bet · GO01FiU2 · 2000-11-30 00:00:00 — En självklar utgångspunkt är därvid att de verksamhetsmål somregeringen ställer upp i regleringsbrev har samma inriktning som de målsom lagt fast och att de även är möjliga att följa upp.Utskottet ser regeringens utvecklingsarbete som ett led i denna strävan.Utskottet anser således att ökade ansträngningar behöver göras för att fåtill stånd en tydligare koppling i budgetpropositionen mellan mål,resultat och budget. Med den rapport som tagits fram genomutvärderingsgruppens försorg lämnar utskottet ett underlag förförbättringar. En sammanfattning av rapporten bifogas utskottetsbetänkande (bilaga 2).Förslagen i rapporten avser verksamhet men är ocksåallmängiltiga och bör enligt utskottets mening därför kunna tillämpas ävenpå andra verksamheter och inom andra politikområden för att riksdagenskall få ett bättre beslutsunderlag. I samma syfte behöver också den nuredovisade indelningen i politikområden vidareutvecklas och anpassas tillriksdagens arbetsformer. Med de angivna förbehållen tillstyrker utskottetregeringens förslag till mål för utgiftsområdets båda politikområden.Anslagen inom utgiftsområde 2Utskottets förslag i korthetRiksdagen godkänner regeringens förslag till fördelning av anslag inomutgiftsområde 2 samt bemyndigar regeringen att ikläda sigekonomiska förpliktelser som leder till utgifter under efterföljande årför det s.k. VESTA-projektet.De i sammanhanget väckta motionerna avstyrks.Jämför reservation 1 (fp).Regeringens förslag till medelsanvisning för utgiftsområdet uppgår till1 . Nivån motsvarar den av fastställdaramen för utgiftsområdet och fördelar sig på anslag på det sätt somframgår av efterföljande tabell (punkt 8). Av tabellen framgår också vilkaalternativa anslagsnivåer som förordas av oppositionspartierna.Utgiftsområdet är uppdelat på politikområdena Effektiv statsförvaltningsamt Finansiella system och tillsyn. Dessutom ingår ett fristående anslagsom regeringen inte förfogar över, nämligen anslaget till Riksdagensrevisorer.I det följande återges först de förslag i propositionen och motionerna somhar effekt på utgiftsområdets medelsbehov varefter utskottet redovisar sinsyn på förslagen under rubriken syn på anslagsfördelningen inomutgiftsområde 2.Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag inomutgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningBelopp i 1 000-tal kronorPolitikområdet Effektiv statsförvaltningVerksamheten inom politikområdet syftar till att effektivisera ochutveckla statsförvaltningen. Ett tiotal stabs- och servicemyndigheter somhar detta som huvuduppgift är närmast berörda.Politikområdet omfattar de helt eller delvis anslagsfinansierademyndigheterna , ,, Statskontoret, Kammarkollegiet, Statistiskacentralbyrån, samt Statens kvalitets-och kompetensråd. Dessutom ingår de avgiftsfinansierade myndigheternaStatens fastighetsverk och . Vidare ingårArbetsgivarverket, samt vissa nämnder som alla hörtill utgiftsområde 14 och vars anslag därför inte behandlas i dettasammanhang.KonjunkturinstitutetPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:1 förs upp med44,. Anslaget har därvid räknats upp med drygt 4miljoner kronor, varav avser utbyggnad avtjänstebarometern, kostnaderna för en ny årlig rapportom de samhällsekonomiska förutsättningarna för löneförhandlingar ochytterligare är avsedda för att förbättramodellutvecklingsarbetet.Intäkterna från avgiftsbelagda verksamhet beräknasnästa år uppgå till 1,5 miljoner kronor.MotionenCenterpartiet anser i motion Fi506 att utvidgningen av tjänstebarometerninte är motiverad. Motionärerna föreslår därför att anslaget skall minskasmed 2,0 miljoner kronor.RiksrevisionsverketPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:2 förs upp med152,för 2001.Till detta kommer intäkterna från avgiftsbelagdaverksamhet som beräknas uppgå till 56 miljoner kronor.MotionenKristdemokraterna förordar i motion Fi507 att en ny oberoenderevisionsmyndighet inrättas under i enlighet med