bet · GN01KU14 · 2000-02-15 00:00:00 — I betänkandet behandlar konstitutionsutskottetregeringens proposition 1999/2000:35 Upphovsrättenoch offentlighetsprincipen. I propositionen föreslårregeringen att en ny sekretessbestämmelse införstill skydd för uppgifter i vissa upphovsrättsligtskyddade verk som inkommit till en myndighet.Sekretessbestämmelsen föreslås gälla uppgifter isådana verk beträffande vilka det av särskildanledning kan antas dels att verket inte tidigarehar offentliggjorts, dels att det har kommit in tillmyndigheten utan rättighetshavarens samtycke.Bestämmelsen omfattar endast uppgifter i verk sominte kan antas sakna kommersiellt intresse.Bestämmelsen skall endast gälla om ett röjande avuppgifterna innebär ett upphovsrättsligt förfogandeoch om det inte står klart att uppgiften kan röjasutan att rättighetshavaren lider skada. För attkomplettera skyddet för uppgifter av den aktuellatypen föreslår regeringen dessutom vissa ändringar iupphovsrättslagen. Lagändringarna föreslås träda ikraft . I betänkandet behandlasockså sex motioner av vilka fem har väckts medanledning av propositionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) och lag omändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk. Med anledning avfyra motioner föreslår utskottet etttillkännagivande till regeringen bl.a. om att ettförslag till permanent lösning av den aktuellafrågan bör föreläggas senast under hösten2001. Övriga motioner bör enligt utskottet avslås.Till betänkandet har fogats två reservationer. 1999/2000:35 vari yrkas att antarregeringens förslag till1. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),2. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätttill litterära och konstnärliga verk.Lagförslagen framgår av bilaga 1. Motioner väckta med anledning avpropositionen1999/2000:K17 av m.fl. (c) variyrkas1. att avslår proposition 1999/2000:35Upphovsrätten och offentlighetsprincipen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett tilläggsdirektivtill Offentlighets- och sekretesskommittén.1999/2000:K18 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en långsiktigoch heltäckande lösning på problemet presenteras ochatt ett lagförslag träder i kraft senast den 1januari 2003,2. att i enlighet med motionen beslutarom ett rakt skaderekvisit.1999/2000:K19 av Per m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition1999/2000:35 Upphovsrätten ochoffentlighetsprincipen.1999/2000:K20 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv tillOffentlighets- och sekretesskommittén.1999/2000:K21 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tilläggsdirektivtill Offentlighets- och sekretesskommittén,2. att antar följande förslag till 8 kap.27 § sekretesslagen:Sekretess gäller hos myndighet, under deytterligare förutsättningar som anges under 1-3, föruppgift i ett upphovsrättsligt skyddat verk, om detinte står klart att uppgiften kan röjas utan atträttighetshavaren lider skada.De i första stycket åsyftade förutsättningarna är1. att det av särskild anledning kan antas dels attverket inte har offentliggjorts i denmening som avses i lagen (1960:729) om upphovsrätttill litterära och konstnärliga verk, dels attverket har kommit in till myndigheten utanrättighetshavarens samtycke, 2. att verket inte kanantas sakna kommersiellt intresse, 3. att ettröjande av uppgiften innebär ett upphovsrättsligtförfogande.Vid tillämpningen av andra stycket skall ett verksom har tillhandahållits enligt 2 kap.tryckfrihetsförordningen eller har lämnats från enmyndighet till en annan inte därigenom ansesoffentliggjort,3. att beslutar att punkt 1övergångsbestämmelsen till förslag till lag omändring i sekretesslagen (1980:100) skall haföljande lydelse: Denna lag träder i kraft den 1april 2000 och gäller till utgången av maj år 2002.Motion väckt 19991999/2000:K310 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentlighetsprincipen.Yttrande från lagutskottetKonstitutionsutskottet