bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — För att vi i på bästa sätt skall klara ata oss an den nya tiden och dess möjligheter måste välfärden förnyas i grun-den - med inriktningen att skapa trygghet för alla - och med lika möjligheterför alla. behöver därför en reformpolitik som ger människorna mak-ten över den egna vardagen.1990-talet har visat att politiska förändringar kan ge resultat. Den starkasvenska ekonomi vi nu kan glädjas åt är en direkt följd av det förra decenni-ets övergång till låginflationspolitik, avregleringar och budgetsanering. Des-sa politiska förändringar har sedan förstärkts av en god internationell kon-junktur.Politiken måste nu föras med fokus på de problem som vi seroch som vi i allt större utsträckning kommer att möta. Det är genom dagensreformpolitik som morgondagens förutsättningar för ekonomisk tillväxt ochnya jobb skapas. Enligt utskottets mening behövs det strukturella reformerinom ett antal områden för att svensk ekonomi och välfärd skall ha förutsätt-ningar att fungera bättre också i kommande lågkonjunktur. Det handlar fram-för allt om ett bättre företagsklimat, reformer för en bättre konkurrenssitua-tion nationellt och internationellt och för en bättre fungerande arbetsmark-nad.? Företagande?Under de senaste åren har en successiv utflyttning skett av företagandet.Huvudkontor och viktiga delar av våra stora företag såsom forskningscent-rum har förlagts till andra länder. Det utländska ägandet har ökat. Till en delär detta ett led i en naturlig internationaliseringsprocess men till en betydande del visar detta på att företagsklimatet inte är tillräckligt bra i Sverige.Ekonomisk Debatt nr 3 diskuterar forskarna dessa frågor och pekar på stora risker för att såväl huvudkontorsom strategiska funktioner som forskning, utveckling och marknadsföringinte längre kommer att ligga i . Konkurrenskraftiga stora företagsvarar för betydande spridningseffekter till andra delar av näringslivet av nyametoder, ny teknik etc.De mindre företagen är viktiga för att skapa en stor volym nya jobb. Studi-er av svenska företag visat att av nya arbetstillfällen genererats imindre företag. Två tredjedelar av dessa har uppstått genom ökadsysselsättning i befintliga företag medan en tredjedel tillkommit genomnyetablering. Skall trenden vändas och arbetslösheten långsiktigt sjunkamåste små och medelstora företag och familjeföretag ses som en tillgång sommåste värnas och uppmuntras. Det räcker inte att tala om vikten av ett ökatföretagande, det fordras också praktisk politik.? Konkurrens?Sverige och dess olika regioner är utsatt för en starkare internationell konkurrens . genomgår en omvandling från ett traditionellt in-dustrisamhälle till ett samhälle i en global ekonomi där människor agerar isåväl lokala som globala nätverk. Denna globalisering påverkar förutsätt-ningarna för företagen, deras anställda och politiken. Enskilda länders möj-ligheter att göra radikalt annorlunda än andra länder i en mängd frågor be-skärs om inte välfärden skall äventyras. Det kan handla om beskattning avmänniskor och kapital, regler för investeringar eller socialförsäkringssystem.På ett helt annat sätt än tidigare betygssätts länder av en global marknad,med snabbrörliga pengar och makt över valutakurser och räntor.Men konkurrens ger också välstånd. I ett samhälle som det svenska, därden offentliga sektorns andel av ekonomin är större än i andra länder, riske-rar medborgarna att inte få del av ett välstånd som vore möjligt. Bristandekonkurrens på viktiga områden medför en sämre välfärd än vad som skullekunna uppnås.? Arbetsmarknad?Den svenska arbetsmarknaden fungerar inte som den borde. Arbetslöshetenberäknas även kosta upp mot för de offentliga bud-getarna. Utskottet ser ett allt tydligare mönster som kan beskrivas med att vihar den gamla tidens arbetslöshet men den nya tidens arbetsmarknad.Bristerna i arbetsmarknadens funktionssätt har bidragit till främst tre storaproblem: dåligt fungerande