bet · GN01KrU11 · 2000-03-23 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsförslag om musei- ochutställningsfrågor samt om inrättande av enArkitekturens dag. Samtliga motioner har väcktsunder allmänna motionstiden hösten 1999.Med anledning av tre motionsyrkanden om ekonominoch myndighetsstrukturen på museiområdet föreslårutskottet att gör ett tillkännagivandetill regeringen om att det är angeläget att densedan länge pågående översynen avmyndighetsstrukturen på museiområdet skallslutföras. Översynsarbetet bör bl.a. leda till attmuseernas möjligheter till en långsiktig och säkrareplanering förbättras.Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om frittinträde på museer för förskolebarn m.fl. liksom ettförslag om att regeringen skall redovisa hurmuseerna tagit sitt jämställdhetsansvar. Detsistnämnda yrkandet avstyrks med hänvisning till attutskottet utgår från att de efterfrågade uppgifternakommer att redovisas i budgetpropositionen.Utskottet avstyrker även ett yrkande om atthögskoleutbildningar skall anpassas för olikayrkesgrupper vid museer, bl.a. curatorer.Motionsyrkanden som behandlar Hjulångaren ErikNordevall, ,Fängelsemuseet i , Museum för populärmusik,i , ett nationellt forsknings-och utställningscentrum i samt Museum AnnaNordlander avstyrks samtliga med hänvisning till attsådan verksamhet som berörs i motionerna ankommer pålokala och regionala intressenter.Två motioner behandlar frågan om museetsutveckling till ett nationellt museum för design ochkonsthantverk. Båda motionerna avstyrks eftersomförslag från en utredning på området ännu är underberedning.Utskottet avstyrker också motionsyrkanden om ettnationellt kvinnomuseum med hänvisning bl.a. tillatt det är av stor betydelse att kvinnoperspektivetgenomsyrar all museiverksamhet.Med hänvisning till att frågan ankommer påregeringen avstyrks en motion om Museum AnnaNordlander som tema under ordförandeskap iEU.Slutligen avstyrker utskottet ett förslag om attKulturrådet skall få i uppdrag att i samverkan medArkitekturmuseet utreda förutsättningarna för attinföra en Arkitekturens dag i . Utskottetutesluter dock inte att motionärens förslag kankomma att förverkligas, bl.a. som en följd av denstatliga arkitekturkampanj som pågår.Till betänkandet har fogats åtta reservationer ochtre särskilda yttranden. Motionsyrkande väckt med anledning avproposition 1998/99:114 Kulturarv - kulturmiljöer ochkulturföremål1998/99:Kr39 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att begär att regeringen skyndsamtåterkommer med förslag när det gällermyndighetsstrukturen på kulturområdet,Motionsyrkanden väckta 19991999/2000:Kr209 av () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om hjulångarenErik Nordevalls bärgning och framtida förvaring iett museum.1999/2000:Kr210 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredningav förutsättningarna för att med statligt stöd geRiksidrottsmuseet egna verksamhetslokaler,2. att hos regeringen begär att dennautredning sker i samverkan med /2000:Kr211 av () vari yrkasatt hos regeringen begär utredning avmöjligheten att bevara fängelsemuseums unikasamlingar i autentisk miljö.1999/2000:Kr214 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attge i rollen av nationelltcentralt museum för formgivning och konsthantverkoch att förse museet med de resurser som därvidbehövs.1999/2000:Kr217 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om stödtill Riksidrottsmuseum.1999/2000:Kr231 av m.fl. (v) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det är ettnationellt ansvar att säkra det kulturarv sompopulärmusiken innebär,1999/2000:Kr234 av m.fl. (v)vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utredamöjligheterna att införa fritt inträde på museer förförskolebarn, skolelever och andra studerande,1999/2000:Kr250 av (v) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Kulturrådeti