förslaget1999/2000:RS1 och den statliga revisionen. En successivt högreandel avgiftsfinansiering och den förestående sammanslagningen medRiksdagens revisorer 2003 torde enligt motionärerna kunna ge en sammanlagdbesparing på 2001 och 2002. Motionärerna föreslårdärför att anslaget minskas med (yrkande 2).EkonomistyrningsverketPropositionenEkonomistyrningsverkets verksamhet finansieras dels med anslag, dels medavgifter. Regeringen föreslår att ramanslaget 1:3 Ekonomistyrningsverketskall uppgå till . Vid beräkningen avanslaget har en pris- och löneomräkning gjorts med 0,8 miljoner kronor.Anslaget har emellertid också minskats med för attfinansiera dels en del av satsningen på ekonomisk statistik, dels denkvalitetsgranskning som RRV skall genomföra av ESV.Intäkterna från uppdragsverksamhet beräknas nästaår uppgå till 191,2 miljoner kronor.StatskontoretPropositionenStatskontorets verksamhet finansieras dels med anslag, dels med avgifter.Regeringen föreslår att ramanslaget 1:4 Statskontoret förs upp med 72,1miljoner kronor . Vid beräkningen av anslaget har en pris- ochlöneomräkning gjorts med . Anslaget har emellertid ocksåminskats med ett lika stort belopp med anledning av ändrad finansiering avavtalsförsäkringar inom det statliga området. Ytterligare 1 miljon kronorav anslaget har omfördelats till annat ändamål inom utgiftsområdet.Intäkterna från Statskontorets avgiftsfinansierade verksamhet beräknasnästa år uppgå till , varav utgörintäkter från uppdragsverksamhet, dvs. intäkter som Statskontoret förfogaröver.MotionernaKristdemokraterna anser i motion Fi507 bl.a. att Statskontorets verksamhetmed inriktning på effektivitet i statsförvaltningen bör koncentreras tillRRV och att ett - som motionärerna uttrycker det - vässat Statskontorborde kunna samordnas med Kammarkollegiet. Motionärerna föreslår därföratt anslaget minskas med (yrkande 2).Centerpartiet föreslår i motion Fi506 att administrationen inomStatskontoret minskas och begränsar med hänsyn härtill anslaget med 10miljoner kronor.Täckning av merkostnader för lokalerPropositionenRegeringen föreslår att anslaget 1:5 Täckning av merkostnader för lokalerförs upp med för 2001.De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissa tomma lokaler förvilka staten har betalningsansvar till dess att avtalen går att avveckla.De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området äravtalskonstruktionerna samt möjligheterna att hyra ut lokalerna i andrahand. Statskontoret disponerar anslaget.MotionenCenterpartiet anser i motion Fi506 att anslaget kan minskas med 4,0miljoner kronor. Med den efterfrågan som i pågående högkonjunktur finns pålokaler borde enligt motionärerna flertalet av de avtal som belastaranslaget kunna omförhandlas.Statistiska centralbyrånPropositionenStatistiska centralbyråns (SCB) verksamhet finansieras till knappt hälftenav anslag och i övrigt av avgifter. Regeringen föreslår att ramanslaget1:6 skall uppgå till för2001. Vid beräkningen av anslaget har en pris- och löneomräkning gjortsmed . Anslaget har också tillförts 25,2 miljoner kronorför att SCB skall kunna förbättra arbetsmarknadsstatistiken, denekonomiska statistiken och vakansstatistiken. Med hänsyn till att detnyinrättade i fortsättningen skall ansvara förlönestatistiken har av anslaget förts övertill institutet.Intäkterna från den avgiftsfinansierade verksamheten beräknas nästa åruppgå till 406 miljoner kronor.MotionernaModerata samlingspartiet ifrågasätter i motion Fi508 i hur storutsträckning skattemedel skall avsättas för att finansiera en ökadstatistikproduktion. Enligt motionärerna bör SCB:s uppgifter begränsas ochfokuseras mot väl avvägda behov. Dessutom bör en större del än i dagavgiftsfinansieras. Anslaget bör därför minskas med 40 miljoner kronornästa år (yrkande 1).Kristdemokraterna framhåller i motion Fi507 att de uppgifter somregeringen vill överföra till bör ligga kvar inom SCB.Motionärerna föreslår att graden av avgiftsfinansiering höjstill det maximala och anser