bet · GN01LU18 · 2000-04-11 00:00:00 — I denna del innehåller förslaget regler som syftar till att uppnå enbalans mellan rättighetshavarnas intresse av att kunna upprätthålla sina rät-tigheter även i den digitala miljön, och intresset för bl.a. Internetoperatörerav att kunna ha nödvändiga och effektiva system för överföring av informa-tion.Med anledning av förevarande motionsyrkanden kan vidare nämnas attförevarande direktivförslag anger vilka inskränkningar som skall eller fårgöras i upphovsrätten. Listan på tillåtna inskränkningar är uttömmande.Endast en inskränkning är obligatorisk för medlemsstaterna. Den avser till-fälliga kopior som är en integrerad och väsentlig del av en teknisk processsom görs uteslutande i syfte att möjliggöra en användning av ett verk ochsom inte har någon självständig ekonomisk betydelse. på tillfälliga kopior som bildas i telekommunikationsföretagens nätverknär elektronisk post sänds eller när information hämtas från hemsidor påInternet. Vidare syftar bestämmelsen på tillfälliga kopior som bildas i endators arbetsminne när t.ex. en privatperson tittar på en hemsida på Internet.När det gäller listan på tillåtna inskränkningar är en för betydelse-full fråga möjligheten att i oförändrad omfattning bibehålla inskränkningarnatill förmån för biblioteks och arkivs användning av skyddade verk. Förslagetsnuvarande lydelse innehåller ingen inskränkning vad gäller biblioteks ocharkivs framförande av verk på bildskärm. Däremot är det osäkert om försla-get innebär att överföringar av verk genom enbart tillhandahållande av datoroch Internetuppkoppling på en plats som är tillgänglig för allmänheten inne-bär ett förfogande som omfattas av upphovsmännens ensamrätt.En utgångspunkt för i arbetet med direktivförslaget har varit att detär värdefullt att åstadkomma tillnärmning av lagarna på upphovsrättsområdetinom gemenskapen. Det är angeläget att reglerna är anpassade till den tek-niska utveckling som skett och alltjämt sker på det digitala området och tillden marknad för nya typer av varor och tjänster som därigenom uppkommit.Skyddet för upphovsrätten måste på ett rimligt sätt, har man frånsvensk sida hävdat, balanseras mot intresset av att fritt kunna utnyttja skyd-dade verk och prestationer för vissa allmänna och sociala ändamål. Reglernamåste även utformas så att de är praktiskt tillämpbara och därmed främjaranvändningen av den digitala tekniken.Mot bakgrund av vad som redovisats ovan konstaterar utskottet att detinom EU och på det internationella planet i övrigt pågått - ochalltjämt pågår - ett omfattande arbete med att anpassa de upphovsrättsligareglerna till de nya krav som digitaliseringen och informationstekniken stäl-ler. Som utskottet tidigare framhållit är det också ofrånkomligt att tyngd-punkten i de svenska aktiviteterna på området fokuseras på detinternationella arbetet. Utskottet noterar att den i motion T210 upptagnafrågan om skydd för tillfälliga kopior på Internet är föremål för uppmärk-samhet inom ramen för det nu redovisade arbetet, och utskottet utgår från attde synpunkter som förts fram i motionen övervägs av regeringen i sambandmed de fortsatta överläggningarna inom EU. Yrkande 51 i motion T210 fårhärigenom anses tillgodosett och avstyrks därmed.Inte heller motion T717 yrkande 18 bör föranleda någon vidareåtgärd. Också när det gäller detta motionsyrkande utgår utskottet från attregeringen i det pågående arbetet med direktivförslaget beaktar de synpunk-ter som förts fram i motionen. Motionsyrkandet avstyrks.Inskränkningar i upphovsrättenAv hänsyn till allmänna eller enskilda intressen är den ekonomiska rätten förupphovsmän och innehavare av närstående rättigheter i vissa avseendeninskränkt. Eftersom de upphovsrättsliga reglerna bygger på att rättighetsha-varna skall ha en ensamrätt att bestämma över utnyttjandet av verken ochprestationerna, skall bestämmelserna om inskränkningar i skyddet tolkasrestriktivt. Inskränkningarna i den