samverkan med utreder förslag ominförandet av Arkitekturens dag i Sverige.1999/2000:Kr256 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ekonomisk bastrygghet förEkomuseum Bergslagen.1999/2000:Kr258 av och () vari yrkas att hos regeringen begärförslag till ett forsknings- och utställningscentrumi , enligt vad i motionen anförts.1999/2000:Kr259 av och (fp, c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av statligt bidrag till Museum AnnaNordlander för år 2001.1999/2000:Kr260 av (v) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett nordisktcentrum för kvinnors konstnärliga skapande.1999/2000:Kr261 av m.fl. (mp) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om deltagande iutvecklingen av kvinnomuseum iSkellefteå.1999/2000:Kr306 av m.fl. (c) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att förstärkaoch utöka verksamheten vid designcenterRöhsska museet.1999/2000:Kr309 av (v) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att regeringenbör återkomma med förslag om inrättande av ettkvinnomuseum med nationellt ansvar.1999/2000:Kr310 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ommuseum som tema under EU-ordförandeskapet.1999/2000:Kr313 av m.fl. (kd) variyrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om myndighetsstrukturenpå museiområdet,1999/2000:Kr314 av och (fp) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avhögskoleutbildning för curatorer etc.,1999/2000:Kr315 av m.fl. (mp) variyrkas29. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om museernasekonomiska situation,30. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om redovisning avhur museerna tar jämställdhetsansvar,31. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av ettkvinnomuseum,Ärendets beredningUnder ärendets beredning har utskottet informeratsvid uppvaktningar av företrädare för Museum AnnaNordlander respektive . Övergripande museifrågorEkonomin och myndighetsstrukturen på museiområdetI budgetpropositionen för anför regeringenatt museernas ekonomiska situation på många håll ärhårt ansträngd och att det är viktigt att dettaförhållande analyseras djupare och att möjligheternatill samverkan inom sektorn övervägs, bl.a. i syfteatt effektivisera resursanvändningen. Regeringenavser att i budgetpropositionen för lämna enredogörelse för det pågående arbetet med en översynav strukturen inom museiområdet (prop. 1999/2000:1utgiftsområde 17 s. 120).Frågor som rör ekonomin och myndighetsstrukturen påmuseiområdet behandlas i tre motionsyrkanden. (Eftersom ett av motionsyrkandena i detta avsnitthärrör från föregående har samtliga treyrkanden i denna fråga kompletterats medårtalsbeteckning. )Motionärerna bakom motion 1999/2000:Kr313 (kd)erinrar om att regeringen i tidigarebudgetpropositioner lovat att komma med förslag tillriksdagen om hur myndighetsstrukturen påmuseiområdet skall se ut . Motionärernaframhåller att museernas ekonomiska situation påmånga håll är hårt ansträngd och att otydligheten omvad som skall gälla är olycklig för alla inblandade.I motionen krävs att regeringen påskyndar arbetetmed översynen av myndighetsstrukturen och snarastredovisar resultaten för (yrkande 7).Liknande krav då det gäller översynen avmyndighetsstrukturen på museiområdet ställs i motion1998/99:Kr39 (kd) yrkande 1.Museernas ekonomiska situation är enligt motion1999/2000:Kr315 (mp) inte tillfredsställande. Tilldess att regeringen gjort en mer grundläggandeanalys av situationen kan det bli aktuellt medbrandkårsutryckningar, förmodar motionärerna(yrkande 29).Med anledning av att museernas ekonomiska ställningberörs i två av de nu aktuella motionerna villutskottet nämna att Centralmuseernas samarbetsrådnyligen i en skrivelse till regeringen uttryckt sinoro inför det ekonomiska framtidsperspektivet. Ominte en bättre balans kan skapas mellan mål ochmedel, bedömer rådet att det integår att upprätthålla