att anslaget skall begränsas med15 (yrkande 2).Centerpartiet föreslår i motion Fi506 att anslaget minskas med 3 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag. I motionen hänvisas till attutgiftsprognosen för SCB visar att verksamheten kommer att göra ettöverskott på i år.Folkpartiet förordar i motion Fi211 att lönestatistiken inte förs övertill utan får ligga kvar hos SCB men finansieras inomanslaget. Något formellt yrkande i frågan har dock inte Folkpartiet.Folk- och bostadsräkningPropositionenAvsikten är att en registerbaserad folk- och bostadsräkning skallgenomföras 2005, och för detta ändamål finns ett särskiltreservationsanslag uppfört på statsbudgeten. Vid utgången av 1999 fanns pådetta anslag ett anslagssparande på . Den höga nivånsammanhänger med att förberedelsearbetet har senarelagts. Regeringenföreslår att anvisas på anslaget 1:7 Folk- ochbostadsräkning för 2001.MotionernaModerata samlingspartiet motsätter sig i motion Fi508 genomförandet av enregisterbaserad folk- och bostadsräkning. Motionärerna anser därför attnågra medel inte skall anvisas på anslaget (yrkande 5).Kristdemokraterna framhåller i motion Fi507 att partiet motsatt sigtillvägagångssättet vad gäller yrkesregister och föreslår med hänvisninghärtill att anslaget minskas med (yrkande 2).Folkpartiet anser i motion Fi211 att den planerade folk- ochbostadsräkningen inte bör genomföras av integritetsskäl. Några medel bördärför inte anvisas på anslaget (yrkande 10, i denna del). Samma förslagframför i motion Fi509 (yrkandena 1 och 3).KammarkollegietPropositionenKammarkollegiets verksamhet finansieras dels med anslag, dels medavgifter. Regeringen föreslår att ramanslaget 1:8 Kammarkollegiet förs uppmed för 2001.Intäkterna från den avgiftsfinansierade verksamheten beräknas nästa åruppgå till 166,8 miljoner kronor.MotionenKristdemokraterna vill i motion Fi507 undersöka om inte kollegietshantering av arvs-, gåvo- och stämpelskatt kan föras över tillRiksskatteverket. I motionen förespråkas också att den redan höga gradenav intäktsfinansiering höjs till det maximala. Anslaget bör enligtmotionärerna minskas med 2001 (yrkande 2)föreslår att ramanslaget 1:9 upp med för 2001.MotionernaModerata samlingspartiet erinrar i motion Fi508 om attUpphandlingskommittén föreslagit att NOU slås samman med Konkurrensverketsom ombildas till en ny myndighet benämnd Konkurrens- ochupphandlingsverket. Detta förslag ligger i linje med vad Moderatasamlingspartiet tidigare föreslagit. Motionärerna utgår från att vissasamordningsfördelar kan uppnås, vilket enligt deras mening möjliggör enbesparing motsvarande hela anslaget. föreslår de emellertidendast att anslaget halveras (yrkande 2).Kristdemokraterna föreslår i motion Fi507 att NOU:s verksamhet successivtförstärks och vill höja anslaget till , dvs.med (yrkande 2).Statens kvalitets- och kompetensrådPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:10 Statens kvalitets- ochkompetensråd förs upp med för 2001.Statens kvalitets- och kompetensråd skall stödja och stimulera arbetet medkvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statligaförvaltningen. Verksamheten finansieras huvudsakligen med anslag, men tillviss del även med avgiftsintäkter.Avgiftsintäkterna beräknas uppgå till 1,0 miljon kronor.MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion Fi508 att rådet bör avvecklas ochföreslår att anslaget minskas med (yrkande3).Kristdemokraterna föreslår i motion Fi507 att hela anslaget till rådetdras in (yrkande 2).Centerpartiet uppger i motion Fi506 att partiet tidigare motsatt sig attrådet inrättats. Motionärerna föreslår därför att anslaget avvecklas.Ekonomiska rådetPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:12 förs upp med 2,1miljoner kronor för består av nationalekonomiska forskare och är knutet tillFinansdepartementet. Den föreslagna medelsberäkningen inkluderar enengångshöjning på för att rådet skall kunna arrangeraen konferens om finanspolitiken inom EMU under det