bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Projekt med arbetsmarknadspolitiskinriktning syftar till att, i samverkan med övriga aktörer, öka möjlighe-terna för arbetssökande med svårare funktionshinder att få arbete.I propositionen lämnas en redogörelse för det treåriga lönebidragsprojektsom AMV startade och projektet under detta anslag kan medföra kostnader för kommande budgetår.Regeringen begär därför att bemyndigar regeringen att under år2001, i fråga om ramanslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikap-pade, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst (prop.yrk. 10).Regeringen anser att reglerna för lönebidrag, OSA och anställningsstödmåste bli enklare och mer samstämmiga, varför semesterersättning intelängre bör ingå i den bidragsgrundande lönekostnaden (prop. 13).MotionerModeraterna pekar i motion A304 på att det nuvarande stödet till arbets-handikappade inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. Enligt engranskning genomförd av () är bristerna så omfat-tande att möjligheterna till förändringar inom det nuvarande systemetbedöms som begränsade.Enligt skall alla individer ges möjligheter till ett värdigtliv och, oavsett handikapp, få möjlighet att uppleva arbetsgemenskap ochtillhörighet. Det är självklart att personer med olika funktionshinderhar speciella behov och önskemål. Därför måste det skapas förutsättningarsom mer ser till den enskilde individen och mindre till kollektiva sys-tem. Även arbetshandikappade skall ha rimliga möjligheter till valfrihetoch ges möjligheter till ett liv i värdighet där de behandlas med respekt(yrk. 1 och 2).Av RRV:s rapport framgår bl.a. att en betydande del av dem som kommer ifråga för stöd som är avsedda för arbetshandikappade egentligen intetillhör målgruppen. anser det därför angeläget att regelver-ken och föreskrifter görs tydligare så att de som har det största behovetfår del av de olika stöden (yrk. 3).Av samma rapport framgår att de nuvarande incitamenten är fel då dennuvarande utformningen av stöden till de arbetshandikappade medför attolika aktörer agerar på ett sätt som motverkar statsmakternas syften.Incitamenten måste därför ändras så att de stärker rehabilitering ochnyanställningar (yrk. 5).RRV lämnar också förslag på olika modeller som skulle stärka de arbets-handikappades möjligheter till rehabilitering och arbete på den reguljäraarbetsmarknaden och som regeringen bör beakta vid utformningen av nyaregler (yrk. 4).För att säkerställa att de mål som har satts upp för att stöden tillarbetshandikappade uppnås bör verksamheten kontinuerligt utvärderas ochredovisas offentligt (yrk. 6).Mot bakgrund av den kritik som RRV framfört anser att stödentill de arbetshandikappade bör reformeras utifrån de ovan redovisadeprinciperna som innebär att stödet skall bygga på rimliga möjlighetertill valfrihet, rätt till ett liv i värdighet och respekt från staten ienlighet med vad som anförs (yrk. 7).Kristdemokraterna anför i motion A278 att det är nödvändigt att tillför-säkra de arbetshandikappade möjligheten till ett fortsatt aktivt arbets-liv. Detta gäller inte minst när arbetsmarknaden har vänt uppåt. Löne-bidraget är då ett effektivt instrument för att göra det möjligt för dearbetshandikappade att få fäste på den ordinarie arbetsmarknaden. Krist-demokraterna anser det därför rimligt att ytterligare förstärka löne-bidraget med utöver det som regeringen har föreslagit(yrk. 32 delvis).En ändring bör göras i förordningen (2000:630) om särskilda insatser förpersoner med arbetshandikapp så att en sänkning inte skall ske av löne-bidraget när det föreligger risk för uppsägning (yrk. 15).Det bör också införas en möjlighet att ersättningen, vid anställning iideella organisationer, skall kunna utges för bådenyanställda och personer som innehade anställning före (yrk. 16).I motion Kr345 vill att projektet utvid-gas till att omfatta även och eftersom redan gjorda inves-teringar och kompetens i dessa kommuner därigenom skulle kunna utnyttjas(yrk. 