bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — I motionen hem-ställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det nya försvaret utvecklas och utbildas vid förbanden i VästraGötaland genom att amfibie-, fartygs- och helikopterutbildning förläggs dit(yrkande 2).I motion Fö326 (m, kd, fp) av m.fl. och motion Fö330 (s,c) av m.fl. påpekas att har unika förutsättning-ar vad avser marin utbildning och övning samt goda förutsättningar att för-sörja och samträna såväl storstadsförband som enheter. Göteborgs-området är enligt motionärerna en naturlig knutpunkt för såväl skyddet avvår infrastruktur som hävdandet av vår territoriella integritet i Västerhavetoch olika former av stöd till samhället. I motionerna framhålls att militärverksamhet även i fortsättningen bör finnas i Göteborgsområdet.Norra SverigeOlle framhåller i motion Fö27 (m) att den föreslagna nedskär-ningen av försvarets organisation i norra är oacceptabel. Den endalandgräns har österut lämnas nu helt utan militär närvaro. Motionä-ren anser därför att I 22 i skall bibehållas. I motionen understryks attBoden är landets största och mest sammanhållna garnison med Norr-bottens regemente (Mek 19) och Norrlandsbrigaden samt förband ur olikaspecialtruppslag, norra underhållsregementet och helikopterba-taljon. Motionären erinrar om att regeringen i sina direktiv inför organis-tionsförändringarna ansåg att just sådana utbildningsplattformar skulle bibe-hållas. Enligt propositionen skall denna utmärkta garnison splittras. I motio-nen pekas på att propositionen föreslår endast ett förband för respektivefunktion. Dessa blir enligt motionären för få för att kunna genomföra integre-rad utbildning i brigadförband vid flera platser och den naturliga samverkanuteblir. Utbildning och övning i vintermiljö blir begränsade och otillräckliga.Motionären anser att specialtruppslagen och helikopterbataljonen därförskall bibehållas i . I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om försvaret i norra (yrkande 3).Erling Wälivaara konstaterar i motion Fö31 (kd) att propositionen avviker imånga väsentliga stycken från de intentioner Överbefälhavaren angivit i sittunderlag "Förslag till framtida strukturer för Försvarsmakten" från den 19maj 1999. Motionären konstaterar vidare att propositionen föreslår att speci-altruppslagen A 8, Lv 7, 3, S 3 samt helikopterbataljon i Bo-den omvandlas till detachement. Enligt motionären är en sådan omvandlingsynnerligen olycklig och äventyrar vinterkompetensen och försvarsförmågani övre . Bodens garnison med sina specialtruppslag tillsammansmed flygflottiljen F 21 i utgör enligt motionären den mest komplettagarnisonen i landet för just detta ändamål och måste därför bibehållas i sinnuvarande form (yrkande 2).Försvaret av huvudstadenI motion Fö18 (m) av m.fl. framhålls vikten av försvaret avStockholm, huvudstad. Det påpekas att det är mycket svårt att för-svara huvudstadsområdet med många känsliga mål som måste skyddas.Motionärerna erinrar om att var femte svensk bor i erinrar vidare om att i propositionen föreslås bl.a. nedläggning av Rosla-gens luftvärnskår Lv 3 i och Livgardets dragoner K 1 i Stockholm.Försvaret av huvudstaden är enligt motionärerna förmodligen en av Försvar-smaktens mest komplicerade och komplexa uppgifter. Det kräver en radolika förbandstyper - markförsvar, luft- och sjöförsvar - som leds gemen-samt för att kunna samordna striden. I motionen hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försvaret avhuvudstaden (yrkande 2).Anna Lilliehöök m.fl. anser i motion Fö37 (m), utan särskilt yrkande, att ettstarkt försvar av är strategiskt för försvaret av hela vårt land.Enligt motionärerna äventyras försvarsförmågan allvarligt i med de mycket omfattande nedskärningar av försvaret som regeringenföreslår. Motionärerna menar att det är märkligt att flera av förslagen gersämre möjligheter att uppnå de uppsatta målen och förefaller snarare kostamer än att spara pengar. Ett exempel på detta