bet · GN01AU5 · 2000-02-15 00:00:00 — Detta betänkandet är uppdelat i två huvudavsnitt.Del I Lönebildningen avser regeringens förslag iproposition 1999/2000:32 Lönebildning för fullsysselsättning och anknytande motioner, Del II avsermotioner som väckts under den allmänna motionstidenoch avser arbetsrätten i övrigt, men undantag förmotioner om turordningen vid uppsägning på grund avarbetsbrist, vilka skjuts upp till behandling vidsenare tillfälle.Del IFörslagen i propositionen syftar till att främja enlönebildning i samhällsekonomisk balans som tål depåfrestningar som en långvarigt ökadarbetskraftsefterfrågan medför så att det blirmöjligt att kombinera höjda reallöner med lågarbetslöshet och stabila priser. Förslagen innebäringen begränsning i arbetsmarknadens partersmöjligheter och ansvar för hur avtalslösningarutformas. En ny myndighet, , skallha till uppgift att medla i arbetstvister och verkaför en väl fungerande lönebildning.Medlingsinstitutet skall agera tidigt bl.a. genomatt kalla parterna till överläggningar eller påannat sätt informera sig om kommande eller pågåendeavtalsförhandlingar. Efter samtycke från parternakan utse förhandlingsledare ellermedlare. Om det finns risk för stridsåtgärder ellerom sådana redan har påbörjats skall institutet kunnautse medlare även utan samtycke från parterna. Detgäller dock inte om parterna är bundna av ettregistrerat avtal liknande det s.k. Industriavtalet.Varseltiden för stridsåtgärder förlängs från sjudagar . Om det främjar en godlösning av tvisten får skjuta uppvarslade stridsåtgärder i . En partsom underlåter att varsla kan bli skyldig att betalaen varselavgift till staten om minst 30 000 kronoroch högst . En part som vidtar enstridsåtgärd i strid mot institutets beslut kantvingas betala förhöjd varselavgift om lägst 300 000kronor och högst . Lagändringarnaföreslås träda i kraft . Utskottettillstyrker de föreslagna ändringarna imedbestämmandelagen. - I övrigt redovisar regeringenvissa förslag och bedömningar. Medlingsinstitutetskall publicera en rapport omlöneutvecklingen och blir ansvarigt för denofficiella lönestatistiken från den 1 januari 2001.Konjunkturinstitutet skall svara för en årligrapport om de samhällsekonomiska förutsättningarnaför löneförhandlingarna. Utskottet avstyrker ettantal motionsyrkanden i dessa delar.I propositionen föreslås inte några ändringar ifråga om rätten att vidta stridsåtgärder. Enutskottsmajoritet bestående av företrädarna förModeraterna, anser att ett förbudbör införas mot stridsåtgärder mot enmans- ochfamiljeföretag motsvarande vad som gällde under år1994. Utskottet föreslår därför att antarvissa ändringar i bl.a. medbestämmandelagen ienlighet med detta. Även dessa lagregler föreslåsträda i kraft . - Företrädarna förSocialdemokraterna och reserverar sigmot förslaget.I övriga reservationer kritiserar ,från olika utgångspunkter. Moderaternaanser att förslaget om ett böravslås.Del III avsnittet behandlas ett antal motioner som gällerkrav på allmänna förändringar av arbetsrätten och enöversyn av denna. Vidare lämnas i motionerna förslagom ändringar i centrala delar av de arbetsrättsligalagarna. Även vissa enskilda frågor tas upp.Samtliga motioner avstyrks. - Utskottet föreslår attregeringen får i uppdrag att göra en översyn av denarbetsrättsliga lagstiftningen. Det skall ankomma påregeringen att bestämma formerna för ochomfattningen av denna översyn.. - Reservationer hari denna del av betänkandet lämnats av företrädarnaför , 1999/2000:32 vari yrkas1. att antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet,2. att antar regeringens förslag till lagom ändring i sekretesslagen (1980:100). Motioner väckta med anledning avpropositionen1999/2000:A6 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lönebildningenbör ske så decentraliserat som möjligt,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de ökade kraven pålokal och individuell anpassning i lönebildningen påmorgondagens arbetsmarknad,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statsmakternasansvar för lönebildningen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av sänktaskatter för att underlätta en sund lönebildning,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lönespridning ochkompetensutveckling,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av sänktareservationslöner,7. att hos regeringen begär förslag om enbortre parentes i arbetslöshetsförsäkringen ienlighet med