bet · GO01NU4 · 2000-10-24 00:00:00 — Detsvenska gruppundantaget för kedjor i detaljhandelnbör mot den bakgrunden i sin nuvarande form intefortsätta att gälla efter det att undantaget löperut den 30 juni 2001.Prisskillnaderna inom detaljhandeln mellan olikaregioner i landet och inom olika regioner är stora,sägs det i propositionen. Regeringen anser att detär angeläget att orsakssambanden mellan prisnivåeroch möjligheter till nyetableringar klarläggs.Konkurrensverket bör därför i sina pågåendekonkurrensanalyser på bl.a. lokal nivå uppmärksammaeventuellt förekommande etableringshinder inomdetaljhandelsområdet och de effekter på konkurrens-trycket dessa kan medföra.MotionernaI sju motioner tas regeringens ställningstagandebeträffande detaljhandeln upp. Det nuvarandegruppundantaget för detaljhandeln bör bibehållas iväntan på EU-beslut, sägs det i motion 1999/2000:N47(m). Ett bra sätt att öka konkurrensen inomdetaljhandeln är att slopa den kommunala möjlighetenatt reglera handelsändamål i detaljplan, t.ex.butiksyta vid en nyetablering, anför motionärernavidare. Konsumentprisutvecklingen har varit positiv, konstaterar motionärerna ochanser att detta tyder på att den enskildekonsumenten gynnats av de frivilliga kedjornassamarbete. Gruppundantag ger i sig ingaextraordinära förmåner, utan frivilliga kedjor ärdiskriminerade i förhållande till helägda kedjor avkoncerntyp, anser motionärerna. De menar attregeringen inte har kunnat anföra några bärande skälför att konkurrenstrycket skulle öka genomupphävande av undantaget. Glesbygden är förlorare ominte enskilda handlare tillåts samverka i enkedjeverksamhet, anför motionärerna. De anser attregeringens förslag kommer att leda till attenskilda handlare måste samverka ännu mera och attdet i längden är omöjligt att ständigt förhandla medKonkurrensverket om individuella undantag.I samband med att gruppundantaget upphör börövervägas om inte någon form av köpplikt skallinföras för att garantera marknadstillträdet för småoch oberoende leverantörer, anförs det i motion1999/2000:N44 (m). Inom handeln finns, enligtmotionären, ett nytt sätt att begränsa konkurrensen,nämligen köpvägran, med innebörd att de enskildahandlarna inom en förening träffar enöverenskommelse om att inte köpa från andraleverantörer än dem som föreningen beslutat.Föreningsfriheten kommer i konflikt medkonkurrenslagen och åtgärden kan inte juridisktprövas, säger motionären. Han menar att deleverantörer som inte omfattas av det gemensammabeslutet utestängs från marknaden, vilket integagnar konsumentens valfrihet. Speciellt små, lokalaleverantörer har svårt att göra sig gällande i ensådan upphandling, anför motionären. Han nämner attde regler som gäller för Systembolaget möjligen börkunna tjäna som förebild.Regeringen bör inför gruppundantagets upphörandebeakta behovet av lika villkor -konkurrensneutralitet - inom detaljhandeln, anförsdet i motion 1999/2000:N45 (m). Helägda kedjor(koncerner) som och berörs inte omgruppundantaget försvinner, konstaterar motionären.Hon anser det inte rimligt att enskilda handlareskall tvingas att organisera sig efterlagstiftningen för att få lika villkor. Om inte likavillkor ges inom livsmedelsbranschen finns det risk att små handlare på glesbygden slås ut,med negativa konsekvenser för närservicen och enlevande glesbygd, säger motionären. Hon menar attdet borde vara en självklarhet att lagstiftningenskall ge alla aktörer likartade förutsättningar ochkonkurrensneutralitet, oberoende av omorganisationsformen är helägda koncerner ellerfrivilliga kedjor.Riksdagen bör avslå regeringens förslag om attavskaffa gruppundantaget för kedjor i detaljhandeln,anförs det i motion 1999/2000:N46 (kd). Om förslagetblir verklighet kommer butiker att slås ut, framförallt i glesbygden, säger motionärerna. De uppger attde enskilda handlarna utgör avglesbygdsbutikerna och att de utan samverkan skulleha svårt att kunna erbjuda sina varor till rimligapriser. Detta betyder, enligt motionärerna, dockinte att priset