verksamheten på en sådankvalitativ nivå att de kulturpolitiska målen kanuppnås. Rådet framhåller att det sker ettomfattande och nära samarbete inom kretsen av destatliga centralmuseerna och mellan museerna ochandra institutioner. Som exempel nämns samarbetetinom (SAMDOK), denaturhistoriska museernas samarbetsorganisation(NAMSA), samarbetsorganet för säkerhetsfrågor(SAMSÄK) etc. Samarbete sker även på andra områden,t.ex. då det gäller gemensam magasinering avföremål, gemensamma telefonväxlar och IT-frågor.I likhet med motionärerna bakom motionerna1998/99:Kr39 (kd) och 1999/2000:Kr313 (kd) anserutskottet att det är angeläget att den sedan längepågående översynen av myndighetsstrukturen påmuseiområdet skall slutföras. Därvid bör -som regeringen framhöll i budgetpropositionen för år2000 - museernas ekonomi och deras möjligheter tillytterligare samverkan m.m. analyseras. Det ärönskvärt att översynen bl.a. leder fram till förslagpå åtgärder som kan innebära en effektivareresursanvändning på museiområdet. Utskottet anseratt översynsarbetet också bör leda till attmuseernas möjligheter till en långsiktig och säkrareplanering förbättras. Förhållandet mellan museernasolika intäkter och deras möjligheter att utföragivna uppdrag i enlighet med uppsatta mål böranalyseras. De varningssignaler som kommit frånolika museer då det gäller obalans mellan museernasmål och medel bör givetvis beaktas i sammanhanget.Vad utskottet sålunda anfört bör medanledning av motionerna 1998/99:Kr39 (kd) yrkande 1,1999/2000:313 (kd) yrkande 7 och 1999/2000: Kr315(mp) yrkande 29 som sin mening ge regeringen tillkänna.Fritt inträde på museer för förskolebarn m.fl.I motion Kr234 (v) yrkas att regeringen skall utredamöjligheterna att införa fritt inträde på museer förförskolebarn, skolelever och studerande (yrkande 4).Liksom under tidigare riksmöten då liknandeyrkanden behandlats erinrar utskottet om att ett avde kulturpolitiska målen syftar till attkulturpolitiken skall verka för allas möjlighet tillkulturupplevelser. Utskottet anser alltjämt att destatliga och statsunderstödda institutionernasjälvfallet skall ha en prispolitik som gagnar dettamål. Det bör ligga också i de angivnainstitutionernas och andra offentligt stöddainstitutioners eget intresse att ha en prispolitiksom i ett längre perspektiv leder till att de kanhålla kvar och om möjligt öka sin publik. Då detgäller frågan om fri entré för barn och ungdom villutskottet tillägga att kultur för barn och ungdomgenerellt sett har en så hög prioritet att det ärsärskilt angeläget att denna grupp uppmärksammas dåinstitutionerna fastställer sina biljettpriser. (Jämför bet. 1996/97:KrU1 s. 48-49, 1997/98:KrU1 s.36-37 och bet. 1998/99:KrU6 s. )Det bör i sammanhanget nämnas att många museerredan har nedsatt pris eller fritt inträde för barn.Vidare vill utskottet tillägga att det inte ankommerpå att ställa krav då det gäller kommunalaoch privata museers prispolitik.Utskottet är inte berett att föreslå att riksdagenskall ta initiativ till en utredning av det slag somavses i det aktuella motionsyrkandet. Motion Kr234(v) yrkande 4 avstyrks därför.Museernas jämställdhetsansvarI motion Kr315 (mp) yrkas att regeringen skallredovisa på vad sätt museerna tagit sittjämställdhetsansvar (yrkande 30).Av regleringsbrevet för (utgiftsområde 17)framgår att ett generellt mål för samtliga centralamuseer är att de skall främja en samhällsutvecklingsom bl.a. kännetecknas av jämställdhet mellankvinnor och män och att museerna i sinåterrapportering till regeringen skall redovisavilka åtgärder som de vidtagit i den utåtriktadeverksamheten och det interna arbetet för att uppnåmålet.I regleringsbrevet anges också verksamhetsmål förmuseerna bl.a. då det gäller bevarandefrågor. Ett avverksamhetsmålen för flertalet centrala museer äratt samlingarnas sammansättning "bättre" skallspegla skilda