bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Som förberedelse inför denna har alla myndighetersom på något sätt berörs av forskning fått lämna in s.k. forskningsstrategiereller kunskapsstrategier. Med detta samlade underlag avser regeringen attgöra sina bedömningar och prioriteringar och redovisa dessa för iforskningspropositionen. Utskottet anser att bör avstå från att görauttalanden om enstaka forskningsområden fristående från behandlingen avregeringens forskningspropositioner.ÖvrigtModerata samlingspartiet föreslår i motion 1999/2000:T28 ett tillkännagi-vande om det svenska klimatet för forskning, utbildning och utveckling (yrk.17). Det är ny kunskap som lägger grunden för ökat välstånd och kulturellutveckling, heter i det motionen. Det finns tydliga brister framför allt igrundskolan, och dessa får dramatiska följdverkningar i alla andra utbild-ningsled. Därför krävs enligt motionärerna en övergripande strategi i syfte attreformera ungdomsskolan, den högre utbildningen och forskningen. Grund-skolan måste sättas främst. En kunskapsgaranti skall ge alla elever möjlighetatt lämna med betyget godkänd i alla ämnen, det skall finnasutrymme för undervisning anpassad till varje elevs behov och intresse, detnaturvetenskapliga och tekniska intresset måste utvecklas tidigt och IT:smöjligheter i läs- och skrivundervisningen måste tas till vara. För forsknings-systemet måste kvalitet och förmåga till förnyelse stå i centrum.U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrkakandet om tillkännagivande. Det som motionärerna lyfter fram överens-stämmer i allt väsentligt med den inriktning som gäller för den svenskautbildnings- och forskningspolitiken.Motion 1999/2000:A228 (c, kd) handlar om integration i det svenska sam-hället av människor med utländsk härkomst. Motionärerna anser att satsningpå "hackersförädling" skulle vara en bra åtgärd för att ge elever som trött-nat på skolan under sjunde eller åttonde skolåret, men som är duktiga pådatorer, ett stärkt självförtroende och möjlighet att tillägna sig en livsstilpassar in i arbetslivet (yrk. Det handlar enligt motionärerna om att skapaen karriärväg för ungdomar med autodidakt kunskap, men som riskerar atthamna vid sidan av arbetslivet.U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att trafikutskottet bör avstyrkkandet om tillkännagivande.I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritids-hemmet (Lpo 94) sägs bl.a. att skolan skall sträva efter att varje elev utveck-lar nyfikenhet och lust att lära och utvecklar tillit till sin egen förmåga. Lären skall utgå från varje enskild individs behov, förutsättningar, erfarenheteroch tänkande. I läroplanen för det frivilliga skolväsendet (Lpf 94) sägs dess-utom att skolan skall sträva efter flexibla lösningar för organisation, kursut-bud och arbetsformer. Med utgångspunkt i bl.a. dessa formuleringar i läro-planerna har kommunerna ansvar för att alla barn och ungdomar - oavsettderas bakgrund - fullföljer den obligatoriska skolan och får möjlighet attockså genomgå och slutföra en gymnasieutbildning.Stockholm den 9 maj 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), EvaJohansson (s), (), (), (), TomasHögström (m), (), TomasEneroth (s), (), ErlingWälivaara (kd), Per (), (),(), (), Nils-ErikSöderqvist (s), () och ().Avvikande meningar1. Uppföljning av kommunernas skolplanerYvonne () och () anför:Politiker nämner ofta IT som en räddningsplanka för skolans utveckling utanatt ge ekonomiska resurser för arbetet. Vi anser att det är viktigt att kommu-nernas skolplaner beskriver IT som ett pedagogiskt redskap. Det bör ocksåframgå hur IT används för elever med svårigheter i sin skolsituation, förelever med olika funktionshinder, elever i särskolan, hur jämställdhetenutvecklas osv. Invandrarundervisningens möjligheter bör beskrivas. De eko-nomiska förutsättningarna måste följa skolplanens mål. har här ettuppföljningsansvar.Enligt vår mening bör med bifall till motion 1999/2000:Ub808yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna vad vi här har anfört.2. Bibliotekens roll för IT i skolanYvonne () och () anför:För att nå bästa möjliga resultat bör biblioteken komma med mera i arbetetmed IT i skolan. Personalen i skolan behöver skaffa sig kompetens att kännasäkerhet inför metoder att söka, sortera, bearbeta, värdera, reflektera, sam-manställa och utvärdera. Där kan den källkritiska kompetensen som finns ibiblioteksverksamheten tas i bruk. När elever får ett hundratal olika träffar pett sökord ges det rika möjligheter till källkritisk övning och diskussion.Denna del har undervärderats i skolans datorisering, medan den tekniskadelen har övervärderats.Enligt vår mening bör med bifall till motion 1999/2000:Ub808yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna vad vi här har anfört.3. Komplettering av statistiken över skolans datorer med enkvalitativ analysBirgitta () anför:Den kvantitativa beskrivning som ges i publikationen Skolans datorer ärotillräcklig för att bedöma insatser som behöver göras t.ex. inom fortbild-ningen eller inom lärarutbildningen. bör därför få ett uppdrag atttill denna statistik knyta kvalitativa analyser.Enligt min mening bör med bifall till motion 1999/2000:T703yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna vad jag här har anfört.4. Satsningen på Internetanslutning till skolorBirgitta () anför:Den satsning regeringen nu genomför för att underlätta för skolor att skaffaanslutning till Internet bidrar inte till likvärdiga villkor i hela landet. Cenpartiets förslag om en digital infrastruktur skulle lösa problemet. I avvaktanpå fiberanslutning till hemmen, skolorna och arbetsplatserna bör stöd tillanslutning ges i form av ett grundbidrag för anslutning. Stödet bör öka idistinkta steg efter behovet av snabbare teknik.Enligt min mening bör med anledning av motion 1999/2000:T703 yrkande 9 som sin mening ge regeringen till känna vad jag här haranfört.5. Tillgång till dator och e-postadress för alla eleverUlf () anför:Alla elever borde få tillgång till dator och en e-postadress i skolan. Risken äannars stor för att eleverna delas in i ett A- och ett B-lag där några har tillgång till datorer och IT i hemmet medan andra inte har samma möjligheter.Enligt min mening bör med bifall till motionerna 1999/2000:Ub294 yrkande 24 och 1999/2000:T705 yrkande 11 som sin mening geregeringen till känna vad jag här har anfört.6. Integration av IT i undervisningenUlf () anför:Informationstekniken måste integreras i undervisningen. Det är en nödvän-dighet på arbetsmarknaden att ha bra kunskaper om informationsteknikenoch vana att använda den som arbetsredskap. Information är inte kunskap.Därigenom skärper IT kraven på kritiskt tänkande hos eleverna. Det är nöd-vändigt att eleverna lär sig granska kritiskt, vara misstänksamma mot bluffoch desinformation.Enligt min mening bör med bifall till motion 1999/2000:T705yrkande 12 som sin mening ge regeringen till känna vad jag här har anfört.7. Ett kunskapslyft inom ITBirgitta () anför:Vi i vill se ett nationellt kunskapslyft inom IT. Det skall inne-bära att alla människor får möjlighet att lära sig utnyttja verktygen och där-med de möjligheter som en utbyggd infrastruktur ger. Regeringen bör for-mulera målet om ett kunskapslyft inom IT och i samband därmed bjuda in enmängd aktörer som kan vara behjälpliga i detta arbete. Viktiga aktörer ärskolans huvudmän, liksom alla de folkrörelser som organiserar människor ialla åldrar, över hela landet. Regeringen bör för ett sådant kunskapslyft ocksåha beredskap för att stödja insatserna ekonomiskt.Enligt min mening bör med bifall till motionerna 1999/2000:T703 yrkande 4 och 1999/2000:T714 yrkande 4 som sin mening ge regering-en till känna vad jag här har anfört.8. Fler högskoleutbildade inom ITLars (), (), Per () och () anför:Kompetent IT-personal är en bristvara i hela världen och denna brist är ett avde mest allvarliga problemen i . Kompetensbehoven ligger både påyrkesutbildade (tekniker) och på akademisk nivå. Utbildningssystemet