för konsumenten är detsamma i helalandet, utan ICA-handlarna konkurrerar med varandra.Motionärerna anser det anmärkningsvärt att om ICA-handlarna, som har en marknadsandel på ,i stället hade ingått i en gemensam koncern, så hadederas samverkan varit acceptabel ur lagstiftarenssynvinkel. Regeringens förslag innebär att ICA-handlarna diskrimineras i jämförelse med helägdakedjor som och , anför motionärerna. Detycker att det förefaller som om regeringen harförväxlat målet, en levande konkurrens, med medlet,en skarp lagstiftning. Motionärerna erinrar också omatt konkurrenslagen uttryckligen förbjuder missbrukav dominerande ställning, vilket innebär att detfinns möjligheter att beivra alla eventuellaöverträdelser.Gruppundantaget för kedjor i detaljhandeln börförlängas att gälla även efter ,anförs det i motion 1999/2000:N50 (c). Motionärernamenar att gruppundantagen inom detaljhandeln hargynnat småföretag på landsbygden genom attsamordning av upphandling, marknadsföring ochadministration kunnat ske. Om gruppundantaget inteförlängs innebär det en risk för att mångfalden ochkonkurrensen minskar, anför motionärerna. De anseratt ett avskaffande av gruppundantagen särskiltskulle drabba de minsta butikerna, famför allt iglesbygdsområden, eftersom samverkan med störrebutiker i samma kedja ofta är ett överlevnadsvillkorför dessa butiker.I motion 1999/2000:N51 (fp) ställs frågan omhuruvida risker från konkurrenssynpunkt med ettprissamarbete av den typ som frivilliga kedjorbedriver och som EG-rätten och svenskkonkurrenslagstiftning i princip är emot, uppvägs avandra fördelar för konsumenten. Från ICA:s sida haruppgetts att den typ av prispressande verksamhet somsamarbetet ger inte kan fortsätta om undantaget tasbort, medan detta inte påverkar situationen förhelägda kedjor som och , sägermotionärerna. De anser vidare att en ändring somomöjliggör nuvarande samarbete skulle riskera att fåbetydande negativa konsekvenser för servicen iglesbygden, eftersom detaljhandeln där är särskiltberoende av det frivilliga kedjesamarbetet, främst ifråga om di-stribution och inköp. Det är orimligtför både konsumenter och företag att osäkerhet skallråda under , anser motionärerna, varförregeringen bör ges i uppdrag att lägga fram förslagom de regler som skall gälla efter den 30 juni 2001med beaktande av vad som sagts i motionen. I dennaföreslås också att de regler i plan- och bygglagensom ger kommunerna möjlighet att ianvändningsbestämmelser för kvartersmark ochbyggnader särskilja handel med livsmedel skallavskaffas. Denna bestämmelse ger, enligtmotionärerna, kommunen möjlighet tilletableringskontroll, något som enligtKonkurrensverket leder till en högre prisnivå.Ett klargörande efterlyses i motion 1999/2000:N49(mp) av vad som avses med formuleringen ipropositionen om att gruppundantaget inte skallfortsätta att gälla i sin nuvarande form efter detatt undantaget löper ut. Motionärerna tolkar det somatt möjligheterna till samarbete mellan butiker ifrivilligkedjorna skall finnas kvar i någon form,dvs. frivilligkedjorna skall även i fortsättningenbeviljas någon form av undantag. Den nuvarandelagstiftningen, som sägs gynna helägda kedjor, ledertill en minskad konkurrens inom detaljhandeln, anförmotionärerna. De menar att frivilligt samverkandebutiker - som konkurrerar sinsemellan - skall gessamma konkurrensvillkor som helägda kedjor. Enlösning är att låta alla kedjor begränsas i storlekav konkurrenslagen på samma sätt somfrivilligkedjorna och en annan, men sämre, lösningär att ge småföretagare i frivilligkedjor jämbördigakonkurrensvillkor med andra kedjor, ansermotionärerna. De säger att ICA-företagens möjlighettill samordnade inköp, transportsamarbete m.m. hargynnat landsortsbefolkningen och anser attgruppundantagets betydelse för glesbygdshandeln inteär tillräckligt belyst i propositionen. Det måstegöras en analys av hur olika förändringar avgruppundantaget påverkar glesbygdensvaruförsörjning, och de framtida reglerna måsteutformas så att