perspektiv, t.ex. kön, klass,kulturell bakgrund och generation. I sinåterrapportering till regeringen skall museernaredovisa i vilken utsträckning som olika perspektivuppmärksammats och prioriterats när det gällernyförvärv samt registrering, dokumentation,digitalisering och vård av samlingarna.Utskottet utgår från att regeringen i densedvanliga resultatredovisningen ibudgetpropositionen ger relevant information även dådet gäller jämställdhetsfrågor inom museiområdet.Motionsyrkandet synes därmed i allt väsentligt redanvara tillgodosett och bör därför avslås avriksdagen.Högskoleutbildningar för curatorer m.fl.Motionärerna bakom motion Kr314 (fp) anför att ledenmellan konstnär och konsument måste få ökaduppmärksamhet. Förslaget i motionen syftar till attolika högskoleutbildningar skall anpassas för demsom vill bli curatorer m.fl. yrkesgrupper vidmuseerna (yrkande 24).Några särskilda utbildningsprogram eller kurser vidvåra universitet och högskolor för "curatorer" -vilket torde motsvara begreppet "utställnings-kommissarier" - synes inte finnas . Ansvaretför kursutbudet är sedan åtskilliga år lagt på varjeuniversitets och högskolas styrelse. Likaså äransvaret för studieorganisationen numera helt delokala högskolemyndigheternas. (Jfr bet.1998/99:UbU7 s. Det ankommer således påuniversiteten och högskolorna att själva avgöravilka program och kurser som de vill inrätta och omde vill anpassa utbudet till de i motionen nämndagrupperna. Utskottet anser inte att skallta initiativ till en ändring av rådande förhållande.Motionsyrkandet avstyrks därför.Frågor om olika museerPrincipiella ställningstaganden i museifrågorUtskottet har vid ett flertal tillfällen redovisatde principiella ställningstaganden som utskottetgjort i museifrågor (senast i bet. 1998/99:KrU6 s.5). Ställningstagandena innebär i korthet- att det i princip "" inte börinrättas fler centrala museer, dvs. statliga museereller med dem jämställda museer,-- att det i allmänhet inte finns skäl för riksdagenatt göra en klassificering av museerna i landeteller att bedöma om ett museum har större ellermindre riksintresse,-- att länsmuseerna i viss utsträckning kan avlastade statliga museerna dokumentationsuppgifter genomatt inom speciella ämnesområden ta ansvar för enhela riket omfattande insamling,-- att, i den mån insatser behöver göras på ettinsamlingsområde som inte i tillräcklig graduppmärksammats eller helt förbisetts, detta iförsta hand får ske inom den rådandemuseiorganisationens ram, exempelvis genom riktadeinsatser,-- att det ankommer på regionala eller lokalaintressenter att inrätta avdelningar inom ettlänsmuseum och att inrätta lokala museer.-Utskottet har även uttalat att när initiativ tillnya museer m.m. tas är det initiativtagarnas ansvaratt investeringar och drift kan finansieras (bet.1995/96:KrU1 s. 19).Hjulångaren bakom motion Kr209 (fp) önskar att statenskall ta initiativ till och ansvar för en bärgningav hjulångaren ligger på bottenoch är tack vare det omgivande kalla sötvattnet välbevarad. För att skydda hjulångaren beslutadeLänsstyrelsen i om attutfärda ett ankrings- och dykförbud i anslutningtill skeppet (jfr bet. 1996/97:KrU6 s. 2 respektivebet. 1998/99:KrU6 s. 6).Utskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrkt motsvarandemotioner med hänvisning till att det inte ankommer på att taställning till det aktuella projektets förverkligande. Av samma skälavstyrks nu motion Kr209 (fp).Sveriges RiksidrottsmuseumI motion Kr210 (v) föreslår motionären en utredning av förutsättningarnaför att med statligt stöd ge egna lokaler (yrkande 1).Utred-ningen bör ske i samverkan med och StiftelsenSveriges Riksidrottsmuseum (yrkande 2). Motionärerna bakom motion Kr217 (s)hemställer att skall ge regeringen till känna att det är ettnationellt intresse att återskapa och att museetbör ges statligt stöd i likhet med den nationella museiverksamheten.I frågan har utskottet inhämtat följande. öppnades ett riksidrottsmuseum vid iStockholm. Museet tvingades av ekonomiska skäl att lämna sina lokaler år1997. har stiftelsen sökt finna nya lokaler. Utskottet harerfarit att idrottsnämnd har uppdragit åt Stockholmsidrottsförvalt-ning att bistå i denna fråga.