lönebildning, höga barriärer för nytillträdande påarbetsmarknaden och därmed bestående ekonomiskt utanförskap för storagrupper, samt arbetsrättsliga regleringar som skapar problem för inte minstde mindre företagen.? Konjunkturkänsliga statsfinanser?Ett betydande strukturproblem i svensk ekonomi är höga skatter och offent-liga utgifter. Detta förhållande gör de svenska statsfinanserna starkt kon-junkturkänsliga. När konjunkturen är god strömmar skattepengar in till sta-ten, men ett överskott kan snabbt förvandlas till underskott när kon-junkturen vänder.Det enda sättet att minska budgetens konjunkturkänslighet är att sänkaskatterna och att sänka utgifterna. Eftersom det är höga skatte- ochutgiftskvot som gör budgeten konjunkturkänslig räcker det inte med att baragöra det ena. Det är , när konjunkturen är god, vi har den bästa möjlighe-ten att påverka förutsättningarna för framtiden.Företagande - förutsättning för en stark ekonomiGlobaliseringen ger nya förutsättningarGlobaliseringen påverkar förutsättningarna för företagen, deras anställda ochpolitiken. Nya marknader binds samman globalt , nyaverktyg som Internet och mobiltelefoner, nya aktörer och nya regler påverkarförutsättningarna starkare än tidigare.Globaliseringen innebär stora utmaningar för skattesystemen hos Sverigeoch övriga välfärdsstater. Genom att hindren mot rörlighet för såväl männi-skor som företag och kapital har försvunnit har rörligheten ökat i motsvaran-de grad. är såväl affärsmässiga ekonomiska som större privatekono-miska beslut mer känsliga för skattesystemens utformning än någonsin.Marknaderna för varor, tjänster, arbete och kapital integreras alltmer medomvärlden. Då räcker det inte att, som regeringen, tillsätta en utredning meduppgift att förbättra kunskapsunderlaget om internationaliseringens betydelseför olika skattebaser och den framtida skattestrukturen, det krävs en tydligpolitisk inriktning att sänka höga skatter och offentliga utgifter.Det är för välfärden nödvändigt att skattetrycket anpassas till nivåer som ärinternationellt konkurrenskraftiga. Ingen vet var en sådan gräns ligger.Det är emellertid viktigt att vara medveten om problemet och börja en an-passning så fort som möjligt.Det är inte bara kapitalet som påverkas av internationaliseringen. I allthögre grad gäller det människor med ett kunnande som kan nyttiggöras iandra länder. kommer det att gälla alltfler. flyttar sjuk-vårdspersonal, ekonomer, civilingenjörer och framgångsrika tennis- ochgolfspelare. Om skall vara ett land som skall kunna bära verksam-heter med goda löner och inte bli ett land som konkurrerar med låga löneroch okvalificerad arbetskraft ställs krav på skattepolitiken. För att förhindraen utveckling där alltfler flyttar eller funderar på att flytta från måskattepolitiken förändras. De mest skadliga skatterna bör sänkas först.Enligt utskottets mening måste politiken vara inriktad . Skat-ter är en viktig del i företagsklimatet. Den politik som här skisseras innebärett viktigt steg för att lägga grunden för företagande med god lönebildnings-förmåga. Nedan redovisas de omedelbara förändringar som är nödvändiga.Skatter? Lägre inkomstskatt?Skatterna på arbete måste sänkas. Därigenom stärks tillväxtkraften i ekono-min så att den fortfarande höga totala arbetslösheten kan pressas tillbaka. Ettviktigt motiv är att hög skatt på arbete leder till mindre arbete och färre ar-betstillfällen. Ytterligare ett skäl för sänkt skatt på arbete är att göra detligt för fler att leva på sin lön så att behovet av bidrag och offentliga subvetioner minskar.Att höga marginaleffekter har negativa effekter på arbetsmarknadensfunktionssätt var en viktig utgångspunkt för den förra skattereformen. Det ärviktigt att gå tillbaka till de slutsatser som då drogs. Det måste vara en strävan att, till att börja med, återvända till dess inriktning: 30, respektive 50marginalskatt. Det förutsätter att inkomstskatten sänks för alla inkomsttaga-re. Sänkningar av inkomstskatten