har berett lagutskottettillfälle att yttra sig över propositionen jämteeventuella motioner. yttrande harfogats till betänkandet som bilaga 2. PropositionenBakgrundI 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF) föreskrivsatt varje svensk medborgare till främjande av ettfritt meningsutbyte och en allsidig upplysning harrätt att ta del av allmänna handlingar. Denna rättutgör en viktig del av den svenskaoffentlighetsprincipen. Enligt nuvarande reglerskall en allmän handling tillhandahållas enligttryckfrihetsförordningen oavsett om den ärupphovsrättsligt skyddad eller inte. Under senaretid har det enligt propositionen uppmärksammats atträtten att ta del av allmänna handlingar använtsendast i syfte att mot upphovsmannens viljaframställa exemplar av och sprida upphovsrättsligtskyddade verk till alllmänheten. Detta kan medförabetydande skada för upphovsrättsmannen, särskilt omverket inte tidigare offentliggjorts.Sverige är genom sin anslutning tillVärldshandelsorganisationen (World TradeOrganization, WTO) bundet av det internationellaavtalet om handelsrelaterade aspekter avimmaterialrätter (). en allmän förpliktelse att tillämpa debestämmelser om upphovsrättsligt skydd som finns iBernkonventionen för skydd av litterära ochkonstnärliga verk samt en bestämmelse som angerunder vilka förutsättningar medlemsländerna fårtillåta nyttjanden som medför inskränkningar ellerundantag i det upphovsrättsliga skyddet. Medanledning av att offentlighetsprincipen kan användasför att kopiera och sprida upphovsrättsligt skyddadeverk som inte tidigare offentliggjorts har Förentastaterna ifrågasatt om med nvuarandelagstiftning uppfyller och TRIPS-avtalet.Mot den angivna bakgrunden utarbetades iJustitiedepartementet /99departementspromemorian Några frågor om förhållandetmellan upphovsrätten och offentlighetsprincipen (Ds1999:7). I promemorian föreslogs en begränsning avtillhandahållandet av upphovsrättsligt skyddade verksom ingår i allmänna handlingar och beträffandevilka det finns anledning att anta att de har kommitin till en myndighet utan upphovsmannens samtyckeoch utan att tidigare ha offentliggjorts. Förslagetinnebär att ett sådant verk skall tillhandahållasendast om det står klart att det kan ske utan skadaför upphovsmannen. I promemorian diskuteras ombegränsningen i handlingsoffentligheten skallinföras genom en bestämmelse i upphovsrättslageneller genom en sekretessbestämmelse. Förslaget ipromemorian är att regleringen placeras iupphovsrättslagen. Till stöd för att införabegränsningen i vanlig lag åberopas i promemorianbestämmelsen i 1 kap. 8 § tryckfrihetsförordningen.Enligt den tolkning som redovisas i promemorian ärinnebörden av 1 kap. 8 § tryckfrihetsförordningenatt rätten att ta del av allmänna handlingar intehar något egentligt grundlagsskydd när det gällerhandlingar som omfattas av upphovsrätt. Promemorianhar remissbehandlats.På grundval av promemorians förslag lade regeringeni i en lagrådsremiss fram förslagtill regler om ett undantag frånhandlingsoffentligheten såvitt gäller tidigare inteoffentliggjorda upphovsrättsligt skyddade verk somkommit in till en myndighet utan upphovsmannenssamtycke. Lagrådet avstyrkte lagförslagen medmotiveringen att de stred mot regleringen i 2 kap.TF och att bestämmelsen i 1 kap. 8 § TF inteföranledde annan bedömning.Promemorians förslag omarbetades därför till ettförslag, enligt vilket vissa uppgifter i tidigareinte offentliggjorda verk som kommit in till enmyndighet utan upphovsrättsinnehavarens samtyckeskall omfattas av sekretess. För att breddaberedningsunderlaget tillställdes omkring entredjedel av de remissinstanser som tidigare yttratsig över promemorians förslag ett utkast tilllagrådsremiss avseende detta förslag. Lagrådetsyttrande inhämtades över regeringens nya förslag.Lagrådet har anfört att det är en svag punkt i densvenska offentlighetslagstiftningen att en personendast genom att lämna in ett verk till en myndighetutan annat syfte