15).Centerpartiet förordar i motion A306 (delvis) att anslaget tas bort frånutgiftsområde 13 och flyttas till utgiftsområde 14.Detta motsvarar en ökning av anslaget med i förhål-lande till regeringens förslag.Centerpartiet anför i motion So354 att rätten till arbete måste gällaalla grupper i arbetslivet, även de arbetshandikappade. Genom en merdecentraliserad arbetsmarknadspolitik och ett flexibelt och förbättratlönebidragssystem skulle möjligheterna till lokala lösningar öka. På detsättet skulle det bli lättare för funktionshindrade att komma ut i ar-betslivet (yrk. 11).Folkpartiet anför i motion A263 att de arbetshandikappade alltid har ensvår situation på arbetsmarknaden, oavsett om konjunkturen är bra ellerdålig. De insatser som staten gör för att stärka de arbetshandikappadesställning är därför mycket viktiga och bör alltid vara prioriterade.Arbetslinjen måste gälla även för de handikappade. har därföri sitt förslag anslagit mer än regeringen till stödför att skapa arbeten för arbetshandikappade och för anställningar inomSamhall AB, varav under detta anslag (yrk. 27 del-vis).Undersökningar visar att både lönebidragsanställningar och anställningarvid är mycket billiga för arbetshandikappade i jämförelse medalternativen a-kassa eller förtidspension. Lönebidraget skall vara enåtgärd som i stort sett bara skall komma i fråga för personer som ärarbetshandikappade. Lönebidraget är oförändrat vilket harmedfört att det blivit svårare för arbetshandikappade med kvalificeradeutbildningar att få arbeten som motsvarar deras utbildning. Folkpartietanser därför att taket för lönebidraget bör höjas (yrk. 22).Även i motion Fi211 (yrk. 17 delvis) vill öka anslaget med120 i förhållande till regeringens förslag.Även i motion So538 förordar en höjning av krontalstaket förlönebidraget (yrk. 16).En höjning av nivån av lönebidraget förordas av tre motionärer, Mariettade () i motion A204 (yrk. 1), () imotion A248 (yrk. 3) och () i motion A260.Även m.fl. (s) anser, i motion A311, att nivån pålönebidraget bör höjas. Motionärerna framhåller dessutom att lönebidragetinte enbart är ett sätt att ordna arbeten för funktionshindrade. Bidragetkan också användas till en utjämning av löneskillnader. Så länge nivån pålönebidraget är oförändrad är risken stor att skillnaderna i lön växeroch ojämlikheten ökar.I motion A236 vill m.fl. (s) att lönebidragetjämställs med och avseende nivå kopplas till de avtalsmässiga lönerna.I motion A204 pekar de () på att det årligabidraget till arbetsbiträde har varit maximerat till per årunder . Storleken på bidraget borde rimligen bedömasutifrån det behov som föreligger avseende tidsåtgång och personell resursoch därför höjas (yrk. 2).I motion A209 pekar () på att den koncentration som nusker av verksamhet innebär att möjligheterna att få ett menings-fullt arbete försämras för de arbetshandikappade som har svårt att pend-la. Det bör därför skapas lokala arbetsmarknader för arbetshandikappade,helst i nära anslutning till reguljära arbeten, och beslutet om stöd tillden arbetshandikappade bör kopplas direkt till individen. Därigenom skul-le lokala arbetsförmedlingar och länsarbetsnämnder kunna sluta avtal medfler enskilda och offentliga arbetsgivare om placering och introduktionav arbetshandikappade, vilket skulle medföra att fler arbetshandikappadekom in på den reguljära arbetsmarknaden. Om sådana möjligheter gavs voredet rimligt att i nästa steg också privatisera det då konkurrensutsattaSamhall. Regeringen bör därför återkomma med förslag om ett regelverk fördecentraliserade åtgärder för arbetshandikappade.I motion A223 anför () att de sociala arbetskooperati-ven är en viktig metod för att rehabilitera personer som står långt frånarbetsmarknaden. är situationen för dessa individer så dålig attde inte ens står till arbetsmarknadens förfogande. Ett sätt att lösaersättningsfrågan för dem som ingår i kooperativen vore att införa ettstatligt kooperatörsbidrag på försök . Bidraget skulle lämnasmed hänsyn till hur som den enskilde