svenska upphovsrättslagen måste ocksåsjälvfallet ligga inom ramen för vad som är tillåtet enligt de internationellakonventioner på området till vilka är bundet.Ett av de grundläggande inslagen i den svenska upphovsrätten är att rätteninte skall gripa in i privatlivet. Var och en får därför framställa exemplar avoffentliggjorda verk om det sker för enskilt bruk (12 § upphovsrättslagen).Exemplaren får inte användas för något annat ändamål, och bestämmelsenger inte heller rätt att för eget bruk låta en utomstående framställa exemplarav musikaliska verk och filmverk. Att framställningen skall ske för eget brukförutsätter att den sker för framställarens eget behov eller åt hans eller hen-nes närmaste familje- eller vänkrets. Den kan också ske i vissa andra situa-tioner, t.ex. åt kolleger på arbetsplatsen.I motion L806 gör m.fl. (m) gällande att kopieringen av stu-dentlitteratur har ökat på ett oacceptabelt sätt. Detta leder till minskad för-säljning av ifrågavarande böcker och till att utvecklingskostnaderna måsteslås ut på ett färre antal exemplar. Rådande situation har skapat problem försåväl författarna som för bokförlagen och bokhandeln och hotar i förläng-ningen tillgången på kvalificerad akademisk litteratur. bör därförenligt motionärerna begära dels en kartläggning av omfattningen av kopie-ringen för enskilt bruk (yrkande 1), dels förslag till ändring av bestämmel-serna om kopiering för enskilt bruk i 12 § upphovsrättslagen (yrkande 2).Elisabeth m.fl. (m) begär i motion Kr317 ett tillkännagivandeom behovet av att värna det upphovsrättsliga skyddet (yrkande 8).Företrädare för Bonus Presskopia har tillsammans med , och Föreningen vid en uppvaktning i ärendet framfört sina synpunkter ifrågan, vilka ligger i linje med vad som anförts i motion L806.Mot bakgrund av den tekniska utveckling som ägt rum sedan tillkomstenav upphovsrättslagen gjordes en översyn av lagen. I betän-kandena Översyn av upphovsrättslagstiftningen (SOU 1983:65 och SOU1988:31) föreslog att rätten till kopiering för en-skilt bruk skulle begränsas på så sätt att begreppet enskilt bruk snävades in.Utredningsförslaget behandlades i proposition /93:214 i samband medatt den ovan redovisade bestämmelsen i 12 § upphovsrättslagen erhöll sinnuvarande utformning. Utredningens förslag vann inte regeringens gehör,och i propositionen anförs att förslaget leder till praktiskt sett ohanterligasituationer, att efterlevnaden är omöjlig att kontrollera och att det är olämp-ligt att införa regler som kan förväntas inte bli efterföljda. hadeingen erinran mot propositionens förslag i denna del (bet. 1992/93:LU44).Utskottet vill vidare påminna om att det i föregående avsnitt redovisadedirektivförslaget om upphovsrätten i informationssamhället inte är begränsattill frågor som endast rör IT-området. Som tidigare nämnts är listan på tillåt-na inskränkningar i upphovsrätten uttömmande, och där återfinns bl.a. kopie-ring på papper eller liknande medium, t.ex. fotokopiering. Direktivförslagetsgenomförande kan emellertid komma att medföra att de inskränkningar somavser kopiering - analog och digital kopiering samt kopiering på papper - förprivat bruk samt för användning vid undervisning och forskning skall förenasmed ett krav på skälig kompensation till rättighetshavarna. Det i motionL806 upptagna spörsmålet ingår således i de frågeställningar som är aktuellainom ramen för arbetet med EG-direktivet om upphovsrätten i informations-samhället. Enligt utskottets mening är det mot den bakgrunden för närvaran-de inte meningsfullt att nu förorda några sådana åtgärder som begärs i mo-tionen. Motionsyrkandena avstyrks.Inte heller yrkande 8 i motion Kr317 bör, enligt utskottets uppfattning, för-anleda någon ytterligare åtgärd. Även detta motionsyrkande av-styrks således.Ett framförande är offentligt när det sker på en plats dit allmänheten ägertillträde. Även musik som spelas inom föreningar och liknande inte heltslutna kretsar räknas