bet · GO01MJU2 · 2000-11-28 00:00:00 — skall medverkatill en korrekt tillämpning av så attfinansiella sanktioner undviks. ärfondkoordinator för EU-stöden. anvisades varav avsåg justering avpremieavgiften till som är en ökadkostnad för . harJordbruksverket fått disponera , 35miljoner kronor respektive föradministrativ hantering av landsbygdsprogrammet m.m. Frånoch med upphör anslagen B3 Djurregister,B13 Jordbrukets blockdatabas samt F3 Kostnader förlivsmedelsberedskap att vara enskilda anslag för att istället ingå i anslaget 43:1 har till följd av medlemskapet i EUålagts ansvar för en mängd nya arbetsuppgifter. Underbudgetperioden är ambitionsnivån fortsatt hög för en radarbetsuppgifter. Förutom det svenska ordförandeskapetskall fortlöpande analyserainternationella frågor, bl.a. med koppling till dekommande WTO-förhandlingarna, östutvidgningen samt OECDoch redovisa dessa till . Vidareskall bistå regeringen och aktivt medverkai det internationella arbetet inom FAO, och Agenda 21för . Utbyggnad och fortsatt utveckling av IT-baserade stödsystem samt informationsverksamhet gentemotlänsstyrelser och jordbrukare i syfte att undgåfinansiella korrigeringar från kommissionen prioriteras.Jordbruksverket har avdelat en särskildarbetsgrupp för hanteringen av de potentiella återkravenför felaktigt utbetalda miljöstöd. Den nya programperiodenför miljö- och landsbygdsprogrammet som börjar år 2001samt behovet av en bättre blockdatabas kräver att ensatsning görs under det närmaste året. I och med att år2001 är kommerkorrekta ansökningar från lantbrukarna att betala sig iform av lägre kostnader kommande år. kommerarbetet med att utveckla grisregistret, som skallupprättas i enlighet med direktiv /12/EG av den 17 mars1997 om ändring och uppdatering av direktiv /432/EEG omdjurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur ochsvin inom gemenskapen, att fortsätta. ärfunktionsansvarig myndighet för livsmedelsberedskapen. Ienlighet med uppdrag i regleringsbrevet för innevarandebudgetår har och Livsmedelsverketanalyserat behovet av fortsatt beredskapslagring efter år2000. Slutsatsen har varit att det inte finns några skälför en fortsatt lagring och att lagerverksamheten därförskall upphöra. Avvecklingen beräknas vara klar under år2001.Resursåtgången i verksamhet uppgick år1999 till 823 årspersoner. Fördelningen på funktioner var53 % till ärendehantering, till analys/utredning, till information, till kontroll/tillsyn och 2 %till normering.När det gäller avgiftsinkomsterna härrör dessa frånväxtinspektion, kvalitetskontroll av frukt och grönt,vattenhushållning, foderkontroll, införsel av djur,köttklassificering m.m. skall denavgiftsfinansierade verksamheten bedrivas i oförändradomfattning. För perioden beräknas intäkterna ochkostnaderna till 40,5 respektive 44,5 miljoner kronor.Eftersom utbetalningar av EU-stöd ersätts i efterskottfrån EG-budgeten uppstår ett kreditbehov förJordbruksverket. Regeringen bedömer detta kreditbehovtill för år 2001.Implementeringen av Agenda 2000 och det nyalandsbygdsprogrammet ställer fortsatta krav på utvecklingoch effektivisering av administrationen. Jordbruksverketoch länsstyrelserna bör i likhet med innevarande år inomramen för anvisade medel på anslag 44:1 Åtgärder förlandsbygdens miljö och struktur få disponera resurser försådana åtgärder. Anslaget till justerasfr.o.m. med de belopp som tidigare anvisats underanslagen Djurregister, Jordbrukets blockdatabas samtKostnader för livsmedelsberedskap. Justeringen innebärinte någon förändring av verkets uppgifter. Av anvisademedel skall disponeras för bekämpning ochkontrollprogram inom ramen för verkets verksamhet inomområdet bekämpning av smittsamma husdjurssjukdomar.Regeringen kommer senare att meddela de närmare villkorenför dispositionen. För initialkostnader i samband medinförandet av ett hundregister överförs 1 miljon kronortill anslaget under utgiftsområde 4,varav utgör ett engångsbelopp. En justering avpremierna för avtalsförsäkringarna bör också göras.Regeringen