bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Genom korruptionsbekämpning, en bättrefungerande marknad, ett ökat konkurrenstryck och en renodling avstatsmaktens övervakande funktion förbättras villkoren, framför allt förde små företag som har svårt att verka i ett korrumperat system.Korruption undergräver också internationella regler omkonkurrensneutralitet, vilket försvårar strävan till regionaltsamarbete. Regler till skydd mot deponering av farligt avfall kringgåsinte sällan av korrupta förvaltningar. Korruption utgör också ett hotmot hälsa och miljö.Frågan om korruption är inte bara kopplad till den internationellahandeln. Den berör också det mer traditionella biståndet.Biståndsgivarna har ett ansvar att inte hålla korrumperade regimer underarmarna. I de länder där regeringen utgör det största hindret för detegna folkets utveckling, och en genuin vilja att genomföra reformersaknas, bör i möjligaste mån biståndet i stället kanaliseras genomideella organisationer. Erfarenheten visar att bistånd till enutvecklingsfientlig regering gör ett land fattigare. Bistånd frånSverige och EU skall inte ges till korrumperade statsmakter som hindrarsina folks utveckling.Motion U623 (m) yrkande 8 tillstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande korruptionsbekämpning och bistånd genom enskildaorganisationeratt med bifall till motion 2000/01:U623 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. En nordisk Afrikafond (mom.43)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 87 börjar med "Genomatt på" och slutar med "kapitalförsörjningen i ." bort ha följandelydelse:Utskottet menar att det är angeläget att den ekonomiska politikenutformas för att främja tillväxt, och att det finns tillgång tillinvesteringskapital. Under första hälften av detta århundrade får Afrikadubbelt så många munnar att mätta, och även i resten av världen kommerproduktionsresurserna för livsmedel att vara ansträngda. Målsättningenbör vara att skall kunna försörja kontinentens invånare medbaslivsmedel även på lång sikt. Det finns bedömningar som pekar på attproduktionsökningen av livsmedel kan bli dubbelt så stor sombefolkningstillväxten om politiken sköts rätt. Därmed finnsförutsättningar för självförsörjning.En fungerande livsmedelsförsörjning, ökad handel och ökadeexportmöjligheter ger upphov till varaktiga inkomstkällor som tjänar somunderlag för fortsatt utveckling. För att stärka kapitalförsörjningen iAfrika anser utskottet att förutsättningarna för en nordisk Afrikafondbör utredas. Detta skall ses som ett komplement till ordinariebiståndsverksamhet. Vad som ovan sagts om att närmare utredaförutsättningarna för en nordisk Afrikafond för att stärkakapitalförsörjningen i bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U213 (c) yrkande 23.dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följande lydelse:43. beträffande en nordisk Afrikafondatt med bifall till motion 2000/01:U213 yrkande 23 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Decentralisering av biståndets administration (mom.47)(), (), () och KarinEnström (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 89 börjar med "Det ärdock" och slutar med "länder och organisationer" bort ha följandelydelse:För att möjliggöra en kraftfull satsning på fattigdomsutrotningen iAfrika bör den centrala utvecklingsfunktionen för biståndet förläggastill , medan Sidas centrala administration även fortsättningsvisbör vara förlagd till Sverige.Därmed tillstyrker utskottet motion U620 (m) yrkande 13.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följande lydelse:47. beträffande decentralisering av biståndets administrationatt med bifall till motion 2000/01:U620 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Utvecklingsländernas handelsmöjligheter (mom.51)(), (), () och KarinEnström (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 90 börjar med"Utskottet menar att" och slutar med "och långsiktig välståndsökning. "bort ha följande lydelse:Bilden av präglas i stor utsträckning av krig, fattigdom ochsvält. Visserligen finns det länder och områden i där det råderfredliga förhållanden, där utvecklingen snabbt går framåt och där detfinns ett visst välstånd, men i huvudsak är bilden riktig. haromfattande och svåra problem.