som offentligt framförd, oavsett om tillställningarnaanordnas regelbundet eller tillfälligt och om publiken betalar entré eller ej.Lika med offentligt framförande anses framförande som i förvärvsverksam-het anordnas inför en större sluten krets, framför allt på större arbetsplatsersåsom t.ex. industrimusik. Syftet med att begränsa upphovsmannens rätt tilloffentligt framförande är sålunda att från ensamrätten undanta framförandensom sker inom privatlivet.Eskil m.fl. (c, fp) menar i motion L805 att ställer orimli-ga krav på ersättning för den musik som framförs vid de ideella organisatio-nernas och studieförbundens olika arrangemang. Motionärerna yrkar attriksdagen skall begära förslag till ändring av upphovsrättslagen så att un-dantag kan medges för ideella organisationer (yrkande 1). Vidare anförs imotionen att upphovsrättsorganisationerna numera är så välorganiserade ochfinansiellt starka att det inte längre finns några skäl för staten att vara enggerad i verksamhet. Statens uppdrag att utse ordförande och styrel-seledamöter i bör därför enligt motionärerna slopas. I motionen begärsett tillkännagivande härom (yrkande 2).Vad först gäller det i motionen upptagna spörsmålet om ideella organisa-tioners avgifter till vill utskottet peka på att regler om vissa situationdå offentliga framföranden får ske utan tillstånd och utan att ersättning utgårför utnyttjandet av verken finns intagna i 21 § upphovsrättslagen. Där angesatt utgivna verk får framföras fritt om framförandet inte är det huvudsakliga,om tillträdet är avgiftsfritt och om anordnandet sker utan förvärvssyfte. Den-na inskränkning i det upphovsrättsliga skyddet gäller t.ex. vid framförandeav marschmusik vid militära parader, vid processioner eller vid olika andraevenemang såsom idrottsevenemang och officiella högtidligheter. Musikenkan i dessa sammanhang visserligen vara viktig men är emellertid inte dethuvudsakliga vid händelsen i fråga. Utanför bestämmelsens tillämpningsom-råde faller däremot tillställningar där framförandet av verket utgör självaändamålet med arrangemanget. Exempel på sådana tillställningar är avgifts-fria friluftsföreställningar och parkkonserter. Att publiken frivilligt erläggeett bidrag föranleder inte att framförandet anses avgiftsbelagt.Andra inskränkningar i ensamrätten då utgivna verk får framföras fritt en-ligt 21 § gäller vid undervisning, såsom studiecirkelverksamhet som skerinom folkbildningsorganisationernas ram, samt vid gudstjänster. Inskränk-ningarna i 21 § gäller inte sceniska verk och filmverk och ger inte rätt attsända ut verken i radio eller TV. Genom en ändring i upphovsrättslagen år1994 har vidare en tidigare inskränkning som gällde framföranden i allmän-nyttigt syfte, den s.k. välgörenhetsbestämmelsen, utmönstrats (prop.1992/93:214, bet. LU44).Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden med samma inriktningsom det nu aktuella (se bet. 1997/98:LU16 och 1998/99:LU8). I dessa sam-manhang har utskottet erinrat om att upphovsrätten är en del av förmögen-hetsrätten och att det upphovsrättsliga skyddet bl.a. ger upphovsmannenensamrätt att utnyttja det skyddade verket ekonomiskt. förvaltar i sinverksamhet de enskilda upphovsmännens ekonomiska rättigheter, vilka är attse som upphovsmännens förmögenhetstillgångar. Enligt utskottets meningborde det därför inte komma i fråga att genom ytterligare lagstiftningsåtgär-der ingripa i upphovsmännens möjligheter i vissa fall att ta till vara sinarättigheter. Vidare måste beaktas att är bundet av internationellakonventioner som begränsar konventionsstaternas möjligheter att inskränkade rättigheter som tillkommer upphovsmän och innehavare av närståenderättigheter. De bestämmelser om inskränkningar i upphovsrätten som lagenredan i dag innehåller och de gränsdragningsproblem som därvid kan görasig gällande borde därför, enligt utskottets uppfattning, överlämnas tillrättstillämpningen.