bet · GN01KU19 · 2000-05-09 00:00:00 — Det kan t.ex. gälla påpekandenom att förslaget innehåller ofinansierade utökningareller beräkningar som avviker frånbudgetanvisningarna.Riksdagsstyrelsen bör också pröva anslagets storleki förhållande till den utgiftsram som kan förväntasför utgiftsområdet. skallsåledes utifrån de av fastställda målenför verksamheten pröva vilka resurser som behövs.I detta sammanhang kan styrelsen också uppmärksammarespektive fackutskott på områden där en särskiltingående prövning av förutsättningarna för t.ex.besparingar bör göras.Förslaget till instruktion innebär attriksdagsförvaltningen övertar den roll somRiksdagens förvaltningskontor haft när det gälleransvaret för de centrala arbetsgivarfrågorna inomriksdagens förhandlingsområde. Den centralaarbetsgivarrollen är i stort sett begränsad till attträffa centrala ramavtal för området och att vidbehov fungera som rådgivare. Utvecklingen under detsenaste årtiondet har inneburit att utrymmet förlokala förhandlingar i frågor rörande löner ochanställningsvillkor och personalpolitiska frågor iövrigt har ökat avsevärt. Den nya instruktion som nuföreslås ger också betydande möjligheter förriksdagsförvaltningen att överlåta avtalsfrågor tillriksdagens myndigheter.Vad gäller individuella frågor kommer styrelsen iden blivande riksdagsförvaltningen att övertaförvaltningsstyrelsens uppgift att besluta omlönerna för de tjänster som tillhör den s.k.undantagskretsen. Det gäller för närvaranderiksdagsdirektören, förvaltningschefen ochpersonalchefen vid ,justitieombudsmännen samt kanslichefen vidRiksdagens revisorers kansli. För delsköts motsvarande uppgift numera avriksbanksfullmäktige.Riksdagsförvaltningens ledningEtt system i vilket myndighetschefen har totalansvarför verksamheten som styrelsen skall svaraför ledningen av myndigheten kan lätt leda tilloklara ansvarsförhållanden. En viktig fråga i dettasammanhang är därför ansvarsfördelningen mellanstyrelsen och riksdagsdirektören. En tydligfördelning av ansvar och befogenheter är avgrundläggande betydelse härvidlag.När det gäller regler för delegation ochbeslutsbefogenheter anser , bl.a.på grund av styrelseledamöternas arbetsbelastning iövrigt, att det är nödvändigt att finna en ordningför organisation av arbetet och delegation avbeslutsfattandet så att styrelsen kan koncentrerasin verksamhet på de viktigaste och principielltmest betydelsefulla ärendena.Beslutanderätten i löpande ärenden bör således istörsta möjliga omfattning ankomma påriksdagsdirektören medan endast de allra viktigasteoch principiellt mest betydelsefulla avgörandenaförbehålls styrelsen.Styrelsen skall utgöra en samlad parlamentariskledning av riksdagsförvaltningen.Huvuduppgiften är att tillse att förvaltningensverksamhetsinriktning stämmer överens med de avriksdagen angivna riktlinjerna och atttillfredsställande resultat uppnås inom givnaekonomiska ramar. Därtill kommer de övriga ärenden ivilka styrelsen är förvaltningens beslutsorgan, s.k.obligatoriska styrelseärenden.Riksdagskommittén ser det som angeläget att deuppgifter som åligger styrelsen preciseras i den nyainstruktionen. Preciseringen finns i 15 §.Riksdagsdirektören skall vara chef förförvaltningen och leda samt ansvara för den löpandeverksamheten enligt styrelsens direktiv ochriktlinjer.Om de fördelar för som avses med den nuaktuella reformen skall vinnas är det avgrundläggande betydelse att riksdagsdirektören gesde befogenheter och den auktoritet som behövs föratt denne självständigt skall kunna ledaförvaltningen och ta nödvändiga initiativ.För det fall styrelsen vill försäkra sig om att dendagliga ledningen av verksamheten överensstämmer medriksdagens och styrelsens riktlinjer stårmöjligheten att ställa frågor tillriksdagsdirektören eller begära