bet · GN01SoU12 · 2000-03-30 00:00:00 — Utredaren avses rapportera resultatet avsitt arbete sommaren 2000.Socialstyrelsen och har på uppdrag av regeringenkartlagt och analyserat utvecklingen när det gäller barn som hålls gömdainför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Resultatet hai redovisats i rapporten barn lever gömda. Från Utrikesdepar-tementet har inhämtats att en överenskommelse numera har träffats mellanstaten och med innebörd att "de gömda barnen" numeraskall tillförsäkras fullständig hälso- och sjukvård i enlighet med Hälso- ochsjukvårdslagens regler och inte som tidigare endast akut hälso- och sjukvård.Utskottets bedömningFN:s konvention om barnets rättigheter är ett viktigt instrument för att ta tilvara barns och ungdomars rättigheter och intressen. Konventionen riktaruppmärksamheten på barnens situation, den utgör ett riktmärke i den allmän-na diskussionen och den sätter press på beslutsfattare på olika nivåer i sam-hället. har genom att ratificera förpliktat sig attfölja konventionens bestämmelser. Staten har därigenom också åtagit sig attvidta alla lämpliga åtgärder för att genomföra konventionen (artikel 4). Ut-skottet har ställt sig bakom strategin för hur arbetet med att förverkligabarnkonventionen i skall gå till. Strategin innehåller en mängd olikatyper av åtgärder och berör samhällsinstanser på alla nivåer.Strategin för att förverkliga i innebär att konven-tionen skall vara ett aktivt instrument och genomsyra allt beslutsfattande somberör barn, att statligt anställda, vars arbete har konsekvenser för barn ochungdomar, skall erbjudas fortbildning för att stärka sin barnkompetens ochsina kunskaper om konventionen, att barnkonsekvensanalyser skall göras vidstatliga beslut som rör barn samt att barnperspektivet i lämplig omfattningskall finnas med i utredningsdirektiv. Enligt utskottets mening är motionernaSo357 (mp) yrkande 3 och Ju725 (v) yrkande 1 i huvudsak tillgodosedda ochavstyrks därför.Utskottet delar bedömningen i motion So363 (v, kd, c, fp, mp) att det ärväsentligt att frivilligorganisationernas erfarenheter tas till vara när regerien genomför barnkonsekvensanlyser vid statliga beslut som berör barn. Detär även viktigt att en metod härför utvecklas. () har iuppdrag bl.a. att medverka till att alltfler statliga myndigheter beaktar barn-perspektivet, utifrån konventionens bestämmelser och intentioner, i sitt be-slutsfattande. Utskottet utgår från att vid detta arbete tartill vara den kunskap som frivilligorganisationerna besitter. Något tillkänna-givande från sida är emellertid inte nödvändigt. Motionen av-styrks.Utskottet anser fortfarande att bör ratificera Europarådskonventionenom utövande av barns rättigheter. Mot bakgrund av att frågan är under be-redning i och skall redovisas under innevarande år saknasdet emellertid anledning att göra något särskilt tillkännagivande röranderatificeringen från sida. Motion So325 (c) yrkande 3 avstyrks.Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade inställning till frågan om bilagortill budgetpropositionen. Utskottet avstyrker därför det i motion So325 (c)yrkande 4 framförda kravet.Utskottet har erfarit att regeringen avser att i den till aviseradebarnskrivelsen beskriva hur har förverkligats hos myndig-heter, samt i landsting och kommuner. Skrivelsen kommer enligt uppgiftäven att behandla hur föräldrautbildningen skall utformas . Ut-skottet anser att skrivelsen bör avvaktas varför motion So263 (fp) yrkande 1avstyrks.Den antagna strategin för att genomföra samtBarnombudsmannens ansvar för att samordna såväl detta arbetesom att bevaka barns och ungdomars intressen i olikasammanhang gör att en särskild utredning med uppgift attpåvisa hur olika samhällsbeslut sammantaget påverkar barnssituation enligt utskottets mening inte är erforderlig.Motionerna So263 (fp) yrkande 13 och K356 (mp) yrkande 3avstyrks.Barn med särskilda behovMotionernaTre motioner