bet · GO01TU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Regeringenberäknar anslagsbehovet för till 7,5 miljoner kronor.Utskottet har ingen erinran mot denna beräkning.1.3 Politikområde IT, tele och post1.3.1 Politikområdets omfattningPolitikområdet omfattar post- och telekommunikation samtinformationsteknik. Till området hänförs en myndighet,(), och fem anslag, varav två helteller huvudsakligen disponeras av PTS.1.3.2 Anslag inom politikområde IT, tele ochpostPost- och m.m.Post- och () är central förvaltningsmyndighet med sek-torsansvar inom post-, tele- och radioområdena. På postområdet skallstyrelsen bl.a. verka för att en väl fungerande samhällsomfattande posttjänstoch grundläggande kassaservice finns tillgänglig i enlighet med vad somanges i postlagen (1993:1684), fortlöpande följa utvecklingen och bevaka attposttjänsten och kassaservicen motsvarar samhällets behov. På radio- ochteleområdet skall PTS bl.a. främja ett effektivt telesystem enligt de mål somanges i telelagen (1993:597), svara för att möjligheterna tillradiokommunikation och andra användningar av radiovågor utnyttjaseffektivt, främja en sund konkurrens, övervaka pris- och tjänsteutvecklingen,pröva frågor om tillstånd samt utöva tillsyn enligt telelagen (1993:597) ochlagen (1993:599) om radiokommunikation. Vidare skall PTS genomupphandling tillgodose funktionshindrades behov av särskilda post- ochteletjänster, tillgodose totalförsvarets behov av post- och teletjänster underhöjd beredskap och stärka samhällets beredskap mot allvarliga störningar avtelesystemet i fred. Anslaget 37:1 Post- och telestyrelsen:Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter används avmyndigheten för att finansiera förvaltningskostnader för upphandling avsamhällsåtaganden och totalförsvar. Anslaget får också användas bl.a. för atttäcka utgifter i samband med marknadskontroll av radio- ochteleterminalutrustning. beräknar regeringen anslagsbehovet till11,. Utskottet har ingen erinran mot beräkningen.Upphandling av samhällsåtagandenAnslaget 37:2 Upphandling av samhällsåtaganden, används för att genomupphandling trygga funktionshindrades behov av telekommunikationer ochposttjänster. Regeringen föreslår att till ändamålet anvisar 153miljoner kronor. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. I avsnitt 12 omuppföljning och utvärdering lämnar utskottet vissa synpunkter påinformationen i budgetpropositionen rörande anslagets användning.Ersättning till Posten ABEnligt postlagen skall det finnas en grundläggandekassaservice i hela landet, innebärande att alla har möjlighetatt verkställa och ta emot betalningar. I enlighet med ettavtal med staten har åtagit sig att svara för dennagrundläggande kassaservice. För att tillhandahålla tjänstendär alternativ saknas och där det saknas kommersiella motiverhåller en årlig ersättning. För detta ändamålfinns ett särskilt anslag, 37:3 Ersättning till förrikstäckande betalnings- och kassaservice. För budgetåret2001 föreslår regeringen att anslaget beräknas till 200miljoner kronor. I den moderata kommitt,motionen avvisasförslaget. Motionärerna hävdar att anslaget till ären förtäckt statlig subvention. Staten bör ta ett ansvar förden grundläggande kassaservicen, men det skall ske genomupphandling.Med anledning av ett motionsyrkande som behandlades (bet. 1999/2000:TU1) noterade utskottet att den grundläggande betaltjänstenoch kontantförsörjningen varit föremål för utredning och att resultatet avärendets fortsatta beredning borde avvaktas. Enligt vad utskottet inhämtat harberedningen ännu inte avslutats. Innan så skett är utskottet inte berett att taställning till det förslag som aktualiseras i motionen. Följaktligen avstyrksmotionen i nu behandlad del. Regeringens förslag till medelsanvisningtillstyrks.Ersättning till ABFrån anslaget 37:4 Ersättning till enligt avtal utgår ett statligt bidrag somsyftar till att säkerställa en effektiv SOS-tjänst ochtillgodose behovet av alarmeringstjänster för den statligaräddningstjänsten. För nästa budgetår