bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — De anser attHandikappombudsmannen skall vara en oberoende mänskliga rättigheter som med stöd av lag självständigt bevakarfunktionshindrades intressen.Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen i motion So490 (v) att det behövs ett rådgivan-de organ som driver på utvecklingen att göra samhället tillgängligt för alla.Samhället måste visa att det inte accepterar att personer med funktionshinderutestängs från delaktighet och inflytande i olika sammanhang och att det ärangeläget att sprida kunskaper om de handikappolitiska målen och om funk-tionshindrades livsvillkor. Det saknas samlad kunskap om metoder attuppnå god tillgänglighet, kunskapsutveckling, exempel på bra lösningar,information m.m. Utskottet delar regeringens uppfattning att en central stat-lig myndighet bör ges en samordnande, stödjande och rådgivande samt på-drivande roll på området. Motion So490 (v) yrkande 1 delvis är därmedtillgodosedd.Utskottet delar bedömningen att är en lämpligmyndighet för att utgöra ett nationellt tillgänglighetscenter för dessa uppgif-ter. har redan kontakter med myndigheter ochkommuner i deras tillgänglighetsarbete. Motionerna So32 (m) yrkande 9,So40 (fp) yrkande 4 och So41 (mp) yrkande 9 avstyrks med vad som anförts.Även motion So42 (c) yrkande 12 avstyrks.Design för allaPropositionenI propositionen görs bedömningen att konceptet Design för alla bör genom-syra statens arbete inom arkitektur, formgivning och design.Huvudbudskapet i konceptet Design för alla är att produkter som bruksfö-remål, byggnader, inomhus- och utomhusmiljöer samt IT-produkter ochtjänster bör vara tillgängliga och användbara för alla människor så långt dettaöver huvud taget är möjligt. Intentionerna med den nuvarande lagstiftningenpå byggområdet är att generella krav på tillgänglighet och användbarhet skalltillgodoses för att minska behovet av särlösningar och underlätta för de indi-viduella anpassningar som kan behövas t.ex. i bostaden. För utformning avprodukter och IT finns ingen lagstiftning.Regeringen gör bedömningen att statens engagemang i arkitektur, form-givning och design skall förtydligas när det gäller frågor om tillgänglighet. IRegeringskansliet har inrättats en särskild arbetsgrupp för arkitektur, form-givning och design. Här ingår företrädare för , , , , , , och Miljödepar-tementet. Arbetsgruppen leds av och i uppdraget ingårbl.a. att driva arbetet med genomförandet av handlingsprogrammet för arki-tektur, formgivning och design samt att verka för ett samspelt statligt age-rande på området.Vidare redovisas att regeringen avser att ge i uppdrag attse över i vilken omfattning och på vilket sätt kunskaper om tillgänglighet ochanvändbarhet är en del av och genomsyrar innehållet i bl.a. arkitekt- ochdesignutbildningarna i högskolan.MotionernaI motion So44 av m.fl. (kd) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdrag tillHögskoleverket att se över arkitektutbildningen med tanke på handikappkun-skap (yrkande 3). Motionärerna har vid ett antal tillfällen påtalat att arkitekter, byggnadsingenjörer och beslutsfattare måste utbildas i handikappkun-skap.I motion So30 av och (båda s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom konceptet Design för alla. Motionärerna anser att konceptet Design föralla bör utvidgas till arkitektur, formgivning och design över huvud tagetoch inte enbart till statens arbete. De anser att uppdraget till Högskoleverketbör utvidgas till att också föreslå de förstärkningar som behövs. Lärarnas rolloch kompetens måste därvid betonas. De är skolornas viktigaste resurs ochutan en positiv inställning hos dem kan inga kunskaper eller synsätt förmed-las till eleverna.