särskild redovisningalltid öppen.RevisionI den nu gällande instruktionen för Riksdagensförvaltningskontor anges att förvaltningskontoretsvarar för att intern revision sker avriksdagsförvaltningen. I 1 § lagen (1988:46) omrevision av riksdagsförvaltningen m.m. stadgasvidare att bl.a. själv skallsvara för sin internrevision. Bestämmelsen härom böröverföras till den nya instruktionen.När det gäller externrevisionen avriksdagsförvaltningen skall revisorerenligt 2 § lagen om revision avriksdagsförvaltningen m.m. för varje avslutaträkenskapsår granska bl.a. verksamheten vidriksdagens förvaltning.ÖverklagandeNär det gäller beslut av myndigheter som lyder underriksdagen föreligger en rätt att besvära sig. Enligt1 § lagen (1989:186) om överklagande avadministrativa beslut av Riksdagensförvaltningskontor och myndigheter gäller lagenöverklagande av administrativa beslut av Riksdagensförvaltningskontor, , ombudsmänoch revisorer. Ärenden enligt denna lagavgörs till stor del av besvärsnämnd.Riksdagsdirektören, kammarkansliet ochutskottskanslierna nämns inte i lagen.Administrativa beslut av riksdagsorgan som intenämns i lagen kan inte överklagas.När samtliga förvaltningsorgan nusmälter samman till en enhetlig förvaltning innebärdet naturligen att lagen om överklagande avadministrativa beslut av Riksdagensförvaltningskontor och myndigheter ändras så attadministrativa beslut av samtliga organ ingående iden samlade riksdagsförvaltningen skall kunnaöverklagas, dvs. även beslut i administrativaärenden av riksdagsdirektören, kammarkansliet,utskottskanslierna och EU-nämndens kansli.Följande exempel belyser frågan. Om t.ex. ettutskott begärt in en handling med stöd av 4 kap. 10§ RO eller fått sig en handling tillsänd rörande ettärende under beredning, torde handlingen finnas hosutskottet () och inte hosriksdagsförvaltningen. I ett sådant fall är detutskottet som har att pröva frågan om utlämnande avhandlingen. Utskottets beslut kan inte överklagas.Rör handlingen däremot exempelvis ettpersonalärende - men finns i ett utskottskansli - ärdet riksdagsförvaltningen som ansvarar förhandlingen, och ett beslut av denna att inte lämnaut handlingen skall alltså kunna överklagas.I båda fallen är det utskottskansliet som fysiskthanterar handlingen. Avgörande för möjligheterna attöverklaga ett beslut att inte lämna ut en handlingär således vilket organ som enligt gällandelagstiftning och regelverk - RO, instruktion ocharbetsordning för riksdagsförvaltningen - har attbesluta i frågan.Riksdagskommittén kommer i sitt fortsatta arbetemed en arbetsordning för riksdagsförvaltningen i enbeslutsordning närmare belysa och reglerabeslutsbefogenheterna inom riksdagsförvaltningen.När en tvist som rör beslut av en arbetsgivare medoffentlig ställning skall handläggas enligt lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister, fårarbetstagaren, när det gäller myndigheter underregeringen, enligt en företagen ändring ilagen (1987:439) om inskränkning i rätten attöverklaga (prop. 1998/99:138, bet. 1999/2000:AU3)inte överklaga beslut i frågor som enligt avtalskall avgöras av arbetsgivaren.I samband med att lagen (1989:186) om överklagandeav administrativa beslut av Riksdagensförvaltningskontor och myndigheter kom till ansågsdet att klagomöjligheten beträffande beslut i häraktuella frågor borde kunna avskaffas . Iavvaktan på detta borde de anställda hos riksdagenoch dess myndigheter, enligt förslaget, inte hasämre möjligheter att anföra besvär än anställdainom den övriga statsförvaltningen.Som framgår ovan har en lagändring som berörarbetstagare vid regeringens myndigheter nyligengenomförts. Lagändringen motiverades av att parternapå det avtalsområdet enats om att begära attmöjligheten till överklagande skulle upphöra.Eftersom motsvarande