föreslås 144 miljonerkronor för ändamålet. Förslaget föranleder ingen erinranfrån utskottets sida.InformationsteknikUtskottet har heller ingen erinran mot regeringens förslagatt till Informationsteknik: Telekommunikation m.m. (37:5)för anvisa . Anslagetanvänds för finansiering av verksamhetoch andra åtgärder som bidrar till förverkligandet avregeringens IT-politik.1.4 Politikområde MiljöpolitikAnslag inom politikområde MiljöpolitikSveriges meteorologiska och hydrologiska institut ()Under utgiftsområde 22 Kommunikationer beräknarregeringen anslaget 34:1 Bidrag till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut till 203 miljonerkronor. föreslår att anslaget minskas med 20miljoner kronor jämfört med regeringens förslag, medmotiveringen att i större utsträckning böravgiftsfinansiera sin verksamhet. Utskottet har tidigaremotsatt sig förslag av denna innebörd och gör så även nu.Följaktligen avstyrks motionsyrkandet medan regeringensförslag till medelsberäkning tillstyrks.1.5 Sammanfattning av utskottetsställningstaganden tillanslagsfrågornaUtskottet anser att för bör anvisaanslag under utgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighetmed regeringens förslag. Utskottets förslag tillmedelsanvisningar redovisas i bilaga 2. Med demotiveringar som redovisats i det föregående avstyrkerutskottet motionerna T211 (fp) yrkande 29, T212 (kd)yrkande 43, T219 (c), T223 (m) yrkandena 1-8 och Fi211(fp) yrkande 23.2 VägarAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet sex regeringsförslag somgäller väghållningsområdet och olika finansieringsfrågormed anledning av (yrkandena 3-8).Regeringen föreslår att riksdagen3. godkänner att regeringen får använda medel från anslaget 36:1Vägverket: Administration för att utreda alternativ finansiering avinfrastruktur samt för andra transportpolitiska utredningar,4. godkänner att regeringen får besluta om en låneram iRiksgäldskontoret om högst 1 för för inköp avomsättningstillgångar, anläggningstillgångar och för byggande av broar somersätter färjor,5. godkänner att anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag får användasför att betala ränta och amorteringar på lån upptagna för väg E 6 delenStenungsund-Ljungskile, väg E 18/20 delen , väg E 4 delenStora by-Väderstad, väg E 22 delen Söderåkra-Hossmo, väg E 4trafikplats , och övriga lånefinansieradeStockholmsprojekt samt lånefinansierade projekt inom ramen förGöteborgsöverenskommelsen,6. godkänner att anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag och 36:4Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter får användas för att täckaförluster vid infriande av kapitaltäckningsgarantin till ocheventuella förluster i samband med utlåning tillSVEDAB,7. godkänner att regeringen får besluta om en låneram iRiksgäldskontoret om högst för och Banverkettillsammans, för att finansiera ett kapitaltillskott till samt räntanunder för detta lån,8. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 36:2Väghållning och statsbidrag, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst 28 efter år 2001.Vidare behandlar utskottet följande motioner:- T211 yrkande 24 av m.fl. (fp),- T212 yrkande 23 av m.fl. (kd),- T215 yrkande 4 av (),- T231 yrkandena 7-9 av m.fl. (c),- T306 av (),- T317 av och (båda m),- T323 av ,n m.fl. (m),- T329 av (),- T331 av ,n (m),- T337 yrkande 2 av (),- T342 yrkande 1 av (),- T344 yrkande 4 av ,n m.fl. (m),- T350 av (),- T355 av och (bådas),- T356 av och (bådam),- T361 av (),- T369 av (),- T379 av och (båda s),- T390 av och (båda m),- T391 av (),- T399 av och (båda c),- T410 av och (båda fp),- T440 av m.fl. (s),- T453 av ngström (fp),- T475 av (),- T519 yrkande 6 av ,n m.fl. (m),- T801 av (),- T802 av (),- T812 av m.fl. (v),- T813 av ,n m.fl. (m),- T827 av och (båda c),- T836 av och kerhielm (båda m),- Bo508 yrkande 4 av saTorstensson (c),- N318 yrkande 4 av och (båda kd),- Sk1025 yrkande 10 av m.fl.