än att underminera någonsupphovsrätt kan åstadkomma att verket blir allmänttillgängligt. Lagrådet har ansett att det knappastär möjligt att komma till rätta med detta viktigaproblem inom ramen för sekretesslagstiftningen menhar konstaterat att det på grund av ärendetsbrådskande natur inte är möjligt att nu överväga engrundlagsändring. Lagrådet har funnit att förslagettill följd av de begränsningar som den nyasekretessbestämmelsen kommer att innehålla har stödi 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen. Mot dennabakgrund har Lagrådet godtagit de föreslagnaändringarna som ett provisorium. Lagrådet har dockansett det angeläget att en mera långsiktig ochheltäckande lösning på problemet söks.Nuvarande ordningUpphovsrättenUpphovsrätten, som är en grundlagsskyddad rättighet(2 kap. 19 § regeringsformen), är en av grundvalarnaför det litterära och konstnärliga skapandet ochfrämjar därigenom samhällets sociala, kulturella ochekonomiska utveckling.Den som skapar ett litterärt eller konstnärligtverk har enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen)upphovsrätt till verket. Med verk avses en produktav ett individuellt andligt skapande som nått ensådan grad av självständighet och originalitet attden uppnår s.k. verkshöjd. För att verkshöjd skallanses föreligga krävs att alstret åtminstone i någonmån är ett uttryck för upphovsmannens individualitetoch inte är en rent mekanisk produktion. Det ställsdäremot inte något krav på dess litterära ellerkonstnärliga kvalitet. Det går enligt regeringeninte att uppställa några helt entydiga linjer förbedömningen av om verkshöjd föreligger. Exempelvistorde många, men inte alla, brev uppnå verkshöjd.Upphovsrätten har en ensamrättskonstruktion.Grundtanken är att skydda upphovsmannens behov avatt kunna bestämma över hur hans eller hennes verkutnyttjas ekonomiskt och hindra att det utsätts förkränkande behandling. Upphovsrätten innefattarsåledes såväl ekonomiska som ideella rättigheter. Deekonomiska rättigheterna består av rätten attframställa exemplar av verket och rätten att göradet tillgängligt för allmänheten. Verket görstillgängligt för allmänheten när det framförsoffentligt, när det utbjuds till försäljning ellerpå annat sätt sprids till allmänheten eller när detvisas offentligt. Upphovsrätten varar som huvudregelunder upphovsmannens livstid och efterhans eller hennes dödsår.Ett verk är offentliggjort när det lovligen gjortstillgängligt för allmänheten (8 § första stycketupphovsrättslagen). Innebörden av att lovligentillgängliggöra är att det sker med upphovsmannenseller dennes rättighetshavares samtycke eller medstöd av lag.Har ett verk offentliggjorts får exemplar av verketframställas för enskilt bruk utan samtycke frånupphovsmannen. Verket får också citeras. Beträffandeandra fria nyttjanden krävs att verket utöveroffentliggörandet också skall vara utgivet.Följden av att ett verk inte har offentliggjorts äratt upphovsmannen kan sägas ha en i principoinskränkt rätt till verket. Det finns dock vissainskränkningar i upphovsmannens ensamrätt som gällerde verk som inte offentliggjorts.Upphovsrätt gäller inte till författningar, beslutav myndigheter, yttranden av svenska myndigheter ochvissa officiella översättningar. Kartor, alster avbildkonst, musikaliska verk och diktverk som ingår isådana handlingar omfattas dock av upphovsrätt.Upphovsrätten skyddas av ett system av olikasanktioner av såväl straff- som civilrättsligkaraktär. Den som utan upphovsrättshavarens samtyckevidtar någon åtgärd som omfattas av ensamrättenbegår ett intrång i upphovsrätten. För samtligaformer av intrång kan straff- och ersättningsansvarkomma i fråga. Vidare kan domstol besluta om vissaskydds- och säkerhetsåtgärder.Offentlighetsprincipen - allmänna handlingarsoffentlighetOffentlighetsprincipen kan förenklat sägas fylla trehuvudändamål. Den utgör en garanti förrättssäkerhet, effektivitet i förvaltningen ocheffektivitet i folkstyret.Enligt 1 kap. 1 § andra styckettryckfrihetsförordningen (TF) skall det tillsäkerställande av ett fritt meningsutbyte och enallsidig upplysning stå varje svensk medborgarefritt att, med iakttagande av de bestämmelser itryckfrihetsförordningen som är meddelade till skyddför enskilds rätt och allmän säkerhet, i trycktaskrifter yttra sina tankar och åsikter,offentliggöra allmänna handlingar samt meddelauppgifter och underrättelser i vilket ämne somhelst.Principen om handlingsoffentligheten slås fast i 2kap. 1 § TF. Där stadgas att varje svensk medborgaretill främjande av ett fritt meningsutbyte och enallsidig upplysning skall ha rätt att ta del avallmänna handlingar. Uttryckssättet markerar atthandlingsoffentligheten är ett inslag i denmedborgerliga yttrande- och informationsfriheten. Isamband med reform avtryckfrihetsförordningen uttalade departementschefenbl.a. följande:Tillgången till allmänna handlingar medger enobjektiv information om förhållandena inom stat ochkommuner. Offentlighetsprincipens betydelse för enlevande demokrati sträcker sig emellertid längre äntill att kasta ljus över tillståndet inom denoffentliga förvaltningen. Myndigheternas handlingarinnehåller en rik fond av fakta i de mest skildaangelägenheter. Tillgången till denna information äri hög grad ägnad att berika den allmänna debattenoch bredda underlaget för medborgarnas ochorganisationernas ställningstaganden i skildasamhällsfrågor. - Rätten att ta del av allmännahandlingar är således en del av den medborgerligarätten att inhämta och ta emot information ochdärmed en av betingelserna för den fria demokratiskaåsiktsbildningen. 1975/76:160 s. 71).Med handling förstås enligt tryckfrihetsförordningenframställning i skrift eller bild samt upptagningsom kan läsas, avlyssnas eller på annat sättuppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. Handlingenär allmän om den förvaras hos en myndighet ochenligt särskilda bestämmelser är att anse sominkommen till eller upprättad hos myndigheten.Upphovsrätten och offentlighetsprincipenTryckfrihetsförordningen (TF) och upphovsrättslagenkan sägas ha det gemensamma syftet att skapaförutsättningar för ett fritt samhällsskick och ettintellektuellt skapande. Vid tillämpningen avbestämmelserna i och upphovsrättslagen kan dock -om det i den allmänna handlingen ingår ett litterärteller konstnärligt verk - en kollision uppkommamellan å ena sidan reglerna om allmänna handlingarsoffentlighet och å andra sidan reglerna omupphovsmannens ensamrätt att disponera över sittverk. Utgångspunkten vid en konflikt mellangrundlagsregler och regler i vanlig lag ärsjälvfallet att de vanliga reglerna inte fårtillämpas i strid med grundlagsreglerna.Enligt 1 kap. 8 § TF gäller vad som föreskrivs ivanlig lag om den rätt som tillkommer upphovsmannentill ett litterärt eller konstnärligt verk m.fl.Sedan början av 1970-talet har den bestämmelsen iolika lagstiftningsärenden ansetts innebära atträtten att få tillgång till allmänna handlingar intehar något egentligt grundlagsskydd när det gällerhandlingar som omfattas av upphovsrätt (se t.ex.prop. 1973:15 s. 154, SOU 1979:49 s. 122 och bet.1986/87:LU11 s. 12 f.). Enligt denna tolkning skulleupphovsrättslagens bestämmelser kunna hindra attallmänna handlingar som innehåller upphovsrättsligtskyddade verk görs tillgängliga för allmänheteneller tillhandahålls genom exemplarframställning.Mot denna bakgrund infördes en bestämmelse, numeraplacerad i 26 b § första stycket upphovsrättslagen,som föreskriver att allmänna handlingar oavsettupphovsrätten skall tillhandahållas enligt 2 kap.TF. Lagrådet har inte godtagit den redovisadetolkningen av bestämmelsen i 1 kap. 8 §tryckfrihetsförordningen. Oavsett vilken tolkningsistnämnda bestämmelse ges innebär nuvarande regleratt det i de flesta fall inte finns möjlighet attvägra utlämnande av en allmän handling enbart pågrund av att handlingen omfattas av upphovsrätt.I 2 kap. 2 § TF anges att rätten att ta del avallmänna handlingar