måstefå en tydligare inriktning på de möjligheter som den digitala ekonomin er-bjuder. Ett högre teknikkunnande, mer kunskap om entreprenörskap och omPR och marknadsföring måste stimuleras bland studenter. Vi anser att Sveri-ge skall examinera fler civilingenjörer. För att detta skallvara möjligt krävs snabba förändringar i hela skolsystemet. Flexibel skoltidoch insatser för att öka intresset för teknikstudier är två av många åtgärdersom krävs.Vi anser att med bifall till motion 1999/2000:T28 yrkandena 13och 20 som sin mening bör ge regeringen till känna vad vi här har anfört.9. Fler högskoleutbildade inom ITYvonne () och () anför:För att skall kunna behålla och stärka sin position som ledande IT-nation krävs att vi har ett utbildningsväsende som kan försörja det privatanäringslivet med duktiga medarbetare. Framför allt gäller det civilingenjörer,men även andra högutbildade kommer att behövas när tekniken tar sig in påallt fler områden i samhället. För att tillfredsställa hela samhällets behov böfler utbildningsplatser för civilingenjörsutbildning inrättas och examinatio-nen av civilingenjörer öka med 1 000 . Det är också nödvändigt attstuderande redan i och gymnasieskolan motiveras att läsa natur-vetenskapliga ämnen och teknik. Det nya teknikprogrammet i gymnasiesko-lan måste ses över för att förbättra rekryteringen dit, särskilt när det gällerkvinnor.Enligt vår mening bör med bifall till motion 1999/2000:T24 yr-kande 12 i denna del som sin mening ge regeringen till känna vad vi här haranfört.10. Distansutbildning med IT-stödLars (), (), Per () och () anför:Det pågående teknikskiftet kommer att få långtgående konsekvenser för helavårt samhälle och då inte minst vårt utbildningsväsende. Den digitala tekni-ken ger stora möjligheter att sprida utbildning. Det sker en mycket snabbexpansion av digital distansutbildning, som kommer att utbildamånga miljoner människor - människor som annars troligen varken hadehaft tid eller råd till utbildning eller tillgång till en konventionell utbildnplats. bör skapa ett virtuellt universitet med tillgång till en breduppsättning kurser. I detta universitet skall alla lärosäten som vill bidra mekurser och kunnande ges möjligheter att delta.Vi anser att med bifall till motion 1999/2000:T28 yrkandena 18och 19 som sin mening bör ge regeringen till känna vad vi här har anfört.11. Distansutbildning med IT-stödBirgitta () anför:Distansutbildningen bör utvecklas så att den i ännu större utsträckning änhittills omfattar all utbildning. Exempelvis kan nya former för undervisning-en i grund- och gymnasieskolan prövas och eleverna läsa på distans någondag . bör ges i uppdrag att initiera och utvärdera sådanaprojekt. Det produceras i enorma mängder kunskap genom föreläs-ningar, lektioner och distansundervisning, som dock bara kommer få männi-skor till del genom deltagande i utbildningar. Alla medborgare bidrar genomskatten till att finansiera utbildningarna och borde därigenom kunna ta del avdem. Ett mål om att all offentligt finansierad utbildning skall göras tillgäng-lig på nätet bör därför fastställas.Enligt min mening bör med bifall till motion 1999/2000:T703yrkandena 6 och 10 som sin mening ge regeringen till känna vad jag här haranfört.12. Ett för InternetteknikLennart () och () anför:En särskild satsning på forskning och utbildning är nödvändig för att råda botpå den stora bristen på kompetent personal som kan bygga och underhållastora IP-nät (IP=Internet Protocol) och för att inte äventyra den stora natio-nella satsningen på utbyggnad av bredband. Vi anser det olyckligt att rege-ringen i hög grad fokuserar intresset när det gäller forskning och utvecklingtill KTH och den påbörjade satsningen i . Det finns enligt vår meningstarka skäl för en resolut och effektiv investering i utbildning och kompe-tensspridning även utanför . Detta kan ske genom ensatsning på ett kompetenskonsortium för forskning och utveckling inombredbandsteknologi, som förutom KTH består av /, , och tekniska uni-versitet. På