Även utifrån mycket hopplösa utgångspunkter går det emellertid att fåtill stånd en snabb utveckling. Det kan inte vara rimligt att länder idecennium efter decennium skall fortsätta ha en förödande låglevnadsstandard. Den första långsiktiga åtgärden är, anser utskottet,att i verklig mening låta länder fritt få exportera sina varoroch tjänster till de utvecklade länderna. Europeiska unionen och övrigai-länder skall undanröja sina handelshinder, inte minst vad gällerjordbruksvaror. bör, menar utskottet, genom EU i WTO drivafrågan om avskaffade tullar och handelshinder gentemot u-länderna.Därmed läggs en långsiktig grund för sunda handelsförhållanden, vilketär en god grund för en både snabb och långsiktig välståndsökningDärmed tillstyrker utskottet motion U620 (m) yrkande 7.dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande utvecklingsländernas handelsmöjligheteratt med bifall till motion 2000/01:U620 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Landramar i utvecklingssamarbetet (mom.52)(), (), () och KarinEnström (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 91 börjar med "Försvensk biståndspolitik" och slutar med "av den biståndspolitiskautredningen." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det nuvarande systemet med landramar bör avskaffastill förmån för ett avtalsbundet samarbete. I avtalen bör ingå striktavillkor vad gäller korruption, redovisning och effektivitet. Bistånd somi praktiken gynnar korruption får inte förekomma. Biståndet måste vidarevara effektivt. Utgiftsmål - där måluppfyllelsen består i att anslagnamedel utbetalats - leder sällan till detta. Det gäller nu att i ställetskapa effektivitetsmål med minskat antal fattiga, ökat antal flickor somfått grundläggande utbildning, ökat antal hushåll som fått rent vattenetc.Därmed tillstyrker utskottet motion U620 (m) yrkande 8.dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande landramar i utvecklingssamarbetetatt med bifall till motion 2000/01:U620 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Bistånd till länder med korrumperade regimer (mom.53)(), (), () och KarinEnström (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 91 börjar med"Utskottet anser att" och slutar med " - måste accepteras." bort haföljande lydelse:En tredjedel av länder befinner sig nu i krigstillstånd somberör av kontinentens befolkning. Krigen och oroligheternaföröder mänskligt liv och försvårar eller omöjliggör normal utveckling.En stor del av de krigförande staternas resurser ägnas åtkrigsansträngningar.Ett första steg för att skapa förutsättningar för ett ökat välstånd iregionen måste därför vara att få stopp på de pågående krigen. FN måsteomedelbart prioritera fredsfrämjande insatser i . Det ärobegripligt att säkerhetsrådet, med sitt ansvar för internationell fredoch säkerhet, förhållit sig så passivt till de afrikanskakrigen. Redan FN:s skandalösa uppträdande i samband med folkmordet iRwanda har fått folk att misströsta om FN. Säkerhetsrådetsfortsatta oförmåga att agera kan inte accepteras. Det internationellabistånd som går till bör naturligtvis främst inriktas på attundanröja det mest fundamentala hindret mot utveckling på helakontinenten, nämligen krigen.Att få stopp på krigen och möjliggöra samtal mellan de krigförandeparterna har första prioritet, men det räcker inte. En organisation föratt förebygga framtida konflikter måste också etableras. börinom EU och i FN ta initiativ till en afrikansk freds- ochsäkerhetsordning.Utskottet anser vidare att bör avsluta allt bilateralt biståndtill statsmakter som är involverade i anfallskrig. Svenskabiståndsresurser får inte - direkt eller indirekt - kunna användas förkrigföring. Ett sådant villkor för bistånd skulle också utgöra en viktigsignal till krigförande regimer och höja kostnaden för att föra krig.Därmed tillstyrker utskottet motion U620 (m) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under 53 bort ha följande lydelse:53. beträffande bistånd till länder med korrumperade regimeratt med bifall till motion 2000/01:U620 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Bistånd till (mom.57)(), (), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 96 börjar med"Utskottet menar att" och slutar med "." bort haföljande lydelse:Amnesty International rapporterar om hur den kubanska regimenkonsekvent kränker de mänskliga rättigheterna. Dissidenter, däriblandjournalister, politiska motståndare och människorättsförsvarare, utsättsför grova trakasserier och berövas tillfälligt friheten. Hundratalsmänniskor sitter fängslade för politiska brott. Dessa personer utsättsofta för grym, omänsklig eller förnedrande behandling. Många medborgareutsätts för andra former av hot och trakasserier; bl.a. vägras de attåtervända till om de lämnar landet.Förtrycket i är målmedvetet, systematiskt och sofistikerat. Denenskildes mänskliga rättigheter kränks . Rätten till yttrande-och för-eningsfrihet är i det närmaste obefintlig.Regeringen har medgett bistånd till för att på så vis försökapåskynda ekonomiska och politiska reformer samt för att främja respektenför