bet · GO01FiU3 · 2000-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerFiU3 Motioner med anledning av proposition 1999/2000:115 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI budgetpropositionen föreslår regeringen för utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner att dels anvisar de fyraanslag som finns uppförda på utgiftsområdet, dels godkänner den före-slagna användningen av ett av dessa anslag. Regeringens förslag åter-ges i bilaga till betänkandet.I detta sammanhang behandlar utskottet även 44 motionsyrkanden somväckts under allmänna motionstiden . Fem av dessa motionsyrkandenhar överlämnats till finansutskottet från socialutskottet med egetyttrande (yttr. 2000/01:SoU1y).Därutöver behandlas nio motionsyrkanden väckta med anledning av propo-sition 1999/2000:115 Vissa kommunalekonomiska frågor. Samtliga motion-syrkanden återges i bilaga till betänkandet.BakgrundRiksdagen beslutade om utgiftsramar för statsbud-getens 27 utgiftsområden för (prop. 2000/01:1,2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36). Vid fortsatta beredning avanslagen inom respektive utgiftsområde får dessa ramar inte överskri-das. För utgiftsområde 25 fastställde ramen till 99 362,6miljoner kronor.I enlighet med 5 kap. 12 § riksdagsordningen fastställs samtliga an-slag inom ett utgiftsområde genom ett beslut. Frågor som inte påverkaranslagsbelopp, anslagstyp eller anslagsvillkor behandlasemellertid separat. Betänkandet är disponerat på så sätt att utskottetinleder med behandling av utjämningssystemet, kommuner i obalans,kommunkontosystemet och frågan om specialdestinerade bidrag till hiv-förebyggande verksamhet i storstadsregionerna. Därefter behandlasanslagsfrågorna och sedan ett antal övriga frågor.Propositionens huvudsakliga innehållUtgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för bidrag tillkommuner och landsting. Den beräknade totala utgiftsnivån uppgår till99 och framgår av nedanstående tabell. Beslutadeoch föreslagna tillskott innebär i förhållande till nivå enhöjning av statsbidragen med 2001. Regeringenföreslår att det generella statsbidraget till kommuner och landstinghöjs med 2001 varav ärkopplade till den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvår-den. Dessutom föreslås att anslaget till särskilda insatser i vissakommuner och landsting engångsvis skall tillföras 700 mil-joner kronor.I budgetpropositionen föreslås vidare att det 2001 genomförs ett andrasteg i en skattereform med bl.a. kompensation för uttaget av allmänpensionsavgift, vilket sker genom införandet av en skattereduktionkombinerat med en reducering av avdragsrätten för den allmänna pen-sionsavgiften. För kommuner och landsting innebär detta att skattein-komsterna beräknas öka med . Regeringenföreslår därför att det generella statsbidraget till kommuner ochlandsting reduceras med motsvarande belopp, vilket innebär att en delav statsbidragen växlas mot skatteintäkter. Regeringen föreslår ocksåen höjning av grundavdraget och det särskilda grundavdraget ,vilket innebär att kommunsektorns skatteinkomster beräknas minska med2 . Kommunerna kompenseras för detta genom en likastor höjning av det generella statsbidraget. Sammantaget innebär allt-så regeringens skatteförslag att kommunernas skatteinkomster ökar medca och att det generella statsbidraget därför mins-kas med samma belopp. Detta förklarar sänkningen av utgiftstaket förstaten med . Utgiftsnivån för denoffentliga sektorn påverkas dock inte.Ett antal regleringar enligt finansieringsprincipen föreslås också vilka sammantaget innebär att det generella statsbi-draget minskas med 57 miljoner kronor.På tilläggsbudget föreslår regeringen att utjämningsbidragethöjs med till . Denna nivåföreslås vara oförändrad 2001. Utjämningsbidraget är emellertid saldo-neutralt då det motsvaras av en lika stor utjämningsavgift som tas upppå statsbudgetens inkomstsida. I