arbetat. Nivån på bidragetskulle motsvara lönebidrag på heltid (yrk. 1).För att stimulera kommunerna att möjliggöra deltagande i arbetskooperativför arbetshandikappade bör det på försök införasett stimulansbidrag om av kostnaden för lön till handledare i socia-la arbetskooperativ (yrk. 2).I motion A241 anser m.fl. (s) att det måste vara en prio-riterad fråga för arbetsmarknadspolitiken att personer med funktionshin-der skall ha rätt till arbete. utgör en viktig resurs för att gedenna grupp möjlighet till sysselsättning varför regeringen bör övervägaatt stärka möjligheter i detta avseende. Det bör också ske enökad samordning av de olika insatser som görs för denna grupp av olikamyndigheter och organisationer för att underlätta för så många funktions-hindrade som möjligt att få sysselsättning.I motion A254 anser och (båda m) att unga arbetshandikappade bör erbjudas möjlighet till löne-bidrag framför sjukpension.I motion A274 anser m.fl. (s) att arbetsmarknadspolitiken måsteläggas om från att hantera stora volymer till insatser med hög kvalitet.De olika insatserna måste samlas för att nå bästa resultat, och de måstegenomföras oavsett orsaken till arbetslösheten. Det måste också ges bätt-re möjligheter för personer som rehabiliterats att återvända till arbets-marknaden.I motion A282 förordar och (båda v) att det införsen möjlighet att omvandla sjukbidrag till lönebidrag. Därigenom skulle defunktionshindrades möjligheter och känsla av att de deltar i samhället påett mer aktivt sätt genom arbete stärkas. Ett sådant lönebidrag bör ocksåkunna utökas med en stimulansersättning när individen går från passivtbidragsmottagande till aktiv verksamhet.I motion A300 framhåller m.fl. (s) att många av de arbets-handikappade som fått möjlighet att arbeta med stöd av lönebidrag anseratt det är besvärligt att de ersättningar m.m. som de får kan komma frånflera olika myndigheter. Så länge de medicinska skälen styr anställnings-formen för en arbetshandikappad bör endast en myndighet ha hand om er-sättningen, anför motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser liksom att alla individer skall ges möjlighe-ter till ett värdigt liv och, oavsett handikapp, få möjlighet att upplevaarbetsgemenskap och tillhörighet. Det är en självklarhet att enskildaindivider med olika funktionshinder har speciella behov och önskemål ochatt de system som skapas måste se till dessa behov. Människor med funk-tionshinder skall liksom andra personer ha rimliga möjligheter till val-frihet och ges förutsättningar för ett liv i värdighet där de behandlasmed respekt. Utskottet vill här också hänvisa till vad som anförts ovan iavsnitt 1.4 under rubriken andra övergripande frågor. Utskottetuttrycker där sitt starka stöd för vad som sägs i budgetpropositionen omatt möjligheterna att delta i arbetslivet skall öka för alla. Alla somvill skall kunna få ett arbete. Arbetet har ett stort socialt värde ut-över den ekonomiska betydelsen. Utskottet anser också att målet för denpolitik som bedrivs med inriktning på de funktionshindrades situa-tion motsvarar de redovisade utgångspunkterna. Ett av de övergripan-de målen för politiken är t.ex. att funktionshindrade personer skall hasamma möjligheter som icke funktionshindrade att delta i arbetslivet (jfrt.ex. 1999/2000:79 Från patient till medborgare - en nationellhandlingsplan för handikappolitiken). Med hänvisning till detta finnsinget skäl till något särskilt uttalande från sida. MotionA304 yrkandena 1 och 2 avstyrks (m).