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet har anfört bl.a. följande i sitt yttrande angående behovetav handikappkunskap i arkitekt- och designutbildningarna och motionernaSo30 (s) och So44 (kd) yrkande 3:U t s k o t t e t anser att socialutskottet bör föreslå avslag på motionsyrkandena.Regeringen har uppdragit åt att kartläg-ga med vilket innehåll, i vilken omfattning och på vilket sätt kunskap om detsom kan sammanfattas i begreppet Design för alla - nämligen tillgänglighet,användbarhet och brukbarhet - förmedlas i design- och arkitektutbildningar-na inom högskolan. Uppdraget skall redovisas till Utbildningsdepartementetsenast den 30 juni 2000.Enligt regeringens beslut skall högskolor som har ar-kitektutbildningar i anslutning till uppmärksamma frå-gan om hur kunskapen om tillgänglighet i olika miljöer kan stärkas inomutbildningarna. Samarbete skall därvid äga rum med bl.a. olika handikappor-ganisationer.Till yttrandet har i denna del fogats en avvikande mening (kd).Bostadsutskottets yttrandeOckså bostadsutskottet har avstyrkt motionerna. Utskottet anför följande:Bostadsutskottet anser att det är angeläget att utbildningen av arkitekter m.flyrkesgrupper som på olika sätt deltar i plan- och byggprocessen inkluderarfrågor om hur kraven på tillgänglighet och användbarhet kan tillgodoses.Uppdraget till att se över hur behovet av sådana kunskapertillgodoses i den nuvarande utbildningen bör kunna ge underlag för beslutom eventuella åtgärder för att förbättra utbildningen i dessa avseenden. Deaktuella motionsförslagen torde därigenom komma att bli tillgodosedda utanett tillkännagivande i frågan. Mot denna bakgrund avstyrks mo-tionerna 1999/2000:So30 (s) i berörd del samt 1999/2000:So44 (kd) yrkande3.Till yttrandet har i denna del fogats en avvikande mening (kd).Socialutskottets bedömningSocialutskottet delar uppfattningen i motionerna att handikappkunskap ärmycket viktigt för yrkesgrupper som arkitekter, byggnadsingenjörer m.fl.Utskottet delar såväl utbildningsutskottets som bostadsutskottetsuppfattning att uppdraget till att se över hur kraven på till-gänglighet och användbarhet kan tillgodoses i den nuvarande utbildningenbör kunna ge underlag för beslut om eventuella åtgärder för att förbättrautbildningen i dessa avseenden. Motionerna So30 (s) och So44 (kd) yrkande3 torde därmed komma att bli tillgodosedda utan något tillkännagivande.Motionerna avstyrks.BilstödI propositionen redovisas att () fick i upp-drag av regeringen att genomföra en översyn av bilstödet och kartlägga stö-dets organisation, bedömnings- och beslutsprocesser, bilstödets koppling tillandra individuella stödformer samt möjligheterna att prognostisera medels-behovet. RRV skulle också redovisa olika alternativ till stödets framtidaomfattning och tekniska konstruktion. RRV:s rapport bereds nu i Regerings-kansliet. Regeringen avser att återkomma i frågan om bilstöd, anförs det.I motion So33 av de () yrkas att hosregeringen begär förslag till erforderliga lagändringar när det gäller bilstöde(yrkande 3). Motionären anser det beklagligt att regeringen inte redan nu harkunnat föreslå förändringar för att bl.a. göra det möjligt att låta t.ex. auto-matlåda och eluppvärmda ytterbackspeglar ingå i bilstödet. Vidare ansermotionären att det hade varit naturligt att föreslå en ändring av åldersgrän-serna för bilstödet liksom personkretsen för stödet.I motion So42 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande ombilstödet (yrkande 5). Motionärerna anför att bilstödet är en viktig frihetsfråga. Det behöver dock vidtas åtgärder för att förbättra bidragets funktionssättoch öka effektiviteten och snabbheten i beslutsprocessen. Det finns ocksåenskilda regler som behöver belysas. Regeringen bör i översynen även inbe-gripa aspekter såsom åldersgränser.Utskottets bedömningFrågan om bilstödets framtida utformning bereds i Rege-ringskansliet. Utskottet utgår från att regeringen därvid särskilt överväger denuvarande åldersgränsernas dåliga samklang med aktuella frågeställningarinom andra områden med relevans i sammanhanget. Utskottet tänker bl.a. påen flexiblare pensionsålder liksom ökade möjligheter att övergå från pensiontill arbete. Utskottet anser att regeringens kommande förslag om bilstöd böravvaktas och är inte berett att nu föreslå något initiativ från sidamed anledning av motionerna So33 (m) yrkande 3 och So42 (c) yrkande 5.Motionerna avstyrks därmed.BostadsanpassningsbidragPropositionenI propositionen redovisas att lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbi-drag m.m. har till ändamål att genom bidrag till anpassning av bostäder gepersoner med funktionshinder möjlighet till ett självständigt liv i eget boen-de. Bidraget är ett uttryck för samhällets mål att personer med funktionshin-der skall kunna leva som andra i en egen bostad.Boverket har på uppdrag av regeringen bl.a. lämnat förslag till vissa för-ändringar i lagen. har föreslagit att bostadsanpassningsbidraget börändras så att stöd kan lämnas både som bidrag och i form av utförda åtgärderoch att begreppet stöd skall föras in i lagen.Regeringen gör bedömningen att det saknas tillräckliga skäl för att införaen ny form av bostadsanpassningsbidrag.Regeringen föreslår dock vissa ändringar i 8 och 9 §§ lagen (1992:1574)om bostadsanpassningsbidrag m.m. Vid nybyggnad skall det fortfarandekrävas särskilda skäl för anpassning av bostaden. Vid köp och byte av bostadskall bidrag kunna lämnas till åtgärder som inte är kostnadskrävande ävenom det inte finns några särskilda skäl för att välja en bostad som kräver an-passning. Är åtgärderna kostnadskrävande krävs dock särskilda skäl även vidköp och byte av bostad.Vidare föreslås reglerna om standardhöjande åtgärder utmönstras ur lagen,10 § föreslås därmed upphävas. En ny bestämmelse om att bostadsanpass-ningsbidrag inte lämnas för åtgärder som behöver vidtas redan av väsentligenandra orsaker än sådana som direkt har att göra med funktionshindret före-slås införas i 6 §.MotionerI motion So33 av de () yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höga hyroroch bostadsanpassningsbidrag (yrkande 7). Motionären anser att det behövsett förtydligande om att bostadsanpassningsbidrag kan lämnas om den en-skilde på grund av för hög hyra inte kan bo kvar i sin lägenhet. Lägenhetenkan vara anpassad från början, varvid hela anpassningskostnaden ligger påhyran. Detta gör att hyran blir mycket hög. Trots att bostadsbidrag utgår kanhyran bli för hög. Problemet kan lösas genom ett statligt bostadsbidrag tillfunktionshindrade. I annat fall bör för hög hyra anses som särskilt skäl enligt9 § i lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Regeringen bör föreslå erfor-derliga förtydliganden i lagen.I motion So32 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande om förbätt-ringar för de funktionshindrade (yrkande 3). Motionärerna anför att det ärorimligt att funktionshindrade skall tvingas söka socialbidrag för att kunnabo kvar i sina handikappanpassade bostäder. Motionärerna har vid budgetbe-handlingen föreslagit ett särskilt bostadsstöd till funktionshindrade på 100miljoner kronor. I avvaktan på permanenta förbättringar föreslog de också ettsärskilt stimulansbidrag till kommunerna på för att dessamer aktivt skulle arbeta med psykiskt funktionshindrade.Bakgrund och tidigare behandlingFrågan om bostadsstöd till funktionshindrade behandlades senast av utskotteti betänkande 1999/2000:SoU1. Utskottet fann då inget skäl att föreslå ett nyttanslag. Den då aktuella motionen avstyrktes. (Särskilt yttrande (m))yttrandeBostadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande lagförslaget i propositionen omvillkoren för bostadsanpassningsbidrag. Med anledning av förslaget i motionSo33 (m) yrkande 7 om att precisera bestämmelsen i lagen om bostadsan-passningsbidrag m.m. i ett avseende - hyresnivåns betydelse vid tillämp-ningen av begreppet särskilda skäl i 9 § enligt den nya lydelsen - skulle dettainnebära ett avsteg från den nuvarande principen för regleringen av bidrags-givningen, anför utskottet. finner inte att tillräckliga skälföreligger för att förorda ett sådant avsteg, utan anser att avgörandet av vadsom i det enskilda fallet är särskilda skäl även i fortsättningen bör bedömasav den beslutande kommunen med stöd av gängse praxis. bedömningSocialutskottet delar