Även om museet inte har några egna lokaler, bedriver det vissverksamhet såsom anordna-re av externa utställningar, stadsvandringar iStockholm och föredrag i sko-lor. Museet samarbetar även med Nordiskamuseet för att ta fram och sätta upp en störreutställning.Museets huvudman är den bakomliggande stiftelsen. Finansieringen avverksamheten sker med bidrag från . Enligt StiftelsenSveriges Riksidrottsmuseums stadgar skall museets lokaler vara belägna iStockholm. Museet har dock uttryckt sin vilja att på olika sätt biståliknande museer och utställningsarrangörer utanför för att på såsätt kunna sprida museets verksamhet direkt eller indirekt i övriga landet.Utskottet vill framhålla idrottens historia som en väsentlig del av detsvenska kulturarvet. Från såväl ett historiskt som ett samtida perspektivär idrotten en av de mest betydelsefulla folkrörelserna. Att systematisktdoku-mentera och visa upp denna del av svenskt kulturarv är en angelägenuppgift. Stiftelsen arbete, liksom verksamheten vidandra små och stora museer i landet som arbetar med idrottens historia, ärdärför lovvärt.Utskottet håller fast vid den ovan anförda principen att det för närvarandeinte bör inrättas fler centrala museer med huvudsakligen statligfinansiering. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr210 (v) och Kr217 (s).Fängelsemuseet i GävleFängelsemuseet i ligger i samma kvarter som och är inrymti en byggnad som ägs av staten och förvaltas av Statens fastighetsverk.Byggnadens ålder och ursprungliga användning är oklar. Under vissa tiderhar huset använts som fängelse. Tillkomsten av museet har skett på ideellgrund. Museisamlingarna är delvis privatägda, delvis ägda av Kriminalvårds-styrelsen och i några fall av Nordiska museet.I motion Kr211 (kd) föreslås att regeringen skall låta utreda möjlighetenatt bevara Fängelsemuseets i unika samlingar i autentiskfängelsemiljö. Motionären bakom motionen anser nämligen att det är ettstatligt intresse att samlingarna från fängelse bevaras samt attmöjligheten för staden att utnyttja museets fulla potential främjas.Utskottet har inhämtat att kultur- och fritidsnämnden i kommun ny-ligen - med anledning av en motion väckt i kommunfullmäktige - har be-slutat att anmoda kommunen att verka för att fängelsemuseet och dithörandesamlingar bevaras i . Fullmäktige väntas fatta beslut i ärendet undervåren 2000.Utskottet vill med anledning av motionsförslaget framhålla betydelsen avvad ideellt verkande krafter kan åstadkomma, vilket således i hög gradgäller tillkomsten av och verksamheten vid Fängelsemuseet i Gävle.I övrigt hänvisar utskottet till de principiella ställningstaganden somredo-visats i det föregående och som bl.a. innebär att det i princip "förnärvaran-de" inte bör inrättas fler statliga eller med dem jämställdamuseer. Enligt utskottets uppfattning finns det således inte skäl attuppdra åt regeringen att låta utreda möjligheten att bevara Fängelsemuseetssamlingar. I stället an-kommer det på regionala och lokala intressenter attinrätta och ansvara för regionala och lokala museer.Vad utskottet anfört innebär att motion Kr211 (kd) bör avslås av riksdagen.Museum för design och konsthantverkMotionärerna bakom motion Kr214 (m) vill att regeringen lägger fram ettförslag om att ge i rollen av nationellt centraltmuseum för formgivning och konsthantverk och att museet skall erhållanödvändiga resurser för att fullgöra ett sådant uppdrag. Även motionärernabakom motion Kr306 (c) efterlyser en förstärkning och utökning av verk-samheten vid museet.Utskottet vill med anledning av motionerna redovisa