är regeringens förslag att lägganer Lv 3 i . Motionärerna understryker att geografi gördet helt nödvändigt med kombinerat land-, sjö- och luftförsvar. Regeringensförslag att halvera flottan slår hårt mot försvaret av . I motionenpekas också på att Livgardesbrigaden (I 1) i läggs ned. Ävenom statsskytteutbildning och en del utbildning av mekaniserade förbandbehålls i fordras en mycket mer noggrann genomgång av kon-sekvenserna av nedläggningen. Motionärerna pekar också på att Livgardetsdragoner (K 1) läggs ned vilket innebär att innerstaden står utan något för-band.BlekingeJohnny föreslår i motion Fö33 (kd) att en försvarsmaktsgarnisonbildas i med stark marin koncentration. Motionären pekar på att detstrategiska läget, folklig förankring och garnisonstanken talar för detta. Imotionen hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försvarsmaktsgarnison (yrkande 1) ochom att marinen skall ha en stark koncentration till (yrkande 4).Yrkanden rörande vissa övriga frågorSkjutfältI motion Fö310 (s) av m.fl. framförs att det finns stor orobland många länsbor för konsekvenserna av de planer för skjutfältet i Vil-lingsberg, län, som Försvarsmakten redovisat. Kilsbergsområdet ärsedan flera generationer ett viktigt friluftsområde för många mellansvenskar.Det är också gammal kulturbygd och bostadsområde för många. Motionärer-na pekar på att Försvarsmakten redovisat planer på kraftigt utökad använd-ning av Kilsbergsfältet bl.a. för mekaniserade förband. En anpassning avfältet för tyngre ammunition innebär enligt motionärerna både väsentligtökade bullernivåer, ökat utnyttjande av fältet och mycket allvarliga risker förhela Kilsbergsområdets status som friluftsområde. Motionärerna menar attFörsvarsmakten inte står utan alternativ. Det finns enligt motionärerna godamöjligheter att använda delar av Villingsbergsfältet för de ändamål som ärnödvändiga för försvarsintressen i regionen utan att äventyra friluftslivet iKilsbergen. Detta kräver dock omtänkande av Försvarsmakten med inrikt-ning på att i högre grad använda skjutfältet i . Motionärerna anserdet nödvändigt att med kraft slår fast att Försvarsmakten måstesöka lösningar som i så ringa utsträckning som möjligt kommer i konfliktmed viktiga allmänna intressen. Det är nödvändigt med en övergripandeöversyn av skjutfältsverksamheten i . Användningen av Villings-bergsfältet måste enligt motionärerna begränsas till oundgängliga behov avnärskjutfält för garnisonen i och behovet av säkerhetsområdeför skjutfält. I motionen yrkas att som sin mening ger rege-ringen till känna vad i motionen anförts om begränsning av skjutfältsverk-samheten i Villingsberg och tillvaratagande av de möjligheter som skjutfälteti ger.Även i motion Fö321 (kd) av och tasfrågan om utnyttjandet av skjutfältet vid Villingsberg i och skjutfält upp. Motionärerna menar att när nu frågan om framtidensövningsfält åter är aktuell talar allt för att natur- och miljövärdmåste värnas för kommande generationer. Det ter sig enligt motionärernasom naturligt att den framtida satsningen på ett storskjutfält skall ske i . Det kan därtill gärna ske i samarbete med , övriga nordiskaländer samt andra länder som berörs av PFF-arbetet.Samma fråga behandlas i motion Fö325 (kd, m, v, c, fp, mp) av tredje vicetalman m.fl. Motionärerna framhåller att det är uppen-bart att det krävs ett tydligt ställningstagande mot Försvarsmaktens utbygg-nadsplaner för att värna (yrkande 1). Det är för motionärernaobegripligt att det finns planer på att Villingsbergs skjutfält skall utvecklastill nya storskjutfält med plats för alla typer av förband - även in-ternationella. Fokus på måste enligt motionärernariktas om från Villingsberg till . Motionärerna inser att det är orea-listiskt att kräva nedläggning av Villingsberg. Vissa områden kan dock läg-gas i en anpassningsplan/träda och tills vidare disponeras av övriga i sam-hället (yrkande 2). Med båda skjutfälten kvar måste enligt motionärerna destora samövningarna hänvisas till (yrkande 3). Motionärerna menaratt i län vill man inte ha en utbyggnad av skjutfältet i Villingsberg:fältet är för litet, värdefull natur och miljö skadas, boende och friluftsliv soch en positiv regional utveckling motverkas. I däremot finnsenligt motionärerna gott om plats; kommunen och folket välkomnar en utök-ad verksamhet och arbetstillfällen kan skapas i en regionalpolitiskt utsattregion.MalmenDan och framhåller i motion Fö327 (kd) attSaabfältet, Malmen och är knutna till varandra genom ett väl utvecklatnätverk. På utvecklas flygplan. De provflygs frånSaabs eget fält. På Malmen testas och vidareutvecklas flygplanen i förhållan-de till beställarens önskemål. FMV-prov är tillsammans med helikopterba-taljonen de största användarna av Malmen. är det stora övningsområ-det för arméns pansarförband och utgör också ett värdefullt övningsområdeför helikopterbataljonen. FMV-prov behöver Malmen för vidareutvecklingoch anpassning till de nya krav som kontinuerligt ställs på flygplan och heli-koptrar efter leverans. Enligt motionärerna finns det en direkt koppling mel-lan , Malmen och . I motionen hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vid Malmen,, säkerställa fortsatt verksamhet med bäring på försöksverksamhet(yrkande 1).Samverkansorgan mellan Försvarsmusikcentrum och SMOKRunar framhåller i motion Fö309 (fp) att ett gemensamt organmellan Försvarsmusikcentrum, FMC, och SMOK, som är de kommunalamusik- och kulturskolornas samverkansorgan, skulle kunna verka positivtgenom att visa på musikens möjligheter till heltidsarbete, både civilt ochinom försvaret. Motionären påpekar att information till ungdomar i rätt ålderofta styr deras val av kulturengagemang. Ett samverkansorgan mellan FMCoch SMOK bör enligt motionären inrättas för att ta fram material som kandistribueras till nybörjare i de kommunala musikskolorna. Vidare borde härkunna arbetas fram program för fortbildning av lärare inom musikskolorna,där utbyte lärare/musiker inom försvaret skulle kunna bli ett spännandekomplement för båda berörda parter. En samordning vore enligt motionärenen framtidssatsning för rekrytering för att upprätthålla den goda kvalitet somförsvarsmusiken har. Även de kommunala musikskolornas blås- ochslaginstrumentverksamhet skulle må väl av detta samarbete. I motionenhemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo-tionen anförts om inrättande av ett samverkansorgan mellan Försvarsmu-sikcentrum och SMOK med uppgift att rekrytera unga musiker för framtidensmusikverksamhet i Sverige.UtskottetBakgrund och utskottets prövningFörsvarsmaktens organisation i fred har tidigare beslutats för-svarsbeslut (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109) när detgäller huvuddelen av organisationen. Dessutom har i beslutet om1998 års budget (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FöU1, rskr. 1997/98:82)fastställt vissa ändringar i indelningen av försvarsområden och delar av För-svarsmaktens skolorganisation.Utskottet uttalade i betänkande 1998/99:FöU5 Försvarspolitiken i anslut-ning till den säkerhetspolitiska kontrollstationen att grundorganisationenhade en betydande överkapacitet i förhållande till de utbildningsuppgiftersom kunde förutses. Utskottet konstaterade också att organisationen behövdereformeras för att medge en rationell utbildning av krigsförbanden i detframtida försvaret.Utskottet har vid sin beredning av Försvarsmaktens organisation i fred ut-över förslagen i regeringens proposition och avgivna motioner inhämtatunderlag på ett antal olika sätt. Föredragningar har skett inför utskottet avFörsvarsdepartementet, Försvarsmakten, och . Olika militära befattningshavare har av utskottet ombetts lämna sak-upplysningar. Utskottet har också tagit emot uppvaktningar från ett antalberörda län, kommuner och organisationer samt anställda vid olika förband,nämligen från bl.a. kommun, och Sollefteågarnison, och Skånska flygflottiljen, , , , och Hal-landsbrigaden, Civilbefälhavarna, kommun