bet · GN01SfU11 · 2000-03-30 00:00:00 — Regimen kan säga en sak men enligt utskottets uppfattning är det ipraktiken andra instanser som bestämmer vad som sker med flyktingarna dåde återvänder till hemlandet. Straffen är ofta mycket hårda och brutala. Atttill utvisa politiskt eller religiöst oliktänkande är att utsätta dem föroerhörda risker. Blotta misstanken om att den utvisade kan vara politisktoppositionell eller hyser en annan tro kan innebära livsfara för honom ellerhenne. Han eller hon kan utsättas för trakasserier och förföljelse som förreller senare kan leda till döden. Svenska myndigheter måste därför varaytterst varsamma när det gäller utvisningar till . Detta har enligt utskot-tets mening inte alltid varit fallet. Det anförda bör ge reringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande utvisning till Iranatt med bifall till motion 1999/2000:U620 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. Avslagsbeslut m.m. (mom. 24)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Rättssäkerhet ochhandläggning börjar med "I budgetpropositionen" och slutar med "kortahandläggningstiderna" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening förekommer i asylprocessen otrygghet och bety-dande rättsosäkerhet. Olika åtgärder bör därför vidtas i syfte att förbättra deasylsökandes ställning. Exempelvis förekommer det att Utlänningsnämndenvid ett överklagande fattar beslut om avslag på ansökningar med nya motive-ringar utan att den sökande beretts tillfälle att bemöta dessa. Ett sådant förfrande bör enligt utskottets mening inte få förekomma. Det anförda bör riks-dagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande avslagsbeslut m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Sf4 yrkande 13 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Sf602, 1999/2000:Sf620 och1999/2000:Sf624 som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,24. Asylprocessen (mom. 25)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Rättssäkerhet ochhandläggning börjar med "Kommittén om" och slutar med "kommitténsuppdrag" bort ha följande lydelse:NIPU föreslår i sitt slutbetänkande att förfarandet i utlänningsärenden skallge betydligt större utrymme för en tvåpartsprocess. Överklagande av beslut föreslås ske till länsrätt i stället för som till . Enligt utskottets mening bör roll begränsas till attvara en utredande instans, och tvåpartsprocess bör införas i första instanssom då skall vara länsrätt. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande asylprocessenatt med bifall till motion 1999/2000:Sf4 yrkande 17 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,25. Förtroendeläkare (mom. 26)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnitt Rättssäkerhet och hand-läggning börjar med "NIPU lägger" och slutar med "om ärendet" bort haföljande lydelse:Enligt vad utskottet erfarit har omfattande kritik riktats mot förtroendelä-kare i utlänningsärenden. Den kritik som framförts har bl.a. gällt att en läka-res lojalitet alltid måste ligga hos patienten, förtroendeläkarna har inte tillräcklig kunskap om krigs- och tortyrskador, deras opartiskhet och objektivi-tet kan ifrågasättas på grund av deras ekonomiska relation till Invandrarver-ket och . Statskontoret har 1997, på uppdrag av regering-en, utrett huvudmannaskap och organisationsstruktur för förtroendeläkarna.Utskottet anser att sådana organisatoriska förändringar som de som före-slås av Statskontoret inte kommer att lösa de grundläggande problemen.Enligt utskottets mening bör systemet med förtroendeläkare i utlänningsä-renden avskaffas. Länsrätt och kammarrätt, som av NIPU föreslås ingå iinstansordningen i utlänningsärenden, har möjlighet att kalla intygsskrivandeläkare till den muntliga förhandlingen om oklarheter vidlåder utfärdadeintyg. I något enstaka principiellt fall kan också yttrande begäras från genom dess rättsliga råd. Det anförda bör som sin me-ning ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande förtroendeläkareatt med bifall till motion 1999/2000:Sf609 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,26. Medborgarvittnen m.m. (mom. 27)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Rättssäkerhet ochhandläggning börjar med "Rätten till" och slutar med "utskottet från" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning läggs ner stora resurser när det gällervård för de asylsökande som drabbas av depressioner bl.a. på grund av långaväntetider. Om resurserna koncentrerades till ett tidigt skede av processenskulle handläggningstiderna kunna kortas och i förlängningen lätta trycket påden psykiatriska vården.På har prövats ett projekt med jouradvokater som Invandrarver-ket med gott resultat genomfört. De asylsökande har fått ett biträde redan iasylprocessens inledning. Det har inneburit snabba initiala åtgärder för demsom gått vidare i processen och en större rättssäkerhet vid avvisningar. Motbakgrund härav anser utskottet att det kan finnas anledning att permanenta ensådan verksamhet.Utskottet anser vidare att medlemmar i olika frivilligorganisationer skullekunna medverka i asylutredningar som vittnen. Direktavvisning skall därvidinte kunna ske om en myndighetsrepresentant och ett vittne har olika upp-fattning, utan då bör ärendet utredas vidare.Utskottet anser också att myndigheterna i sina kontakter med de asylsö-kande i första hand måste efterfråga auktoriserade tolkar. Den sökande måstekunna lita på tolkens kunnighet och integritet. Kvinnor som varit utsatta förövergrepp bör få hjälp genom tolkar som är av samma kön.