(m).2.1 Finansiering av visstutredningsarbeteRegeringen föreslår att anslaget 36:1 Vägverket:Administration får användas för att utreda alternativfinansiering av infrastruktur samt för andratransportpolitiska utredningar.Utskottet anser att det är väsentligt att förutsättningarna föralternativ finansiering klarläggs och tillstyrkerdärför regeringsförslaget. Utskottet förutsätter att regeringeni lämpligt sammanhang närmare klargör de ekonomiskaförutsättningarna för utredningsarbetet.2.2 Låneram för vissa tillgångarm.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att för år2001 godkänner en låneram om totalt 1 600 miljoner kronorför för inköp av omsättningstillgångar ochanläggningstillgångar samt för byggande av broar somersätter färjor.2.3 Finansiering av vissakapitalkostnader inomvägväsendetUtskottet tillstyrker regeringens förslag att anslaget 36.2Väghållning och statsbidrag får användas för att betalaränta och amorteringar på lån för väg E 6 delenStenungsund-Ljungskile, väg E 18/20 delen , väg E 4 delen Stora by-Väderstad, väg E 22delen Söderåkra-Hossmo, väg E 4 trafikplats ,och övriga lånefinansierade Stockholms-projekt samt lånefinansierade projekt inom ramen förGöteborgsöverenskommelsen.2.4 Ekonomiska förpliktelserDen verksamhet som bedriver innebär ofta attVägverket ingår långsiktiga avtal om ekonomiskaförpliktelser . Det gäller såväl avtalom investeringar som avtal gällande drift och underhåll avvägnätet. har även i uppdrag att ge ut bidrag förolika ändamål. När det gäller dessa bidrag måstebidragsmottagaren ofta veta att bidraget kommer att betalasut för att kunna planera sin verksamhet.Utskottet tillstyrker att regeringen bemyndigas att i fråga omramanslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag, ingå ekonomiska förpliktelsersom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 28 400 miljonerkronor efter år 2001.2.5 organisation2.5.1 och (båda m)framhåller i motion T356 att ,, omgående bör ombildas till ettaktiebolag.I motion T329 kritiserar () föratt ha alltför många "järn i elden" som inte har medvägbyggnation och vägunderhåll att göra. Verketsarbetsuppgifter bör enligt motionären renodlas till attansvara för vägar. Vidare behövs enligt motionen en klarareansvarsskillnad såväl organisatoriskt som budgetmässigtmellan huvudvägnätet och övrigt vägnät. Densammanläggning som tidigare gjorts mellan ochTrafiksäkerhetsverket anges vidare som olämplig. Motdenna bakgrund föreslås att omorganiseras.2.5.2 Utskottets ställningstagandeVägverket Produktion är en av landets ledandeentreprenörer i branschen. Enheten får bl.a. uppdrag frånVägverket, , kommuner, privata industriföretag,privata väghållare m.fl. Verksamheten drivs på striktföretagsekonomisk grund och med en redovisning somansluter till branschpraxis. Avkastningskravet uppgår till räntabilitet på eget kapital.Utskottet anser det viktigt att de effektivitetsvinster som kan uppnåsgenom en väl fungerande organisation tas till vara. ,, bidrar till att skapa ökad konkurrens påanläggningsmarknaden. Utskottet vill även framhålla att verksamhetenbedrivs efter strikt affärsmässiga principer och utan subventioner frånVägverket. byggnads-, drift- och underhållsuppdrag upphandlasnumera helt på marknadsmässiga villkor.Enligt vad utskottet erfarit pågår inom ettöversynsarbete om de framtida organisationsformerna för Vägverketsproduktionsverksamhet. På uppdrag av har enutredning genomförts om förutsättningarna för att överföra verksamheten tillbolag. Utredningen har remissbehandlats och beredning avförslaget pågår inom . Utskottet anser att pågåendeberedningsarbete inte bör föregripas.När det gäller motion T329 (m) vill utskottet klargöra attVägverket har tilldelats ett samlat ansvar, sektorsansvar, förhela vägtransportssystemet. Sektorsansvaret omfattarmiljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet, framkomlighetoch effektivitet samt frågor om väginformatik, fordon,kollektivtrafik, handikappanpassning, yrkestrafik ochtillämpad samhällsmotiverad forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet inom vägtransport- systemet. Isektorsuppgiften ingår att samverka