måste göras med hänsyn till den i varjeläge rådande konjunkturen. Det tål att påpekas att strukturellt riktiga sänk-ningar motverkar risken för överhettning.? Fastighetsskatt?Fastighetsskatten medför att boendet blir dyrare och leder till att färre bostäder byggs.Den kraftigt ökade fastighetsskatten, som regeringen räknar med i vårpro-positionen, avvisas. skall fastighetsskat-ten i stället sänkas för alla typer av bostäder.? Enklare och mildare beskattning av fåmansbolag?Dagens skatteregler är särskilt ogynnsamma för växande mindre företag. Desmå fåmansbolagens situation måste underlättas genom en bättre skattesitua-tion. Den utredning som skulle se över de s.k. 3:12-reglerna har gått i träda.Utredningsmannen har avgått och ingen ny tillsatts. Det är viktigt att dennautredning blir klar. De nuvarande diskriminerande reglerna måsteändras så att avkastning utöver en rimlig arbetsinkomst beskattas som kapi-talinkomst.? Avskaffad dubbelbeskattning?Skattebelastningen på att växa med eget kapital är högre än att växa medlånat kapital. Det naturliga för en företagare, särskilt en småföretagare, ärdäremot att i första hand expandera med eget kapital. Detta motverkas nu avdubbelbeskattningen. Dubbelbeskattningens utformning gynnar dessutomutländskt ägande på bekostnad av svenskt. Dubbelbeskattningen på aktieut-delning bör därför avskaffas.? Successivt avskaffad förmögenhetsskatt?Förmögenhetsskatten bör stegvis avskaffas. Med dagens räntor är den förmånga människor konfiskatorisk, dvs. skatterna på avkastning och beräknadförmögenhet är större än den faktiska avkastningen. Man måste i dessa fallförbruka sitt kapital för att få råd att betala skatt. Den har inte heller de åtade fördelningspolitiska verkningarna. Vissa miljardärer får skattebefrielseför sina aktieinnehav medan vanliga familjer som kanske bott länge i ochamorterat ner lånen på sina hus kan drabbas av förmögenhetsskatt fullt ut.Om det nuvarande förslaget till höjda taxeringsvärden genomförs kommerflera nya personer att drabbas av den.Enligt utskottets mening bör förmögenhetsskatten successivt avskaffas.Sambeskattningen skall slopas.? Lägre skatt på vinstandelar m.m.?I syfte att bl.a. stimulera en bättre fungerande lönebildning bör den särskildalöneskatten avskaffas på vinstandelar som en arbetsgivare lämnar till envinstandelsstiftelse eller motsvarande. På så sätt stärks incitamenten för attarbeta effektivare för företagets målsättningar, genom att alla kan vara medoch dela på den vinst som uppstår. Därigenom uppnås ett stabilare sambandmellan ökad arbetsproduktivitet och löneökningar.? Översyn av optionsbeskattningen?För att underlätta för företag i kunskapsintensiva branscher att behålla sinpersonal utges ofta olika typer av optioner. Beskattningen av optioner varie-rar beroende bl.a. på när de löses in. Skatten kan bli mycket hög. Viktigaföretags verksamhet kan därför komma att förläggas till andra länder därbeskattningen upplevs som rimligare.Den svenska beskattningen av optioner bör ses över. Inriktning av översy-nen skall vara att den svenska beskattningen av optioner skall vara interna-tionellt konkurrenskraftig.? Sänkt skatt på hushållstjänster?Det höga svenska skattetrycket drabbar särskilt de verksamheter där det finns"gråa" eller "svarta" alternativ. Tjänster riktade mot hushållen utgör ett så-dant exempel. Många sådana arbetsuppgifter utförs i form av "gör-det-själv" eller svart. Att köpa sådana tjänster med full skattebörda är förbehållede rika, eller de som kan få någon annan att betala.Flera undersökningar visar att många är stressade i dagens arbetsliv. Ändåhar svensken en av industrivärldens kortaste årsarbetstider. En del av förkla-ringen är att skattetrycket gör det omöjligt att köpa tjänster som skulle kunnalätta bördan, t.ex. för småbarnsföräldrar.Moderata samlingspartiet, , liberalerna har tidigare presenterat förslag som ändrar på detta. För tjänstutförda i hemmet skall en skattelättnad utgå som halverar