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker med det anfördabifall till motion L805 yrkande 1.Vad härefter gäller frågan om statens engagemang i kan nämnas attföreningens angelägenheter enligt stadgarna för skall handhas av dessstyrelse. Denna består av nio ledamöter, varav regeringen utser ordförandenoch ytterligare två ledamöter. Övriga ledamöter utses av Föreningen (), Föreningen () samt (). Styrelsen är iprincip beslutför med sex ledamöter, dock skall alltid minst två av regeringenutsedda ledamöter vara närvarande.När ett likalydande motionsyrkande behandlades i betänkande1998/99:LU8 erinrade utskottet om att frågan aktualiserats av Kulturutred-ningen, som i sitt slutbetänkande (SOU 1995:84) Kulturpolitikens inriktningföreslagit att staten inte skulle utse ordförande eller ledamöter iSTIM:s styrelse. Enligt utredningen förlänade en sådan ordning organisatio-nen ett drag av statlig instans som inte stämmer med dess roll som partsföre-trädare för upphovsmännen. förslag beträffande STIMerhöll emellertid ett blandat mottagande hos remissinstanserna, och någonförändring av gällande ordning var, såvitt utskottet då hade sig bekant, inteaktuell. Utskottet kunde för sin del inte finna några bärande skäl för att för-orda ett minskat statligt engagemang i . Tvärtom ansåg utskottet att denmarknadsdominans som följer med verksamhet på området motive-rade offentlig insyn med en fortlöpande och tillförlitlig granskning av verk-samheten. Det faktum att också tillämpar internationella konventions-förpliktelser gör, enligt vad utskottet anförde, inte en statlig insyn i verksaheten genom styrelserepresentation mindre motiverad. Då aktuella motioneravstyrktes och följde utskottet.Utskottet har inte ändrat sin inställning beträffande frågan om regeringensutseende av styrelserepresentanter i och avstyrker yrkande 2 i motionL805.Arenarätt (droit de stade)I upphovsrättslagen finns, som tidigare redovisats, bestämmelser om skyddför vissa prestationer som, även om de inte kan betecknas som litterära ellerkonstnärliga verk, har ett visst samband med sådan verksamhet och påkallarskydd efter liknande principer som gäller för upphovsrätten. Sådana s.k.närstående rättigheter ger musiker, sångare, skådespelare och andra utövandekonstnärer ett rättsligt skydd då de framför litterära eller konstnärliga verk.Bestämmelserna, som återfinns i 45 § upphovsrättslagen, gäller endast ut-övande konstnärer som framför litterära eller konstnärliga verk, exempelvisreciterar en dikt, spelar ett musikstycke på ett instrument eller agerar i enspelfilm. Framförandet måste sålunda avse ett verk, men det är utan betydel-se om detta åtnjuter skydd eller inte. Skyddet omfattar däremot inte imitatö-rer, akrobater, cirkus- eller varietéartister och inte heller idrottsutövare.I motion L804 av () påpekas att arrangörer av idrotts-evenemang saknar ett upphovsrättsligt skydd för den information som kring-gärdar arrangemangen. Motionären vill därför se en utredning av möjlighetenatt införa ett sådant skydd, en s.k. arenarättighet, exempelvis för sändnings-rättigheterna till vissa idrottsevenemang. I motionen yrkas ett tillkännagivan-de med denna innebörd.Inom vissa utländska rättsordningar finns ett skydd även för framförandensom inte avser litterära eller konstnärliga verk. Ett sådant skydd, en s.k. drode stade (arenarätt), förbjuder oauktoriserad fixering och överföring av ex-empelvis sportprestationer (se H. , Upphovsrättslagstiftningen. Enkommentar, 1996, s. 258, samt M. Koktvedgaard och M. , Lärobok iimmaterialrätt, 1993, s. 59). I har vid olika tillfällen diskuteratshuruvida man borde utvidga skyddet på sätt som skett på vissa håll i utlandet.Vid upphovsrättslagens tillkomst ansågs emellertid ett sådant skydd intelämpligt (se NJA II 1961 s. 300 respektive 304), och i samband med 1986 årslagstiftning om en förstärkning av skyddet för de närstående rättigheterna(prop. 1985/86:79, bet. LU32) hänvisades till att artister och andra utövaresom saknar upphovsrättsligt skydd i allmänhet kontraktsvägen kan skaffa siggarantier mot att obehöriga upptagningar sker av deras prestationer.Enligt utskottets mening har varken i motionen eller annorledes framförtsnågra bärande skäl för att man i skall överväga införande avett nytt immaterialrättsligt skydd i enlighet med motionärens önskemål. Deantaganden som gjordes om möjligheterna för utövare som saknarupphovsrättsligt skydd att avtalsvägen få till stånd garantier mot obehörigaupptagningar var, såvitt utskottet kan bedöma, riktiga. Utskottet har inteheller funnit att frågan om droit de stade är aktuell inom EU eller i någotannat internationellt sammanhang. Motion L804 bör därför, enligt utskottetsmening, inte föranleda någon ytterligare åtgärd. beträffande skyddet för immateriella rättigheteratt avslår motionerna 1999/2000:L802 yrkandena 1 och 2samt 1999/2000:T210 yrkande 52,2. beträffande översättning av patentansökningaratt avslår motion 1999/2000:L807,3. beträffande bruksmodellskyddatt avslår motionerna 1999/2000:L801, 1999/2000:L808yrkande 2, 1999/2000:N273 yrkande 2 och 1999/2000:N384 yrkande13,res. 1 (m, kd, c, fp)4. beträffande svensk patentdatabasatt avslår motion 1999/2000:L808 yrkande 1,res. 2 (c)5. beträffande biotekniska uppfinningaratt avslår motionerna 1999/2000:L803 yrkandena 1 och 2,1999/2000:U512 yrkande 17, 1999/2000:MJ222 yrkande 14,1999/2000:MJ513 yrkande 12 samt 1999/2000:N382 yrkande 9,res. 3 (v, kd, c)6. beträffande upphovsrätten i informationssamhälletatt avslår motionerna 1999/2000:T210 yrkande 51 och1999/2000:T717 yrkande 18,7. beträffande kopiering för enskilt brukatt avslår motionerna 1999/2000:L806 yrkandena 1 och 2samt 1999/2000:Kr317 yrkande 8,res. 4 (m, kd, fp)8. beträffande offentliga framförandenatt avslår motion 1999/2000:L805 yrkande 1,res. 5 (c)9. beträffande STIMatt avslår motion 1999/2000:L805 yrkande 2,res. 6 (m, kd, c, fp)10. beträffande arenarättatt avslår motion 1999/2000:L804.Stockholm den 11 april 2000På lagutskottets vägnarTanja LinderborgI beslutet har deltagit: (), RolfÅbjörnsson (kd), (), StigRindborg (m), (), (m), (), (), (), (),(), (), BeritAdolfsson (m), (), (), () och (). Bruksmodellskydd (mom. 3)(), (), (m), ElizabethNyström (m), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "När utskottet"och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Som redovisats tidigare finns ett bruksmodellskydd i de flesta andra euro-peiska länder. Enligt utskottets mening är det angeläget, särskilt från de småoch medelstora företagens utgångspunkter, att man också i får tillstånd ett enklare skydd än patent för vissa uppfinningar.När utskottet behandlade motionsyrkanden med samma inrikt-ning som de nu aktuella (bet. 1998/99:LU14) hänvisade utskottet till pågåen-de arbete inom EU och fann det inte påkallat med några särskilda åtgärderfrån sida. De då aktuella motionerna avstyrktes. När nu motions-yrkanden med samma inriktning aktualiseras vill utskottet för sin del strykaunder angelägenheten av att man från den sida verkarför dels att arbetet inom EU påskyndas, dels att EG-direktivet får en sådanutformning att bruksmodellskyddet blir ett effektivt och ett i praktiken an-vändbart immaterialrättsligt och medelstora företag.Vad utskottet sålunda anfört, med anledning av motionerna L801, L808yrkande 2, N273 yrkande 2 och N384 yrkande 13, bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande bruksmodellskyddatt med anledning av motionerna 1999/2000:L801,1999/2000:L808 yrkande 2, 1999/2000:N273 yrkande 2 och1999/2000:N384 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Svensk patentdatabas (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Mot bak-grund" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet är ense med motionären om att PRV:s arbete med utvecklingeninom IT-området bör ha hög prioritet. Arbetet med en fullständig svenskpatentdatabas bör, enligt utskottets mening, påskyndas i syfte att snarastmöjligt