så sätt skulle man få en jämnare geografisk kompetensspridningutan att tumma på kvaliteten. Samtliga dessa lärosäten har en väl dokumente-rad kvalificerad forskning och avknoppning på IT-området.Enligt vår mening bör med bifall till motion 1999/2000:T21 somsin mening ge regeringen till känna vad vi här har anfört.13. Forskning inom vissa områdenYvonne () och () anför:Lärarna måste ges bättre kunskap i hur tekniken kan användas för att ut-veckla utbildningen. Vi anser att regeringen bör överväga att inrätta ett sär-skilt tvärvetenskapligt forskningsprogram med inriktning mot pedagogiskkompetens och användning av modern vår mening bör med bifall till motion 1999/2000:T24 yr-kande 12 i denna del som sin mening ge regeringen till känna vad vi här haranfört.14. Forskning inom vissa områdenUlf () anför:Jag anser att den ökade användningen av mobiltelefoner gör det angeläget attsnabbt få fram underlag för att bedöma om de nuvarande gränsvärdena behö-ver skärpas.Enligt min mening bör med bifall till motion 1999/2000:T702yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna vad jag här har anfört.15. Klimatet för forskning, utbildning och utvecklingLars (), (), Per () och () anför:Internet- och kunskapssamhället kommer att i grunden förändra de institutio-ner som bar upp industrisamhället. Detta ställer krav på ett tydligt ledarskapvad gäller exempelvis den övergripande kunskapsmiljön. Det är ny kunskapsom lägger grunden för ökat välstånd och kulturell utveckling. De tydligabrister som finns framför allt i får dramatiska följdverkningar ialla andra utbildningsled. Därför krävs en övergripande strategi i syfte attreformera ungdomsskolan, den högre utbildningen och forskningen.Grundskolan måste sättas främst. En kunskapsgaranti skall ge alla elevermöjlighet att lämna med betyget godkänd i alla ämnen. Detmåste finnas utrymme för undervisning anpassad efter varje elevs behov ochintresse. Det naturvetenskapliga och tekniska intresset måste utvecklas tidigt.IT:s möjligheter i läs- och skrivundervisningen bör tas till vara. För forsk-ningssystemet måste kvalitet och förmåga till förnyelse stå i centrum. Detförutsätter i sin tur skärpta kvalitetskrav, men också ökad flexibilitet ochmångfald. Högre utbildning och forskning måste planeras utifrån långa per-spektiv och får aldrig göras till en del av en kortsiktig arbetsmarknads- ochregionalpolitik.Enligt vår mening bör med bifall till motion 1999/2000:T28 yr-kande 17 som sin mening ge regeringen till känna vad vi här har anfört.Näringsutskottets yttrande 1999/2000:NU5yEtt informationssamhälle för allaTill trafikutskottetTrafikutskottet har berett bl.a. näringsutskottet tillfälle att avge yttrande öproposition 1999/2000:86 om ett informationssamhälle för alla jämte motio-ner.Näringsutskottet behandlar i första hand förslag i propositionen om inrikt-ning av IT-politiken för att främja bl.a. tillväxt och regional utveckling samtförslag om tillgängligheten till informationssamhällets tjänster jämte motsva-rande yrkanden i parti- och kommittémotionerna 1999/2000:T24 (kd),1999/2000:T26 (c), 1999/2000:T28 (m) och 1999/2000:T29 (fp).Regeringens förslag om börsintroduktion av (prop. 1999/2000:84) jämte motioner behandlar näringsutskottet i betänkande 1999/2000:NU18.NäringsutskottetPropositionenAllmänt om förslagenRegeringen framlägger i propositionen förslag om mål, inriktning och prio-ritering av områden för IT-politiken. Vidare föreslås två lagändringar samten ansvarsfördelning vad gäller informationssäkerhetsarbetet.Mot bakgrund av att redan är en ledande IT-nation bör ambitionenenligt regeringen vara att som första land blir ett informationssam-hälle tillgängligt för alla, varmed avses en bred IT-kompetens i samhället ochett starkt förtroende för användandet av denna teknik, med ambitionen attlyckas med detta före andra länder.Regeringens strävan är att IT-politiken skall bidra till ökad måluppfyllelseav de allmänna politiska målen. Vägledande inriktning för IT-politiken skallbl.a. vara