det vita prisetdirekt vid betalningen. Skattereduktionen på för hushållstjänster utför-da i det egna hemmet utgår ända och hus-håll. Förslaget kan liknas vid ett väsentligt utvidgat s.k. ROT-avdrag. Försla-get leder till att svarta jobb blir vita, till att valfriheten för hushållen ökatt jämställdheten ökar. Olika undersökningar visar att en sådan åtgärd har jobbpotential. Tiotusentals helt nya arbetstillfällen borde kunna tillkom-ma . Utskottet anser att ett system med skattereduktion för hushålls-tjänster bör genomföras snarast.Lättare att starta och driva företagFöretagandet omgärdas av många regler och lagar. Förutom sund kon-kurrens och ett skattesystem som stimulerar till arbete och företagande ärenkla regler av väsentlig vikt för ett gott företagsklimat. Regelverket harvuxit i omfång . Detta är ett tydligt tecken på att rege-ringen inte förstår företagens villkor. För främst småföretagen är regelverkenen tung administrativ börda. Reglerna kan också förhindra expansion ochbildandet av nya företag. Den s.k. Simplex-gruppen har inte presente-rat några betydelsefulla resultat. Arbetet har i stället kantats av avhopp frånpersoner som gett upp.Ett antal krångelregler som hindrar tillväxt och nya jobb bör därför tasbort. Mål för avregleringen skall vara att alla regler som berör företagareskall ha granskats i syfte att förenkla och minska regelmassan . Ett program för avreglering bör innehålla följande punkter:? Genomför Småföretagsdelegationens förslag. Alla förslag i Småföre-tagsdelegationens betänkande Förslagskatalog (SOU 1998:94) börövervägas, och allt det som ännu inte är genomfört bör i allt väsentligtgenomföras . Regeringen hävdade i budgetpropositionen i sep-tember 1999 att "... åtgärder nu vidtagits för att undanröja majoriteten avde hinder för företagande som delegationen kartlagt." har Närings-departementet redovisat att enbart av förslagenär genomförda "eller befinner sig i genomförandefas". Således en tillba-kagång!?? Arbetet med regelförenklingar måste ges en högre politisk prioritet änhittills.?? Obligatorisk konsekvensanalys bör genomföras. Alla förslag från rege-ringen som kan anses påverka företagens villkor skall föregås av ennoggrann analys av verkningarna. Även myndigheter och föreskrifterskall omfattas av kravet att göra konsekvensanalyser.?? En s.k. solnedgångsparagraf bör införas, dvs. regler skall automatisktomprövas . Om de skall bestå behövs ett aktivt beslut. ?En regel som fortfarande gör det onödigt svårt för framför allt småföretag äratt den månatliga skattedeklarationen måste vara bokförd på skattemyndig-hetens skattekonto senast på förfallodagen, annars tas en förseningsavgift utpå och företagaren debiteras dessutom en kostnadsränta. Detinnebär att företagaren måste räkna och planera bankdagar föratt vara säker på att betalningen kommer in i rätt tid. Inte minst vid helgerkan det innebära stora problem för företag med dålig likviditet. Att bankernainte arbetar snabbare bör inte drabba företagaren.? Som ett led i att förbättra företagarklimatet bör det därför räcka ombetalningen av företagets skatter görs senast på förfallodagen.?? Småföretagsdelegationens enklare modell för registrering av företag, därbara en myndighet behöver kontaktas, bör genomföras. Det är försvårt att få F-skattsedel. Alla som vill starta företag och inte är belagdamed näringsförbud skall ha rätt att få F-skattsedel.?? Det måste även bli enklare att driva befintliga företag. Nästan ingen avlandets cirka halva miljon egenföretagare klarar av att deklarera på egenhand, reglerna är för komplicerade. Målet bör vara att en egenföretagareskall kunna ha en förenklad självdeklaration precis som löntagaren.?? Uppgiftslämnandet måste också bli enklare. En del av uppgiftslämnan-det till kan exempelvis slopas. SCB bör bli noggran-nare i urvalet av företag i sina undersökningar så att företagen inte störsonödigt mycket.?? Den obligatoriska platsanmälan till arbetsförmedlingen bör också