följande. I regering-ens proposition om kulturpolitik föreslogs att somlandets enda specialmuseum för konsthantverk och formgivning skulle ges ett"nätverksansvar" för dessa områden (prop. 1996/97:3 s. 110). museettilldelades särskilda medel för fullgörande av uppdraget. Inlednings-viserhölls (prop. 1996/97:1 utgiftsområde 17 s. 62), en summasom fördubblades för och sålunda uppgår bidraget till drygt 1miljon kronor (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 17 s. 128).Nätverksuppdraget finns inte förmedlat till på annat sätt ängenom den kulturpolitiska propositionen jämte regleringsbrev. Någon merpreciserad definition av uppdraget än propositionens föreligger såledesinte. Regeringen förordade i propositionen nätverksformen för uppdraget medhänvisning till att ökade aktiviteter borde utgå från befintligainstitutioner. Ett ökat samarbete mellan dessa avsågs kunna leda tillgemensamma sats-ningar, samordning av utställningar, vandringsutställningaretc., en verksam-het som enligt regeringen borde kunna bidra till attstärka intresset för form-givning hos en bredare allmänhet. museethar, utifrån denna rege-ringens målsättning, arbetat fram de mer konkretaformerna för att förverkli-ga nätverksansvarets ändamål. Arbetet har sketti samverkan med museer, företag, konsthantverkare och föreningar inomkonsthantverk och formgiv-ning. Bland annat har nätverksarbetet bidragittill att det finns en en-hetlig nomenklatur för glas- ochkeramikföremål. Det fortsatta arbetet är inriktat på attsöka finna en motsvarande homogen terminologi för dokumentation inom form-och designområdet. Sålunda skall museerna ges bättre förutsättningar tillinblick i och arbete med varandras samlingar.I februari 1999 tillsatte regeringen en utredning med uppgift att kartläggadet statliga åtagandet på formgivnings- och designområdet (dir. 1999:9).Form- och designutredningens delbetänkande Mötesplats för form och de-sign(SOU 1999:123) gick ut på remiss . Remisstiden löper på tremånader. Utredningens uppdrag bestod bl.a. i att ge en samlad bild ochutvärdering av statens insatser inom form och design samt att lämna förslagtill bl.a. hur musei- och utställningsverksamheten kan och bör utvecklas såatt en "slagkraftig mötesplats" för samtida formgivning och designtillskapas. Det förslag utredaren lagt fram är att en ny institution skallinrättas, vilken genom utställningar och kunskapsuppbyggnad skall främjaform- och de-signområdet. Dessa utställningar bör tas fram i samverkan medmuseer, arkiv, universitet och högskolor, näringsliv samt organisationer.Utställning-arna skall sedan kunna visas runt om i landet. Den nyainstitutionen skall inte ha några egna föremålssamlingar, men däremot ettbildarkiv och ett biblio-tek. Utredarens förslag är att den nyainstitutionen förläggs till och ges verksamhetsformen myndighet.Utskottet finner att den föreslagna institutionens uppdrag, såsom det for-muleras i betänkandet Mötesplats för form och design (s. 143), i viss ut-sträckning liknar det nätverksansvar som i tillför-des . Vari den praktiska skillnaden ligger mellan å enasidan de ålägganden som följer av museets nätverksansvar och åandra sidan de uppgifter som ankommer på de museer som har uppdrag att varaansvarsmuseer är inte heller helt utklarat.Utskottet förutsätter att regeringen vid den fortsatta beredningen av form-och designutredningens förslag jämte yttranden över detta förtydligar dessaav utskottet berörda oklarheter och även tar upp museets hittillsgenomförda insatser, fortsatta roll och betingelserna för dess arbete. Medhänvisning till att utredningsförslagen ännu är under beredning avstyrksmotionerna Kr214 (m) och Kr306 (c).Museum för populärmusikFörslaget i motion Kr231 (v) syftar till att Statens musiksamlingar skallfå i uppdrag att samla och dokumentera ljudupptagningar, musikföremål m.m.som har anknytning till svensk populärmusik.