relation till anslagen före-slås ramen för hela utgiftsområdet öka med 1 697 miljoner kronor.Med anledning av förändringarna i det allmänna pensionssystemet görsen beräkningsteknisk justering av bidragsramen . Justeringeninnebär att det generella statsbidraget till kommuner och landstingreduceras med . Minskningen motsvaras av en likastor beräknad ökning av kommunernas och landstingens skatteinkomster.UtgiftsutvecklingenMiljoner kronor (löpande priser)Utfall1999Anslag2000Utgifts-prognos2000Förslaganslag2001Beräknatanslag2002Beräknatanslag200310254297 66698 43799 36399 33892 196I propositionen framhåller regeringen att målet för utgiftsområdet äratt så långt det är möjligt skapa goda och likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommuner respektive landsting att uppnå de natio-nella målen inom olika verksamheter. Genom saneringen av de offentligafinanserna och återhämtningen i den svenska ekonomin sedan den djupalågkonjunkturen har det varit möjligt att ge-nomföra en betydande höjning av statsbidragen till kommuner och lands-ting. Den goda sysselsättningsutvecklingen har inneburit att skattein-täkterna ökat relativt kraftigt . Genom det kommunalautjämningssystemet har de ökade skatteintäkterna kommit samtliga kom-muner och landsting till del och gett dem goda förutsättningar attuppnå ekonomisk balans och bibehålla eller höja ambitionsni-vån i verksamheterna. Många kommuner och landsting redovisar visserli-gen fortfarande negativa resultat men för sektorn som helhet går ut-vecklingen i positiv riktning. Kommunsektorns skatteinkomster beräknasfortsätta att utvecklas starkt . Den genomsnittligaskattesatsen för primärkommuner och landsting är ochden beräknas vara oförändrad under hela beräkningsperioden, dvs. Rensat för effekterna av att intelängre räknas till kommunsektorn beräknas konsumtionen öka med 0,7 %mellan 1999 och 2000. I primärkommunerna beräknas en konsumtionsökningmed i genomsnitt . Landstingens konsum-tionstillväxt begränsas till under 2001-2003 för attbalanskravet skall kunna uppnås.Regeringen konstaterar att det ekonomiska resultatet 1999 för kommu-nerna sammantaget uppgick till ett överskott på 2,9 miljarder kronor.Före extraordinära poster var emellertid resultatet ett underskott på2,. Landstingen uppvisar ett underskott 1999 på 5,4miljarder kronor. Utan extraordinära poster minskar underskottet till5,, vilket är samma resultat som 1998.Kommundelegationen avslutade sitt arbete och har läm-nat förslag till överenskommelser med 36 kommuner och 3 landsting.Förslagen till överenskommelser är kopplade till åtgärdsplaner för attnå ekonomisk balans och utbetalning av bidrag föreslås skeförst när åtgärderna genomförts och ekonomisk balans uppnåtts. Deföreslagna bidragen föreslås uppgå till . Bo-stadsdelegationens uppdrag beräknas kunna avslutas , ochmedelsbehovet för de ärenden som återstår beräknas till 400miljoner kronor.PartimotionernaModerata samlingspartiet framför sin syn på de kommunala frågorna imotion 2000/2001:Fi208 av m.fl. (m). Motionärerna framhål-ler att grunden för den kommunala ekonomin är skatteintäkterna ochderas tillväxt. Det bästa sättet att stärka kommunernas ekonomi ochskapa utrymme för god service och lägre skatter är därför att ha engod tillväxt som ger fler skattebetalare. Kommunernas ekonomiska pro-blem löses sålunda enligt motionärerna bäst genom en politik som ledertill att fler jobb växer fram och att kunskapsinnehållet - och därmedlönebetalningsförmågan och arbetsinkomsterna - ökar.Motionärerna föreslår en översyn av de uppgifter kommunerna bör haansvar för i syfte att åstadkomma en renodling till de egentliga kär-nuppgifterna. En sådan översyn bör göras bl.a. för att minska kommu-nernas obligatoriska åtaganden. Enligt motionen är syftet med denkommunala självstyrelsen inte att inkräkta på medborgarnas frihet attvälja utan har sin grund i viljan att lösa vissa