svenskaordförandeskapet våren 2001.MotionenKristdemokraterna bedömer i motion Fi507 att den typ av insatser som rådetbedriver bör kunna rymmas under andra anslag. Motionärerna föreslår därföratt anslaget avvecklas (yrkande 2).UtvecklingsarbetePropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:13 Utvecklingsarbete förs upp med19,för 2001.Anslaget används av , framför allt för att bekosta detutvecklingsarbete som bedrivs inom ramen för (Verktyg för ekonomiskstyrning i staten). Syftet med är att skapa ett integreratstatligt koncernsystem för prognos, budgetering, resultatstyrning ochbetalningsinformation. kom projektarbetet att försenas, vilketbidrog till att belastningen på anslaget blev betydligt lägre än beräknat.Av denna anledning uppstod ett stort anslagssparande under 1999.Regeringen räknar dock med att detta anslagssparande till stor del skallha förbrukats under innevarande år.Om det behövs för att kunna genomföra får regeringenikläda sig ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter på sammanlagthögst efter 2000. Av propositionen framgår attregeringen inte hade utnyttjat detta bemyndigande fram tillbudgetpropositionens avlämnande. Regeringen bedömer dock att ett sådantbemyndigande behövs även . I propositionen föreslås därför attriksdagen i anslutning till detta anslag skall bemyndiga regeringen attunder 2001 göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtagandenleder till utgifter på högst (punkt 2).MotionernaKristdemokraterna erinrar i motion Fi507 om att det utvecklingsarbete somanslaget skall finansiera gäller metoder för styrning och uppföljning avstatens resurser, något som enligt motionärerna nu sköts av t.ex. RRV ochESV. Bland annat med hänvisning härtill föreslås i motionen att anslagetminskas med 2001 (yrkande 2).Centerpartiet anser i motion Fi506 att verksamhetsutveckling samtutvecklingsinsatser för myndigheternas ledning bör rymmas inom respektivemyndighets ramanslag. I motionen föreslås därför att anslaget avvecklas.Politikområdet Finansiella system och tillsynPolitikområdet omfattar reglering och tillsyn av finansiella marknader,statsskuldsförvaltning, statliga garantier, insättarskydd, statens in- ochutlåning samt kassahållning, premiepensionssystemet, internationelltfinansiellt samarbete, kompletterande redovisningsnormer samt tillsyn avspelmarknaden.De myndigheter som ingår i politikområdet är de helt eller delvisanslagsfinansierade myndigheterna ,, och Bokföringsnämnden.Dessutom ingår den avgiftsfinansierade . Vidareingår den på utgiftsområde 17 uppförda Lotteriinspektionen. Tillsammanshar dessa myndigheter ca 580 anställda.FinansinspektionenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:2 förs upp med130,för 2001.Finansinspektionens verksamhet finansieras med anslag, och baserat på dessstorlek tar inspektionen ut en obligatorisk tillsynsavgift samtansökningsavgifter för prövning av olika typer av ärenden. Inkomsternafrån avgifterna redovisas på inkomsttitel.Därutöver uppbär vissa administrativa avgifter frånBokföringsnämnden och som inte har samband medtillsynsverksamheten och som inspektionen själv får disponera. För nästaår beräknas dessa inkomster uppgå till 7,5 miljoner kronor.Finansutskottets utvärderingsgruppSom framgått av föregående avsnitt om Mål för utgiftsområdetspolitikområden har en särskild utvärderingsgrupp bestående av ledamöterfrån finansutskottet genomfört en fallstudie av Finansinspektionensverksamhet. Gruppen har framför allt inriktat sig på sådana mål- ochresultatfrågor som rör relationen mellan riksdag och regering. Med hjälpav två fristående konsulter har gruppen genomfört en studie, i vilkenexperterna analyserat om det är möjligt att bryta ned Finansinspektionensövergripande mål om stabilitet, effektivitet och konsumentskydd i konkretaoch uppföljningsbara delmål. Arbetet har presenterats i en rapport kalladStatens styrning och resultatuppföljning av verksamhet(2000/01:2). En sammanfattning av denna rapport finns i