glesbygdshandeln inte missgynnas,anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterSom tidigare nämnts har inom EU antagits ettnytt, generellt para-plygruppundantag för vertikaltsamarbete. Vidare pågår arbete med riktlinjer förhorisontella avtal. Delvis samma frågor som nuåterfinns i det svenska gruppundantaget för kedjor idetaljhandeln kommer att regleras i dessa nya reglerför vertikalt och horisontellt samarbete. Därför haren arbetsgrupp inom genomförtett analysarbete av det svenskadetaljhandelsgruppundantaget i förhållande till denya reglerna inom EU. Resultatet av detta harnyligen presenterats i en promemoria.Arbetsgruppen föreslår att ett nytt svensktgruppundantag för vertikala avtal skall införas den1 . Om förslaget genomförs kommer dettaatt i huvudfallen innebära följande. Vertikala avtalom parternas inköp, försäljning elleråterförsäljning undantas från förbudet under tvåhuvudförutsättningar. Den ena är att marknadsandeleni leverantörsledet inte får överstiga av denrelevanta marknaden. Denna procentgräns innebär ensmärre avvikelse från EG-reglerna som har . Denandra förutsättningen är att vissa slag avavtalsvillkor inte får förekomma om undantaget skallgälla. Dit hör angivande av fast eller lägsta prissom återförsäljaren skall ta ut och vissabegränsningar i fråga om var och till vem somköparen får sälja. Tillåtna är dockprisrekommendationer och angivandet av högstpris.Vissa tidsbegränsningar gäller i fråga om s.k.konkurrensklausuler, normalt en längsta tid om femår. Därutöver finns särskilda villkor ochföreskrifter för speciella situationer.I promemorian hänvisas också till detmoderniseringsarbete i fråga omkonkurrenstillämpningen som bedrivs inom EU. vitbok som presenterade undervåren 1999 föreslås genomgripande förändringar avreglerna för tillämpningen av artiklarna 81 och 82.Enligt förslaget skall systemet för anmälan ochindividuellt undantag avskaffas. Systemet är tänktatt ersättas med att bestämmelsen om undantag enligtartikel 81.3 genom en rådsförordning förklarasdirekt tillämplig utan föregående beslut avkommissionen. Detta innebär att kommissionen intelängre ensam kan tillämpa artikel 81.3 och att dennaartikel därmed i sin helhet blir direkt tillämpligoch kan åberopas av enskilda. De nya regler som kanbli resultatet av moderniseringsarbetet bedöms kunnaträda i kraft tidigast . När såblir fallet bortfaller behovet av det aktuella nyagruppundantaget för vertikala avtal.Departementspromemorian är nu föremål förremissbehandling - remisstiden utgår den 27 oktober2000 - varefter regeringen avser att fatta beslut inovember 2000.Frågan om reglering av handelsändamål i detaljplan,som tas upp i några motioner, berörs i propositionen(s. 162). Där hänvisas till att isin tidigare nämnda rapport angav att det kan finnassvårigheter för företag som vill etableraanläggningar för detaljhandel i vissa områden,varvid avsågs bl.a. kommunernas möjligheter attgenom sin mark- och planpolitik försvåra sådanaetableringar. Regeringen har genom ett beslut i mars2000 rörande disposition av anslagssparande medgettatt får disponera högst 2 miljonerkronor för att genom metodutveckling, undersökningaroch analyser på områden som är centrala förhushållen, såsom bygg-, boende- ochlivsmedelsområdena samt finansiella tjänster, m.m.klarlägga konkurrensförhållanden och genomförakonkurrensanalyser på bl.a. lokal nivå som underlagför myndighetens konkurrensfrämjande arbete tillnytta för konsumenterna. Inom ramen för dettauppdrag kan uppmärksamma eventuellaförekommande etableringshinder och de effekter påkonkurrenstrycket som dessa kan medföra.