och samordna insatsermed berörda aktörer samt att på ett offensivt ochresultatorienterat sätt driva på utvecklingen avvägtransportsystemet.Enligt utskottets mening finns det starka skäl för att åtgärder iinfrastrukturen på vägområdet samordnas med andra trafikåtgärder för attfrämja att de transportpolitiska målen uppnås. Inom transportområdet hardärför såväl , som tilldelats ettövergripande sektorsansvar för respektive trafikslag. Utskottet anser attdenna helhetssyn är angelägen för att transportpolitiska mål omatt säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna och näringslivet skall kunna uppnås.Utskottet är därför inte berett att ompröva sektorsansvar.Inom ramen för ett bibehållet sektorsansvar är det givetvis angeläget atthela tiden utveckla en väl fungerande organisation med hänsyn tillsamhällsutveckling och omvärldsförändringar. har ocksåexempelvis planeringsprocessen för väginvesteringar decentraliserats. Vidarekan, när det gäller trafiksäkerhetsarbete, nämnas attTrafikansvarsutredningen har lämnat ett utredningsförslag om attinrätta en särskild vägtrafikinspektion (SOU 2000:43).Utskottet anser mot denna bakgrund att något initiativ frånriksdagens sida inte är motiverat när det gäller de nuaktuella motionerna. Utskottet föreslår att avslårmotionerna T329 (m) och T356 (m).2.6 Enskilda vägar2.6.1 ,n m.fl. (m) framhåller i motionerna T323och T344 att de enskilda vägarna har stor betydelse för bl.a.landsbygdens befolkning, skogsindustrin och det rörligafriluftslivet. Vidare framhålls att, om inte särskildabärighetsmedel anslås för det enskilda vägnätet, kommerdessa vägar snabbt att brytas ned och kostnaderna för attåterställa kapitalet att bli enorma. Motionärerna påtalaräven behovet av en inventering av vägstandarden samt attandelsägarna hålls skadeslösa vid omförrättning på grund avden lagändring som skett.I motion T337 av () framhålls att trots detenskilda vägnätets betydelse har statsbidragen kraftigtsänkts. Motionären förordar att det enskilda vägnätetomgående ses över samt att statsbidraget räknas uppkraftfullt.I motion T211 av m.fl. (fp) framhålls attFolkpartiet vill värna det enskilda vägnätet. De enskildavägarna anges vara av stor betydelse för näringslivet,människors möjligheter till bosättning, friluftsliv, rekreationm.m. Minskade resurser till det enskilda vägnätet får därförsnabbt betydande negativa konsekvenser inte bara förglesbygden utan för landet i dess helhet.2.6.2 Utskottets ställningstagandeRegeringen har tillsatt en utredning med uppdrag attanalysera och överväga ändringar av vissa bestämmelsersom rör enskilda vägar. Utredningen har tagit namnet"Utredning om bidrag och regler för enskild väghållning,BREV", N 1999:15). Utredaren skall enligt sina direktiv(dir. 1999:93):- klargöra målen för statsbidrag till enskilda vägar,- analysera i vilken omfattning gällande bestämmelser omstatsbidrag till enskilda vägar och deras tillämpning bidrartill att uppfylla målen och föreslå de regler och övrigaförändringar som kan behövas,- överväga hur måluppfyllelsen skall följas upp och föreslålämpliga mått och indikatorer,- överväga behovet av att ändra bestämmelser som rörgränsdragningen mellan allmänna och enskilda vägar ochföreslå de regler och övriga förändringar som kan behövas,- överväga om borde få möjlighet att upprättaföreskrifter för tillämpningen av väglagen ochvägkungörelsen i dessa delar,- analysera i vilken utsträckning den bestämmelse i lagen (1997:620) omupphävande av lagen om enskilda vägar som gäller obligatorisk omprövningav andelstal medför att vägföreningar eller enskilda fastighetsägare åsamkasonödiga förrättningskostnader och överväga behovet av åtgärder för attmildra de eventuella negativa konsekvenserna av denna bestämmelse för deberörda. Utredaren skall därvid föreslå de förändringar som kan behövas.Utredningsarbetet beräknas vara slutfört före sommaren 2001.Enligt utskottets mening är det nu pågåendeutredningsarbetet om enskilda vägar angeläget. Denenskilda väghållningen har stor betydelse för