behandlar behovet av en kommission.I motion So369 av och () begärs ett tillkännagi-vande av vad i motionen anförts om särskilt utsatta barn barn i riskzonen.Motionärerna anför att en idé skulle kunna vara att tillsätta en kommissionmed uppgift att analysera situationen för särskilt utsatta barn. Denna kom-mission bör också ange förslag till en strategi för hur arbetet i skallbedrivas för att på olika sätt kunna ge dessa barn en mer gynnsam utveck-ling. Enligt motionärerna bör i arbetet också ingå en genomgång av denkunskap och forskning som finns om störningar hos vuxna (i form av t.ex.missbruk, kriminalitet, psykiska problem) och om de riskindikatorer somfinns i barndomen. Genom en samlad insats för särskilt utsatta barn kan derent humanitära effekterna bli oerhört viktiga för livskvaliteten. I motionSo392 av och () har ett i stort sett likaly-dande yrkande framförts.I motion So403 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om insatser för särskilt utsatta barn (yrkande 2). Mo-tionärerna anser av skäl i huvudsak likalydande med de i motionerna So369och So392 att en kommission bör tillsättas med uppgift att analysera situa-tionen för särskilt utsatta barn.Sex motioner tar upp behovet av bättre samverkan mellan myndigheterna.I motion So485 av Elisebeht m.fl. (s) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det fortsattaarbetet med Kvinnofrid att särskilt lyfta fram barnen som lever i våldetscentrum (yrkande 1). Motionärerna anser att alla berörda myndigheter ochpersonalgrupper måste ta ett tydligare ansvar. Bristande rutiner och dåligtutvecklad samverkan mellan olika myndigheter inkl. skola, fritids och dagisär ett påtagligt skäl till att barnen inte får det stöd de behöver.I motion Ju725 av m.fl. (v) begärs tillkännagivande avatt barns hem utgör riskmiljö vad beträffar att barnet utsätts för brott (yr-kande 2). Motionärerna pekar på att barn som misshandlas i hem där ävenmodern blir utsatt för misshandel ytterst sällan kan räkna med att få någotskydd av mamman. Detta till följd av att hon för det mesta är innesluten i sinegen fruktan för den misshandlande maken. Barnen lämnas helt ensamma isina hopplösa försök att hantera de känslor av ångest och skuld som följer avhandgripligt våld.I motion So425 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande av vadi motionen anförts om åtgärder för att förbättra samverkan mellan social-tjänst och barnpsykiatri. Motionärerna anför att samverkansproblem mellankommuner och landsting samt socialtjänst och sjukvård utgör strategiska ochsvårlösta problem inom flera vårdområden. Ett område där dessa bristerframträder mycket klart är insatserna för barn och ungdomar med psykiskaproblem. Motionärerna pekar på att i sitt betänkandeDet gäller livet bl.a. lade fram förslag som syftade till att underlätta ochutveckla fungerande samverkan.I motion So341 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivanden ombehovet av en mångvetenskaplig forsknings- och utvecklingsverksamhetkring brottspreventiva frågor (yrkande 1) och om vikten av samordningmellan verksamheter som har med barn och ungdomar att göra, t.ex. barnhäl-sovård, förskola, skola, socialtjänst och polis (yrkande 2). Motionärernaanför att insatser för barn och ungdom går ut på att med sär-skild uppmärksamhet följa utvecklingen hos dem som visat tecken till enogynnsam utveckling.I motion So449 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande av attökad forskning tillsammans med metodutveckling för att förebygga, utredaoch behandla våldsproblematik där barn och unga finns inblandade är nöd-vändig. Motionärerna pekar på att många yrkesgrupper kommer i kontaktmed våldsproblematik där barn och ungdomar är inblandade, ,hälso- och sjukvården, barnomsorgen, skolan, ideella organisationer, polisoch rättsväsende m.fl. Brist på information, faktamaterial och forskning harlett till att kunskaperna urholkats.I motion Ju719 av och () begärs ett tillkänna-givande av vad i motionen anförts om vikten av att barns behov av trauma-behandling beaktas (yrkande 4). Motionärerna anför att eventuella barn inteuppmärksammas i tillräcklig omfattning vid den familjetragedi som kvinno-misshandel innebär. Som regel tas barnen om hand av de sociala myndighe-terna, släktingar eller andra närstående. Större uppmärksamhet bör dockenligt motionärerna ägnas åt det enskilda barnet och den traumatiska upple-velse det är för barnet att få se sin mamma bli slagen. Möjligheten att fåtillgång till barnpsykologisk behandling bör vara regel för barn i misshand-larfamiljer.En motion rör behovet av samverkan kring barn med funktionshinder.I motion So412 av och () begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om behovet av myndighetssam-verkan när det gäller familjer med funktionshindrade barn. Motionärernapekar på att föräldrar till funktionshindrade barn, förutom att hantera barnetoch dess funktionshinder, även måst hantera en rad kontakter med olikamyndigheter. För att underlätta kunde samhällets service organiseras påsådant sätt att den enskilde endast behöver ha en kontaktyta medan myndig-heterna sinsemellan samverkar och hanterar de ansökningar och beslut sombehövs. Regeringen bör ta initiativ till och stimulera en sådan myndighets-samverkan, anförs det.Fyra motioner handlar om förebyggande av psykisk ohälsa hos barn.I motion So403 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om insatser mot psykisk ohälsa hos barn (yrkande 1).Motionärerna pekar på att utredning visar att ävenmed mycket snäva definitioner minst 5 av alla barn och ungdomaruppvisar psykiska problem. Psykisk ohälsa måste förebyggas genom att godauppväxtvillkor skapas för alla barn och ungdomar samt att särskilt stöd gestill dem som befinner sig i riskzonen för att utveckla psykisk ohälsa. Barnoch ungdomar med psykiska problem skall kunna identifieras tidigt och fåstöd och hjälp innan grav psykisk ohälsa har utvecklats, anförs det.I motion So263 av m.fl. (fp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barnpsykiatri(yrkande 10). Motionärerna anför att det förebyggande arbetet måste förstär-kas för barnens skull. Barn- och ungdomspsykiatrin har ökande köersom enligt verksamhetens egna uttalanden beror på nedrustningen av bl.a.skolhälsovården. Det förebyggande arbetet har alltså en stor betydelse förbarns och ungdomars psykiska hälsa, anför de.I motion So244 av () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för barnens bästa.Motionären refererar också till sakuppgifter i be-tänkande.I motion So351 av och () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en utredning om barns och ungdomars hälsa. Motionärerna bygger sinargumentation på sakuppgifter från om hur många barnoch ungdomar som lider av psykiska problem.Fyra motioner handlar om barn till psykiskt sjuka föräldrar.I motion So421 av och () hem-ställs om ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om socialtjänstenskompetens när det gäller barn till psykiskt sjuka föräldrar. Motionärernaanför att det är viktigt att dessa barns situation uppmärksammas tidigt vilketkan minska riskerna för psykisk ohälsa senare i livet.I motion So306 av m.fl. (v) hemställs om tillkännagivanden avvad i motionen anförts om behovet av en kartläggning av situationen för barntill psykiskt sjuka föräldrar (yrkande 1) och om en utredning om hur stödin-satser skall kunna byggas upp i hela landet (yrkande 2). Motionärerna anföratt barnen till föräldrar med psykisk störning allmänt brukar anses som sär-skilt känsliga och sårbara barn. Det är enligt motionärerna hög tid att upp-märksamma dessa barns situation i syfte att i förlängningen öka möjligheter-na till en god utveckling för dem samt för att också aktivt stödja de psykisktsjuka patienterna i deras roll som föräldrar.I motion So330 av m.fl. (c) yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för