får begränsas om det är påkallatmed hänsyn till vissa i bestämmelsen angivnaändamål. En begränsning av rätten att ta del avallmänna handlingar skall enligt samma lagrum angesnoga i en bestämmelse i en särskild lag, dvs.sekretesslagen eller om det är lämpligare i annanlag vartill sekretesslagen hänvisar.I 1 kap. 1 § sekretesslagen finns bestämmelser omtystnadsplikt i det allmännas verksamhet och omförbud att lämna ut allmänna handlingar, varvidbestämmelserna i sistnämnda hänseende innefattar enbegränsning i den i TF stadgade rätten att ta del avallmänna handlingar. I det nämnda lagrummet angesvidare att bestämmelserna avser förbud att röjauppgift, vare sig det sker muntligen eller genom attallmän handling lämnas ut eller det sker på annatsätt. Sekretessbestämmelserna är alltså utformadesom förbud att röja uppgifter.Ett av de ändamål som enligt 2 kap. 2 § TF ärgodtagbart som skäl för begränsning avhandlingsoffentligheten är skyddet för enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden.Upphovsrättens ekonomiska del kan representera ettbetydande värde för den enskilda rättighetshavaren.Förutsättningarna för att begränsayttrandefriheten, bl.a. genom tystnadsplikt förtjänstemännen vid myndigheterna, anges i 2 kap. 12och 13 §§ regeringsformen. Där stadgas bl.a. att enbegränsning får göras endast för att tillgodoseändamål som är godtagbara i ett demokratisktsamhälle, att den aldrig får gå utöver vad som ärnödvändigt med hänsyn till det ändamål som föranlettden och inte heller sträcka sig så långt att denutgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom enav folkstyrelsens grundvalar. Yttrandefriheten fårbegränsas med hänsyn till bl.a. folkförsörjningen,enskilds anseende och förebyggandet av brott samt omsärskilt viktiga skäl föranleder det. Enligtförarbetena skall under generalklausulens "särskildaskäl" föras bl.a. reglerna om upphovsrätt ochnärstående rättigheter (prop. 1975/76:209 s. 155).ReformbehovetHandlingsoffentligheten används för att kringgåupphovsrättenIngivandet av det s.k. scientologimaterialet tillett flertal svenska myndigheter har åskådliggjortatt handlingsoffentligheten kan användas för andrasyften än den är avsedd för. Det s.k.scientologimaterialet är en handling som denamerikanska organisationen innehar upphovsrätt till. Materialet har iflera domar (svenska och utländska) bedömts varainte tidigare offentliggjort. Enligt vad som kommitfram har materialet vid ett antal tillfällen lämnatsin till myndigheter enbart i syfte att få till stånden exemplarframställning och spridning av materialettill allmänheten som annars skulle kunna hindras avupphovsrättsinnehavaren. Det inträffade har skapatdebatt och oro bland upphovsmän. Enligt regeringenfinns det ett behov av att begränsa tillgången tillvissa allmänna handlingar som utgörupphovsrättsligt skyddade verk.Bernkonventionen och TRIPS-avtaletUpphovsrätten är ett rättsområde med en i hög gradinternationell prägel. Det finns en radinternationella överenskommelser genom vilka deanslutna länderna ger skydd åt varandras verk ochprestationer. Den viktigaste överenskommelsen inomdet egentliga upphovsrättsområdet ärBernkonventionen för skydd av litterära ochkonstnärliga verk. är anslutet tillkonventionen liksom närmare 140 andra länder. Denföreskriver en skyldighet att utan formaliteter geupphovsrättsligt skydd enligt vissaminimibestämmelser åt verk från samtliga andrakonventionsländer. Dessa minimibestämmelser omfattarsåväl ideella som ekonomiska rättigheter, bl.a. enensamrätt att mångfaldiga ett verk och att utnyttjadet för offentligt framförande.En annan viktig överenskommelse inom detta områdeär . Till avtalet är mer än 130 länderanslutna, bland dem . Avtalet innehåller delsen rad specialregler om skydd för bl.a. datorprogramoch databaser, dels en allmän förpliktelse atttillämpa bestämmelser om detupphovsrättsliga skyddet. Detta betyder att skyddetför upphovsrätten har förts in iVärldshandelsorganisationens