bet · GO01NU3 · 2000-11-30 00:00:00 — Stödet bygger på träffadestandardavtal, kompletterade med åtagande frånelhandelsföretaget om ett pristillägg per kWhlevererad el.I direktiven (dir. 2000:56) för den särskildeutredare (direktör ) som har fått iuppdrag att utforma ett nytt stödsystem ingår attundersöka och klargöra eventuella behov avkomplement till detta system, exempelvis stöd medsamma funktion som investeringsstöd. Behovet avkomplement kan t.ex. bero på skillnader iproduktionskostnader till följd av anläggningarsolika ålder eller skilda förutsättningar för olikaproduktionsformer. Utredaren skall också se påmöjligheten att hitta andra avgränsningar för stödetän den fastlagda gränsen för småskaligelproduktion på 1 500 kW. Vidare skall beaktasutvecklingen inom EG-rätten. Häri innefattas bl.a.systemets förenlighet med ochkommissionens framlagda förslag till direktiv om hurelektricitet från förnybara energikällor skall fåtillträde till den inre marknaden. Det sägs iuppdraget att begreppet småskalig produktion framförallt har använts i syfte att definiera vilkaelproducenter som skall vara berättigade till olikaformer av stöd. gäller det att se på vilkaenergikällor och anläggningar som bör varastödberättigade enligt certifikatsystemet och vilkabegränsningar som skall gälla för att omfattas avdet nya systemet. Utredaren skall redovisa sinaöverväganden och förslag senast den 31 oktober 2001.Flera EU-länder har infört eller planerar attinföra stödsystem som baseras på handel medcertifikat. Till dessa länder hör bl.a. ,, och . EG-kommissionenhar uttalat sig positivt om denna typ av stödsystemdå dessa system främjar en ökad konkurrenskraft förde förnybara energikällorna och anses vara förenligamed en konkurrensutsatt marknad. godkändesdet danska systemet för handel med gröna certifikatav kommissionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet ställer sig bakom regeringens förslag tillett nytt marknadsnära system för att främja förnybarelproduktion från förnybara energikällor. uppfattning kommer det nya systemet attskapa möjligheter för en fortsatt utbyggnad avelproduktion från förnybara energikällor, samtidigtsom det kommer att stimulera en marknadsdynamik somfrämjar kostnadseffektivitet och teknikutveckling.Utskottet noterar med tillfredsställelse att det idirektiven till den särskilde utredaren sägs attsystemet med certifikathandel och kvoter föranvändningen av el från förnybara energikällor skallutformas på ett sådant sätt att kontinuerligautvärderingar underlättas. Vidare tillstyrkerutskottet regeringens förslag att det tillfälligastödet till småskalig elproduktion förlängs t.o.m.utgången av och att den nuvarande stödnivånpå per kWh ligger fast under denna period.I tre av de motioner som väckts i ärendet -1999/2000:N42 (m), 1999/2000:N41 (kd) och1999/2000:N43 (fp) - yrkas avslag på regeringensförslag om principerna för ett nytt stödsystem.Utskottet finner grunderna för detta avvisandesynsätt svårförklarliga; här handlar det om attutforma ett marknadsbaserat system för encertifikathandel som innebär att realistiska mål förtillförselökningen kan läggas fast och att deekonomiska konsekvenserna för konsumenterna blirrimliga. Förslaget ansluter dessutom i hög grad tillpågående arbete inom EU. Kommissionen har uttalatatt stödsystem som bättre kan utnyttjamarknadskrafternas förmåga att sänka kostnaderna förproduktionen bör prioriteras. Flera av EU:smedlemsländer har också introduceratmarknadsbaserade stödsystem såsom gröna certifikat,kvothandel och upphandlingsmodeller. Till dessaländer hör , , , Nederländernaoch . Enligt utskottets mening kommerdärmed att aktivt vara en del i en pågåendeutveckling inom en stor del av EU.När det gäller yrkandena i motionerna 1999/2000:N41(kd) och 2000/01: N265 (c) om att nuvarande gräns på1 500 kWh som definierar småskalig elproduktion bort konstaterar utskottet att det ingår iuppdraget för den särskilde utredaren att prövadenna gräns.Med det sagda avstyrker utskottet här behandlademotioner i aktuella delar.Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 EnergiInledningRegeringens förslag i budgetpropositionen tillanslag under utgiftsområde 21 redovisas i bilaga.Riksdagen har, som tidigare redovisats, fastställtriktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84,bet. 1996/97:NU12). I samband med beslutet godkänderiksdagen inriktningen och omfattningen av ett ipropositionen redovisat program för omställning avenergisystemet om totalt drygt 9 miljarder kronor.Under år 1999 genomfördes temporära indragningar förvart och ett av , varefter sammabelopp har lagts tillbaka för vart och ett av åren2001 och 2002. I samband med ekonomiskavårproposition (prop. 1998/99:100) beslöt vidareriksdagen (bet. 1998/99:FiU:20) om ytterligare enomfördelning av anslagsbeloppen. Det innebär att detför utgiftsområdet finns neddragningar på sammanlagtdrygt . Deneddragningar som görs är att betrakta som enomfördelning av anslagsbeloppen över tiden.Anslagsbeloppet ökar därför med 210 miljoner kronorför jämfört med de belopp somfastställts i det energipolitiska programmet. Därmedkommer i princip allt som förts bort åren 1999 och2000 att återföras till deberörda anslagen. I årets budgetproposition föreslårdock regeringen ytterligare omfördelningar i syfteatt finansiera stödet för den småskaligaelproduktionen. Denna omfördelning innebär att 150miljoner kronor förs bort från den beräknade ramenför anslaget 35:2 Bidrag för att minskaelanvändningen för vart och ett av åren 2001 och2002 och att förs bort från denberäknade ramen för anslaget 35:3 Bidrag tillinvesteringar i elproduktion från förnybaraenergikällor för vart och ett av åren 2001 och 2002.Regeringen föreslår också att ramen för vindkraftförstärks med under anslaget 35:3Bidrag till investeringar i elproduktion frånförnybara energikällor. Stödet till vindkraften fråndetta anslag uppgår därmed till 100 miljoner kronorår 2001.I det följande redovisas regeringens förslag tillolika anslag inom utgiftsområdet och motsvarandeförslag i aktuella motioner. Därefter redovisasutskottets ställningstagande samlat i ett avslutandeavsnitt.Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader(35:1)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 120,2miljoner kronor.Statens energimyndighet inrättades den 1 januari1998 för att tydliggöra och förstärkamyndighetsfunktionen inom energiområdet. Myndighetenansvarar för merparten av myndighetsfunktionerna påenergiområdet. ärnätmyndighet enligt ellagen (1997:857) ochtillsynsmyndighet enligt naturgaslagen (2000:599).Myndigheten skall bevaka energimarknadernas ochenergisystemets utveckling och analysera sambandenmellan energiteknik, miljö och ekonomisk tillväxt.I myndighetens ansvar ingår myndighetsuppgifternainom tillförsel- och distributionsområdet,energiberedskapen och den kommunalaenergiplaneringen samt myndighetsuppgifter medanknytning till naturresursplanering. Myndighetenhar huvudansvaret för att verkställa större delen avdet energipolitiska programmet och ettsamordningsansvar för omställningsåtgärderna.Myndighetens ansvarsområden och uppgifter i övrigthar utförligt beskrivits i budgetpropositionerna föråren 1999 och 2000.MotionernaI motion 2000/01:N361 (m) hänvisas till attmotionärerna föreslår omfattande neddragningar avanslagen kopplade till omställningsprogrammet. Somen följd av dessa neddragningar kanEnergimyndighetens administrativa kostnader minskas,sägs det. Förslaget i motionen är därför attanslaget 35:1 minskas med 40miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.Ett motsatt budskap framförs i motion 2000/01:N367(c). Här sägs att Energimyndighetensförvaltningskostnader bör förstärkas med 10 miljonerkronor. Skälet är den ökade arbetsbelastning somföljer av att åtgärderna till följd avomställningsprogrammet skall påbörjas. Motionärernaföreslår att denna utökning finansieras genom enmotsvarande neddragning på anslaget 35:2 Bidrag föratt minska elanvändningen.I ekonomisk-politiska motion2000/01:Fi211 föreslås att anslaget minskas