bedömer anslagsbehovet till förår 2001. Anslagsbehoven för åren 2002 respektive 2003beräknas till räknat i fasta priser.MotionernaEnligt motion MJ243 (kd) har möjligheteratt rationalisera och minska sin byråkrati genomeffektiviseringar, exempelvis med ett förenklatclearingsystem. Därför bör kostnaderna förJordbruksverkets verksamhet kunna minskas (yrkande 10). Därmed kan anslaget 43:1 reduceras med i förhållandetill regeringens förslag (yrkande 21 delvis). I motionMJ251 (m) yrkas att det till anslaget 43:1 anvisas . Genomregelförenklingar och administrativa förbättringar kananslaget reduceras med i förhållande tillregeringens förslag (yrkande 6). Enligt motion MJ252 (c)finns det möjlighet att anslå mindre medel tilladministrationen hos . Anslaget 43:1Statens jordbruksverk bör reduceras med iförhållande till regeringens förslag (yrkande 5 delvis). Imotionerna MJ257 (fp) yrkande 12 delvis och Fi211 (fp)yrkande 21 delvis föreslås att anslaget 43:1 reduceras med i förhållandetill regeringens förslag.Enligt motion MJ227 (s) bör på ett aktivt sätt tatill vara de möjligheter som finns att förenkla nationellaregler för jordbruksadministrationen. En förenkling ocheffektivisering av den nuvarande organisationsmodellenskulle ge en mer långsiktig och stabil lösning medeffektiv administration och hög måluppfyllelse.Stödadministrationen har kopplingar till flera andraverksamheter inom miljö- och kulturmiljöarbetet. Att dessaverksamheter finns samlade på länsstyrelserna innebär enhög effektivitet i arbetet med att utveckla landsbygden,lantbruket och att stärka kulturmiljövärdena och denbiologiska mångfalden i odlingslandskapet. När det nyastödet för miljö och landsbygdsutveckling har "satt sig"finns det enligt motionärerna goda skäl för att flytta såmycket som möjligt av verksamheten från Jordbruksverkettill länsstyrelserna. Enligt motion MJ258 (m) yrkande 4bör avvecklas. Det finns anledning attutreda om verket kan ersättas genom att delsmyndighetsuppgifter läggs på regional nivå närajordbrukarna, dels återstående nödvändiga arbetsuppgifterfördelas på ny eller annan myndighet, t.ex.länsstyrelserna.I motion Sk323 (kd) yrkas att beslutar attjordbrukarnas avgifter till djurdatabasen skall avskaffas(yrkande 30).Utskottets övervägandenJordbruksverket skall verka för en konkurrenskraftigmiljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion tillnytta för konsumenterna. Verket skall vidare medverka korrekt tillämpning av så attfinansiella sanktioner undviks. Till följd av medlemskapeti EU har , förutom funktionen somfondkoordinator för EU-stöden, ålagts ansvar för en mängdandra nya arbetsuppgifter. Vidare är ambitionsnivånfortsatt hög för en rad arbetsuppgifter underbudgetperioden. Som regeringen framhåller kräver den nyaprogramperioden för miljö- och landsbygdsprogrammet samtbehovet av en bättre blockdatabas att en särskild satsninggörs under det närmaste året. Detta kommer att betala sigi form av lägre kostnader . Med detanförda ansluter sig utskottet till regeringens bedömningnär det gäller medelsbehovet under anslaget 43:1 ochtillstyrker regeringens förslag. De motionsyrkanden somframförs om större eller mindre besparingar påJordbruksverkets anslag grundas inte på någon mer ingåendeeller sakligt motiverad analys av vilka verksamheter ochuppgifter som kan reduceras med verkan . När det gäller förutsättningarna för denframtida jordbruksadministrationen återkommer utskottet idet följande. Därmed avstyrks motionerna MJ243 (kd)yrkandena 10 och 21 delvis, MJ251 (m) yrkande 6, MJ252 (c)yrkande 5 delvis, MJ257 (fp) yrkande 12 delvis och Fi211(fp) yrkande 21 delvis.