlorat.Den förändrade form av fördelning av UMTS-tillstånden som en utauktio-nering innebär, skulle ytterligare fördröja utbyggnaden av de svenska mobil-näten med UMTS-teknik. Ett auktionsförfarande kräver nämligen en ändringav telelagen.