och ödemarks-hemvärnskompani, vid ingengörkår 3,militärkommando MKG och KA 3,, Bodens kommun och garnison, , kommun och , , i , Falukommun och Dalregementet I 13, kommun och luft-värnskår Lv 3, kommun, Sydkustens marinkommando MKS,, KA 2,personalorganisationerna vid Skånska flygflottiljen samt Hässleholmskommun och vid garnison. Vid uppvakt-ningarna och föredragningarna har skriftligt material överlämnats till utskot-tet. Dessutom har utskottet tagit emot skrivelser och brev från organisationeroch enskilda.Utskottet har i det föregående framhållit att det varken finns försvarspoli-tiska motiv eller ekonomiska förutsättningar att fullfölja försvarsbe-slut och att försvarspolitiken nu måste läggas om på en rad punkter när detgäller det militära försvarets framtid. Utskottet har också redovisat sin syn pomfattningen och utformningen av Försvarsmaktens framtida krigsförband.Utskottet kan konstatera att beredningen av frågan om Försvarsmaktensframtida organisation i fred ger vid handen att omfattande förändringar avorganisationen kommer att behöva ske.Grundprinciperna och Försvarsmaktens organisatoriska utformning i stortI det föregående har lämnats en utförlig redovisning av Försvarsmaktens ochRegeringskansliets arbete med att utforma förslaget till i fred. Arbetet har utgått från ett antal styrande faktorer. Rege-ringen har sålunda i riktlinjer lagt fast vilka försvarspolitiska, ekonomiskaoch regionalpolitiska aspekter samt miljöaspekter som skulle beaktas i be-redningsarbetet. Riktlinjerna berörde i fråga om försvarspolitiska aspekterden organisatoriska strukturen, kompetenser och specialfunktioner, stöd tillsamhället och den folkliga förankringen. I fråga om ekonomiska aspekterskulle förslaget bl.a. medföra en total utgiftsnivå som långsiktigt är anpassadtill Försvarsmaktens framtida anslagstilldelning. Kostnader för nyinveste-ringar och omlokaliseringar skulle minimeras. I fråga om regionalpolitiskaaspekter skulle bl.a. de långsiktiga regionalpolitiska problemens svårighets-grad på berörda lokala arbetsmarknader beaktas. När det gäller miljöpolitiskaaspekter skulle organisationen utformas så att Försvarsmakten kan svara uppmot sitt ansvar som sektormyndighet för ekologisk hållbarhet. Förslagetskulle vara sammanhållet och innehålla en helhetslösning.Regeringen redovisar vidare att styrande för organisationsutvecklingenskall vara effektivitet och långsiktighet. De kvarvarande förbanden skall hagoda utbildningsbetingelser inom ramen för låga fasta kostnader och de skallklara framtida miljökrav. Den markoperativa verksamheten och under-hållsverksamheten skall kunna genomföras i hela landet och under alla kli-matologiska förhållanden. Den sjöoperativa verksamheten skall kunna base-ras och verka med förband i och med begränsad uthålligheti . Luftoperativ verksamhet samt helikopterkapacitet behövs överhela landet med tyngdpunkt mot . Regeringen framhåller när detgäller de s.k. specialtruppslagen att fördelarna sammantaget blir större medett system med separata utbildningsförband för respektive funktion i förhål-lande till en integrering med förband för mekaniserad utbildning på fleraplatser. Regeringen erinrar också om kravet på vinterförmåga för förbanden.Regeringen understryker angelägenheten av att behålla dimensionerandeövnings- och skjutfält för att kunna utnyttja dessa i en situation som kräverupprustning. Beträffande Försvarsmaktens uppgift att lämna stöd till sam-hället anger regeringen att denna inte skall vara dimensionerande vid ut-formningen av organisationen men att vid i övrigt lika förutsättningar ävenmöjligheterna till stöd till samhället beaktas.Mot bakgrund av de övergripande resonemangen förordar regeringen bl.a.följande dimensionering av Försvarsmaktens organisation i stort: sex meka-niserade förband, en enhet för internationell utbildning, ett förband för re-spektive specialtruppslag kompletterat med utbildningskapacitet i Norrlandför att säkerställa vinterkompetens, två