Även om de insatser som görs för de funktionshindrade skall utformas frånde nämnda utgångspunkterna och även om utvecklingen i den svenskaekonomin är mycket god lär det vara oomstritt att männi-skor med funktionshinder har det svårt på arbetsmarknaden. Enligt AMSrapport (Ura 2000:6) harantalet inskrivna med arbetshandikapp minskat , men inte isamma omfattning som det totala antalet inskrivna vid arbetsförmedlingen.De arbetshandikappade är nu cirka 120 000 personer (motsvarande siffraförra året var 125 000), varav 26 000 är arbetslösa och 21 000 deltar ikonjunkturberoende program. Dessutom deltar 54 000 av samtliga inskrivnai särskilda program för arbetshandikappade.Utskottet övergår nu till att behandla yrkanden om översyn och reformerav reglerna för åtgärder riktade mot arbetshandikappade.Utskottet vill i det sammanhanget erinra om det aktiva arbete som bedrivsför att förbättra de funktionshindrades situation i arbetslivet. Somexempel på åtgärder som genomförts kan nämnas lagen(1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funk-tionshinder. Förbudet mot diskriminering gäller även t.ex. när en arbets-givare missgynnar en arbetssökande eller en arbetstagare med visst funk-tionshinder i en situation där arbetsgivaren genom att vidta stöd- ochanpassningsåtgärder kan skapa en situation för den funktionshindrade somär likartad med den för personer utan sådant funktionshinder och detskäligen kan krävas att arbetsgivaren vidtar sådana åtgärder. Under våren2000 har också ställt sig bakom en rad förändringar för en meraktiv arbetsmarknadspolitik, däribland ett flertal förbättringar av deåtgärder som särskilt riktar sig till de arbetshandikappade. I åretsekonomiska vårproposition aviserade regeringen dessutom att den avseratt, för att fler skall kunna få lönebidrag, till detta anslag föra 120miljoner kronor för och ytterligare för år2002.I fem motioner tar motionärerna upp frågor rörande möjligheter för perso-ner som rehabiliteras att återvända till arbetslivet och bättre samord-ning av de olika insatser som görs för de arbetshandikappade liksom frå-gor kring sjukbidrag och lönebidrag.Utskottet kan konstatera att har ställt sig bakom de förslagsom regeringen presenterade i proposition 1999/2000:79 Från patient tillmedborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken (yttr.1999/2000: AU5y, bet. SoU14, rskr. 240), där en mer övergripande analysgörs av de handikappades situation i samhället i stort, däri inbegripetarbetslivet.Regeringen tillsatte också förre koncernchefen i Samhall ABoch landshövdingen som särskild utredare av denarbetslivsinriktade rehabiliteringen. Denne överlämnade i november 2000sitt slutbetänkande Rehabilitering till arbete - en reform med individeni centrum (SOU 2000:78), där det görs en bred genomgång av den arbets-livsinriktade rehabiliteringen som infördes i socialförsäkringen den 1januari 1992 och lämnas förslag till en ny reform inom arbetslivsinriktadrehabilitering. I betänkandet betonas arbetslinjen som en grundläggandeprincip. Utredningens definition av arbetslinjen är att denna "betonararbetets värde för välfärd och välbefinnande och att aktiva insatserprioriteras före passiva utbetalningar i syfte att öka möjligheterna attförsörja sig genom eget arbete". Utredningen föreslår bl.a. fem nya vägarför att vidga tillgången till arbetsmarknaden. De föreslagna vägarna är ikorthet följande:En vidgad roll och nya medel för försäkringsgivaren att öppna tillgångentill arbetsplatser.Mer realistiska och från hälsosynpunkt mer hållbara rehabiliteringsmålför individen vad gäller arbete.En ny stödform för att underlätta "mjukstart" i arbetslivet som ett led ipågående rehabilitering.De nuvarande arbetsmarknadsprogrammen för långtidsarbetslö-sa/funktionshindrade utökas till att omfatta långtidssjukskrivna indivi-der, samtEn mjukare övergång av ansvaret för stöd mellan arbetsförmedlingen ochförsäkringsgivaren.Betänkandet bereds inom . Resultatet börinte föregripas. Med hänsyn därtill avstyrker utskottet motionerna A241(s), A254 (m), A274 (s), A282 (v) och A300 (s).Moderaterna vill, bl.a. med hänsyn till de synpunkter som RRV lämnat itvå rapporter om anställningar med lönebidrag och om , ha en över-syn och reformering av reglerna för åtgärder riktade mot arbetshandikap-pade. I två motioner från efterlyses större flexibilitetoch decentralisering rörande lönebidragen.Sedan 1998 pågår det inom AMV ett treårigt lönebidragsprojekt som syftartill bl.a. att utveckla metoder, kompetens samt uppföljnings- och utvär-deringsinsatser