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört omJordbruksverkets tillgång till kredit på myndighetenssärskilda räntekonto för EU-verksamhet iRiksgäldskontoret. Utskottet föreslår därför att riksdagengodkänner vad regeringen anfört i denna del.Beträffande frågan om en effektivarejordbruksadministration vill utskottet anföra följande.Som redovisas i propositionen presenterade utredningen ommyndighetsorganisation på jordbrukets område mot bakgrundav det svenska EU-medlemskapet sittbetänkande Effektivare hantering av EU:s direktstöd tilljordbruket (SOU 1998:147). Utredningen konstaterade attdet råder stora skillnader i länsstyrelsernas effektivitetvid hanteringen av EU:s jordbruksstöd. Mot denna bakgrundtillsatte regeringen en arbetsgrupp inom Regeringskanslietunder med uppgiften att se över hur problemeninom jordbruksadministrationen skall lösas. Arbetsgruppenöverlämnade skrivelsen Rapport om effektivisering ochfinansiering av jordbruksadministrationen till statsrådetoch chefen för i augusti 2000.Arbetsgruppens slutsatser är att reglerna inom dengemensamma jordbrukspolitiken är av central betydelse förbedömningen av jordbruksadministrationens organisation ochfinansiering. Beslut om de centrala reglerna inom CAPfattas inom EU och inte av riksdag, regeringeller myndigheter. Beräkningen av kostnaderna föradministrationen har varit svårbedömd dels på grund av attlänsstyrelsernas redovisning av kostnaderna uppvisar ettstort mått av osäkerhet, dels på grund av att tänktarationaliseringsvinster till följd av bättre rutiner ochstörre kunskaper uteblivit eftersom det skett ständigaförändringar i stödsystemen. I rapporten konstateras attde medel som ställts till förfogande måste ansesha varit tillräckliga eftersom målsättningen att heltundvika sanktioner i stort sett kunnat nås.Länsstyrelserna anser sig sakna resurser för att hanteraåterkravsärenden. I rapporten dras slutsatsen att högrekostnadseffektivitet, förenklingar i administrationen,förbättringar av databaser och IT-stöd, ändringar avregelverk och ökad kunskap hos jordbrukarna bör leda tillytterligare effektiviseringar eller minskade kostnader iverksamheten. bör, enligt rapporten,genomförandet av administrativa förenklingar ochinförandet av ett nytt miljö- och landsbygdsprogram ledatill att resursbehoven bör kunna med oförändraderamanslag om inte några förändringar i regelverketinträffar. Det pågående kvalitetsprojektet inomJordbruksverket och länsstyrelserna har förutsättningaratt leda till att hanteringen av jordbrukarstöden bådeblir mer effektiv och att kvaliteten i arbetet blirbättre. Strukturutvecklingen inom jordbruket tillsammansmed utökade kommunikationsmöjligheter mellanjordbruksföretag och myndigheter gör att förutsättningarnaför jordbruksadministrationen ändras. En organisationbestående av 22 från varandra fristående myndigheter är idet perspektivet inte någon långsiktigt stabil lösningenligt rapporten. Stordriftsfördelar vad gäller såvälstödhanteringen som en långtgående rationalisering avledningsfunktioner och kommunikationer bör enligtrapporten ge väsentliga besparingar oavsett om en sådanorganisation är en del av eller utvecklasinom ramen för länsstyrelseorganisationen. Som regeringenframhåller innebär de nya förutsättningar som gälleroch de förändringar som kan förutses attjordbruksadministrationen behöver anpassas och förändras.Bland annat bör en koncentration av handläggningen avärenden eftersträvas. Det är angeläget att det påbörjadeeffektiviseringsarbetet som bedrivs av Jordbruksverketoch länsstyrelserna ges hög prioritet och att fortsattaåtgärder till förenklingar och rationaliseringar vidtas.Med det anförda och då regeringen har för avsikt attsnarast att ta ställning till den närmare organisatoriskalösningen för hur arbetet skall bedrivas föreslårutskottet att motionerna MJ227 (s) och MJ258 (m) yrkande 4lämnas utan vidare åtgärd.Den inre marknaden inom EU förutsätter att djur skallkunna förflyttas fritt mellan länder och regioner. Dåsmittrisken ökar när djur flyttas och blandas med djurfrån andra platser, är det viktigt att djurens identitetoch ursprung kan fastställas. Enligt rådets förordning(EG) nr 820/97 skall därför alla nötkreatur, svin, får ochgetter inom EU märkas och journalföras. Den aktuellarådsförordningen ger möjlighet för medlemsländerna att taut avgifter av djurhållarna för att täcka kostnaderna försystemet för identifiering och registrering. Närmarebestämmelser härom finns i artiklarna 2, 3 och 9 iförordningen. Databasen har varit i funktion sedan den 31december 1997. Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet det i motion Sk323 (kd) yrkande 30 framfördaförslaget att avgifterna till djurdatabasen skallavskaffas.43:2 Statens utsädeskontroll, 43:3 och 43:4 Bekämpande avväxtsjukdomarUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen43:2-43:4.43:5 Arealersättningar och djurbidrag m.m.PropositionenFrån anslaget utbetalas direktbidrag i form avarealersättning, djurbidrag m.m. Anslaget ärobligatoriskt för alla medlemsländer inom EU ochfinansieras helt från EG-budgeten. Utbetalningen avarealersättning för kommer att ske först i januari2001, jämfört med november . Arealersättninglämnas för odling av spannmål, oljeväxter, baljväxter,oljelin, gräsensilage och areal tagen ur produktion.Vidare finns arealbaserade ersättningssystem för bl.a.spånadslin, vicker m.m. Ett villkor för ersättning är attåkermark tas ur livsmedels- eller foderproduktion.Arealersättning avseende om ca 3,9 miljarderkronor utbetalas först . Det innebär attstaten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som interyms inom ramen för redan anvisade anslagsmedel. Av dennaanledning föreslås bemyndiga regeringen attgodkänna stöd som innebär utgifter på högst 4,6 miljarderkronor . Regeringen bedömer anslagsbehovettill 5 för . Anslagsbehoven för åren2002 och 2003 beräknas till 5 407 400 000 kr.MotionenI motion MJ252 (c) föreslås att anslaget 43:5Arealersättningar och djurbidrag m.m. ökas med 40 000 000kr i förhållande till regeringens förslag (yrkande 5delvis).Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen är anslaget obligatoriskt föralla medlemsländer inom EU och finansieras helt från EG-budgeten. Utskottet ansluter sig till regeringensbedömning när det gäller medelsbehovet under anslaget 43:5och tillstyrker regeringens förslag. Därmed avstyrksmotion MJ252 (c) yrkande 5 delvis. Det i motionenframförda yrkandet om en höjning av anslaget ryms inteinom den av fastställda ramen förutgiftsområdet.Utskottet tillstyrker vidare det bemyndigande somregeringen föreslår.43:6 Intervention och exportbidrag förjordbruksprodukterUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget43:6. Vidare tillstyrker utskottet det bemyndigande somregeringen föreslår.43:7 Räntekostnader för förskotteradearealersättningar m.m.PropositionenUnder anslaget redovisas de räntor som uppstår för statentill följd av att ersättningen från EU:s jordbruksfondsgaranti- och utvecklingssektion inte sker vid sammatidpunkt som utbetalningen. Ersättning frångarantisektionen erhålls normalt i efterskott medan detfrån utvecklingssektionen är fråga om förskott. Anslagetfår även belastas med eventuella finansiella sanktioneroch straffavgifter som Europeiska kommissionen kan kommaatt ålägga . Anslaget får också tillföraskursvinster och belastas med kursförluster som uppstårtill följd av att medlemsstaten bär kursrisken inom EU:sjordbruksfonds utvecklingssektion. Anslaget får dessutombelastas med s.k. tekniska kostnader för offentliglagring i den mån ersättning inte erhålls från EG-budgeten. Vid ett omvänt förhållande, dvs. om EG:sschablonersättning för de tekniska kostnaderna överstigerde faktiska kostnaderna, tillförs anslaget medel fråninkomsttitel Offentlig lagring. Regeringen bedömeranslagsbehovet till oförändrat för år 2001.För åren 2002 och 2003 beräknas anslagsbehoven varaoförändrade.MotionernaEnligt motion MJ233 (c) finns det all anledning att verkaför att jordbruket inte skall drabbas negativt på grund avatt utbetalningarna av arealstöd senarelagts. En statliglånegaranti bör utfärdas för jordbrukare som på grund avförsenade utbetalningar av arealersättningen fårlikviditetsproblem (yrkande 14). motsvarar denförskjutna utbetalningen av arealersättning ca 3,9miljarder kronor vilket beräknas medföra ett räntebortfallpå ca . börkompenseras härför (yrkande 15). Enligt motion MJ256 (m)yrkande 