vad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag ominförande av en proportionalitetsregel i lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ienlighet med vad som anförts i motionen,9. att antar det till denna motion fogadeförslaget till lag om ändring i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet,10. att hos regeringen begär förslag ominförande av förbud mot sympatiåtgärder i lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ienlighet med vad som anförts i motionen,11. att avslår regeringens förslag ominrättande av en ny medlingsmyndighet,12. att beslutar om ändring av StatensFörlikningsmannaexpeditions namn tillMedlingsinstitutet fr. o. m. ,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attMedlingsinstitutet inte skall tilldelas någonnormbildande roll eller något övergripande ansvarför lönebildningen,14. att avslår regeringens förslag attgöra till statistikansvarigmyndighet för den officiella lönestatistiken,15. att hos regeringen begär förslag omförlängning av varseltiden ,16. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet att kan avbryta ickevarslade stridsåtgärder,17. att beslutar om sådan ändring i lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet att enkonflikt som påbörjats i strid mot varselreglernadärmed anses vara olovlig,18. att antar propositionens förslag tilllag om ändring i sekretesslagen.1999/2000:A7 av m.fl. (mp) variyrkas1. att beslutar att i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet skall införas en nyparagraf, 41 b §, med lydelse enligt bilaga 1,2. att beslutar om ändring i 2 kap. 1 §lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister ienlighet med bilaga 2.1999/2000:A8 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en ekonomisk politiksom främjar en sund lönebildning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Medlingsinstitutetsarbetsuppgifter och roll i lönebildningen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ansvaret förlönestatistiken,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om jämställdhet ochdiskriminering,5. att hos regeringen begär en lag om attstridsåtgärder skall vara proportionerliga,6. att hos regeringen begär en lag om attsympatiåtgärder inte tillåts som instrument vidarbetsmarknadskonflikter,7. att beslutar att 41 b § lagen ommedbestämmande i arbetslivet (1976:580) ges följandelydelse: Arbetstagare får inte vidta eller delta istridsåtgärd som har till ändamål att kollektivavtalskall träffas med ett företag som inte har någraarbetstagare eller där bara företagaren ellerföretagarens familjemedlemmar är arbetstagare ochensamma ägare. Detsamma gäller när stridsåtgärd hartill ändamål att stödja någon som vill träffakollektivavtal med ett sådant företag. Vad som nusagts hindrar inte arbetstagare från att delta i enanställningsblockad som riktar sig mot ett sådantföretag och som har beslutats i behörig ordning aven arbetstagarorganisation. Stridsåtgärder som harvidtagits i strid mot första stycket är att anse somolovliga. Förändringar i anställnings- ellerägarförhållanden som har inträffat sedan enstridsåtgärd har varslats eller inletts skall intebeaktas vid bedömningen av om en stridsåtgärd är attanse som olovlig enligt första stycket.1999/2000:A9 av m.fl. (c) variyrkas1. att avslår propositionens förslag attMedlingsinstitutet blir statistikansvarig myndighet,2. att beslutar om en ny 41 b § i lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet medföljande lydelse: En arbetstagare får inte vidtaeller delta i en stridsåtgärd som har till ändamålatt kollektivavtal skall träffas med ett företag sominte har några arbetstagare eller där baraföretagaren eller företagarens familjemedlemmar ärarbetstagare och ensamma ägare. Detsamma gäller nären stridsåtgärd har till ändamål att stödja någonsom vill träffa kollektivavtal med ett sådantföretag och som har beslutats i behörig ordning aven arbetstagarorganisation.Stridsåtgärder som har vidtagits i strid mot förstastycket är att anse som olovliga. Förändringar ianställnings- eller ägarförhållanden som harinträffat sedan en stridsåtgärd varslats ellerinletts skall inte beaktas vid bedömningen av om enstridsåtgärd är att anse som olovlig enligt förstastycket.,3. att , under förutsättning av bifalltill yrkande 2, beslutar om sådan ändring av 2 kap.1 § fjärde stycket lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister att Arbetsdomstolen blir behörig attsom första domstol ta upp och avgöra