att främja tillväxt genom att öka den svenska IT-sektorns interna-tionella konkurrenskraft, bidra till nya marknader, fler jobb och ökad pro-duktivitet i hela samhället genom användningen av IT samt att öka den elek-troniska handeln. Ett annat syfte med IT-politiken skall vara att främja regio-nal utveckling genom att den skall bidra till att skapa förutsättningar förtillväxt i hela landet genom en bra IT-infrastruktur.Regeringen föreslår vidare att statens insatser skall koncentreras till upp-gifter när det gäller tilliten till IT, kompetensen att använda IT samt tillgänligheten till informationssamhällets tjänster. Insatserna för att öka tillitenIT syftar till att skapa bättre generella förutsättningar för informationssäkerhetsarbetet. Bland insatserna för att öka IT-kompetensen aviseras en satsningpå att öka IT-kunskapen i småföretagen med start . Vidare menarregeringen att det finns behov av en ny nationell strategi inom mikroelektro-nik samt elektronik- och närliggande IT-områden. En sådan strategi skallgenomföras genom kraftsamlingar i ett antal kluster (grupper av institutioneroch företag). Regeringen har i ett första steg beslutat att stödja utbyggnad avett kluster med inriktning mot kiselteknik med bl.a. ett nytt institut i Norrköping.När det gäller insatser för att öka tillgängligheten, som beskrivs mer utför-ligt i följande avsnitt, föreslås ändringar i ledningsrättslagen (1973:1144) föatt underlätta en utbyggnad av IT-infrastrukturen med hög överföringskapa-citet i befintliga ledningsnät och kanalisationer. Vidare redovisas regeringensbedömning att ett nationellt infrastrukturprogram bör inrättas för att skapa enhelhetsbild av behovet av IT-infrastrukturen samt ge underlag till principerför ansvarsfördelningen mellan staten och övriga aktörer. Regeringens för-slag i denna del bygger bl.a. på den s.k. förslagbetänkandet Bredband för tillväxt i hela landet (SOU 1999:85).Insatser för att öka tillgänglighetenEnligt regeringens bedömning bör alltså ett nationellt infrastrukturprogram,som omfattar hela infrastrukturen på IT-området, skapas. Programmet bör iförsta hand vara vägledande och underlätta en utbyggnad i marknadens regi.Programmet bör innehålla förslag till regler och riktlinjer som garanterarsäkerheten och framkomligheten. Staten bör ha ett övergripande ansvar försäkerheten i den tekniska infrastrukturen men bör inte i detalj peka ut teknis-ka lösningar.I propositionen betonas att staten har ett ansvar för att skapa förutsättning-ar för att behoven av IT-infrastruktur - både när det gäller teknik och andradelar - kan tillgodoses i hela landet. En väl utbyggd IT-infrastruktur främjaren konkurrenskraftig IT-industri och användningen av IT i företag, offentligförvaltning, skola och hushåll. Informationsteknikens betydelse för regionalutveckling och utjämning understryks också. Tillgång till modern informa-tionsteknik till konkurrenskraftiga priser bör enligt regeringen finnas för attnäringslivet i hela landet skall kunna utvecklas så att det bidrar till den ekonomiska tillväxten. För att hela skall leva och utvecklas bör ävenföretag i regionalpolitiskt prioriterade regioner snabbt få tillgång till dennateknik så att de kan konkurrera på mer likvärdiga villkor med företag i övrigalandet. I detta syfte bör, menar regeringen, särskilda åtgärder vidtas, bl.a. fatt stimulera utbyggnaden av transportnätet i dessa områden.Regeringen förordar i propositionen att ett stomnät till alla landets kom-muner skall skapas. Tillgängligheten i nätet skall vara hög så att konkurrens,låga priser och en snabb utveckling främjas av att ett stort antal aktörer harmöjlighet att nyttja nätet. Konkurrens skall skapa förutsättningar för låga ochså långt möjligt avståndsoberoende priser i hela landet. Enligt regeringenskall det vara möjligt för alla tjänsteleverantörer som så önskar att få tillgåtill ledningen, och huvudorterna i alla kommuner bör nås.För att få klarhet i de kommersiella förutsättningarna gav regeringen i ok-tober 