gemensamma uppgifterpå ett bra sätt som innebär fördelar för helheten. Den översyn som enligt motionärernas mening behövergöras skall sätta tydliga gränser för vad en kommun skall kunna ägnasig åt med skattebetalarnas pengar. Det är sålunda mycket viktigt attkommunerna fortsätter ett förändringsarbete som innebär att medborgar-na kan få ut mer av varje skattekrona. Genom avregleringar och konkur-rensutsättning i förening med en tydlig prioritering av kärnuppgifter-na finns enligt motionärerna goda möjligheter till detta.Motionärerna föreslår en inkomstskattereform med sänkta grundavdragoch gör dessutom bedömningen att det kan skapas, och i många kommunerredan finns, ett betydande utrymme även för sänkt skattesats.Innebörden i regeringens beräkningar är enligt motionärerna att utrym-met som skulle kunna användas till skattesänkningar i stället går tillökade utgifter, vilket permanentar en hög utgiftsandel och ett allde-les för högt skattetryck. Därför, framhåller motionärerna, bör stats-bidragen till kommunerna inte höjas ytterligare. Höjningen av bidragentill landstingen kan dock godtas mot bakgrund av pågående nödvändigaomstruktureringar inom sjukvården.Genom en kombination av att den kommunala verksamheten effektiviserasoch att ekonomin uthålligt utvecklas starkare skapas enligt motionä-rerna successivt utrymme för att sänka den kommunala utdebiteringensamtidigt som kvaliteten på service säkras. Motionärernaberäknar att den föreslagna politiken, ökade skatter oaktade, skulleleda till en förbättring av kommunernas ekonomiska ställning med 2,8miljarder kronor 2001, 2002 och med 24,5 miljar-der kronor 2003.Motionärerna föreslår att en nationell, statligt finansierad skolpenginförs. Moderata samlingspartiet understryker i motionen att man stårbakom finansieringsprincipen. Den innebär enligt motionen att kommu-nernas ekonomiska ställning inte skall förändras genom statliga be-slut. Den ändrade uppgiftsfördelningen på skolområdet neutraliserasdärför liksom effekterna av de minskningar av skatteunderlaget somblir följden av förslagen i den moderata partimotionen. förslagen om grundavdrag för barn respektive förvärvsavdrag iden kommunala beskattningen.Kristdemokraterna redovisar sitt kommunalekonomiska alternativ i mo-tion 2000/01:Fi617 av Per m.fl. (kd) och motion 2000/01:Fi209av m.fl. (kd). Enligt motionärerna har de sedan 1995successivt ökade allmänna egenavgifterna minskat de kommunala skat-teintäkterna med . Till detta kommer statligareformer om ett ökat kommunalt ansvarstagande som inte finansierats avstaten enligt finansieringsprincipen, t.ex. assistansersättningen inomLSS (lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade). Kommuneroch landsting har således enligt motionärerna mött långt större bespa-ringskrav än vad som enbart skulle blivit fallet av den svaga utveck-lingen av de egna skatteintäkterna.Motionärerna understryker att kommunsektorns skatteintäkter i hög gradpåverkas av sysselsättningsutvecklingen i den privata sektorn. Sveri-ges långsiktiga tillväxtförutsättningar hade med all säkerhet varitmycket bättre, framhåller man, om inte regeringens politik ensidigtinriktats på budgetsanering och alltför lite på att förbättra före-tagsklimatet. Strukturella åtgärder måste vidtas för att den för när-varande kraftiga tillväxten inte skall bli kortvarig. Den fortsatthöga arbetslösheten avspeglar sig enligt motionen i högre kostnaderoch sämre utvecklingsmöjligheter för många kommuner.I motionen hävdas att de extra statsbidrag som regeringen föreslårskall tillföras kommunerna skall ses som en återföring mot bakgrund avatt kommunerna och landstingen drabbades hårt av regeringens budgetsa-nering. När det gäller de ökade skatteinkomsterna för kommunsektornuppgick de enligt snarare till ca 15 miljar-der kronor än de av regeringen redovisade 25 miljarderna. Motionärernapekar också på att behoven av