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om gruppundantagetför kedjor i detaljhandeln och därefter frågan ometableringshinder för denna handel.Gruppundantag för kedjor i detaljhandelnUtskottet anser, som tidigare nämnts, attkonsumentperspektivet bör stå i fokus ikonkurrenspolitiken. Konkurrens är ingetsjälvändamål. Vägledande för ställningstagandet tillfrågan om avskaffande av gruppundantaget för kedjori detaljhandeln bör således vara en bedömning aveffekterna för konsumenterna. Av särskild vikt ärdärvid konsekvenserna för detaljhandeln iglesbygden.Inom EU pågår, som redovisats, ett arbete med attersätta nu gällande gruppundantag med mer generellaregler för gruppundantag. Sålunda gäller inom EUsedan den 1 juni 2000 ett nytt generelltparaplygruppundantag för vertikalt samarbete. Enarbetsgrupp inom har nyligenföreslagit att ett nytt svenskt gruppundantag förvertikala avtal skall införas ,efter liknande modell som EU:s gruppundantag. Detskall gälla om leverantörens marknadsandel inteöverstiger av den relevanta marknaden. Jämförtmed det nu gällande gruppundantaget för kedjor idetaljhandeln bedöms det föreslagna nyagruppundantaget ha något större räckvidd, i och medatt prisrekommendationer och högstpris medges.Regeringen avser att fatta beslut om förordning inovember 2000.Ytterligare en omständighet som bör beaktas är attKonkurrensverket - oberoende av om ett nytt svensktgruppundantag för vertikala avtal införs - harmöjlighet att ge individuellt undantag för samarbetesom är till gagn för konsumenterna och som inteskadar konkurrensen. Vid bedömningen av vad somgagnar konsumenterna kan hänsyn tas till despeciella förhållanden som råder i glesbygden. Ilikhet med vad som anförs i motion 1999/2000:N49(mp) anser utskottet att det är angeläget att tillseatt servicen i glesbygden inte försämras till följdav de regler som gäller på konkurrensområdet.Att låta det nuvarande gruppundantaget för kedjor idetaljhandeln fortsätta att gälla - vilket förordasi några motioner - finner utskottet olämpligt. Desvenska konkurrensreglerna är, som nämnts, uppbyggdai nära anslutning till EG:s konkurrensrätt. mening är principen om rättslikhet mellande svenska reglerna och EG-reglerna viktig attupprätthålla. Företag och andra aktörer kan dåarbeta med samma regler i sak oavsett vilketrättssystem som är aktuellt. Detta är en fördel motbakgrund av den betydelse utskottet tillmäter klaraoch stabila spelregler för företagen.Utskottet vill också framhålla vikten av attregeringen noga följer utvecklingen och på lämpligtsätt håller informerad. Det är först vidden praktiska rättstillämpningen som det kommer attvisa sig om icke önskvärda effekter uppstår. Om såskulle vara fallet måste regeringen ha en högberedskap att ingripa.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner - 1999/2000:N47 (m), 1999/2000:N44(m), 1999/2000:N45 (m), 1999/2000: N46 (kd),1999/2000:N50 (c), 1999/2000:N51 (fp) och1999/2000:N49 (mp) - i berörda delar.Etableringshinder för detaljhandelnFrågan om avskaffande av handelsändamål i detaljplansom tas upp i de två motionerna 1999/2000:N47 (m)och 1999/2000:N51 (fp) tillhör bostadsutskottetsberedningsområde, varför utskottet avstår från attgå närmare in på den. Utskottet noterar dock att idet arbete som skall bedriva, medklarläggande av konkurrensförhållanden ochgenomförande av konkurrensanalyser, kan frågan omeventuella förekommande etableringshinder och deeffekter på konkurrenstrycket som dessa kan medförakomma att tas upp. Med detta avstyrker utskottet debåda nyssnämnda motionerna i berörda delar.EG:s konkurrensregler m.m.PropositionenRegeringen föreslår lagändringar som skall göraKonkurrensverket behörigt att tillämpa EG:skonkurrensregler. Även ochStockholms tingsrätt föreslås få sådan behörighet.EG:s konkurrensregler har alltmer utvecklats tillett generellt regelverk för företagens agerande ialla delar av den inre marknaden. För att ökaeffektiviteten i bekämpningen avkonkurrensbegränsningar är det naturligt att låtaden svenska konkurrensmyndigheten tillämpa dessaregler, anser regeringen.Sverige bör stödja det pågående arbetet med attföra över en större del av tillämpningen av EG:skonkurrensregler med därav följande ansvar påmedlemsstaterna, sägs det i propositionen. Denfortsatta internationaliseringen inom näringslivetbör mötas med ökad samverkan på konkurrenspolitikensområde mellan nationella myndigheter.Regeringens