mänskliga rättigheter. Även om små steg kan skönjas vad gäller vissamycket begränsade ekonomiska reformer i finns inga motsvarandetecken på framsteg på det politiska planet eller vad gäller respekt förmänskliga rättigheter. De demokratiskt sinnade krafterna i - sombefinner sig i opposition mot det nuvarande förtrycket - bör förmedlasbistånd. bör göra vad vi kan för att stödja dessa krafter.En förutsättning för att bistånd till skall komma i fråga är dockatt det inte förmedlas via statliga organ utan enbart genom enskildaorganisationer. Utskottet motsätter sig alla former av bilateraltsamarbete med . Den utfasning av det statliga biståndet till Kubasom den borgerliga regeringen påbörjade borde ha fullföljts. Det gerfelaktiga signaler när nu regeringen ger bilateralt stöd till , medkubanska myndigheter som motpart.Därmed tillstyrker utskottet motion U629 (fp) yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 57 bort ha följande lydelse:57. beträffande bistånd till Kubaatt med bifall till motion 2000/01:U629 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Bildandet av ett (mom.61)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 104 börjar med"har sedan" och slutar med "den föreslagnainriktningen." bort ha följande lydelse:Det är allmänt vedertaget att det skall finnas ettjämställdhetsper-spektiv i internationellautvecklingssamarbete. Jämställdhetsaspekten, förklaras det, skall finnasmed i alla delar när vi talar om internationellt utvecklingssamarbete(s.k. mainstreaming). Man har likafullt kunnat iaktta attjämställdhetsaspekten i praktiken förbigås. Mainstreaming till trotstenderar jämställdhetsproblematiken att osynliggöras.Av detta torde man kunna sluta sig till att jämställdhetsaspekten måstetas upp både när man diskuterar vår politik för internationelltutvecklingssamarbete i bi- och multilaterala sammanhang samt i politiskadiskussioner på alla stödjer ett centrum för miljöekonomi iGöteborg och . Miljöfrågoroch frågor rörande mänskliga rättigheter är frågor som under de tvåsenaste decennierna vuxit i betydelse på ett internationellt plan, mendet har även jämställdhetsfrågorna. för globalagenusstudier har emellertid inte bildats. Det räcker ingalunda med atthänvisa till , där man tar upp frågor om mänskligarättigheter.Ett institut för globala genusfrågor skulle kunna bygga upp ettforskningssamarbete och fungera som en svensk bas för konsultuppdrag åtSida. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Motion U211 (v) yrkande 3 tillstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 61 bort ha följande lydelse:61. beträffande bildandet av ett med bifall till motion 2000/01:U211 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Formerna för en utvärderingsfunktion (mom.63)(), (), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 107 börjar med "Vid enbedömning" och slutar med "de berörda länderna." bort ha följandelydelse:Även om Sidas utvärderingsenhet har stärkts och Expertgruppen förutvecklingsfrågor, EGDI, tillsatts, kan detta enligt utskottets meninginte ersätta ett självständigt och oberoende utvärderingsinstitutliknande Sekretariatet för analys och utvärdering av det svenskautvecklingsbiståndet (SAU). Utskottet anser det vara beklagligt att detoberoende Sekretariatet för analys och utvärdering av det svenskabiståndet, som inrättades under fyrpartiregeringen, lades ned. Dettainnebär att Sida åter utvärderar denna del av sin egen verksamhet.Att Sida löpande genomför utvärderingar av projekt och program är ennormal och viktig del av verksamheten. Detta ersätter dock inte behovetav en oberoende analys och utvärdering av Sidas verksamhet. Riksdagensrevisorer pekar i förslag 1998/99:RR9 på behovet av att stärkautvärderingsfunktionen i det svenska biståndet. Revisorerna understrykervidare behovet av att regeringen återför resultatet från genomfördautvärderingar till riksdagen.Enligt utskottets mening är en extern oberoende analys och utvärderingav det svenska biståndet angelägen för att det skall vara ställt utomallt tvivel att biståndsresurserna hanteras på ett effektivt ochoklanderligt sätt och för att man skall kunna försäkra sig om att detsvenska biståndet svarar mot högt ställda kvalitetskrav.Vad utskottet anfört ovan bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U216 (kd) yrkande 23. Motion U216 (kd) yrkande24 anses besvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 63 bort ha följande lydelse:63. beträffande formerna för en utvärderingsfunktionatt med bifall till motion 2000/01:U216 yrkande 23 gerregeringen till känna vad utskottet anfört och förklarar motion2000/01:U216 yrkande 24 besvarad med vad utskottet anfört,20. Placering