möjligheternaatt tillförsäkra näringslivet och enskilda en godtransportförsörjning. Den enskilda väghållningen har ocksåi många fall visat sig vara en effektiv form för lokalsamverkan som rönt berättigad internationelluppmärksamhet. Samhällets engagemang i det lokalavägnätet är historiskt betingat och varierar därför i olikadelar av landet, vilket kan uppfattas som orättvist. Det finnsdärför, som utskottet tidigare framfört, anledning att se överbestämmelserna om den enskilda väghållningen.Utskottet konstaterar att i de nu aktuella motionerna tas en rad viktigafrågor upp kring den enskilda väghållningen som kommer att behandlas avutredningen. Utskottet förutsätter att utredningsarbetet och det efterföljandeberedningsarbetet kommer att bedrivas skyndsamt.Utskottet vill vidare hänvisa till att enligt regeringens budgetförslag för år2001 kommer ett särskilt bidrag att införas till kostnader föromprövningsförrättningar av enskilda vägar.I avvaktan på resultatet av den pågående utredningen om enskilda vägaroch regeringens ställningstagande är utskottet inte berett att förorda någonriksdagens åtgärd med anledning av de nu aktuella motionsyrkandena.Motionerna T211 (fp), T323 (m), T337 (m) och T344 (m) avstyrksföljaktligen i denna del.2.7 Färjetrafik2.7.1 MotionsförslagFärjetrafiken i behandlas i tvåmotioner. ,n (m) framhåller i motion T331 attfärjeleden i fungerar som enallmän led och att den är central för skärgårdens ochGöteborgs kommunikationer. Enligt motionen är det därförorimligt att leden skall klassas som enskild och att det skallvara så dyrt för skärgårdsbor att ta sig fram med färjorna.Motsvarande uppfattning har () som i motionT369 skriver att det är dags att denna färjeled klassificerassom allmän väg så att skärgårdsborna kan få rättvisa ochrimliga transportmöjligheter.För utvecklingen av en levande skärgård har enligt motionN318 av och (både kd)kommunikationsfrågorna en avgörande betydelse.Färjetrafiken är livsavgörande för de boende på öarna ochdärför måste reglerna och deras tillämpning vara enhetligaoch tydliga. Det bör åligga och Glesbygdsverketatt se över regelverket samt klargöra statens ansvar förfärjetrafiken i skärgårdarna.I motion T350 av () behandlasfärjeförbindelsen till som ligger cirka en landmilfrån fastlandet i . Motionären anser att beslutsnarast bör fattas om ett sådant huvudmannaskap förfärjetrafiken mellan och fastlandet som tryggar entillfredsställande trafikförsörjning året om.sa () framhåller i motion Bo508 att färje-och fartygstrafik mellan öar samt mellan öar och fastlandutgör en del av en större kommunikations- ochtransportkedja. En kedja som måste ses utifrån etthelhetsperspektiv, eftersom anslutande vägar, hamnar,parkeringsplatser, järnväg och bussar hör samman.Motionären anser det rimligt att staten tar ett ökat ansvar föratt stärka person- och godstrafiken i skärgården. Därför börförutsättningarna för ett nationellt stöd för person- ochgodstrafiken i skärgården utredas.I motion T355 av och (båda s) behandlas färjetrafiken mellan ochVen. Färjeleden är statskommunal och trafiken drivs avLandskrona kommun. Enligt motionen klarar inteLandskrona kommun av nödvändiga fartygsinvesteringar.Motionärerna anser att färjelinjen bör betraktas som enförlängning av väg 1354 och att staten därmed bör svara förfartygsinvesteringen.I motion T391 av () behandlas färjetrafikentill och från . Av motionen framgår att för deboende på ön är förbindelsen så viktig och avgörande attden borde inkorporeras i det statliga vägnätet. Det finnsdock en del problem i lagstiftningen. Ett sådant är denbegränsade möjligheten att ta ut avgifter på statliga färjor.Ytterligare en komplikation är att det inte går att förbokaplats på färjor som är en del av det statliga vägnätet.Slutligen bör det övervägas vilka tjänster som personal vidstatliga färjor skall kunna utföra.2.7.2 Utskottets ställningstagandeI flera av de nu aktuella motionerna framförs uppfattningarom regelverket för färjetrafik och kriterierna förstatsbidrag till färjeleder som