slo-pas.?? Tullprocedurerna bör vidare göras så enkla att företagen klarar dem utankonsulthjälp.?? Ett enklare patent för uppfinningar bör även införas så att företagenlättare kan skydda de nya produkter de utvecklar. ?En god infrastrukturFör ett företagande som kan ge goda inkomster och bra jobb behövs en godinfrastruktur - i vid mening.Utbildning och forskningEn viktig sådan del av ett vidare infrastrukturbegrepp är utbildning ochforskning.Skolans uppgift är i första hand att ge eleverna grundläggande kunskaper ibasämnen som svenska, engelska och matematik. Men den svenska skolanfungerar inte tillfredsställande. Ungefär var femte elev lämnar skolan utangrundläggande kunskaper i läsning, skrivning och räkning. Detta är en kata-strof för den enskilde, och mycket bekymmersamt för företagen som är bero-ende av kvalificerad och välutbildad arbetskraft. Utbildningen på högrenivåer brottas också med problem. Så många som fyra av tio fullföljer integymnasiet med godkända betyg i de viktigaste ämnena. Flera olika åtgärderär viktiga för att få skolan att fungera bättre. Det behövs mer av uppföljningoch utvärdering av att skolan fyller sin uppgift. Utskottet anser att det behöven kvalitetssatsning på skolan som bl.a. innebär att resurser i högre gradkoncentreras till skolområdet.Sverige har en ungefär genomsnittlig andel av befolkningen med högre ut-bildning jämfört med . Ett speciellt svenskt fenomen är att deyngre årsklasserna, , har en betydligt lägre andel med längre hög-skoleutbildning än i jämförbara länder. Den är också lägre för de yngre änför t. ex. 45-64-åringar. I de allra flesta länder är det tvärtom. Svenska ung-domar börjar och slutar sin utbildning allt . Detta innebär att genom-snittsåldern vid högskoleexamen är hög i vilket medför samhälls-ekonomiska kostnader. För en varaktig tillväxt behöver utbildningssystemetförbättras så att kunskapssamhället blir verklighet och därigenom i interna-tionell jämförelse en svensk konkurrensfördel.Sverige lägger ned stora resurser på forskning. Kostnaderna för forskning-en motsvarar av BNP. I den meningen satsar bety-dande belopp på forskning. Däremot tycks det som om får ut förvå-nande lite av dessa satsningar. När man ser till omfattningen av forsknings-intensiv produktion och export är denna inte särskilt omfattande.Att har en hög forskningsnivå beror på att näringslivets satsningarär större än i andra länder. är en stor del av den forskning som skeri näringslivet koncentrerad till ett fåtal stora företag. I och med att dessaföretag får alltmer av utländskt ägande och söker sig ut på de större markna-derna blir risken mera påtaglig att också tyngdpunkten i forskningsverksam-heten kommer att förskjutas bort från Sverige.En möjlighet att få ut mera på utbildningens område är att låta individernasjälva bygga upp individuella kompetenskonton. Möjligheter att bygga uppsådana konton ger individen större möjligheter att byta inriktning på arbets-marknaden. Avdragsrätten för att sätta av för dessa ändamål bör öka.KommunikationerEn god infrastruktur innebär bra kommunikationer, inte bara i form av trans-porter utan också till exempel i form av tillräcklig kapacitet för snabb data-trafik i hela landet.På många håll runt om i vårt land är vägtrafik det enda realistiska fysiskakommunikationsmedlet för människor och gods. förfaller detsvenska vägnätet med stora kostnader som följd för människor och företag.Utskottet accepterar, i motsats till regeringen, och Miljöparti-et, inte en sådan utveckling. Mer resurser måste skjutas till för att garanteravägnätets standard.Regeringens löften om mer pengar till vägarna ekar tomt i budgeten. Attprata utan att agera löser inte de problem landets infrastruktur dras med.Regeringen minskar i själva verket utgiftsramen . Deresurser som avsätts för investeringar och underhåll kommer försent och är på intet sätt tillräckliga. Det är inte längre möjligt att fortsättsätta den för landet så viktiga del av infrastrukturen som vägarna