få till stånd ett system med möjligheter till fritextsökning som kangöra hela det svenska patentunderlaget tillgängligt för innovatörerna.Vad utskottet nu anfört bör , med bifall till motion L808 yrkande1, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande svensk patentdatabasatt med bifall till motion 1999/2000:L808 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Biotekniska uppfinningar (mom. 5)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "På utskottets"och på s. 13 slutar med "yrkande 17" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det på goda grunder skäl att ifrågasätta rät-ten att patentera och äga livsformer. Detta är i grunden en fråga om etik ochom praktiskt ansvar. Patentsystemet är nämligen inte lämpat för det levandeområdet, då det bidrar till osunda maktförhållanden och riskerar att bli enhämsko för teknikens positiva utveckling. Livspatent kan sålunda fördröjasnarare än gynna vetenskapliga framsteg, eftersom det fria utbytet inomforskarvärlden härigenom hindras. En ordning med rätt till patent på livsfor-mer innebär också, enligt utskottets mening, ett hot mot viktiga delar av denbiologiska mångfalden och mot kulturarvet. En följd av EG-direktivet ompatent på livsformer är att den gentekniska växtförädlingen gynnas ekono-miskt framför traditionell växtförädling.De nationella reglerna och de internationella överenskommelserna på ifrå-gavarande område bör mot den nu angivna bakgrunden ses över med inrikt-ningen att det inte skall vara möjligt att ta patent på och äga livsformer. Somett första steg bör verka för att direktivet om patent på biotekniskauppfinningar rivs upp, t.ex. genom att stödja talan vid . Vidare bör verka internationellt, såväl inom EU sominom () och Världshandelsorganisatio-nen (WTO), för att motverka patent på livsformer. Det finns också all anled-ning att försöka få till stånd en konvention som förbjuder patenträtt på livs-former.Vad utskottet nu anfört bör , med bifall till motionerna L803 yr-kandena 1 och 2, MJ513 yrkande 12, MJ222 yrkande 14, N382 yrkande 9samt U512 yrkande 17, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande biotekniska uppfinningaratt med bifall till motionerna 1999/2000:L803 yrkandena 1och 2, 1999/2000:U512 yrkande 17, 1999/2000:MJ222 yrkande 14,1999/2000:MJ513 yrkande 12 samt 1999/2000:N382 yrkande 9 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Kopiering för enskilt bruk (mom. 7)(), (), (m), ElizabethNyström (m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Mot bak-grund" och på s. 19 slutar med "Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följan-de lydelse:Motionärerna i motion L806 pekar, enligt utskottets mening, på ett viktigttilltagande upphovsrättsligt problem. Mycket talar nämligen för att den in-skränkning i upphovsrätten som anges i 12 § upphovsrättslagen åberopats förmångfaldiganden som ligger utanför det egentliga privatlivetssfär. Den tekniska utveckling som skett sedan upphovsrättslagens tillkomsthar bidragit härtill genom att radikalt ändra förutsättningarna för framställ-ning av exemplar för enskilt brukSärskilt svåra konsekvenser får kopieringen inom utbildningssektorn, därstudenter i allt högre grad väljer att kopiera sin kurslitteratur i stället förköpa den. kan tillgången på kvalificerad akademisk litteratur varahotad. Lärare och sakkunniga måste få rimlig ersättning för sitt arbete medförfattandet av kurslitteratur. I annat fall skrivs inga läroböcker, och ingenkurslitteratur kommer att finnas till hands. Om läroböcker inte säljs i till-räckliga upplagor kommer förlagen inte längre att kunna tillhandahållakurslitteratur i tillräcklig omfattning.Utskottet ser med allvar på utvecklingen. Trots detta är utskottet inte berettatt inom ramen för förevarande ärende förorda förslag till lagändringar, ävenom utskottet delar motionärernas uppfattning att lagen är otydlig vad gällerfrågan om i vilken utsträckning litteratur kan kopieras.