bilaga 2 tillbetänkandet. I rapporten lämnas förslag till olika resultatindikatorer somgör det möjligt för att följa upp verksamhetför att se om den svarar mot de övergripande målen. I rapporten sägs ocksåatt möjligheter att följa effekterna av Finansinspektionensverksamhet förbättras om man skapar tidsserier för var och en av dessauppföljningsbara indikatorer.Utvärderingsgruppen har i en skrivelse till utskottet ställt sig bakomregeringens förslag till resurser för Finansinspektionen.InsättningsgarantinämndenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:3 förs uppmed för 2001.Insättningsgarantinämnden () administrerar det statligainsättningsgarantisystemet samt det statliga investerarskyddet. som omfattas av dessa båda system skall också svara för derasfinansiering. För garantisystemet uppgick avgiftsuttaget till 0,5 %av värdet av de garanterade insättningarna. Avgiftsinkomsterna placeras påräntebärande konto i Riksgäldskontoret.Ett belopp motsvarande anslaget till IGN avräknas från de avgifter som tasut och redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten.RiksgäldskontoretPå utgiftsområdet finns tre anslag som berörRiksgäldskontorets verksamhet. De avser kontorets förvaltningskostnader,kostnaderna för upplåning och låneförvaltning, främstprovisionskostnaderna för kronskulden samt kostnaderna förgarantiverksamheten. Dessutom finns inom utgiftsområde 26 ett särskiltanslag för statsskuldsräntor och ett anslag för provisionskostnader isamband med utlandsupplåning.PropositionenRegeringens budgetförslag innebär att anslaget för provisionskostnadernaför kronskulden förs över från utgiftsområde 2 till utgiftsområde 26. Detsenare utgiftsområdet omfattas inte av utgiftstaket.Enligt regeringen kan det inte uteslutas att upplåningen i svenska kronoralltmer börjar likna den som finns på de internationella marknaderna,vilket skulle innebära att i större utsträckningkanaliserar sin upplåning via exempelvis banksystemet. En sådan upplåningär förenad med provisionskostnader men skulle å andra sidan kunna ledatill lägre totala upplåningskostnader jämfört med alternativaupplåningsformer.För att inte skall tvingas avstå från denna typ avupplåning enbart på grund av att anslaget riskerar att överskridas,föreslår regeringen att man, i likhet med vad som gjordes 1998 medprovisionskostnaderna för valutaskulden, för över även kronskuldensprovisionskostnader till utgiftsområde 26 utanför utgiftstaket. Dessaprovisionskostnader beräknas till . Därmed skulle allaprovisionskostnader, vilka kan betraktas som ett räntesubstitut, ochräntor behandlas i ett sammanhang.Kvarstående kostnader som finansierats över anslaget förupplåning och låneförvaltning bör enligt regeringen sammanföras medRiksgäldskontorets förvaltningskostnader samt även i fortsättningenbehandlas inom ramen för utgiftsområde 2 och utgiftstaket. Denna del avanslaget beräknas till 170 miljoner kronor.Riksgäldskontorets garantiverksamhetSedan 1998 styrs den statliga garantigivningen av nya principer.Omläggningen genomfördes för att kostnaderna för statens garantigivningskulle bli synliga och för att verksamheten långsiktigt skulle blifinansiellt självbärande. I det nya garantisystemet förutsätts avgifternatäcka såväl den förväntade risken för ett infriande av en garanti som deadministrativa kostnaderna. Tas inte full avgift ut betraktasmellanskillnaden som en subvention, vilken skall belasta ett anslag påbudgeten.Kvarstående garantier som utfärdats enligt äldre regler - s.k. äldregarantier - skall invärderas i det nya garantisystemet och avgiftsbeläggasi enlighet med de nya principerna. har tidigare uttalatatt denna invärdering bör vara avslutad (bet.1999/2000:FiU24). Av budgetpropositionen framgår att invärderingsarbetetfortskrider i den takt som regeringen har förväntat sig och beräknas kunnaslutföras i tid.