utgör, istrykklass.BostäderEn förutsättning för en väl balanserad tillväxt är en fungerande bostadsmark-nad. Situationen på bostadsområdet är sådan på många håll att bostadsmark-naden inte kan betraktas som en väl fungerande infrastruktur. I stor-stadsområdena blir bostadsbristen alltmer akut. Bristen på bostäder riskerardärmed att bli ett allvarligt tillväxthinder. Trots detta är nyproduktionen avflerfamiljshus mycket låg. Hyresrätter byggs i princip inte alls. Parallellt medenna utveckling avfolkas landsbygden med efterlämnade bostadsöverskottsom följd. Offentliga medel används för att riva bostäder för att hålla uppehyresnivåerna i det kvarvarande beståndet.En rad åtgärder behöver vidtas för att råda bot på de problem som finns pådagens bostadsmarknad. För att stimulera nybyggande bör t.ex. planproces-sen snabbas upp och göras enklare.Den svarta marknaden för reparation, om- och tillbyggnader av bostäderskulle minska kraftigt genom det förslag till skattereduktion på denna typ avtjänster som föreslagits ovan. Den totala beskattningen av boende måste ned.Sänkt fastighetsskatt är ett viktigt steg.Byggkostnaderna är höga i jämfört med andra länder. Byggkost-nadsdelegationens förslag kan utgöra en utgångspunkt för vad som bör göras.Ett annorlunda hyressättningssystem måste till vid nyproduktion om hyres-rätter över huvud taget skall produceras. Kanske måste även hyrorna i detbefintliga beståndet bättre anpassas till hushållens värderingar genom att låtalägesfaktorn få ett större genomslag. Förutom ökad nyproduktion skullesvarthandeln med hyreskontrakt motverkas.I syfte att öka mångfalden på bostadsmarknaden bör s.k. ägarlägenhetermöjliggöras som boendeform. har gett regeringen i uppdrag attåterkomma med förslag, vilket inte har skett.Ytterligare en möjlighet att förbättra bostads- och byggsituationen i fram-för allt storstäderna är att tillåta s.k. tredimensionell fastighetsbildning. Dinnebär enklare möjligheter att juridiskt avgränsa en och samma fastighet förolika användningsområden. Olika byggherrar skulle enklare kunna samverkaom byggprojekt.En väl fungerande barnomsorgDet måste vara möjligt att förena yrkesambitioner och ansvar för familjen.En familjepolitik med stor valfrihet och låga marginaleffekter gör det lättareatt förena familjeliv och företagandets krav. Det offentliga ansvaret liggerhär i att ge så stora möjligheter för den enskilde att själv utforma denna av-vägning som möjligt. En väl fungerande barnomsorg som bygger på valfri-het ger familjerna möjlighet att välja flexibla lösningar.Nya tillväxtområdenDe senaste årens utveckling inom IT- och telekommunikationsområdenavisar hur avregleringar och gynnsamma skattevillkor snabbt kan ge upphovtill nya tillväxtmarknader som kan skapa både goda inkomster och nya jobb.All internationell erfarenhet visar att de tjänsteområden som befinnersig inom den offentliga verksamheten är tjänsteområden där tillväxtpotenti-alen är stor. Utbildning och vård är också de största kunskapsbranscherna idagens . För att få till stånd samma dynamiska utveckling inom dessabranscher som inom andra kunskapssektorer måste likriktningen av verk-samheten ersättas av mångfald och företagsamhet och utrymme lämnas förenskilda initiativ.Följderna av en mer dynamisk utveckling inom dessa områden blir att ele-ver och patienter får större möjlighet att få just sina behov tillfredsställda,jobben inom sektorerna blir fler och de som arbetar där kommer att få möj-lighet till en bättre arbetssituation. Effekten på ekonomin i stort kommerockså att bli positiv liksom den blivit av andra avregleringar. Med en fortsattstark monopolisering är risken stor att utvecklingspotentialen inte kommeratt kunna utnyttjas fullt ut.Med en öppenhet för företagande inom dessa sektorer vidgas den arbets-marknad som till stor del domineras av kvinnor. Det innebär att flerkvinnor får fler arbetsgivare att välja mellan med allt vad detta innebär av enutveckling av arbetsmiljö och lönesättning.