av ett fredscentrum (mom.65)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 112 börjar med"Utskottet konstaterar att" och slutar med "ett eventuelltfredscentrum." bort ha följande lydelse:Att verka för fred - ett gemensamt fredscentrum i är enutredning som på regeringens uppdrag har utförts av en särskildutredare. I utredningen föreslås att den statliga rekryteringen tillinternationell konflikthantering, som äger rum vid Försvarsmakten,, och Sida, i fortsättningen börförläggas till samma plats. Utredaren föreslår också att det vid ettfredscentrum bildas en ny myndighet med en samordnande funktion irekryteringsfrågor.Utskottet anser att detta fredscentrum tillsammans med en ny myndighetbör placeras vid eller i direkt anslutning till derasverksamhet. skall beslut fattas av regeringen om attetablera ett nytt idé- och utbildningsinstitut, som initierats av Sida.Detta skall drivas i nära samarbete med frivilligorganisationerna. Denverksamheten föreslås placeras i Ådalen.Sollefteå och var två orter i som berördes avförsvarsbeslutet , det mest omfattande försvarsbeslutet imodern tid. I anslutning till försvarsbeslut utlovadeskompensation till vissa orter som berördes negativt av beslutet. Medtanke på detta anser utskottet att det är av stor vikt att dennautfästelse fullföljs. Därför bör regeringen placera ett kommandefredscentrum i anslutning till Sida:s kommande idé- ochutvecklingsinstitut i Ådalen.Motion U201 (c) tillstyrks därmed. Motion U410 (kd) anses besvarad medvad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 65 bort ha följande lydelse:65. beträffande placering av ett fredscentrumatt med bifall till motion 2000/01:U201 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört och förklarar motion2000/01:U410 besvarad med vad utskottet anfört,21. Sammanslagning av svenska biståndsmyndigheter (mom.66)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 112 börjar med"Utskottet konstaterar att" och slutar med "rationell eller önskvärd. "bort ha följande lydelse:På det nationella planet, inom den svenska utrikespolitiken ochutrikesförvaltningen, finns enligt utskottets mening ett behov av ökadpolitisk och organisatorisk samordning. Inom den svenska handels-,miljö- och biståndspolitiken måste verksamheten samordnas bättre.Alltför ofta tar vi med ena handen (handel) och ger med den andra(bistånd). Regeringen bör som ett led i detta även se över om berördamyndigheter som Sida, m.fl. kan samarbeta bättre ellerslås ihop i en gemensam myndighet för t.ex. "Global(ekonomisk/social/ekologisk) utveckling".Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U217 (kd) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 66 bort ha följande lydelse:66. beträffande sammanslagning av svenska biståndsmyndigheteratt med bifall till motion 2000/01:U217 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,22. Kanaliseringen av svenskt bistånd till (mom.73)(), (), () och KarinEnström (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 112 börjar med"Utskottet konstaterar att"och slutar med "för Sverigesbiståndsengagemang." bort ha följande lydelse:Stödet till går via Sida. Men detta stöd ärväsentligen av annan karaktär än det stöd till de utvecklingsländer somSida annars hanterar.Länderna i är inte underutvecklade, utanfelutvecklade, med stor potential för framtiden. Det är därför olämpligtatt stödet fortsätter att gå via Sida, som i första hand har kompetensför andra typer av program. Stödet till Öst- och börnaturligen överföras till UD.Därmed tillstyrks motion U509 (m) yrkande 8.dels att utskottets hemställan under 73 bort ha följande lydelse:73. beträffande kanaliseringen av svenskt bistånd till Central- ochÖsteuropaatt med bifall till motion 2000/2001:U509 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Biståndets utformning (mom. 2)() anför:Centerpartiet har länge kritiserat den dominerande roll landprogrammenhaft i bilaterala bistånd. Den envisa fokuseringen på landramaroch stat-till-stat-samarbete har direkt eller indirekt blivit ett stödtill auktoritära och korrumperade regimer, tungrodda och ineffektivabyråkratier och stora olönsamma statliga företag. Resultatet har i flerafall blivit allmänt snedvridna och ineffektiva ekonomier.Centerpartiet kan notera att vår syn på biståndspolitiken de senasteåren vunnit ökat gehör och bredare acceptans. Det är medtillfredsställelse vi noterar att regeringen närmar sig en merbehovsfokuserad biståndspolitik, om än i alltför långsam takt och iotillräcklig omfattning. Vi kan också konstatera att Sidas verksamhet desenaste åren utvecklats i en klart positiv riktning. Mycket återstårdock att göra.Det är dags för att överge traditionen att låta ländervaletstyra biståndet och i stället låta ändamålen bli den avgörande faktornvid biståndets utformning.2. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 10), , och (alla m)anför:Bistånd måste vara strategifokuserat. Utbetalningsmål som 0,7-procentsmål eller enprocentsmål innebär dessvärre att målen uppfylltsredan när checken överlämnats.Vi anser att den övergripande strategin skall vara att utrotafattigdomen i världen. Denna strategi skall översättas till operativamålsättningar, och sedan skall organisationen inrättas efter strateginoch rapporteringssystemen ändras. Strategin skall göras till varjemedarbetares dagliga arbete och till en pågående process som alla måsteförstå.3. Anslag och utfästelser under utgiftsområde 7 Internationellt biståndför (mom. 11), , och (alla m)anför:Moderata samlingspartiet menar att det svenska biståndet skall· fokusera på fattigdomsbekämpning i söder om ,· till fullo uppfylla delansvar för katastrofbistånd i allavärldsdelar,· erbjuda demokratistöd, förutom i , även i ochAsien,· snabbt skriva av skulderna till länder med genuint demokratisk ochreformvänlig regering,· förstärka satsningen på fredsfrämjande insatser,· främja global frihandel.Moderaterna anser att följande anslagsposter bör avskaffas ellerersättas under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet:Ekonomiska reformer bör ersättas av och utökas med en ny anslagspostSkuldlättnader i . Information bör avskaffas som enskildanslagspost och i stället utgöra en integrerad del av respektive anslag.Yrkandet inkluderar även en kraftfull satsning och fokusering påsamarbetet med , där aidskatastrofen är enorm och fattigdomenfortfarande ökar. Behoven är mycket stora i fråga om konflikthantering,skuldlättnader (se ovan), mänskliga rättigheter, demokrati,rättssamhälle, utbildning, hälsa, jämställdhet och ökade satsningar påenskilda organisationer och trelandssamarbete. förespråkarModerata samlingspartiet en minskning av biståndsmedlen till ochLatinamerika som båda är inne i en period av mycket snabb eller godtillväxt.Förslag till riksdagsbeslut: beslutar om budgetförändringaravseende utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt följande:2001 Förändring8:1 Biståndsverksamhet 14 966 011 - 965 785A Traditionellt 13 603 884 - 2 416 000B Fredsfrämjande verksamhet + 1 150 215C Samarbete med 865 000 + 300 0004. Anslag och utfästelser under utgiftsområde 7 Internationellt biståndför (mom. 11)och (båda kd) anför:I tabellerna 1 och 2 redovisar sitt kostnadsförslagtill anslag för och till utgiftsområde 7 som helhet. Anslagenför biståndsförvaltning, och kostnaderna förgarantier, överensstämmer med regeringens förslag.Beträffande anslaget biståndsverksamheten för är utskottets ram600 högre än regeringens. Vår ökningstakt är även högreän regeringens, då vi ökar med och med år 2003.Tabell 1: Anslagsbelopp Utgiftsområde 7ANSLAG (tusental kronor) Regeringen 13 603 884 (+ 600 000) 14 203 8848:2 Sida 451 213 451 2138:3 10 914 10 9149:1 Samarbete 865 000 865 0009:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansielltstöd och exportkreditgarantier35 00035 000Summa 14 966 011 (+ 600 000) 15 566 011Tabell 2: Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7Totalt för utgifts- område 7 2001 2002 2003Regeringen 15 695 16 598 18 946Kristdemokraterna (+ 600) (+ 800) (+ 2 000)Summa 16 295 17 398 20 946Utskottet ser med tillfredsställelse att regeringen har ökat sinaambitioner inom det multilaterala utvecklingssamarbetet. Förra åretkrävdes ökade satsningar för världens barn (i ), miljöinsatser,konfliktförebyggande insatser och jämställdhetsinsatser. Det ärtillfredsställande att regeringen i det närmaste har tillgodosettutskottets krav inom det multilaterala utvecklingssamarbetet. Dessutomhar ambitionerna ökat för samarbetet med Öst- och , vilketutskottet även krävde . Däremot har regeringen knappast ökatsatsningarna nämnvärt i viktiga delar av det bilateralautvecklingssamarbetet. yrkar därför att regeringensatsar mer än regeringen i bilateralaområden.Kristdemokraterna anser att kraftigt ökade medel bör anslås tillekonomiska reformer, där skuldavskrivningar ingår. Här vill partiettillskjuta ytterligare för att skall föregåmed ett gott exempel och leda den internationella opinionen. Därutöverbör humanitärt bistånd och enskilda organisationer prioriteras. Detsenaste året har ett flertal katastrofer i vår omvärld visat påbetydelsen av förbättrade förberedelser av det humanitära biståndet. 100miljoner kronor utöver regeringens budget bör därför anslås. De enskildaorganisationernas betydelse i biståndsarbetet kan heller inte nogbetonas. Här bör anslås ett belopp på överregeringens budget.