en tvist omstridsåtgärd som avses i 41 b § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet,4. att , under förutsättning av bifalltill yrkande 2, beslutar om sådan ändring av 4 §andra stycket lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet att 41 b § omfattas av möjligheten att ikollektivavtal föreskriva längre gående fredsplikteller ett längre gående skadeståndsansvar,5. att beslutar om en ny 41 c § i lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet medföljande lydelse: För stridsåtgärder som vidtas isamband med avtalsförhandlingar mellan parter som äreller brukar vara bundna av kollektivavtal iförhållande till varandra skall följande gälla.Om en part har varslat om en stridsåtgärd som ärpartiell eller på ett annat sätt begränsad ochåtgärden kan förväntas leda till skada eller annanolägenhet som står i uppenbart missförhållande tillåtgärdens omfattning, kan åtgärden förklarasolovlig.En stridsåtgärd som har varslats som svar på enannan stridsåtgärd kan också förklaras olovlig, omden är väsentligt mer omfattande än vad som ärrimligt med hänsyn till den åtgärd som orsakatsvarsåtgärden.Även en sympatiåtgärd som har varslats till stödför en part i en tvist mellan parter, som är ellerbrukar vara bundna av kollektivavtal i förhållandetill varandra kan förklaras olovlig. Det kan ske omden varslade sympatiåtgärden kan förväntas leda tillskada eller annan olägenhet som står i ett uppenbartmissförhållande till åtgärdens eller primäråtgärdensomfattning.Talan om olovligförklaring enligt andra, tredje ochfjärde styckena kan endast föras av den arbetsgivareeller organisation mot vilken åtgärden riktas. Medstöd av bestämmelserna i andra, tredje och fjärdestyckena kan en stridsåtgärd interimistisktförklaras olovlig för tiden fram till dess ettslutligt avgörande föreligger.Yrkande om olovligförklaring enligt andra, tredjeoch fjärde styckena och yrkande om interimistiskprövning enligt femte stycket skall framställas från den dag då varsel lämnades tillmotparten enligt 45 § första stycket. Försummas detfår sådana yrkanden inte framställas.,6. att , under förutsättning av bifalltill yrkande 5, beslutar om sådan ändring av 2 kap.1 § fjärde stycket lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister att arbetsdomstolen blir behörig attsom första domstol ta upp och avgöra en tvist omstridsåtgärd som avses i 41 c § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet,7. att , under förutsättning av bifalltill yrkande 5, beslutar om sådan ändring av 4 §första stycket lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet att 41 c § omfattas av möjligheten attgöra undantag genom kollektivavtal.1999/2000:A10 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om reformering avarbetsmarknadslagarna så att en bättre balans mellanparterna uppnås,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om principerna för enförbättrad lönebildning,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enutvärdering av medlingsinstitutet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av etttidigt agerande i löneförhandlingarna,5. att avvisar regeringens förslag om attgöra ett nytt medlingsinstitut tillstatistikansvarig myndighet för lönestatistik,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ochansvaret för löneanalyser,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjlighet att utsemedlare även om stridsåtgärder inte hotar,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en partssammansattnämnd med opartisk ordförande för att avgörakonflikters samhällsfarlighet,9. att beslutar att återinföra tidigaregällande förbud mot stridsåtgärder riktade motenmans- eller familjeföretag utifrån det lagförslagsom angetts i motionen,10. att beslutar att införaproportionalitetskrav för stridsåtgärder i enlighetmed vad i motionen anförts.Motioner väckta under den allmännamotionstiden1999/2000:A219 av m.fl. (v) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enmodernisering av arbetsrätten för att stärkaanställningstryggheten och begränsa avvisstidsanställningar,1999/2000:A220 av m.fl. (c) variyrkas21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en utredningför att se över hur dagens regelverk förarbetsmarknaden bör förändras för att skapa störretrygghet, flexibilitet och tillväxt,22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attdispositiviteten i arbetsrätten bör öka,1999/2000:A231 av m.fl. (fp) variyrkas17. att beslutar om förändringar iarbetsrätten i enlighet med vad som i motionenanförts,18. att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning om arbetsrätten tillsätts,1999/2000:A240 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omåtgärder mot ofrivilliga tillfälliga anställningar.1999/2000:A254 av m.fl. (kd) variyrkas24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lönebildningen,25. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en moderniseradarbetsrätt,27. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att facketsvetorätt vid entreprenader avskaffas,28. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förbud motblockad av enmans- och familjeföretag samt motföretag som inte har kollektivavtal därför att ingenav de anställda är medlem i någon fackförening ellervill ha kollektivavtal,29. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att möjlighetentill provanställning förlängs ,30. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att ändraskyldigheten för arbetsgivare att återanställa ,31. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attvisstidsanställning vid arbetsanhopning bör tillåtasupp till ,32. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av ökadinformation om gällande regler på arbetsrättensområde,1999/2000:A602 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om SPV:s affärsidé vad avser den konkurrensutsatta (kommunala) pensionsmarknaden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att marknaden för administration av statliga tjänstepensionerskall utsättas för konkurrens.1999/2000:A701 av och () vari yrkas attriksdagen beslutar att förbjuda sympatiåtgärder och blockad mot småföretag.1999/2000:A704 av m.fl. (kd, m, c, fp) vari yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att minska arbetsgivarens ansvar för semesterlön vid arbetstaga-rens frånvaro i Kunskapslyftet.1999/2000:A705 av m.fl. (kd, m, fp) vari yrkas att riksda-gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att utvärdera lagen om ledighet för att driva näringsverksamhet.1999/2000:A706 av m.fl. (m, kd, c, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom be-gränsning av blockadrätten mot småföretagare.1999/2000:A708 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom rätten till politisk information och opinionsbildning på arbetsplatsen.1999/2000:A709 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om delgivningsreg-lerna i 30 § medbestämmandelagen.1999/2000:A710 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt tillledighet för föreningsuppdrag inom handikappförbund.1999/2000:A712 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avstoppregler gällande kollektivavtal för att hindra att kollektivavtaltillämpas på ett uppenbart diskriminerande sätt.1999/2000:A713 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om LAS-reglerna,1999/2000:A714 av () vari yrkas att som sin me-ningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en över-synav stuverimonopolet.1999/2000:A715 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffandet av Arbetsdomstolen.1999/2000:A723 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättandet av en parlamentarisk utredning för att utveckla ar-betsrätten,2. att beslutar att återinföra hänvisning till centralarbetstagaror-ganisation i lagen om anställningsskydd i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till ändring avvisstidsanställ-ning enligt vad i motionen anförts,4. att beslutar att företrädesrätten till återanställning skallvara 12 månader i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag till ändring iföreträdesrätten för deltidsanställda i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att hos regeringen begär förslag till ändring i LAS 39 § i en-lighet med vad som anförts i motionen,1999/2000:A727 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom föräldraledighetslagen.1999/2000:A811 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en parlamentarisk utredning för att komma till rätta med tystna-den på våra arbetsplatser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om en ändring i medbestämmandelagen.1999/2000:A818 av m.fl. (v) vari yrkas13. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i föräld-raledighetslagen att arbetsgivare åläggs bevisbördan i 16 och 17 §§ för attsamband saknas mellan den negativa åtgärden och föräldraledigheten.1999/2000:A819 av m.fl. (mp) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av 16 och 17 §§ föräldraledighetslagen,1999/2000:K351 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetsrätten behöver förenklas och moderniseras för attbättre anpassas till småföretag och deras villkor.1999/2000:Fi211 av m.fl. (c) vari yrkas8. att begär att regeringen återkommer med förslag tillförändringar av konfliktreglerna enligt vad som anförts i motionen.1999/2000:Sk692 av m.fl. (m) vari yrkas21. att hos regeringen begär förslag till en förändring av arbets-rätten i enlighet med vad som anförts i motionen,22. att hos regeringen begär förslag till förändringar av lagenom anställningsskydd i enlighet med vad som anförts i motionen,23. att hos regeringen begär förslag till förändringar avformerna för att utlösa konfliktåtgärder, sympatiåtgärder och möjligheteratt försätta enmansföretagare i blockad i enlighet med vad som anförts imotionen,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en flexiblare lönebildning,1999/2000:Fö206 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstadgad rätttill ledighet för deltagande i utbildning och tjänstgöring inomfrivilligförsvaret.1999/2000:Sf302 av m.fl. (kd) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till tre års tjänstledighet i samband med barns födelse,1999/2000:Sf304 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en ny arbetsrättsutredning bör se över anställningsskyddetvid rehabilitering,1999/2000:So332 av m.fl. (kd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till tjänstledighet för vård av anhörig.1999/2000:T209 av och () vari yrkas14. att beslutar påbörja en avveckling av stuverimonopolet,1999/2000:T210 av m.fl. (kd) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stuverimonopolet,1999/2000:T616 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om slopandet av stuverimonopolet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upphävandet av 137,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjöfarten och den svenska arbetsmarknaden,1999/2000:N387 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en utredning som ser över semesterlagen i syfteatt förenkla för småföretagen,1999/2000:N389 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en mindre reglerad, mer flexibel arbetsmarknad, I del I av detta betänkande behandlas regeringens proposition 1999/2000:32Lönebildning för full sysselsättning och de fem (m, kd, c, fp, mp) parti-resp. kommittémotioner som väckts med anledning av propositionen liksom mo-tioner från den allmänna motionstiden som har anknytning tillde frågor som propositionen rör. I del II av betänkandet behandlas ävenövriga motioner om arbetsrätt som väckts under den allmänna motionstidenhösten 1999.Motionerna anges i det följande utan angivande av årtal (1999/2000).DEL I LÖNEBILDNINGEN1 BakgrundI uppdrog regeringen åt en särskild utredare, generaldirektörenSvante , att i syfte att förbättra förutsättningarna för en välfungerande lönebildning lämna förslag om ett förstärktförlikningsmannainstitut. I upp-draget ingick att lämna förslag om det nyaförlikningsmannainstitutets orga-nisation, resurser och arbetsformer, enförbättrad lönestatistik m.m. och andra förslag som kan leda till en bättrefungerande lönebildning. Ett delbe-tänkande, ochlönestatistik (SOU 1997:164), överlämnades . SlutbetänkandetMedling och lönebildning (SOU 1998:141) överlämnades till regeringen inovember 1998. Såväl delbetänkandet som slutbetänkandet harremissbehandlats.I januari 1999 gav regeringen förre statsministern och denförutnämnde i uppdrag att i egenskap av s.k. samsynsmän utredamöjligheterna för arbetsmarknadens parter att komma överens om spelreglernakring lönebildningen. Uppdraget redovisades i en rapport till regeringen imars 1999. I rapporten konstaterades att det finns betydande motsättningarmellan parterna i synen på spelreglerna kring lönebildningen. Detkonstaterades emellertid också att det finns gemensamma uppfattningar omprinciper för lönebildningen på ett antal punkter. Det var även samsyns-männens bedömning att det finns områden där det råder en bred samsyn mellancentralorganisationerna, som det finns viktiga frågor därorganisationerna kommer att fortsätta att driva sina intresseståndpunkter.Samsynsmännen noterade också att det är skillnad mellan hur långt och ivilket tempo man vill driva förändringar i olika frågor. Parterna hadeunder samtalen med samsynsmännen deklarerat att ett gemensamt mål för cent-ralorganisationerna är tillväxt och nya jobb i .