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande medborgarvittnen m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Sf639 yrkandena 7 och9-11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. Uppehållstillstånd efter viss tids vistelse (mom. 28)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Rättssäkerhet ochhandläggning börjar med "I budgetpropositionen" och slutar med "kortahandläggningstiderna" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening kan ett alltför strikt effektivitetstänkande kringavvisningsfrågan leda utlänningsmyndigheterna i negativ riktning. När det ärfråga om effektiviteten vid behandling av människor måste man vara upp-märksam på att humaniteten inte sätts på undantag. Mottagandet och helaasylprocessen måste, antingen det blir fråga om avvisning eller utvisningeller inte, präglas av tolerans och respekt för alla människors lika värde. Omasylprocessen drar ut bör enligt utskottets mening permanentuppehållstillstånd beviljas. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande uppehållstillstånd efter viss tids vistelseatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf628 yrkande 3och 1999/2000:Sf640 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,28. (mom. 29)(), (), (), Bir-gitta () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Barnkonventionenbörjar med "I betänkande" och slutar med "yrkande 4" bort ha följande ly-delse:Från och med den 1 januari 1997 har utlänningslagen kompletterats meden portalbestämmelse med innebörden att barnets hälsa, utveckling och bästai övrigt skall beaktas i fall som rör barn. I den migrationspolitiska proposi-tionen anförde regeringen att den med utgångspunkt från grunderna förmigrationspolitiken föreslagit lagbestämmelser om rätt till skydd och invand-ring som är i enlighet med krav eller dess anda.I en rapport från Uppföljning av propositionenSvensk migrationspolitik i globalt perspektiv (UD98/1466/MAP) har bl.a.försök gjorts att utvärdera effekten av den s.k. portalbestämmelsen. Rappor-ten ger inte några egentliga svar på vilken genomslagseffekt bestämmelsenfått. I rapporten konstateras att det knappast är möjligt att kvantitativt mätaeffekten och att det man lyckats konstatera är att tjänstemän inom utlännings-myndigheterna blivit mer medvetna om att de måste ha ett mer aktivt för-hållningssätt till ärenden med barn.Utskottets uppfattning är att portalbestämmelsen haft en mycket ringa ef-fekt i utlänningsärenden när det gäller att uppfylla de krav som barnkonven-tionen ställer upp. Att så sker är enligt utskottets mening av mycket storbetydelse. Huruvida detta skall ske genom en implementering av barnkon-ventionens bestämmelser i utlänningslagen eller genom att, såsom Barnom-budsmannen föreslagit, införa bestämmelser hämtade från ärinte det väsentliga. Vad som är av största betydelse är att och svens-ka myndigheter verkligen följer och beaktar de bestämmelser som återfinns ibarnkonventionen, vilket vi också är förpliktade att göra. Om så skeddeskulle enligt utskottets mening många tragiska fall av familjesplittring ochandra fall kunna undvikas.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande barnkonventionenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf4 yrkandena 15och 16, 1999/2000:Sf628 yrkande 11, 1999/2000:Sf639 yrkande 12och 1999/2000:K356 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,29. Gömda barn (mom. 30)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Gömda barn börjar med"och" och slutar med "yrkande 24" bort ha följande lydelse:Av och barn lever gömda(1999:5) framgår att det finns ca 300 kända fall där barn levergömda. Det framgår vidare av rapporten att barn som lever gömda påverkasmycket negativt i såväl psykisk som fysisk bemärkelse. Utskottet anser detvara hög tid att nu lever upp till krav och genom-för bl.a. de förslag till åtgärder som nämns i rapporten. Exempel på dessaförslag är att regeringen skall förtydliga oklarheter kring portalbestämmelsennär det gäller att korta handläggningstiderna, förbättra asylutredningarna somrör barn och förbättra familjernas möjlighet att förstå och acceptera ett av-lägsnandebeslut. Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande gömda barnatt med bifall till motion 1999/2000:Sf640 yrkande 24 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,30. Återvandring och återvändande (mom. 31)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Återvandring och åter-vändande börjar med "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 7" bort haföljande lydelse:I används uttrycket "återvandring" när det gäller personer som haruppehållstillstånd här men väljer att flytta tillbaka till hemlandet. All annanflytt tillbaka till hemlandet eller tredje land benämns "återvändande" vare sigdet är frivilligt eller inte. Utskottet vill uppmärksamma detta språkbruk.Utskottet vill vidare peka på att det är av stor betydelse att de program somtagits fram av i samarbete med internationella och humanitä-ra organisationer för dem som återvänder till hemlandet inte får innehållamoment av övertalning eller hot. Det anförda bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följande lydelse:31. beträffande återvandring och återvändandeatt med bifall till motion 1999/2000:Sf628 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Asylsökande ryska judar (mom. 13)(), (), () ochMagda () anför:Sedan år 1994 har antalet judiska flyktingar från som beviljats asyli minskat. En avgörande anledning härtill kan vara att det inte ansestillräckligt att vara rysk jude, med motiveringen att den ryska staten inteofficiellt stöder och sanktionerar förföljelse av judar. Där bevisligen sådanförföljelse ägt rum hänvisar den ryska staten till den allmänna laglöshetensom sägs inte vara riktad särskilt mot judar. Trots detta drabbar våldet judarjust på grund av att de är judar och det har också klara antise-mitiska drag.Den ryska antisemitismen har historiskt ursprung. I början av 1900-taletinträffade en rad upplopp riktade mot den judiska befolkningen, och åtskilli-ga hundra judar dödades. Även under Stalineran förekom svåra övergrepp.Den terrorvågen kom dock av sig efter död.Den andra har för del präglats av svåra kri-ser och en djup ekonomisk depression. Den rådande situationen har av flerapolitiker utnyttjats för att vädra antisemitiska stämningar. En ledande kom-munistisk parlamentsledamot, tidigare general, har exempelvis under hösten1998 vid olika framträdanden använt grovt förolämpande uttryck riktade motjudarna. Han har bl.a. hävdat att det är judarna som ligger bakom Rysslandsekonomiska kollaps och att de borde fängslas. Det fanns dock ett antal libe-rala ledamöter i som ansåg att det gått för långt varför man krävde attDuman skulle bifalla en motion som fördömer antisemitiska yttranden. Vidomröstning fick den allmänt hållna motionen 107 röster medan 121 ledamö-ter röstade emot. Resterande av de 450 ledamöterna i avstod från attrösta. En annan ledande kommunistisk ledamot uttalade strax före årsskiftet1998/99 att de ryska judarna till stor del var ansvariga för "folkmord på detryska folket". Uttalandet gjordes inför den parlamentariska kommission somförberedde riksrättsåtalet mot den dåvarande presidenten . Den kom-munistiske partiledaren och det har vidare i ett öppetbrev anklagat judar för att ha skott sig på regeringens privatise-ringskampanjer, för att ha tagit kontrollen över etermedierna och störtatlandet i en ekonomisk avgrund. I samma brev försäkras att all etnisk intole-rans är oförenlig med de kommunistiska idealen och att partiet inte har någotemot judar som sådana, utan endast den obskyra sionismen. Den kommunis-tiske partiledaren anses ha en kluven inställning och har inte förmått distan-sera sig från den antisemitiska falangen. Han har fördömt alla uttryck förantisemitism, men har även varnat för en "sionistisk världsomfattande kon-spiration". Han har dessutom vägrat att uteslutna medlemmar ur partiet somär öppet antisemitiska. Senast föregående år avvisade ett för-slag om att fördöma en ledande kommunistisk ledamot som fortsätter attuppmana till klappjakt på judar och som regelmässigt fortsätter att användade mest grova antisemitiska uttrycken vid offentliga tal.Till detta bör också läggas informationen om framväxandet av den ex-tremnationalistiska organisationen () som, enligtvissa källor, hade ca 20 000 medlemmar och finns representerade iett flertal städer där de bedriver ett terrorvåld riktat mot just judar. Fiendetill partiet, såsom judarna, listas för kunna arresteras och likvideras när RNEfått makten.Enbart denna korta bakgrundsbeskrivning visar enligt vår uppfattning attantisemitismen tagit säte och fått en plattform inom statsapparaten. Vid enutfrågning om de ryska judarnas situation som utskottet höll som ett led iberedningen av detta ärende gavs också många exempel på de mycket svåraövergrepp som många judar i utsatts för. Vi anser det också vara avbetydelse att de erfarenheter som de asylsökande judarna har av förintelsenvägs in i bedömningen av ärendena.Vidare anser vi att det finns all anledning för och att med största allvar se på de ryska myndigheternas oförmå-ga eller ovilja att garantera sina judiska medborgares säkerhet.2. Delegering av beslut om studenter och forskare (mom. 18)() anför:Universitet och högskolor över hela världen har ett nödvändigt och stimule-rande utbyte av forskare och studenter. Dessa läroanstalter är sannolikt dendel av samhället som nått längst i globaliseringen. Forskare och studenterutanför EU som söker sig till svenska läroanstalter måste innan de kan kom-ma hit ha beviljats uppehållstillstånd här. När en sådan ansökan ges in tillutlänningsmyndigheterna har den sökande att ta sig igenom en mängd byrå-kratiska procedurer. I samtliga fall rör det sig om tidsbegränsade tillstånd ocjag anser att högskolor och universitet borde kunna pröva och bevilja sådanaansökningar. Det vore av stort värde om regeringen genom delegation gavdessa läroanstalter möjlighet att bevilja ansökningar om temporära uppe-hållstillstånd.