jägarförband, två kustartilleriförbandtvå baser för utbildning av sjöstridskrafter och möjlighet för tidsbegränsadbasering på ytterligare en plats, fem flygflottiljer, två helikopterförband ochen mindre helikopterenhet samt två militärhögskolor.Utskottet har inga invändningar mot de överväganden som gjorts av rege-ringen och som leder fram till den beskrivna organisationen i stort för För-svarsmakten utom vad avser antalet flygflottiljer som bör vara fyra till anta-let.Moderata samlingspartiet har i sin partimotion Fö20 (m) avvisat regeringensförslag till grundorganisation då underlaget är motsägelsefullt och förordaren mer omfattande organisation än vad regeringen föreslagit (yrkande 6).Vad utskottet anfört ovan innebär att detta yrkande bör avslås.Motionärerna framhåller också att för att reellt kunna anpassa försvaret tillförändringar i omvärlden bör nuvarande övnings- och skjutfält inte försäljas(yrkande 7). Utskottet menar liksom regeringen att det kan vara förenat medsvårigheter att anskaffa ytterligare övnings- och skjutfält i ensituation, som kräver större utbildningsvolymer, varför dimensionerandesådana bör behållas. Utskottet förutsätter att en ordning tillskapas för attsäkerställa tillgången på dimensionerande övnings- och skjutfält, varförnågot särskilt tillkännagivande i frågan inte behöver ske. Yrkandet avstyrksdärför.Kristdemokraterna anser i sin kommittémotion Fö32 (kd) att specialtruppsla-gen bör lokaliseras tillsammans med brigadutbildningar (yrkande 3) och atten dubblering av truppslagen förhindras genom förslagen i propositionen(yrkande 4). Även i liberalernas partimotion Fö28 (fp) framhållsbetydelsen av samordning i garnison av flera truppslag (yrkande 17). Ut-skottet är medvetet om att den föreslagna modellen för utbildningen avmarkstridskrafterna medför att utbildningen av specialtruppslagen prioriterasföre integreringen med brigadförbanden men har bedömt att det är av störrebetydelse att kompetensen inom funktionen hålls samman. Yrkandena bördärför inte bifallas.I liberalernas partimotion Fö28 (fp) pekas på betydelsen avvinterutbildning och att fler förband bör ha säkerställd förmåga för operatio-ner i snö och kyla (yrkande 18). Också i motion Fö31 (kd) av understryks betydelsen av vinterkompetens (yrkande 1). Även utskottetvill erinra om behovet av vinterförmåga för de olika förbanden. För special-truppslagen som i huvudsak är lokaliserade i den södra delen av landet bördet därför finnas en viss utbildningskapacitet i norra . Utskottet delarden bedömning som gjorts av regeringen när det gäller utformningen avutbildningssystemet, varför motionsyrkandena inte bör bifallas.Folkpartiet liberalerna understryker också i sin partimotion Fö28 (fp) be-hovet av insatser för att främja försvarets personalrekrytering i skogslänen(yrkande 19). Utskottet kan konstatera att personalförsörjningsaspekternautgjort en av flera faktorer vid arbetet med den framtida organisationen.Utskottet har inte tolkat regeringen som att det i vissa fall vore omöjligt attpersonalförsörja olika alternativ. Däremot torde det vara lättare att skapa engod personalförsörjning vid vissa förband än vid andra. I motionen pekas påett antal viktiga personalförsörjningsaspekter. Enligt utskottet är en väl fun-gerande personalförsörjning en förutsättning för att Försvarsmakten skallkunna lösa de uppgifter som statsmakterna ger. Utskottet noterar att rege-ringen har tillsatt en utredning om Försvarsmaktens framtida personalför-sörjning. Det innebär att motionsyrkandet avstyrks av utskottet.Folkpartiet liberalerna framhåller vidare i sin partimotion Fö28 (fp) viktenav att vid beslut om framtida struktur för försvaret ha ett långsiktigt perspektiv (yrkande 20). har vidare i motion Fö316 (m) förordat attlångsiktig miljöpåverkan och tillgänglighet bör påverkavalet av grundorganisationsplatser för Försvarsmakten. Utskottet delar rege-ringens uppfattning att styrande för organisationens utveckling i fred skallvara effektivitet