psykisktsjuka föräldrar och deras barn (yrkande 11). Motionärerna anför att man iSocialstyrelsens projekt om psykiskt sjuka föräldrar och deras barn bl.a. harkonstaterat att det är svårt att få fram uppgifter om antalet underåriga barnmed psykiskt sjuka föräldrar. Redovisningssystem saknas inom vuxenpsyki-atrin och . En uppskattning är att 20 av de vårdade pati-enterna har underåriga barn, anförs det. Dessutom saknas fungerande sam-verkan mellan socialtjänst och psykiatrin. Vuxenpsykiatrin måste tidigt"upptäcka" dessa barn, för att ge barnen adekvat stöd. måsteförsöka skapa förutsättningar för att stärka de ofta svaga, sociala nätverk sompräglar utsatta familjers livssituation.I motion So218 av () hemställs om tillkännagivandenav att vårdinstitutioner inom vuxenpsykiatrin skall ha anmälningsplikt enligt71 § socialtjänstlagen vad gäller barn till psykiskt sjuka föräldrar (yrkande 1och om att regeringen skyndsamt återkommer med mer konkreta åtgärder iprojekt eller permanent form för hur barn till psykiskt sjuka föräldrar skallstödjas (yrkande 2). Motionärerna anför att barn till föräldrar med psykiskasjukdomar och funktionshinder är en grupp som inte blir uppmärksammade isamhället. Ofta far de väldigt illa dels av att föräldern beter sig konstigt ocoförutsägbart, dels för att de känner sig utanför i kamratgrupper och i skolan.Tre motioner rör barn till missbrukare.I motion So303 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om att regeringen ger i uppdrag attkomma med förslag till åtgärder för att ge barn till missbrukare råd och hjälp.Barn och tonåringar har i praktiken mycket svårt att bli sedda och förståddaav samhället och blir därför utan samhällets stöd och hjälp, anförs det. Ettannat hinder är sekretessen mellan dem som arbetar med barn och ungdomar.Om hela familjen skall få stöd och hjälp måste olika organ samarbeta. Motio-närerna anser att tidiga insatser måste sättas in för att hindra en ogynnsamutveckling för barn till missbrukare.I motion So330 av m.fl. (c) yrkas ett tillkännagivande tillregeringen av vad i motionen anförts om barn till missbrukare (yrkande 10).Motionärerna pekar på att barn som växer upp i miljöer med alkoholbero-ende vuxna är utsatta. Många vuxna som är alkoholberoende döljer dettamycket skickligt till dess omgivningen inser vad som sker. Vidare skyddarbarnen sina föräldrar varför det är svårt att upptäcka barnensmissförhållanden. Enligt motionärerna behöver dessa barn stöd och kunskapom att de inte är ensamma i denna situation. De frivilligorganisationer somgenomför särskilda program inom detta område behöver också stöd.I motion So478 av () och () begärs etttillkännagivande till regeringen om nödvändigheten av att granska kommu-nernas insatser för att rehabilitera barn till missbrukande och psykiskt sjukaföräldrar i enlighet med kraven i regeringsförklaringen (yrkande 1). Motionä-rerna anför att alla barn skall ha rätt till en bra start i livet och att regerförklaringen säger att skall efterlevas. Barn till missbru-kare och psykiskt sjuka är en försummad och utsatt grupp. Motionärernabegär vidare ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om att undersökamöjligheten att genomföra en nationell kampanj för att synliggöra situationenför barn till missbrukare (yrkande 2).En motion handlar om övergivna barn.I motion So291 av () hemställs om ett tillkännagivandeav vad i motionen anförts om att utreda frågan om de övergivna barnen (yr-kande 2). Motionären pekar på tidningsartiklar som redogör för att det iSverige finns barn som är helt övergivna. Barn vars föräldrar helt frankttalar om för dem att de inte tycker om dem längre och inte vill vara derasföräldrar. Motionären anser att finns anledning att förutsättningslöst ochseriöst utreda hur många barn som verkligen är övergivna i ordets rätta be-märkelse och av vilken/vilka orsak/er de i så fall övergivits. Problemet är såpass allvarligt att det