med 20miljoner kronor i förhållande till regeringensförslag. Skälet för besparingen - som också gällerövriga anslag inom det energipolitiskaomställningsprogrammet - är att partiet anser attBarsebäck 1 på nytt skall tas i drift. Staten kan dåundgå kostnader för avvecklingen somstörre delen av åtgärdsprogrammen inom energiområdetkan slopas. I motionen erinras också om att partietönskar att medel avsätts för stöd tillenergisäkerhet i Östeuropa.Bidrag för att minska elanvändning (35:2)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 325miljoner kronor.Anslaget disponeras för stöd till vissainvesteringar för att minska elanvändningen ibostäder och vissa lokaler samt till investering förombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnadertill fjärrvärme och stöd till fjärrvärmenätet. Stödlämnas i form av bidrag.Boverket är ansvarigt för stöd enligt förordningen(1997:635) om statligt bidrag till vissainvesteringar för att minska elanvändningen ibostäder och vissa lokaler. Länsstyrelserna haransvar för att administrera stödet.Statens energimyndighet ansvarar för stöd enligtförordningen (1997:634) om statligt bidrag tillinvestering för ombyggnad och anslutning aveluppvärmda byggnader till fjärrvärme.Länsstyrelserna har ansvar för att administrerastödet.Regeringen föreslår att bidrag för minskadelanvändning återinförs fr.o.m. den 1 januari 2001.Åtgärden bör omfatta bidrag till utbyggnad avfjärrvärmenät, anslutning av fastigheter och lokalertill fjärrvärme, konvertering till individuellbränsleeldning samt stöd till solvärme i enlighetmed vad som beskrivs ovan. Dessutom föreslårregeringen att ävenfortsättningsvis skall ha möjlighet att ge stöd tillprojekt som innebär utveckling av ny teknik och nyasystemlösningar.MotionernaI motion 2000/01:N361 (m) anförs attenergieffektiviseringar fortlöpande kan genomföraspå elmarknaden utan statlig inblandning. Mot dennabakgrund anser motionärerna att inga medel skallföras upp på anslaget.I syfte att finansiera den föreslagnaförstärkningen på Energimyndighetensförvaltningsanslag förordas - som nämnts - imotion 2000/01:N367 (c) en motsvarande neddragningpå på detta anslag.Även i ekonomisk-politiska motion2000/01:Fi211 yrkas - av tidigare redovisade skäl -att inga medel skall föras upp på anslaget.Bidrag till investeringar i elproduktion frånförnybara energikällor (35:3)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 305miljoner kronor.Anslaget disponeras för bidrag till vissainvesteringar inom energiområdet. Stödet lämnas iform av bidrag till investeringar ibiobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk ochsmåskalig vattenkraft samt för utveckling ochprovning av ett upphandlingsförfarande för ny teknikför elproduktion med förnybara energislag.Investeringarna i småskalig vattenkraft torde ihuvudsak komma att gälla utnyttjande av redanbefintliga regleringar samt förbättrad turbinteknik.Förordningen (1998:22) om statligt stöd till vissainvesteringar inom energiområdet trädde i kraft ifebruari 1998. I förordningen finns bestämmelser omstöd till investeringar i biobränslebaseradkraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft.Vad gäller upphandling av ny elproduktionsteknikhar det förslag till förordning som tidigare anmältstill för granskning enligtstatsstödsreglerna återkallats. Detmetodutvecklingsarbete som bedrivs avEnergimyndigheten för detta stöd har tillsammans medkommissionens arbete med ett direktiv för förnybarenergiproduktion visat på behovet av envidareutveckling av stödets utformning. Detta arbetehar under slutet av samordnats med detarbete som genomförts inom den interdepartementalaarbetsgruppen för förnybar elproduktion somtillsattes av regeringen och varsarbete legat till grund för regeringens proposition1999/2000:134 om ekonomiska förutsättningar förelproduktion från förnybara energikällor.Av totalt som skall anvisas förår 2001 uppgår ramen för biobränsleeldad kraftvärmetill . Ramen för stöd tillvindkraft uppgår - efter förstärkning - till100 . Ramen för