bostadsutskottets bedömning att bör tillstyrkaförslaget till lag om ändring i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbi-drag m.m. och avstyrka motion So33 (m) yrkande 7.Socialutskottet, som vidhåller sin tidigare ståndpunkt, är inte berett att tillstyrka ett nytt bostadsbidrag för funktionshindrade. Motion So32 (m) yrkan-de 3 avstyrks därmed.Bättre bemötandeLika behandling, diskrimineringPropositionenRegeringen har regeringsförklaring slagit fast att människor medfunktionshinder skall ha goda möjligheter till delaktighet. har mednågra få undantag valt att införliva funktionshindrade personers rättigheteroch stöd i den ordinarie lagstiftningen. Enligt regeringens mening är dennaprincip riktig. All lagstiftning skall se till att personer med funktionshinderinte diskrimineras utan utformas så att människor blir delaktiga i samhällsli-vet. Det kan emellertid finnas uppenbara risker att lagstiftningen inte riktigträcker till, att systemen inte ger tillräcklig flexibilitet och valfrihet, attmänniskor med stora och komplicerade funktionshinder ändå inte får det stödoch den hjälp de behöver och att vissa områden helt faller utanför lagstift-ningen. har därför lagstiftaren valt att skapa lagar mot dis-kriminering av olika grupper i samhället, t.ex. lag (1999:132) om förbud motdiskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder och lag(1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning. En särskild utredare har tillkallats (dir. 1999:49) för att göra enöversyn av lagstiftningen om olaga diskriminering.Av betänkande (SOU 1999:21) framgår att perso-ner med funktionshinder utestängs från samhällslivet. Dekänner sig diskriminerade och beskriver ett slags samhällets utanförskap.Andra undersökningar redovisar liknande förhållanden. Handikappombuds-mannen konstaterar i sin senaste rapport till regeringen att inte heltuppfyller för att tillförsäkra människor med funktions-hinder delaktighet och jämlikhet. Det finns således fortfarande hinder somgör det omöjligt för människor med funktionshinder att utöva sina rättigheteroch friheter och försvårar för dem att delta fullt ut i samhällsutvecklingen.Därför föreslår utredningen ett tillägg i 1 kap. 2 § regeringsformen angåendefunktionshindrade personers rätt till full delaktighet och jämlikhet i sam-hällslivet.Regeringen har i olika sammanhang klart markerat att det allmänna skallverka för att undanröja de hinder som finns mot alla medborgares deltagandei samhällslivet på sina egna villkor. Begreppen full delaktighet och jämlikhetär en del av och utgör också ett grundläggande mål förden svenska handikappolitiken. Grundlagen innehåller emellertid inget för-bud direkt riktat mot diskriminering av människor med funktionshinder.Däremot finns i regeringsformens 2 kap. ett antal rättsligt bindande regler påfri- och rättighetsområdet. Kapitlet innehåller t.ex. förbud mot särbehandlingpå grund av åskådning, ras och kön. Det har ansetts angeläget och naturligtatt den svenska grundlagen ger klart uttryck för att negativ särbehandling påsådana grunder inte kan godtas. Sådana regler innebär också en betydandeförstärkning av det rättsskydd som kan åstadkommas på annat sätt.De invändningar som har framförts mot att i 2 kap. regeringsformen införaen ny bestämmelse om förbud mot diskriminering av funktionshindrade får,enligt regeringen, anses ha en sådan tyngd att ett stärkt skydd för såväl dennasom andra utsatta grupper bör ske inom ramen för programstadgandet i 1kap. 2 § regeringsformen. Regeringen har därför gett (Ju 1999:13) tilläggsdirektiv. Utredningen har särskilt iuppdrag att föreslå bl.a. hur skyddet för funktionshindrades och andra utsattagruppers delaktighet och jämlikhet i samhället skall regleras i 1 kap. 2 §regeringsformen (dir. 2000:21). I uppgiften ingår även att bedöma om barapersoner med funktionshinder skall framhållas eller om även andra grupperuttryckligen skall omnämnas i stadgandet. skallredovisa sitt arbete i denna del senast den 31 december 2000.MotionerI