utbildning, vård och omsorg kommer attöka till följd av den demografiska utvecklingen.Motionärerna är öppna för en större mångfald för olika driftsformerinom vård och omsorg men med en offentlig och solidarisk finansieringsom grund. En ökad mångfald skulle ge patienterna större valmöjlighe-ter och stimulera, utveckla och tillföra vården nya dimensioner. Olikadriftsformer bör därför ges möjlighet att utvecklas.Enligt motionen måste åtskillnad göras mellan den korta och den långasikten. På kort sikt är det svårt att hävda att strukturomvandling ochbättre ledning av verksamheter skulle göra att människor med vård- ochomsorgsbehov får den hjälp de behöver och har rätt till. Pålängre sikt är det endast en stark sysselsättningsutveckling som ikombination med fortsatta strukturreformer kan trygga verksamheternainom kommunsektorn. anser därför att sektorn behöverett tillskott utöver de medel som regeringen anslår. Tillskottet börvara för 2001.Centerpartiet understryker i motion 2000/01:Fi210 av . (c) att kommunerna har tagit ett stort ansvar under 1990-taletgenom att ta sin del i saneringen av de offentliga finanserna. Kommu-nernas resurser har beskurits både av minskade skatteintäkter ochstatsbidrag, vilket lett till en stark press på produktivitetsökningarinom den kommunala verksamheten. Den ökning av skattekraften som nupågår i den växande svenska ekonomin är viktigare för den kommunalaekonomin än höjningar av statsbidragen. Tillväxt genom ökande syssel-sättning är av stor betydelse för den kommunala ekonomin.Motionärerna framhåller att det alltjämt finns stora ekonomiska oba-lanser mellan kommunerna. De flesta kommunerna klarar balanskravet menåtskilliga kommuner gör det inte, ofta till följd av minskande befolk-ning. Det är därför av yttersta vikt att skapa tillväxt, utvecklingoch attraktionskraft även i dessa kommuner.I motion 2000/01:Fi211 av m.fl. (fp) och motion2000/01:Fi613 av m.fl. (fp) presenteras Folkpartietliberalernas syn på den kommunala ekonomin. Motionärerna understrykeratt en mycket viktig del av välfärden organiseras och finansieras avkommuner och landsting. De kommunala budgetarna står för den absolutövervägande delen av människors viktiga behov av skola, barnomsorg,äldreomsorg och sjukvård men även av gator, vägar och kollektivtrafikliksom av individuellt stöd i särskilda fall. Hur kommuner och lands-ting sköter sin verksamhet är därför av avgörande betydelse, framhållsi motionen, såväl när det gäller att få ut så mycket som möjligt avskattepengarna som när det gäller valet av verksamheter som finansie-ras med kommunala medel.Motionärerna anser att det viktigaste för att ge kommunerna förutsätt-ningar för att klara sina uppgifter och sin ekonomi är att driva enpolitik för hög sysselsättning och god och stabil tillväxt. Produkti-vitetsutvecklingen är också mycket viktig. steg produk-tiviteten enligt motionärerna med . har produk-tivitetsutvecklingen avstannat. Det handlar alltså inte bara om hurstora summor som kan disponeras utan kommunerna måste göra rätt saker,och de måste göras på rätt sätt. En effektiv upphandling, koncentra-tion till kärnverksamheterna och mångfald inom den kommunalt finansie-rade servicen gör att medborgarna får valuta för sina skattepengar.I motionen understryks att har delat rege-ringens bedömning av volymen på statsbidragen till kommunerna. Motio-närerna säger även ja till de ökningar av statsbidraget somföreslås i budgetpropositionen men avvaktar med ett definitivt ställ-ningstagande tills utvecklingen av kommunernas skatteinkomster framgårtydligare.Motionärerna understryker att ett antal strukturreformer måste genom-föras för den kommunala sektorn. Man vill bl.a. prioritera kärnverk-samheterna, sälja kommunala bolag, konkurrensutsätta all verksamhetsom inte är myndighetsutövning och effektivisera verksamheten genom enrad avregleringar. behandlar i detta betänkande förslagen