för att förbättra och effektivisera hanteringen av an-ställningar med lönebidrag. I projektet har också beaktats synpunkterfrån ESV vad gäller ekonomihanteringen av lönebidragen. Projektet skallslutredovisas i början av år 2001.Av propositionen framgår att regeringen, med anledning av RRV:s rappor-ter, har för avsikt att ge AMS i uppdrag att kartlägga anställningar medlönebidrag i allmännyttiga organisationer för att lämna förslag till ettframtida regelverk för att bevilja anställningar med lönebidrag inomdenna sektor. Regeringen har dessutom aviserat att den avser att återkom-ma till i fråga om utvecklingen i . I propositionenkonstateras vidare att och AMV har vidtagit åtgärder med anled-ning av de synpunkter som RRV lämnat bl.a. rörande vilka grupper somanställs med lönebidrag och att dessa program inte har varit tillräckligtrehabiliterande. Kvalitetssäkring har skett av anvisningarna till dessaprogram. Regeringen uppger att den kommer att följa utvecklingen ochöverväga fortsatta åtgärder.Som framgår av det ovan anförda pågår det ett flertal projekt och utvär-deringar m.m. rörande lönebidragen och de olika stöden till de arbetshan-dikappade. Regeringen uppger att den följer utvecklingen och övervägerfortsatta åtgärder. Utskottet som för sin del vill understryka behovet avett samlat grepp över insatserna för stöd till de arbetshandikappade,förutsätter att regeringen kommer att beakta de synpunkter som framförtsav bl.a. RRV och vid behov återkommer till med förslag på åt-gärder. Utskottet föreslår att vad som ovan anförts ges regeringen tillkänna.Motionerna A304 yrkandena 3-7 (m), A209 (c) och So354 yrkande 11 (c)avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vad utskottetanfört.Motion A223 tar upp frågor kring s.k. sociala arbetskooperativ. Utskottetinstämmer i vad som anförs i motionen om den betydelse som sådana koope-rativ kan ha för rehabilitering av dem som står längst från arbetsmarkna-den. Många av dem som är engagerade i dessa kooperativ har en problembildsom är så komplex och omfattande att de inte ens kan anses stå till ar-betsmarknadens förfogande. Som framhålls i motionen hamnar en stor del avdessa personer i en rundgång mellan olika myndigheter, åtgärder m.m.Många av dem som deltar i och faktiskt utför arbete för ett kooperativtvingas ändå leva på sjukbidrag.Som redovisats pågår en översyn av både den arbetslivsinriktaderehabiliteringen och delar av lönebidragssystemet. Utskottet anser attfrågorna kring de sociala arbetskooperativen lämpligast tas upp i detsammanhanget. Utskottet förutsätter också att regeringen beaktar de soci-ala arbetskooperativen i detta arbete. Motion A223 yrkandena 1 och 2 (mp)avstyrks därför.I flera motioner tar motionärerna upp frågor kring nivån på den inkomstsom skall kunna läggas till grund för lönebidraget. Enligt nuvaranderegler i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer medarbetshandikapp är den högsta inkomst som kan ge rätt till lönebidrag13 , en nivå som har varit oförändrad under lång tid.Denna begränsning inverkar, enligt utskottets mening, menligt på möjlig-heterna att tillskapa lönebidragsanställningar. Det finns starka syssel-sättnings- och fördelningspolitiska skäl att anpassa inkomstnivån somläggs till grund för lönebidraget till en mer realistisk nivå i förhål-lande till löneläget. Utskottet har inte, vid tidigare tillfällen dådenna fråga väckts, varit berett att förorda en höjning av taket på denbidragsgrundande inkomsten eller en anpassning av lönebidraget till lö-neutvecklingen. Mot bakgrund av den positiva utvecklingen för svenskekonomi utgår dock utskottet från att regeringen, när utrymme ges, ochlämpligen i samband med att nivån i arbetslöshetsförsäkringen tas uppnästa gång, prövar möjligheterna att justera nivån på den maximala in-komst som får läggas till grund för bidraget. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionerna A204 yrkande 1 (m), A248 yrkande 3 (kd), A260(fp), A311 (s), A236 (s), A263 yrkande 22 (fp) och So538 yrkande 16(fp).I en motion vill motionären att ersättningsnivån till s.k. arbetsbiträdeskall höjas. Det kan noteras att insatsen "bidrag till arbetsbiträde"numera har ersatts med stöd till personligt biträde och att det numerakan lämnas inte enbart för den som får ett arbete, utan även när en per-son deltar i t.ex. ett arbetsmarknadspolitiskt program.Möjligheten till personligt biträde är bara ett av de olika stöd som kanges till arbetshandikappade för att de skall kunna delta i arbetslivet.Som framgår av förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personermed arbetshandikapp finns det också möjlighet att kombinera stöd tillpersonligt biträde med särskilt stöd vid start av näringsverksamhet och,om fråga är om en person med gravt arbetshandikapp, med lönebidrag.Med hänsyn till detta finner utskottet inte att det finns skäl att förnärvarande överväga en höjd ersättningsnivå, varför motion A204 yrkande 2(m) avstyrks. Utskottet förutsätter dock att regeringen i samband medeventuella höjningar av nivån i lönebidraget även överväger nivån påövriga stöd till arbetshandikappade, däribland det till personligt biträ-de.Kristdemokraterna har i motion A278 yrkat att det i förordningen somreglerar lönebidragen, numera i den nyssnämnda förordningen (2000:630) omsärskilda insatser för personer med arbetshandikapp, på nytt införs enbestämmelse som innebär att det inte skall genomföras en sänkning avlönebidraget om det föreligger en risk för uppsägning. Utskottet avstyrk-te ett liknande yrkande i betänkande 1999/2000:AU1 och anförde:Den 1 juli 1991 gjordes lönebidraget flexibelt från att tidigare ha haftfasta bidragsnivåer och dessutom olika nivåer för skilda kategorier avarbetsgivare. Enligt nu gällande regler skall bidraget fastställas efterden arbetssökandes behov och förutsättningar med hänsyn till graden avfunktionsnedsättning. Som mål för bidraget gäller bl.a. att det skallutgöra ett stöd för rehabilitering. Lönebidraget skall därmed enligtintentionerna planeras så att bidraget successivt kan reduceras. Denförutvarande regel som åsyftas i motion A254 innebar att vid omprövningav beslut om lönebidrag som fattats före skulle beaktasom en minskning av lönebidraget skulle kunna medföra påtaglig risk föratt den anställde inte fick behålla anställningen. Regeln gällde såledesendast omprövning av beslut som fattats när lönebidragsnivåerna var fas-ta. En återgång till denna ordning kan anses strida mot de mål som sattesupp då bidraget gjordes flexibelt.Med tanke på att motivet för lönebidraget är att stimulera fler anställ-ningar för arbetshandikappade torde det dock ligga i sakens natur attmöjligheten till fortsatt anställning måste vägas in vid en samlad bedöm-ning. Utskottet som inte finner anledning till någon annan bedömningavstyrker motion A278 yrkande 15 (kd).I samma motion vill att det i den nämnda förord-ningen även införs en möjlighet att ersättningen vid anställning i ideel-la organisationer skall kunna utges för både nyanställ-da och personer som innehade anställning före . Ett lik-nande yrkande avstyrktes senast av utskottet i betänkande 1999/2000:AU1.Där framhöll utskottet att bidraget redan från början bestämts till högst80 % för dem som anställts till den 1 juli1997, varför det inte medges en 90-procentig bidragsnivå för denna grupp.Utskottet, som inte finner anledning till annan bedömning, avstyrkermotion A278 yrkande 16.Kristdemokraterna vill i motion Kr345 att försöksverksamheten med Kultur-arvs-IT skall utvidgas. Utskottet avstyrkte ett liknande yrkande frånpartiet i förra årets budgetbetänkande (1999/2000:AU1) och anförde:Riksdagen beslutade efter förslag i budgetpropositionen för om ensärskild satsning för att öka tillgängligheten till kulturarvet och bere-da arbete till personer med arbetshandikapp, Kulturarvs-IT. Satsningen ären försöksverksamhet som skall pågå med en första utvärde-ring . Målgruppen utgörs av personer med mycket nedsatt ar-betsförmåga, dvs. personer som arbetsgivaren kan få löne-bidrag för.