8 borde regeringen redan i årets budget ha lagtförslag om räntekompensation på grund av den senarelagdautbetalningen av arealersättningar. Senareläggningeninnebär att man dels anstränger jordbrukssektornslikviditet, dels orsakar räntekostnader. När det gällerutbetalning av arealersättning för budgetåret 2000föreslår motionärerna att utbetalningen avarealersättningen skall ske första arbetsdagen . Härigenom kan skadan för jordbruket minimeras(yrkande 9).Utskottets övervägandenUtskottet ansluter sig till regeringens bedömning när detgäller medelsbehovet under anslaget 43:7 och tillstyrkerregeringens förslag i denna del.I årets regeringsförklaring framhålls bl.a. att densvenska livsmedelsproduktionens konkurrenskraft skallhävdas. De s.k. gödselskatterna skall i lämplig formåterföras till jordbruket och regeringen avser att läggafram förslag härom under riksdagsåret. Utöver detta harregeringen, som ett led i ett samlat åtgärdspaket för attstärka den svenska jordbruksnäringen, i anslutning tillregeringsförklaringen redovisat även andra åtgärder somt.ex. kompensation för den senarelagda utbetalningen avarealersättning. För att möjliggöra en sådan kompensationi anslutning till arealstödsutbetalningen anser utskottetatt regeringen bör få disponera anslaget 43:7Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m.Från anslaget bör högst få användas fördetta ändamål. Enligt utskottets mening får det ankomma påregeringen att besluta om den närmare utformningen avkompensationen, som förutsätts stå i överensstämmelse medde regler som gäller för den gemensammajordbrukspolitiken. Utskottet har tidigare uttalat sig ombetydelsen av att den senarelagda arealersättningenutbetalas med minsta möjliga fördröjning (bet.1999/2000:MJU2). Utbetalningen av den nu aviseradekompensationen bör göras i så nära anslutning som möjligttill utbetalningen av arealersättningen. Vad utskottetanfört med anledning av motionerna MJ233 (c) yrkande 15och MJ256 (m) yrkandena 8 och 9 bör ges regeringen tillkänna.Motion MJ233 yrkande 14 avstyrks i den mån den inte kananses tillgodosedd med vad utskottet nu anfört.43:8 FiskeriverketPropositionenKraven på verksamheten har ökat på fiskerikontrollensområde och genom att verkets uttalade roll påmiljöområdet förstärkts. Dessa faktorer har i hög gradpåverkat arbetet . Under detta år hadeFiskeriverket 254 årsarbetskrafter och verksamhetenstotala omslutning var , varav 33 %eller finansierades av anslagsmedel.Fiskeriverket bedriver uppdragsverksamhet ochtjänsteexport. För erhöll Fiskeriverket45,i avgiftsintäkter från sinuppdragsverksamhet och tjänsteexport. Avgiftsintäkternafår disponeras av Fiskeriverket.Enligt regeringen har utförligt redovisatsina prestationer, resultatet av dessa och kopplingen tillde operativa målen. Av resultatredovisningen framgår attverket har arbetat i linje med de övergripande målen iregleringsbrevet. Regeringen bedömer anslagsbehovet till66 för . Anslagsbehoven för åren 2002och 2003 beräknas vara oförändrade.MotionernaEnligt motion MJ243 (kd) har erhållit ökadeanslag . föreslås därför attanslaget till reduceras med iförhållande till regeringens förslag (yrkande 21 delvis).Även i motion MJ252 (c) framhålls att det finns möjlighetatt anslå mindre medel till administrationen hosFiskeriverket. Anslaget föreslås minskas med (yrkande 5 delvis).Utskottets övervägandenSom framhålls i propositionen har utförligtredovisat sina prestationer, resultatet av dessa ochkopplingen till de operativa målen. Enligt regeringen harFiskeriverket arbetat i linje med de övergripande målen iregleringsbrevet. Mot bakgrund av det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag när det gällermedelsanvisningen under anslaget 43:8. Därmed avstyrksmotionerna MJ243 (kd) yrkande 21 delvis och MJ252 (c)yrkande 5 delvis.43:9 Strukturstöd till fisket m.m., 43:10 FrånEG-budgeten finansierade strukturstöd tillfisket m.m. och 43:11 FiskevårdUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen43:9-43:11.43:12 skall i konsumenternas