1999 i uppdrag till att utreda de kommer-siella förutsättningarna för uthyrning av öppen ledning samt ökad data-transmissionskapacitet på marknaden genom en accelererad utbyggnad avoptokabel på i första hand stamnätet för starkströmsledningar. Genom att eneller flera optofiberkablar placeras på redan existerande stolpar skulle dessakunna utnyttjas på ett sätt som kan sänka investeringskostnaden i jämförelsemed att gräva ner kablar. har bildat ett bolag för ändamålet,och investeringen finansieras på marknadsmässiga grunder.Regeringens uppfattning är att det första steget i utvecklingen mot en till-gänglig infrastruktur med hög överföringskapacitet bör tas genom utbyggnadav ett stomnät för bredbandskommunikation mellan landets alla kommuner.Svenska kraftnäts uppdrag är att erbjuda svart fiber på marknadsmässigavillkor. Ett sådant nät utgör början av utvecklingen mot en högre kapacitet inätet som helhet. Det ankommer på regeringen att fatta nödvändiga beslut.Investeringskostnader för ett nationellt optofibernät som når fram till varjekommunhuvudort har beräknats till ca 2,5 miljarder kronor.Regeringen förväntar att det regionala transportnätet, som förbinder deolika orterna i kommunen med stomnätet, i stor utsträckning kan förverkligasav marknaden och andra icke-statliga aktörer. Emellertid finns det transport-nätförbindelser som inte bedöms komma till stånd på helt kommersiella grunder och som därför enligt regeringen börprioriteras av regional- och näringspolitiska skäl. För statligt stöd till dessnät har regeringen beräknat ca 2,6 miljarder kronor.På samma sätt kan det enligt regeringen finnas delar av accessnätet sominte bedöms komma till stånd på kommersiella grunder. En kommun kan avnäringspolitiska eller andra skäl välja att prioritera utbyggnad av accessnäteti vissa delar av kommunen. För att underlätta en utbyggnad också i glesbygdbör en kommun kunna få möjlighet att ansöka om stöd för att ordna anslut-ning med hög överföringskapacitet. Stödet bör avse fastigheter där anslut-ning skulle bli avsevärt dyrare för abonnenterna än i normala fall. Det statli-ga stödet bör täcka endast en mindre del av utgiften, och stödet bör förenasmed villkor. Sådana villkor kan vara att nätet skall kunna hyras av alla ope-ratörer och att priserna är rimliga och enhetliga inom kommunen. Vidareskall det finnas ett lokalt försörjningsprogram. Ansökningarna från kommu-nerna skall också prövas utifrån regional- och näringspolitiska grunder. Re-geringen understryker att kommunala initiativ vad gäller utbyggnad av ac-cessnät är ett frivilligt åtagande för kommunerna.Enligt regeringens bedömning bör även en viss stimulans lämnas för bred-bandsanslutning av de hushåll som finns utanför tätorterna. I propositionenaviseras därför förslag om skattelättnad för fysiska och juridiska personersom haft utgifter för en anslutning för datakommunikation som innebär enväsentlig kapacitetshöjning i förhållande till överföringskapaciteten i detnormala telefonnätet. Skattelättnaden, som bör kunna utformas som en skat-tereduktion, bör avse anslutningsutgifter över ett visst belopp och motsvaraen mindre del av utgiften. Skattelättnaden skall tillsammans med det kom-munala stödet till accessnät uppgå till totalt 3,2 miljarder kronor.Regeringen har tidigare beslutat uppdra (dir. 2000:04) åt en särskild utre-dare (kommunalrådet ) att utarbeta förslag till ett nationelltinfrastrukturprogram och till hur staten skall medverka i nätutbyggnaden,m.m. I propositionen meddelar regeringen att utredaren skall ges tilläggsdi-rektiv att lämna förslag till fördelningen av de två sistnämnda stödformernaoch hur stödet kan begränsas till totalt . Det är viktigt askattereduktionen kan utformas så att den är enkel att tillämpa av skatteför-valtningen och lätt att administrera, påpekas det. Regeringen avser att utredaden närmare utformningen av skattereduktionen och förelägga ettlagförslag. Lagen bör träda i kraft , och skattereduktionenbör medges första gången vid taxeringen .