motion So490 av m.fl. (v) yrkas att begär attregeringen ger om att ta uppfrågan om tillgängligheten i vid mening (yrkande 2). Motionärerna hänvisartill att regeringen tillsatt en utredare som har till uppgift att göra en översav lagstiftningen om olaga diskriminering i näringsverksamhet. Utredningenkommer inte att överväga frågan om tillgänglighet för funktionshindrade ivid bemärkelse. Motionärerna anser att utredningens uppdrag skall vidgas tillatt även tillgängligheten i vid bemärkelse inom olika samhällssektorer ochverksamheter skall utredas.I motion So488 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande omen generell lag mot diskriminering av personer med funktionshinder (yrkan-de 9). Motionärerna anser att i allt kärvare tider med risk för att olika grupphamnar i utsatt läge är det nödvändigt att införa lagar mot diskriminering avpersoner med funktionshinder. Det är ett framsteg att det nu finns förbud motdiskriminering i arbetslivet, men det behövs också en generell lagstiftningmot diskriminering. Ett likalydande yrkande framställs i motion So44 avEster m.fl. (kd) yrkande 2.I motion So42 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande omöversyn av lagstiftningen om olaga diskriminering (yrkande 3). Motionärernaanser att diskrimineringslagstiftningen är förstärkt men alltför uppsplittradoch i princip enbart inriktad på arbetslivet. En person med funktionshinderkan utestängas från en lokal eller en verksamhet inte enbart på grund avdiskriminering som är förbjuden på andra grunder utan även på grund avt.ex. den fysiska miljöns utformning. Motionärerna vill belysa möjlighetenatt utvidga begreppet diskriminering till att omfatta diskriminering även urdenna aspekt. Den särskilda utredarens uppdrag bör vara att sammanfogalagstiftningen till en helhet och utvidga begreppet diskriminering.I motion So40 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande om attinföra ett diskrimineringsförbud i grundlag och att vidga diskrimi-neringsförbudet i (yrkande 6). Motionärerna anser att 2kap. regeringsformen bör utökas med förbud mot diskriminering av funk-tionshindrade. Med sådana tillägg skulle funktionshindrade få möjlighet attgöra sin sak gällande i svensk domstol. Motionärerna menar vidare att Sveri-ge bör arbeta för att breddar diskrimineringsförbudet i om de mänskliga fri- och rättigheterna, så att det blir ett gene-rellt diskrimineringsförbud som innefattar människor med funktionshinder.En sådan förändring skulle, enligt motionärerna, troligen ha större betydelseän en ändring i regeringsformen då har en domstol somuttolkar bestämmelserna och ger dem konkretion och slagkraft.I motion So41 av m.fl. (mp) yrkas att hos regeringenbegär en utredning om hur bristande tillgänglighet skall kunna föras infördomstol som en diskrimineringsfråga (yrkande 3). Motionärerna anför att detendast går att få bristande tillgänglighet som diskriminering prövad i domstolnär det gäller arbetslivet. Kommer man inte in i en vallokal, i sin skola ellerpå museet är en medborgare också diskriminerad men kan inte få sitt fallprövat i domstol.I motion K274 av m.fl. (s, m, v, kd, c, fp, mp) yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt utreda annan lämplig kompletterande generell lagstiftning mot diskrimi-nering av funktionshindrade (yrkande 2). Motionärerna anser att ett omfat-tande arbete måste sättas i gång för att anpassa lagar efter de kravsom uppställs i . Om reglerna inkorporeras så att stan-dardreglerna blir direkt tillämpliga hos svenska domstolar och myndigheterfår den enskilde möjlighet att göra konventionens rättigheter gällande. Eninkorporering innebär också att samhällets samtliga sektorer engageras iarbetet med att undanröja de hinder som finns för att människor med funk-tionsnedsättningar inte skall diskrimineras, anförs det.I motion So39 av m.fl. (s) begärs tillkännagivande om för-ändring av 2 kap. regeringsformen (yrkande 1). I propositionen föreslås attförfattningsutredningen får i uppgift att överväga på vilket