system bl.a. när detgäller tvistlösning.Med anledning av att svenska myndigheter gerallmänheten möjlighet att ta del av det s.k.scientologimaterialet, trots att det bedömts som ettupphovsrättsligt inte tidigare offentliggjort verk,har ifrågasatt om uppfylleruppfyller och TRIPS-avtalet.Förenta staterna har klargjort att etttvistlösningsförfarande kommer att påkallas motSverige om inte skyndsamt genomförlagstiftning som förhindrar att tidigare inteoffentliggjorda upphovsrättsligt skyddade verkhanteras på samma sätt som scientologimaterialet.Bernkonventionen tillåter konventionsländerna attgöra vissa inskränkningar i upphovsmannens ensamrätttill exemplarframställning. Enligt artikel 9(2) ikonventionen får konventionsländerna tillåtaexemplarframställning av verk i vissa särskilda fallförutsatt att sådan exemplarframställning inte görintrång i det normala utnyttjandet av verket ochinte heller inkräktar oskäligt på upphovsmannenslegitima intressen. Bestämmelsen brukar benämnas somden s.k. trestegsregeln. Genom artikel 13 i har trestegsregeln gjorts tillämplig föralla upphovsrättsliga förfoganden och inte endastför exemplarframställning. Regeringens inställningär att de svenska reglerna om förhållandet mellanhandlingsoffentligheten och upphovsrätten ärförenliga med trestegsregeln. Den närmare innebördenav trestegsregeln är emellertid svår att bestämma.Ordalydelsens generella karaktär ger ett betydandetolkningsutrymme. Det kan därför inte helt uteslutasatt ett tvistlösningsförfarande inom ramen förVärldshandelsorganisationen om tillämpningen av desvenska bestämmelserna om handlingsoffentlighetskulle kunna resultera i att myndigheterstillhandahållande av verk åtminstone i vissa fallbedöms vara ett intrång i det normala nyttjandet avverket eller anses inkräkta oskäligt påupphovsmannens legitima intressen. En sådan utgångskulle medföra risk för att tvingas till meromfattande begränsningar av handlingsoffentlighetenän vad som kan anses nödvändigt för att åtgärda deproblem som ingivandet av scientologimaterialetåskådliggjort, vilket skulle avvärja etttvistlösningsförfarande.Att handlingsoffentligheten kan användas för attkringgå upphovsrätten kan vidare vara ett hinder iSveriges arbete för en ökad öppenhet inom bl.a.Europeiska unionen.Regeringens förslagSekretess för upphovsrättsligt skyddade verkHandlingsoffentligheten bör begränsas för vissaupphovsrättsligt skyddade verkMed hänsyn till att upphovsrättsligt skyddade verksom inte har offentliggjorts har ett särskilt högtskyddsvärde och att det är möjligt att utnyttjahandlingsoffentligheten för att mot upphovsmannensvilja framställa exemplar av sådana verk och göradem tillgängliga för allmänheten bör, enligtregeringens bedömning, rätten att ta del allmännahandlingar begränsas när det gäller vissa inteoffentliggjorda verk.I Offentlighets- och sekretesskommitténs (dir.1998:32) uppdrag ingår, förutom att göra en översynav bestämmelserna om allmänna handlingarsoffentlighet i syfte att vidga möjligheterna föroffentlighetsprincipens tillämpning i IT-samhället,att undersöka om det i något fall finns ett behov avatt öka möjligheterna att inte tillhandahålla enallmän handling som omfattas av upphovsrätt ellernågon annan rättighet enligt upphovsrättslagen.Kommittén har sålunda att mer allmänt se överförhållandet mellan upphovsrätten ochoffentlighetsprincipen. Utredningen skall i dendelen vara klar . Förentastaterna har ifrågasatt om med nuvarandelagreglering uppfyller och . Om kommitténs utredning skulle avvaktashamnar med all sannolikhet i ettinternationellt tvistlösningsförfarande med derisker för mer omfattande ingrepp ihandlingsoffentligheten som ett sådant medför. Medhänsyn härtill och till att det är angeläget attkomma till rätta med den brist i skyddet för inteoffentliggjorda verk som hanteringen av det s.k.scientologimaterialet tydliggjort, bör enligtregeringen handlingsoffentligheten för vissa inteoffentliggjorda verk begränsas .