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:1 : Garantiverksam-het förs upp med för 2001.Anslaget belastas med kostnader för infriande av äldregarantier. Det får även utnyttjas för eventuella förluster i samband medRiksgäldskontorets utlåning med kreditrisk och för deförvaltningskostnader som är förknippade med hanteringen av dessagarantier och lån. Till anslaget förs de intäkter som uppkommer iverksamheten, huvudsakligen i form av influtna avgifter och återvunnamedel. Överskottet i verksamheten förs mot inkomsttitel på statsbudgeten.Riksgäldskontorets förvaltningskostnaderPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:4 Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader förs upp med för 2001.Vid beräkningen av anslagsnivån har tillförts fråndet nuvarande anslaget för upplåning och låneförvaltning, dvs. den del avdetta avvecklade anslag som inte förts över till utgiftsområde 26.MotionenCenterpartiet föreslår i motion Fi506 att anslaget minskas med 86,4miljoner kronor. Motionärerna erinrar om att statens kostnader förstatsskuldsräntor redovisas vid sidan av utgiftstaket, vilket enligt vadsom uppges i motionen däremot inte gäller för Riksgäldskontoretsprovisionskostnader för kronskulden. vill i sittbudgetalternativ amortera statsskulden snabbare än regeringen, vilketminskar upplåningsbehovet. Motionärerna anser därför att anslaget kanminskas i den föreslagna omfattningen.BokföringsnämndenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:6 förs upp med 7,4miljoner kronor . Vid beräkningen av anslaget har nivån minskatsmed eftersom nämnden fått etttillfälligt resurstillskott av denna storlek.Avgift för Stadshypotekskassans grundfondPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:7 Avgift för Stadshypotekskassansgrundfond förs upp med för 2001.I februari 1997 beslutade regeringen att sälja statens innehav av aktier iStadshypotek AB till . Stadshypotekskassan har numeratill uppgift att förvalta den återstående obligationsskulden som per den31 uppgick till ca . När låneskuldenenligt planerna har reglerats 2005 skall kassan likvideras. För att tryggautestående lån finns en grundfond i form av en statlig garantiförbindelse.Staten har åtagit sig att svara för avgiften för denna garantiförbindelse,och för att synliggöra denna subvention har avgiften förts upp som ettanslag.I förra årets budgetproposition beräknades att medelsbehovet på dettaanslag skulle uppgå till 2001. Garantin haremellertid avvecklats snabbare än beräknat och medelsbehovet för nästa årväntas nu begränsa sig till 9,4 miljoner kronor.Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbankenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:8 Kapitalhöjning i Nordiskainvesteringsbanken förs upp med för 2001.Den ordinarie verksamheten i Nordiska investeringsbanken (NIB) avserutlåning och garantigivning inom . Vid sidan härav har NIB enomfattande internationell utlåning inom ramen för den s.k.Projektinvesteringslåneordningen (). Det primära syftet är att främjanordisk projektexport till länder som har relativt god kreditvärdighet.Sverige skall enligt tidigare beslut medverka i en höjning av NIB:sgrundkapital. Den andel som med början 1999 skall betalas in i tre likastora poster uppgår till , eller ca 18miljoner kronor . Med det nu föreslagna tillskottet är det 1998beslutade grundkapitaltillskottet[1] därmed genomfört.Kapitalbidrag till Europeiska utvecklingsbankenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:9 Bidrag till kapitalet i förs upp med för 2001.Sverige skall enligt tidigare beslut medverka i en höjning avutvecklingsbankens grundkapital och teckna andelar motsvarande 228miljoner euro. Av detta belopp skall sammanlagt betalas in i åttalika stora poster fördelade . Varje sådan årlig postuppgår således till , eller 60 miljoner kronor.Riksdagens revisorerPropositionenRiksdagens revisorer har till uppgift att på vägnar granskastatlig verksamhet. har föreslagit attramanslaget 90:1 revisorer skall föras upp med 24,6 miljonerkronor för 2001.Vid beräkningen av anslaget har en pris- och löneomräkning gjorts med 0,3miljoner kronor.