förslag innebär att ,och skall fåtillämpa artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. Närdessa artiklar tillämpas skall reglerna omundersökningar, sanktioner m.m. i konkurrenslagenvara tillämpliga. skall varabehörigt att ta upp varje fall där EG:skonkurrensrätt är tillämplig, och det skall varamöjligt att tillämpa konkurrenslagens regler och EG-rätten parallellt på samma ifrågasatta förfarande.Konkurrensverket skall vara behörigt att utfärdaicke-ingripandebesked när det gäller EG:skonkurrensrätt, dock endast om avtalet ellerförfarandet har särskild anknytning till skall ha behörighet att meddelaundantag främst enligt artikel 84 i förening medartikel 81.3 i EG-fördraget i de få fall där EG:stillämpningsförordningar inte är tillämpliga.Bestämmelserna i 13 och 14 §§ konkurrenslagen omautomatiska undantag skall tillämpas.Konkurrensverket skall vara behörigt att återkallaEG-rättsliga gruppundantag i enskilda fall. Nugällande svenska regler om undersökningar ochuppgiftsskyldighet samt om åtgärder mot förbjudnakonkurrensbegränsningar skall tillämpas när ensvensk myndighet ingriper med stöd av EG-rätten.Konkurrenslagens nuvarande bestämmelser omkonkurrensskadeavgifter och viten samt ompreskription av sådana avgifter och viten skalltillämpas vid ingripanden med stöd av EG:skonkurrensrätt.Regeringen redovisar i propositionen sinabedömningar i ett antal avseenden. Sålunda sägs attreglerna om rättegångskostnader som innebär attvinnande part inte får ersättning från tappande partför sina rättegångskostnader skall utredas. Ennationell behörighet att tillämpa EG:skonkurrensregler medför inte att de svenskasekretessbestämmelserna behöver ändras, sägs det.Rätten till skadestånd vid överträdelser av EG:skonkurrensregler bör inte lagregleras , och enmöjlighet att få svenska konkurrensrättsligaavgöranden verkställda utomlands förutsätter nyainternationella överenskommelser, heter det vidare.Det är teoretiskt möjligt att iundantagsfall skulle kunna tillämpa artikel 81 eller82 på en företagskoncentration, men någon särskildsvensk reglering i anslutning till EG:skoncentrationsförordning behöver dock inteövervägas, anser regeringen.Regeringen föreslår också en lagändring som skallmöjliggöra att i vidbehov skall lämna handräckning så att kan genomföra ett kontrollbesök. Enuttrycklig hänvisning görs till de regler iutsökningsbalken som gäller för sådan verkställighetsom avses i 16 kap. 10 § samma balk, dock medbegränsningen att det berörda företaget inte skallunderrättas. Regeringen anser att det är regeringensom bör lämna tillstånd till attgenomföra ett kontrollbesök och att den därpåföljande hanteringen i normalfallet bör handhas avNUTEK.MotionenRegeringens förslag om nationell tillämpning av EG:skonkurrensregler för företag och Konkurrensverketsbehörighet i detta sammanhang samt om attKonkurrensverket skall vara behörigt att utfärdaicke-ingripandebesked när det gäller EG:skonkurrensrätt accepteras i motion 1999/2000:N51(fp). Motionärerna begär dock att skallgöra ett uttalande om EG:s konkurrenslagstiftningoch återverkningarna för små länder vidomstruktureringar. Internationellt verksamma företagmed sin bas i små EU-länder kan komma att missgynnasav EG:s konkurrenslagstiftning, hävdar motionärernaoch pekar på Volvo-Scania-affären som ett exempel pådenna risk. Även om det negativa beslutet var helt ienlighet med gällande regler väcker det frågan omföretag med sin bas i små länder missgynnas relativtföretag från stora länder, anför motionärerna.Internationellt verksamma företag har ofta en starkställning på hemmamarknaden. Om denna är liten kanen strukturaffär som vara acceptabelenligt EG-regler om den sker i ett stort land meninte i ett litet, säger motionärerna. De menar attdet finns en risk att EG:s konkurrensreglerutformats utan tillräcklig hänsyn till den nyasituation som uppstår i och med euron och attreglerna därmed i praktiken missgynnarinternationella företag med sin bas i små länder.Regeringen bör arbeta