intresse verka försäkra livsmedel av god kvalitet, ärlighet ilivsmedelshanteringen och bra matvanor. Dess främstauppgifter är att utarbeta föreskrifter inomlivsmedelsområdet, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen(1971:511) samt leda och samordna livsmedelskontrollen,informera om viktiga förhållanden på livsmedelsområdet,aktivt medverka till att och regeringensriktlinjer i fråga om kost och hälsa fullföljs, verkställautredningar och vetenskapliga undersökningar om livsmedeloch matvanor samt att utveckla metoder förlivsmedelskontrollen. Inom ramen för regeringens satsningpå forskning och utveckling av ekologisk produktion ochekologiska produkter föreslår regeringen attLivsmedelsverket tillförs till studier om säkra ekologiska livsmedel och kosthelt eller delvis baserad på ekologiska livsmedel.Regeringen bedömer anslagsbehovet till förår 2001. Anslagsbehoven beräknastill 122 140 000 respektive 124 810 000 kr.MotionernaI motion MJ243 (kd) föreslås att tillförsytterligare utöver regeringens förslag. Densnabba utvecklingen av nya produkter, ökad handel menockså ökad kunskap om olika risker kräver attlivsmedelsmyndigheten har kunskap och metoder som kanligga till grund för hur livsmedelshanteringen skallregleras och kontrolleras (yrkande 21 delvis). Enligtmotionärerna i motion MJ252 (c) är det möjligt att anslåmindre medel till administration hos . Anslaget 43:12 bör därför reduceras med i förhållande till regeringens förslag (yrkande5 delvis).Utskottets övervägandenUtskottet ansluter sig till regeringens bedömning när detgäller medelsbehovet under anslaget 43:12 och tillstyrkerregeringens förslag. Därmed avstyrks motionerna MJ243 (kd)yrkande 21 delvis och MJ252 (c) yrkande 5 delvis. Det imotion MJ243 framförda yrkandet om en höjning av anslagetryms inte inom den av fastställda ramen förutgiftsområdet.43:13 Livsmedelsekonomiska institutetPropositionenLivsmedelsekonomiska institutet, vars verksamhet omfattaranalyser och utredningar inom det jordbrukspolitiskaområdet och livsmedelsområdet, har varit verksamt . Denanalysverksamhet som myndigheten bedriver utgör ettviktigt komplement till verksamheten vid övrigamyndigheter och utgör ett viktigt underlag för regeringensställningstaganden i frågor på det livsmedelspolitiskaområdet. Största delen av de nuvarande resurserna användstill analyser rörande CAP, WTO och utvidgningen av EU.Regeringen föreslår att ett ramanslag på 8 156 000 kranvisas för . beräknasanslagsbehoven till 8 306 000 respektive 8 474 000 kr.MotionenEnligt motion MJ251 (m) bedrivs liknande verksamhet som denLivsmedelsekonomiska institutet ansvarar för även avJordbruksverket. Enligt motionärerna förefaller detta intevara optimalt från ett resursperspektiv. Därför föreslåsatt anslaget minskas med (yrkande 7).Utskottets övervägandenAvsikten med att inrätta det var att tillgodose det ökande behovet avutredningsverksamhet och analyser med ekonomisk inriktninginom jordbruks- och livsmedelsområdet. Analyserna skallvara grundade på vetenskapliga metoder, ha ensamhällsekonomisk huvudinriktning och omfatta såvälnationella som internationella frågor. Målet medLivsmedelsekonomiska institutets verksamhet är att förseregeringen med långsiktigt, analytiskt underlag införbeslut och internationella förhandlingar om jordbruks- ochlivsmedelsfrågor samt öka kunskapen om dessa frågor blandallmänheten. Med det anförda ansluter sig utskottet tillregeringens bedömning när det gäller medelsbehovet underanslag 43:13 och tillstyrker regeringens förslag. Därmedavstyrks motion MJ251 (m) yrkande 7.43:14 Livsmedelsstatistik och 43:15 Jordbruks-och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgetenUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen43:14-43:15.43:16 Åtgärder på livsmedelsområdetPropositionenAnslaget disponeras för att främja export av livsmedelsamt för andra åtgärder på livsmedelsområdet med särskildtonvikt på konsumentperspektivet under perioden 2000-2002.Regeringen bedömer anslagsbehovet till förår 2001.