kan få djupa konsekvenser för generationer av barn.Barn i sekter tas upp i en motion.I motion So447 av och () yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovetav forskning kring barn i slutna samfund, så att deras situation uppmärk-sammas. Motionärerna anför att dessa barns kontakt med få vuxna utanfördet slutna samfundets kontroll gör att eventuella problem är svåra att upp-täcka. Motionärerna anför vidare att vi inte har tillräcklig kunskap omvillkoren för dessa barn. Därför bör vikten av forskning understrykas.En motion behandlar könsstympning.I motion A807 av m.fl. (fp) hemställs att regeringen tillkän-nager vad i motionen anförts om en uppföljning av de förebyggande insat-serna mot könsstympning (yrkande 27). har tidigare uttalat sig omvikten av att förebygga att könsstympning utförs. bör fortlö-pande följa vad som händer och slå larm om nya fall skulle dyka upp.En motion handlar om barn vars föräldrar skall utvisas efter avtjänat fängel-sestraff.I motion Ju508 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att situationenför de barn vars föräldrar skall utvisas särskilt bör uppmärksammas (yrkande4). Motionären anför att det i huvudsak finns två alternativ att ta ställning tnär det gäller barn till utvisade kvinnor, antingen att undersöka om det finnsnågon släkting eller annan person i hemlandet som kan ta barnet i sin vårdeller att hitta ett lämpligt familjehem i . Det är svåra överväganden.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1998/99:SoU6 behandlade utskottet motionsyrkanden rörandebarn med särskilda behov. I betänkandet, till vilket hänvisas, ges en utförligredovisning av olika insatser och verksamheter på området (s. 30-35). Samt-liga motionsyrkanden avstyrktes. Utskottet anförde i sin bedömning (s. 36-38) bl.a. följande:Utskottet vidhåller att det är angeläget att barn som utsatts för misshandeloch sexuella eller andra övergrepp uppmärksammas mer. Utskottet välkom-nar därför den utredning om barnmisshandel som tillsatts. Målsättningenär att förhindra att barn misshandlas samt att förbättra samverkan mellanolika verksamheter, kunskaperna hos berörda yrkesgrupper och möjlighe-terna till stöd och hjälp. - - - Utskottet kan inte se att det nu är påkallat atillsätta ännu en utredning med uppgift att analysera situationen för särskiltutsatta barn eller att utvidga på sättsom föreslås i motionerna - - - har fått regeringens uppdragatt vidareutveckla och sprida metoder för att förebygga könsstympning samtatt utvärdera och följa upp de projekt som initieras i detta syfte. - - - När dgäller frågan om barn i sekter anser utskottet att beredningen i Regerings-kansliet av betänkandet I God Tro (SOU 1998:113) bör avvaktas.Reservationer har lämnats i olika delfrågor från v och kd.Av budgetpropositionen för (volym 6 utg.omr. 9) framgår att läns-styrelserna förfogar för utveckling avförebyggande arbete och öppenvårdsinsatser vad gäller utsatta barn. Avpropositionen framgår vidare att behovet av barnpsykiatriska insatser harökat . Det finns också behov av bättre samverkan mellanlandstingets hälso- och sjukvård och kommunernas socialtjänst när det gällervård och omsorg, anförs det. Regeringen har mot bakgrund härav den 27 maj1999 tillkallat en särskild utredare. Utredarens uppgift är att beskriva ochanalysera de problem som finns vid samverkan mellan landstingenshälso- och sjukvård och kommunernas vård och omsorg på områden där detfinns behov och intresse av att samverka.Av direktiven för utredningen och kommunernas möjlighet attsamverka kring vård och omsorg (dir. 1999:42). framgår att behov av sam-verkan har uppmärksammats bl.a. när det gäller insatser för barn och ungdo-mar där insatser från såväl som den psykiatriska vården be-hövs. Uppdraget skall redovisas för regeringen senast den 30 september2000.Enligt regleringsbrev för () avseende budgetåret 2000skall FHI i årsredovisningen för ge en lägesbeskrivning