sätt funktions-hindrades och andra utsatta gruppers delaktighet och jämlikhet skall kommatill tydligare uttryck i 1 kap. 2 § regeringsformen. Enligt motionärerna fårdetta tillägg ingen praktisk rättsverkan i domstol. För att den skall få störrekraft bör i stället 2 kap. utökas med förbud mot diskriminering av funktions-hindrade. Motionärerna yrkar vidare ett tillkännagivande om tilläggsdirektivtill utredningen om översyn av lagstiftningen om olaga diskriminering (yr-kande 2). Kommittén bör förses med tilläggsdirektiv, som rör frågan omdiskriminering till följd av brister i tillgängligheten. I stort likalydande yrkanden framställs i motionerna So25 av () och So405av ().I motion So343 av och (båda s) begärs tillkän-nagivande om diskriminering och hinder i tillgänglighet. Motionärerna kontakter med handikapprörelsen upplevt en stor tillfredsställelse medden nya diskrimineringslagen, men också förväntningar på ytterligare stöd.Det kan inte, enligt motionärerna, vara jämlikt att en stor grupp människorutestängs från att delta genom att t.ex. kommunikationer, restauranger ochmyndigheter inte är tillgängliga.I motion So433 av och (båda s)begärs tillkännagivande om tillgänglighet även för funktionshindrade. Mo-tionärerna anser att en lagstiftning skulle medföra att den befintliga miljönutformades så att även funktionshindrade skulle kunna ta del av den. Det äräven billigare och mer stimulerande ur samhällsekonomiskt perspektiv än atterbjuda personlig service.AktuelltRegeringen har bl.a., efter förslag av socialutskottet, tillkallat en särskildutredare (dir. 1999:49) för att göra en översyn av lagstiftningen om olagadiskriminering. Utredaren skall bl.a. utreda behovet av och formerna för enreglering av ett generellt förbud mot diskriminering i näringsverksamhet avpersoner med funktionshinder. Uppdraget skall redovisas senast den 30 aprilår 2001.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet har anfört bl.a. följande i sin bedömning.I motionerna So40 yrkande 6 (fp) och So39 (s) föreslås att det i kap. 2 RFinförs en bestämmelse om förbud mot diskriminering av funktionshindrade.Som nämnts i det föregående har i annat sam-manhang (bet. 1999/2000:KU11) behandlat frågor av samma slag. Utskottethar därvid ställt sig positivt till tanken att förbättra de funktionshindradesmöjligheter att uppnå ökad delaktighet och jämlikhet i samhället. Ett sätt attmarkera betydelsen av detta är att låta frågan komma till tydligare uttryck iregeringsformen. Utskottet konstaterar att det i tilläggsdirektiv till (dir. 2000:21) anförs att det finns ett brett stöd för att iregeringsformen markera de funktionshindrades delaktighet och jämlikhet isamhället men skilda uppfattningar om hur det skall ske. Mot denna bak-grund finns det enligt direktiven anledning att se över frågan. I direktivenanförs vidare att ett stärkt skydd för såväl funktionshindrade som andra ut-satta grupper bör ske inom ramen för programstadgandet i 1 kap. 2 § rege-ringsformen. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionernaSo40 (fp) och So39 (s) i aktuella delar.Till yttrandet har fogats tre avvikande meningar från (m), (kd) och (kd, fp).Socialutskottets bedömningUtskottet vill än en gång understryka den viktiga principen att människormed funktionshinder skall ha goda möjligheter till delaktighet i samhällsli-vet. Handikappolitiken är ytterst en fråga om demokrati och samhället måstebyggas med insikten att alla människor är lika värda, har samma grundläg-gande behov och skall behandlas med samma respekt, att mångfald berikar,att varje människa med sin kunskap och erfarenhet är en tillgång för sam-hället. Det innebär konkret bl.a. att alla skall ha lika möjligheter att bestämma över sina liv och få sina önskemål respekterade. Personer med funktions-hinder skall också ha lika möjligheter att röra sig i samhället i samma sam-manhang som andra. Det allmänna skall verka för att undanröja de hindersom finns mot alla medborgares deltagande i samhällslivet på sina egnavillkor.