och långsiktighet. Eftersom det blir färre utbildningsplatser ökar betydelsen av att de kvarvarande förbanden ges goda ut-bildningsförutsättningar med låga fasta kostnader och att de klarar framtidamiljökrav. Enligt utskottets mening har regeringen sett till de långsiktigabehoven och förutsättningarna vid sina överväganden. Med anledning av detanförda bör motionsyrkandena inte bifallas.I motionerna Fö303 (m) av och Fö 315 (m) av LennartFridén pekas på att försvarets stöd till det civila samhället bör påverka För-svarsmaktens organisation. Utskottet delar regeringens uppfattning att upp-giften att lämna stöd till samhället inte skall vara dimensionerande vid ut-formningen av Försvarsmaktens organisation i fred men att vid i övrigt likaförutsättningar även möjligheterna till stöd till samhället bör beaktas. Där-med bör motionerna inte bifallas.MarkstridskrafterArmébrigaderUtskottet anser liksom regeringen att en utgångspunkt är att utbildningen avmekaniserade bataljoner m.m. till arméns brigadförband skall ske på sexplatser. Dessa bör vara geografiskt jämnt fördelade över landet, och utbild-ningen bör genomföras i dimensionerande klimat- och terrängförhållanden.Med de utgångspunkter som funnits för arbetet bör följande brigadförbandbehållas. Södra skånska regementet och Södra skånska brigaden (MekB 7) iLund/Revingehed, och Skaraborgsbrigaden (MekB 9)i , Södermanlandsbrigaden (MekB 10) i , rege-mente och Gotlandsbrigaden (MekB 18) på /, Norrbottensregemente och Norrlandsbrigaden (MekB 19) i och och Fältjägarbrigaden (NB 5) i . Dessutom bör ut-bildningen för internationella uppgifter lokaliseras till . Utskottethar ingen erinran mot vad regeringen anför om att utbildning av stadsskytte-förband skall behållas i . Utskottet vill i sammanhanget uttala attdet erfarit att förutsättningarna för sådan utbildning är goda även på andraplatser t.ex. i . Som framgått av det föregående kommer för huvud-delen av alla förband att krävas förmåga till strid i bebyggelse.Utskottet delar de överväganden som gjorts av regeringen och föreslår där-för att godkänner regeringens förslag att lägga ned? Livgardesbrigaden (IB) i ?? Värmlandsbrigaden (IB 2) i ?? Smålandsbrigaden (IB 12) i ?? Hallandsbrigaden (IB 16) i ?? Dalabrigaden (NB 13) i ?? Ångermanlandsbrigaden (NB 21) i ?? Skånska dragonbrigaden (MekB 8) i . ?Därmed bör motionerna Fö4 (m) yrkande 2, Fö9 (v) yrkandena 1 och 2,Fö10 (kd), Fö22 (m) yrkande 8, Fö29 (kd) yrkande 3, Fö34 (kd) yrkande 1,Fö36 (mp) yrkande 9, Fö313 (s) och Fö320 (m) avslås av riksdagen.Motionsyrkandena i motionerna Fö318 (m) av och och (s) av m.fl. om Skaraborgsbrigadenrespektive Revinge behöver inte bifallas eftersom dessa överensstämmermed regeringens förslag.ArtilleriförbandUtskottet delar regeringens uppfattning att det finns behov av ett artilleriförband och att Bergslagens artilleriregemente (A 9) i har delångsiktigt bästa förutsättningarna att utbilda och öva artilleriförband. För aartilleriförbanden skall ges vinterförmåga bör dock finnas viss utbild-ningskapacitet i Boden.Detta innebär att bör godkänna regeringens förslag när det gäl-ler nedläggning av? Wendes artilleriregemente (A 3) i ?? (A 7) i ?? (A 8) i . ?LuftvärnsförbandUtskottet kan konstatera att det föreligger viktiga argument till förmån försåväl luftvärnskår (Lv 3) i som för luftvärnskår(Lv 6) i vid val av huvudenhet för luftvärnsfunktionen. Utskottetanser sålunda liksom regeringen att Lv 3 har bäst förutsättningar utifrån ettrent luftvärnsperspektiv. Då emellertid ett helhetsperspektiv anläggs på ut-formningen av organisationen bedöms dock Lv 6 vara det förband som börbehållas. För att behålla vinterkompetens för luftvärnsförbanden bör vissutbildningskapacitet finnas i . Utskottet delar även i övrigt de övervä-ganden som legat till grund för avvägningen inom luftvärnsfunktionen.Riksdagen bör således bifalla regeringens förslag att lägga ned? luftvärnskår (Lv 2) i ?? luftvärnskår (Lv 3) i ?? luftvärnskår (Lv 7) i .