i budgetpropo-sitionen till anslag för inom utgiftsområde 25 Allmän-na bidrag till kommuner samt de motioner som väckts med anledning avpropositionens förslag. Dessutom behandlas en motion väckt med anled-ning av händelse av större vikt enligt bestämmelserna i 3 kap. 15 §riksdagsordningen.Bidragen, som sammanlagt uppgår till , omfattarhuvuddelen av statens bidrag till kommuner och landsting. Bidragenlämnas dels i form av ett allmänt finansiellt stöd till kommuner ochlandsting, dels i form av bidrag för att åstadkomma likvärdiga ekono-miska förutsättningar mellan kommuner respektive landsting. Dessutomkan bidrag lämnas för särskilda insatser i vissa kommuner och lands-ting. Utskottet tillstyrker propositionens förslag till anslagnivåerinom utgiftsområdet och tillkännager för regeringen att 84 miljonerkronor av anslaget för särskilda insatser får användas för hiv-preventiva åtgärder i storstadsregionerna. Utskottet tillstyrker där-med delvis motionsyrkanden i denna fråga. Utskottet avstyrker övrigamotionsyrkanden.Frågan om ersättning till de översvämningsdrabbade kommunerna i Mel-lansverige bör enligt utskottets mening prövas i samma former somgäller för de Norrlandskommuner som tidigare drabbades avöversvämningar. En i detta sammanhang väckt motion avstyrks.Utskottet behandlar i betänkandet också ett antal andra kommunalekono-miska frågor som förts fram dels i motioner under den allmänna mo-tionstiden, dels med anledning av proposition 1999/2000:115 Vissakommunalekonomiska frågor. Yrkandena rör bl.a. utjämningssystemet,kommunkontosystemet och näringsverksamhet. Utskottet avstyr-ker även dessa motionsyrkanden.I betänkandet finns 16 reservationer och 6 särskilda yttranden.Innehållsförteckning I proposition 2000/01:1 föreslår regeringen1. att godkänner den föreslagna användningen av anslaget91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting(avsnitt 2.8.2),2. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följandeuppställning.25 Allmänna bidrag till kommunerBelopp i 1 000-tal kronorAnslagRegering-ens för-slag911Generellt statsbidrag till kommuner och lands-ting78 105500912Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuneroch landsting2 066 200913Statligt utjämningsbidrag till kommuner ochlandsting19 190233914Bidrag till Rådet för redovisning700Summa för utgiftsområde 362633 Motioner med anledning av proposition 1999/2000:115 1999/2000:Fi54 av m.fl. (m) i vilken föreslås2. att avslår propositionen i berörd del och ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett skyndsamt förslag att somövergångslösning lyfta ut folktandvården ur kommunkontosystemet,3. att hos regeringen begär en utredning av möjligheternaatt momsbelägga verksamhet inom skola, vård och omsorg,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att aktualisera ändring av EG-rättens sjättemervärdesdirektiv under ordförandeskap i EU i syfte attåstadkomma konkurrensneutralitet mellan berörd offentligt och privatdriven verksamhet,1999/2000:Fi55 av Per m.fl. (kd) i vilken föreslås3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda förutsättningarna för att inomramen för nuvarande EG-direktiv åstadkomma en förändring som skaparskattemässig likformighet mellan extern och kommunintern produktion avvaror och tjänster,4. att uppdrar åt regeringen att noga följa upp omkonkurrensneutralitet inom tandvården verkligen uppnås med frivilligalösningar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att med kraft arbeta för en förändringav EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv i enlighet med vad som anförtsi motionen.1999/2000:Fi56 av m.fl. (fp) i vilken föreslås7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunkontosystemet,8. att hos regeringen begär att den lägger framförslag till en långsiktig lösning vad gäller konkurrensneutraliteteninom vuxentandvården.1999/2000:Fi57 av m.fl. (c) i vilken föreslås4. att hos regeringen begär förslag för att säkerställakonkurrensneutralitet inom tandvården.Motioner från allmänna motionstiden 20002000/01:Fi208 av m.fl. (m) i vilken föreslås att riksdagenfattar följande beslut:28. beslutar att dagens inomkommunala utjämningssystemsnarast skall upphöra att gälla i enlighet med vad som i motionenanförs (8.5).29. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om ett nytt utjämningssystem för kommuner ochlandsting (8.5).2000/01:Fi209 av m.fl. (kd) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:11. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om kommunala bolag.2000/01:Fi210 av m.fl. (c) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:11. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om specialdestineringar i statsbidragssystemet.2000/01:Fi211 av m.fl. (fp) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:10. anvisar för anslagen under utgiftsområde2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommunerna enligt uppställningen i bilaga 2, delvis.2000/01:Fi601 av och () i vilkenföreslås att fattar följande beslut: beslutar omlagstiftning i enlighet med förslag.2000/01:Fi602 av () i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut: beslutar att omgåendeavveckla den inomregionala skatteutjämningen i enlighet med vad somanförs i motionen.2000/01:Fi603 av m.fl. (kd) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringenbör utreda förutsättningarna för ett uppföljningsorgan för taxe- ochavgiftsnivåerna inom den kommunala sektorn.2000/01:Fi604 av () i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta ettförslag till hur momsfrågan skall hanteras för att neutralitet skallråda mellan den offentliga marknadens olika aktörer oavsett om det ärprivat eller offentligt driven verksamhet.2000/01:Fi605 av m.fl. (m) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. beslutar att det inomkommunala utjämningssystemet skallupphöra att gälla i enlighet med vad som anförs imotionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett nytt statligt utjämningssystem för kommuner ochlandsting.3. beslutar om temporära förändringar av dagensutjämningssystem i enlighet med vad som anförs i motionen.2000/01:Fi606 av m.fl. (kd) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett nyttkommunalt utjämningssystem.2000/01:Fi607 av m.fl. (s) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs vad gäller denregionala obalansen i ekonomin.2000/01:Fi608 av () i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs beträffande den s.k.Ludvikamomsen.2000/01:Fi609 av Per och (kd, m) i vilkenföreslås att fattar följande beslut: begär attregeringen utreder möjligheterna att inom ramen för nuvarandeEG-regler om mervärdesskatteplikt skattebelägga privatanäringsdrivande rättssubjekt inom vård, skola och omsorg, vilket geravdragsrätt för ingående skatt.2000/01:Fi610 av m.fl. (c) i vilken föreslås att riksdagenfattar följande beslut: anvisar med följande ändringar iförhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner (enligt tabell).2000/01:Fi611 av () i vilken föreslås att riksdagenfattar följande beslut: tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att slopa det infördaberäkningssystemet på slutavräkningen av kommunalskatten som infördes1997.2000/01:Fi612 av m.fl. (s) i vilken föreslås attriksdagen fattar följande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning avkostnader för privatiseringar i kommuner och landsting.2000/01:Fi613 av och () i vilken före-slås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett nytt system för kostnads- och inkomstutjämning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avveckling av kommunala bolag.3. begär att regeringen tillsätter en utredning ompensionsavsättningar i kommuner med stor förmögenhet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn av koncernbildning och skatteplanering.5.