småskalig vattenkraftuppgår efter finansiering av anslag 35:10 Skydd försmåskalig elproduktion respektive utökatinvesteringsstöd till vindkraft till 47 miljonerkronor . Efter finansiering av skydd försmåskalig elproduktion respektive utökatinvesteringsstöd till vindkraft uppgår ramen förupphandlingsförfarande för ny teknik förelproduktion med förnybara energislag under år 2001till . Av totalt 168 miljonerkronor som regeringen har för avsikt att föreslå förår 2002 planeras ramen för biobränsleeldadkraftvärme uppgå och ramen förvindkraft till . Ramen försmåskalig vattenkraft respektiveupphandlingsförfarandet planeras uppgå till 4respektive under år 2002.MotionernaI motion 2000/01:N260 (s) pläderas för att ettlångsiktigt mål skall läggas fast för vindkraftensroll i det svenska energisystemet. Ett rimligtlångsiktigt planerings- och produktionsmål förvindkraftens utbyggnad är, enligt motionärerna, 10TWh per år.Moderata samlingspartiet anser att såväl särskildaproduktionsskatter som subventioner bör tas bort,uttalas i motion 2000/01:N361 (m). Mot dennabakgrund anser motionärerna att inga medel skallföras upp på anslaget.I motion 2000/01:N262 (kd) föreslås ingaanslagsförändringar i förhållande till regeringensförslag. I motionen sägs att Sverigesenergiförsörjning skall tryggas genom en långsiktigoch medveten energipolitik med fasta spelregler därinhemska förnybara energikällor och bränslen utgören växande bas. Det är den enda kända vägenmot det ekologiskt uthålliga energisystemet, sägsdet.Investeringsbidrag för uppförande, upprustningeller effekthöjning av småskaliga vattenkraftverkbör, anförs det i motion 2000/01:N226 (kd), ökakraftigt inom ramen för programmet förenergiomställning. Dock framförs inte något krav påökat anslag i motionen.I motion 2000/01:N229 (kd) omtalas attvindkraftsbranschen efterlyser en plan frånriksdagen och regeringen om produktionsmål på 10 TWhper år för vindkraft. Enligt motionärens meningborde ett vindkraftsprogram omfatta ca 15 000vindkraftverk på 10 år.Tillståndsprövningen för små vattenkraftverk måstebli enklare och billigare, lyder budskapet i motion2000/01:N382 (c). I lagstiftningen måste, menarmotionärerna, det klargöras att förnybarenergiproduktion är ett riksintresse och ennationell resurs. Utbyggnad av vattenkraft skall,efter sedvanlig miljöprövning, vara tillåten på allaställen där inte miljölagstiftningen klart säger attden är förbjuden. I motionen tas också upp villkorenför vindkraftsproduktionen. Systemet är uppbyggtkring bidrag, och vindkraftsproducenter klarar siginte utan investeringsbidrag, sägs det. För att vågagöra investeringar i mångmiljardklassen, måsteersättningen läggas fast på en för producentenacceptabel nivå under utan att sänkas.Motionärerna pekar dock på att den måste anpassastill en europeisk prisnivå, eftersom det mer och merblir en europeisk elenergimarknad.I ekonomisk-politiska motion2000/01:Fi211 yrkas - av tidigare redovisade skäl -att inga medel skall föras upp på anslaget.I motion 2000/01:MJ841 (fp) föreslås att merresurser avsätts till investeringar i elproduktionfrån förnybara energikällor. Däremot ansermotionärerna att bidrag till så kallad småskaligvattenkraftsutbyggnad inte bör utgå. I stället börregeringen ge i uppdrag attgenomföra en inventering av uppdämda vattendrag somkan restaureras i syfte att återskapa strömmandevatten.I motion 2000/01:N369 (fp) framförs ett motsattbudskap. Här sägs att småskaliga kraftverk måste gesmöjlighet att utvecklas i mindre vattendrag och attansökningsförfarandet för start av småskaligavattenkraftverk måste förenklas och tidsminimeras.Motionären menar att detta är ett led ikraftförsörjningen och att start av småskaligavattenkraftverk kan ge ett positivt bidrag tillglesbygdens överlevnad.