avseendevilka insatser som genomförts i syfte att förbättra den psykiska hälsan i be-folkningen och då särskilt bland barn och ungdomar.Utskottet behandlade frågor om samordning av insatser för funktionshind-rade i betänkande 1998/99:SoU11 Handikappolitik m.m. Utskottet konstate-rade då att personer som omfattas av lagen om stöd och service har rätt till enindividuell handlingsplan där samtliga stöd- och behandlingsinsatser somgörs av såväl kommun som landsting skall redovisas liksom insatser somvidtas av andra organ. Kommunen skall verka för att insatserna samordnaspå ett för den enskilde så fördelaktigt sätt som möjligt. Kommunen bör där-för aktivt söka kunskap om andra organs åtgärder för den enskilde så attdessa kan redovisas i planen. Utskottet utgick från att detta arbete nu ut-vecklas i kommunerna och att därigenom riskerna minimeras för att enskildapersoner hamnar i kläm mellan olika huvudmän.Socialstyrelsen har i 1999:11 Barn till psykiskt sjuka föräldrarrapporterat från det påbörjade projektet om psykiskt sjuka föräldrar ochderas barn. I rapporten (s. 12-13) ges bl.a. följande rekommendationer för attge ett bättre stöd till barn med psykiskt sjuka föräldrar:Vid riskbedömning bör hänsyn tas till hur förälderns sjukdom samspelar medandra faktorer som interaktion mellan barn och föräldrar, den andre föräl-derns stöd, relationer i övrigt inom familjen, tillgång till sociala nätverk m.- - - Det är viktigt att dessa barns situation uppmärksammas tidigt, vilketskulle kunna minska riskerna för social ohälsa senare i livet. Vuxenpsykiatrinhar en central ställning när det gäller att "upptäcka" dessa barn och sättaigång processer i de professionella nätverken. - - - avsikt äratt ytterligare granska utformningen av uppföljningssystemet när det gällerhur socialtjänstlagens bestämmelser enligt 71 § efterlevs.Utskottet behandlade i betänkande 1998/99:SoU6 även motioner om barn tillmissbrukare och anförde därvid bl.a. följande:Utskottet vidhåller att det är mycket angeläget att barn till missbrukandeföräldrar tidigt uppmärksammas och erhåller stöd. Även inom detta områdeförutsätter det att samarbetet mellan exempelvis , mödra- ochbarnhälsovården, barnomsorgen, skolan, barnpsykiatrin och polisen fungerarväl. Utskottet vidhåller vikten av att berörd personal har erforderlig kompe-tens och erfarenhet.Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden. (Reservationer lämnades frånv, kd, c, mp). följde utskottet.Barnpsykiatrikommittén har i sitt slutbetänkande Det gäller livet (SOU1998:31) med hänvisning till studier kring barn till psykiskt funktionshindra-de påtalat att barn till allvarligt psykiskt funktionshindrade löper en förhöjdrisk för störd psykosocial utveckling och för att utveckla en egen psykopa-tologi under uppväxtåren eller i vuxen ålder. Kommittén föreslår mot bak-grund av bl.a. det anförda att när en förälder vårdas eller söker hjälp för sinpsykiska funktionshinder särskilt beaktas barnets behov av information, rådoch stöd.En parlamentarisk kommitté (dir. 1998:105) arbetar med barnmisshandel ochdärmed sammanhängande frågor. Utredningen har ett brett uppdrag sombl.a. innefattar att närmare definiera begreppet barnmisshandel, att samman-ställa och redovisa kunskapsläget när det gäller möjligheterna att känna igenorsaksmönster, såväl inom den enskilda familjen som i samhället, som kanligga bakom uppkomsten av barnmisshandel, att se över formerna, omfatt-ningen och inriktningen av det förebyggande arbetet med att förhindra barn-misshandel, att överväga och föreslå olika insatser för att förbättra social-tjänstens arbete med barn som utsätts för misshandel och med deras familjer,och att särskilt uppmärksamma olika samverkansformer och föreslå åtgärderför att avlägsna eventuella hinder för samverkan. Kommittén skall arbetautåtriktat i syfte att öka medvetenheten om barnmisshandel hos både allmän-het och i verksamheter som möter barn.