för att diskussion och analysav denna aspekt på kommer tillstånd mellan EU:s medlemsländer.Vissa kompletterande uppgifterI uppdraget för Utredningen om effektivare reglerför bekämpning av konkurrensbegränsningar ingår, somtidigare nämnts, bl.a. att behandla uppkommandefrågor med beaktande av deras EG-rättsliga aspekter.Beträffande frågan om EG:s konkurrenslagstiftningoch återverkningarna för små länder vidomstruktureringar, som tas upp i motionen, kannoteras att det inom pågår ettinternt arbete med en uppföljning av reglerna medanledning av beslut i Volvo-Scania-ärendet.EU:s kommissionär för konkurrensfrågor, MarioMonti, kommenterade vid en konferens i iseptember 2000 Volvo-Scania-affären. Att EU:skonkurrensregler skulle diskriminera stora företag ismå länder höll han inte med om. och ärbåda lysande exempel på att stora bolag i små länderkan öka sin globala närvaro utan att det sker påbekostnad av kunder på vissa marknader, sade hanenligt tidningsuppgifter.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om lagförslagrörande och därefter frågan omtillämpningen av för småländer.Lagförslag rörande EG:s konkurrensreglerUtskottet anser att en effektivkonkurrensövervakning är viktig ur samhällsekonomiskoch konsumentpolitisk synpunkt. De lagförslag somregeringen framlägger i syfte att ge de svenskakonkurrensmyndigheterna nationell behörighet atttillämpa ser utskottet som ettsteg i riktning mot en mer effektivkonkurrensövervakning. Likaså ser utskottet positivtpå det arbete som pågår med att decentraliseratillämpningen av tillmedlemsstaterna. Med detta tillstyrker utskottet dehär aktuella lagförslagen.EG:s konkurrensregler för små länderFrågan om huruvida internationellt verksamma företagmed sin bas i små EU-länder kan komma att missgynnasav EG:s konkurrenslagstiftning tas upp i motion1999/2000:N51 (fp). Enligt utskottets mening är detmycket viktigt att konkurrenslagstiftningen ärneutral. En effektiv konkurrens innebär bl.a. attolika aktörer skall ges likvärdigaverksamhetsförutsättningar. Något behov av ettuttalande av den typ som efterfrågas i motionen kanutskottet emellertid inte se, utan utskottet utgårfrån att regeringen på lämpligt sätt för dediskussioner inom EU som erfordras för attlikvärdiga konkurrensvillkor skall gälla för företagi alla medlemsländer, oberoende av storleken påföretaget eller landet. Utskottet vill i dettasamanhang erinra om att det inomNäringsdepartementet pågår ett interntuppföljningsarbete. Motionen avstyrks därmed iberörd del.KonkurrensskadeavgiftPropositionenEtt företag är enligt konkurrenslagen skyldigt attbetala en särskild avgift (konkurrensskadeavgift) omföretaget eller någon som handlar på företagetsvägnar uppsåtligen eller av oaktsamhet överträderförbuden mot konkurrensbegränsande samarbete ellermissbruk av dominerande ställning. Avgiften skallfastställas till lägst och högst 5 miljonerkronor eller till ett högre belopp, dock inteöverstigande av företagets årsomsättning. Detär som, på talan avKonkurrensverket, får besluta att ett företag skallbetala konkurrensskadeavgift. Tingsrättens dom kanöverklagas hos Marknadsdomstolen.Regeringen föreslår nu ett förtydligande avkonkurrenslagen med innebörd att det vidfastställande av konkurrensskadeavgift skall tashänsyn till om företaget i väsentlig mån underlättatutredningen med avseende på den egna överträdelsenoch till andra försvårande eller förmildrandeomständigheter av betydelse. Det är viktigt attkonkurrenslagstiftningen erbjuder effektivainstrument för att åstadkomma efterlevnad avreglerna, sägs det.Utskottet behandlar i detta sammanhang också ettförslag till ändring av konkurrenslagen rörandekonkurrensskadeavgift i budgetpropositionen för år2001 (prop. 2000/01:1, utgiftsområde 24 Näringsliv).I konkurrenslagen saknas bestämmelser om inbetalningav påförd avgift, konstaterar regeringen. Avsaknadenav bestämmelser har lett till att ett företag somhar betalat påförd avgift ändå har blivit restförtför beloppet hos kronofogdemyndigheten.