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen har uppdragit åt Statens energimyndighetatt redovisa områden medsärskilt goda vindförutsättningar, specificera vilkakriterier som bör gälla för sådana områden samt medstöd av denna redovisning lämna förslag tilllämpliga planeringsmål för vindkraften samt tillåtgärder som behövs för att möjliggöra att sådanaplaneringsmål uppfylls. skallvidare utreda förutsättningarna för att utförakompletterande vindenergikarteringar, utvecklauppföljningen av den faktiska vindenergiproduktionenoch ta fram underlag för bedömning av behov ochkostnader för nätförstärkningar i olika delar avlandet.Regeringen beslutade att tillsätta eninterdepartemental arbetsgrupp med uppgift attgenomföra en studie om de övergripandeförutsättningarna för lokalisering av vindkraftverktill havs och i fjällområden. Genomförandet av ensådan kartläggning har föreslagits i betänkandetRätt plats för vindkraften (SOU 1999:75). I studienbör som ett första steg ingå att redovisa förslag pånågra områden, främst till havs, vilka kan bedömassom lämpliga för ett pilotprojekt. Andra förslag somskall behandlas gäller bl.a. vindkraft i denkommunala planeringen, harmonisering avtillståndsprövning för vindkraftverk samt påverkanoch hänsynstaganden i vindkraftens närområde.Regeringen avser att återkomma till medförslag om ett lämpligt planeringsmål förvindkraften och förslag för att möjliggöra att ettsådant planeringsmål uppfylls.Bestämmelser som rör vattenverksamhet ochvattenanläggningar finns i (1998:808).Miljödepartementet har ansvaret för en pågåendeöversyn av . Regeringen planerar enmindre omfattande proposition samt enstörre sådan med ändringar i miljöbalken.Åtgärder för effektivare energianvändning (35:4)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 119miljoner kronor.Anslaget disponeras för åtgärder för en effektivareenergianvändning i enlighet med riktlinjerna för1997 års energipolitiska beslut. Anslaget omfattarteknikupphandling, information, utbildning,provning, märkning och certifiering samt kommunalenergirådgivning.Riksdagen godkände ekonomiska ramar föranslaget om sammantaget . Anslagsnivån som föreslås för år2001 och beräknas för ligger i linje med denekonomiska planeringsramen för dessa åtgärder enligt1997 års energipolitiska beslut. Regeringen anseratt en omfördelning av ramanslaget över tidsperioden1999-2002 bör göras. En större del av anslaget böranvändas under senare del av perioden. Det innebaratt anslagsbeloppet under vart och ett av åren 1999och 2000 minskades med , jämförtmed de beräknade anslagsbelopp som angavs ibudgetpropositionen , för att sedan öka med25 under vart och ett av åren 2001och 2002.I propositionen sägs att det finns ett behov av attutveckla åtgärderna så att en anpassning såväl tillutvecklingen på marknaden som till deninternationella utvecklingen kan ske. Regeringenavser därför att tillsätta en arbetsgrupp iRegeringskansliet med denna uppgift.I propositionen föreslås också att regeringen skallfå möjlighet att göra åtaganden även efter detaktuella budgetåret och fördela åtaganden överfemårsperioden. föreslås bemyndigaregeringen att besluta om sådana åtaganden.MotionernaDet är angeläget att stimulera om- och tillbyggnadav fastigheter, byte av fönster och installation avsolfångare i syfte att minska energiförbrukningen,framhålls i motion 2000/01:N360 (s).Enligt förslag i motion 2000/01:N361 (m) skall ingamedel föras upp på anslaget.I motion 2000/01:N262 (kd) föreslås att anslagetminskas med . Motionärerna menaratt det är osannolikt att hela anslaget på 119miljoner kan nyttjas på ett effektivt ochverkningsfullt sätt. Det uttalas också atttilläggsisoleringens betydelse inte har fåtttillräcklig uppmärksamhet i det energipolitiskaprogrammet. I stället bör frågan omstimulansåtgärder för tilläggsisolering påmotsvarande sätt som gäller för konvertering frånelvärme till annan uppvärmning prövas.Frågan om de regionalpolitiska energikontorenslångsiktiga finansiering är ämnet i motion2000/01:N303 (c). Genom att skapa regionalaenergikontor vill EU försäkra sig om att regionernainte går miste om de möjligheter till företagande,sysselsättning, inflytande, miljövinster,komfortförbättringar och stärkt ekonomi som enlångsiktig satsning på energieffektivisering