drivs av enskilda. Utskottetvill med anledning av dessa synpunkter framhålla att denpraxis som utvecklats när det gäller samhällets engagemangi färjetrafiken kan upplevas som orättvis och oklar.Enligt utskottets mening har kommunikationerna stor betydelse förskärgårdens utvecklingsmöjligheter. Det är därför viktigt att trafikfrågornages en tillfredsställande lösning så att transportpolitiska mål omett tillgängligt transportsystem, en hög transportkvalitet och en positivregional utveckling tillgodoses även i skärgårdsområden. Samhälletsengagemang bör därför präglas av tydlighet och rättvisa samt främjaeffektiva trafiklösningar.Utskottet vill i dessa frågor hänvisa till den tidigare nämnda utredningenom bidrag och regler för enskilda vägar (BREV). I utredningens uppdragingår att även studera frågor om färjor i den mån de utgör väganordning. Detinnebär bl.a. att utredningen har att överväga behovet av ändrade regler somrör gränsdragningen mellan allmänna och enskilda färjor och föreslå deregelförändringar som kan behöva göras. Utredningen har också att analyserai vilken omfattning gällande bestämmelser bidrar till att uppfylla detransportpolitiska målen. Utskottet har vidare inhämtat att Glesbygdsverketavser att göra en närmare kartläggning av trafikförsörjningen iskärgårdsområden.Med hänvisning till det anförda är utskottet inte berett att nu ta någotinitiativ i de aktuella frågorna. Utskottet förutsätter att utredningsarbetet oregeringens fortsatta beredningsarbete bedrivs skyndsamt. Utskottet föreslåratt avslår motionerna T331 (m), T350 (kd), T355 (s), T369 (fp),T391 (s), N318 (kd) yrkande 4 och Bo508 yrkande 4.2.8 Ersättning av färjor2.8.1 MotionsförslagElver () konstaterar i motion T342 att det iVägverkets regi finns nästan ett femtiotal färjelinjer somkostar runt , dvs. Att ersätta dessa färjor med broar - inågot fall tunnel - bedöms vara en stor samhällsekonomiskvinst. Mot denna bakgrund efterlyses i motionen en tydligplan för hur antalet färjor kan ersättas med broar.2.8.2 Utskottets ställningstagandeEnligt gällande långsiktiga planeringssystem för trafikensinfrastruktur planeras vägar och järnvägar medutgångspunkt bl.a. från samhällsekonomiska kalkyler. Dettaplaneringssystem innefattar även investeringar i broar ellertunnlar som ersätter färjor.Utskottet vill vidare hänvisa till de särskilda ekonomiska möjligheter somVägverket har när det gäller byggande av broar som ersätter färjor. Detinnebär att kan låna medel i för brobyggnadvilka därmed inte belastar anslaget. För att betala lånekostnaderna fårVägverket använda inbesparade medel från färjetrafiken.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att syftet medmotionsyrkandet redan är väl tillgodosett. Motion T342 (fp) yrkande 1avstyrks följaktligen.2.9 Vägmärken och vägskyltar2.9.1 MotionsförslagAnders G Högmark och (båda m)behandlar i motion T317 regelverket kring vägskyltar. Närdet gäller skyltning till olika slag av turistiskt intressantamål, främst småskaligt näringsidkande, konstateras imotionen att reglerna tillämpas olika av olikaregioner. Motionärerna efterlyser mot denna bakgrund ennationell skyltningspolicy för att uppnå en differentieradsyn på skyltning i glesbygder respektive tätorter, men enlikartad syn inom respektive landskapstyp (yrkande 1).Motionärerna framhåller vidare att försöken medlokaliseringsmärken för turistiskt intressanta mål börpermanentas (yrkande 2). När det gäller beslutsordningenvid överklaganden av skyltningsbeslut ansermotionärerna att länsrätterna bör vara sista instans i ställetför som i (yrkande 3).Slutligen framhålls att kostnaden för skyltning kan sänkasgenom konkurrens. bör därför vid uppsättning avupplysningsskyltar, förutom det egna priserbjudandet,erbjuda kunden en lista på minst tre konkurrenter som kanofferera samma produkt (yrkande 4).I motion T453 av ngström (fp) framhålls attturismen får allt större betydelse som näring och att Sverigearbetar på många olika sätt för att öka antalet turister somkommer till från andra länder.