ochförnybara energikällor erbjuder, menar motionärerna.Föreningen energikontor är enfrån myndigheter fristående och partipolitisktobunden förening som har till uppgift att vara ennationell och internationell pådrivare iomställningsarbetet. Föreningen har fått tilluppgift att driva frågan om de svenskaenergikontorens fortlevnad som oberoende energiorgani enlighet med EU:s direktiv. En statlig uppbackningav de regionala energikontoren i skulleinnebära en förstärkning av det pågående arbetet medatt ställa om energisystem, samt enförsäkran om att regionerna har en viktig roll i detarbetet.I ekonomisk-politiska motion2000/01:Fi211 yrkas - av tidigare redovisade skäl -att inga medel skall föras upp på anslaget.Den främsta förklaringen till att energisparandetinte ger önskade effekter torde vara att åtgärderkräver investeringar, heter det i motion2000/01:N363 (fp). Kommuner, landsting och andraanser sig inte kunna prioritera dessa investeringar,trots att det i många fall är långsiktigt lönsamt.Motionären menar att statens roll i sammanhanget äravgörande.Vissa kompletterande uppgifterI regeringens skrivelse 2000/01:15 om den fortsattaomställningen av energisystemet sägs att regeringeni det fortsatta arbetet med energieffektiviseringskall utgå från vissa rapporter och utredningar sompresenterats . Här nämnsEnergimyndighetens strategi för rationellenergianvändning samt en plan för ett svenskt SAVE-program (Specific actions for vigorous energyefficiency - EU:s program för ett hållbart ocheffektivt energiutnyttjande), EG-kommissionenshandlingsplan för effektivare energianvändning samtbetänkandena från (SOU 2000:23Förslag till Svensk Klimatstrategi) ochMiljömålskommittén (SOU 2000:52 Framtidens miljö -allas vårt ansvar). Det meddelas också attregeringen avser att tillsätta enarbetsgrupp med uppgift att vidareutveckla ochprioritera bland förslagen till åtgärder för attfrämja en mer rationell energianvändning. Enligtuppgift kommer denna arbetsgrupp att ledas avföreträdare för Näringsdepartementet.Energiforskning (35:5)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 431,3miljoner kronor.Anslaget disponeras för bidrag till stöd förforskning och utveckling på energiområdet.Naturvetenskapliga forskningsrådet,,,och disponerar delar av anslaget.Statens energimyndighet ansvarar för redovisningenav den verksamhet som finansieras över anslaget.Förordningen (1998:222) om stöd till energiforskningträdde i kraft . I förordningenfinns bestämmelser om stöd till energiforskning ienlighet med energipolitiska beslut. Iprogrammet ingår stöd till energiforskning,forskning om energisystemet, forskningssamarbete medländerna i och etanolproduktionfrån skogsråvara.Under år 1999 har totalt 320 miljoner kronorfördelats till energiforskning. Anslaget används ihuvudsak till att finansiera forskning viduniversitet och högskolor. Stöd över anslaget täcker100 % av projektkostnaderna.Riksdagen har bemyndigat regeringen att isamband med stöd till energiforskning göra åtagandenäven efter det aktuella budgetåret. Sådanabemyndiganden behövs även för för attmöjliggöra kontinuitet och långsiktighet iforsknings- och utvecklingsarbetet. Riksdagenföreslås bemyndiga regeringen att besluta om sådanaåtaganden.MotionernaI motion 2000/01:N242 (m) anförs att statensengagemang och stöd bör begränsas till att omfattagrundläggande energiforskning samt utveckling ochtillämpning av ny energiteknik. Motionärerna villframhålla att regeringens omfattande stöd- ochbidragspolitik avseende bl.a. minskad elanvändning,förnybara energikällor och effektivare elanvändningi flera utvärderingar har visat sig varamisslyckade. Det är dags, heter det, att takonsekvenserna av dessa resultat och renodla statensstöd också på energiområdet till att enbart omfattaforskning och utveckling av ny teknik.Energiforskningen skall vara långsiktig och intedirekt relaterad till regeringens kortsiktigaenergipolitik, meddelas i motion 2000/01:N361 (m).Skälet är att energiforskningen är viktig och påsikt bör öka.