överenskommelse träffats påriksdagens avtalsområde bör - i linje med denbedömning som gjordes vid tillkomsten av 1989 årslag - möjligheten att överklaga skälighetsavgörandentas bort. I detta sammanhang bör nämnas attöverklaganden rörande denna typ av beslut är mycketsällsynta. Det anförda föranleder en ändring i 2 § 2lagen (1989:186) om överklagande av administrativabeslut av ochmyndigheter.Rättslig identitet, m.m.Det arbete som bedrivs syftar till att slutföraden organisationsförändring som påbörjades underhösten 1998. Detta innebär inte att det därmedskapas något nytt förvaltningsorgan med en rättsligidentitet som på något sätt skiljer sig från dennuvarande. Inte heller påverkas - utöver ettnamnbyte - de förhållanden som gällerför iredovisningshänseende.Anställningar kommer att ske iriksdagsförvaltningen med placering i aktuell del avorganisationen.Ikraftträdandebestämmelser och övergångsbestämmelserm.m.Förslaget är avsett att genomföras med verkanfr.o.m. bör lagen(1983:1061) med instruktion för Riksdagensförvaltningskontor upphävas.KonsekvensändringarBestämmelser rörande ,förvaltningsstyrelse ochförvaltningsdirektören m.fl. organ samthänsyftningar m.m. till dessa förekommer, förutom iRO och instruktionen för Riksdagensförvaltningskontor, i ett antal författningar.Konsekvensändringar är nödvändiga i dessaförfattningar:Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker den föreslagna lagen medinstruktion för riksdagsförvaltningen med denändringen att i förslagets 20 § bör ordetinvändningen bytas mot anmärkningen. Utskottettillstyrker övriga lagförslag.Tillsyn över tjänstemänBakgrundEnligt 1 § lagen (1975:1339) om Justitiekanslernstillsyn har Justitiekanslern, i den omfattning somanges i lagens 2 och 3 §§, tillsyn över att de somutövar offentlig verksamhet efterlever lagar ochandra författningar samt i övrigt fullgör sinaåligganden.Enligt 2 § står statliga myndigheter samtanställda, uppdragstagare och andra som är knutnatill sådana myndigheter under Justitiekanslernstillsyn i den utsträckning som regeringenföreskriver det. Justitiekanslerns tillsyn skalldock ej kunna omfatta regeringen eller statsråd, ejheller myndigheter eller anställda ochuppdragstagare vid myndigheter.Under Justitiekanslerns tillsyn står, enligt 3 §,dessutom andra som, utan att vara knutna tillstatlig myndighet, innehar tjänst eller uppdragvarmed följer myndighetsutövning, såvitt avser dennaderas verksamhet, dock ej t.ex. ledamöter avriksdagen.I prop. 1975/76:52 med förslag till lag omJustitiekanslerns tillsyn m.m. uttaladedepartementschefen när det gällde JK:stillsynsområde (s.15):I ett hänseende vill jag emellertid förorda enavvikelse mellan JK:s och . Jagsyftar på tillsynen över riksdagsförvaltningen. JKär att se som en regeringens förtroendeman vidkontrollen av att den offentliga verksamheten utövaslagenligt och korrekt. Det är inte väl förenligt medannars tillämpade principer att en regeringenunderställd ämbetsman övar tillsyn över riksdagensmyndigheter och tjänstemän. Med hänsyn härtill ochdå det från saklig synpunkt får anses fullttillräckligt att riksdagsförvaltningen ärunderkastad tillsyn föreslår jag att riksdagensorgan och till dem knutna tjänstemän ochuppdragstagare helt undantas från JK:s tillsyn.- - - Med den begränsning som följer av det nysssagda föreslår jag alltså att JK:s tillsynfr.o.m. ingång skall avse statliga ochkommunala myndigheter - vari ingår de avutredningarna särskilt nämnda inrättningarna -tjänstemän och andra befattningshavare vid dessamyndigheter samt annan som innehar tjänst elleruppdrag varmed följer myndighetsutövning, såvittangår denna hans verksamhet. Undantag bör göras -förutom för riksdagsförvaltningen - förregeringen, statsråd och ledamöter av beslutandestatlig och församling.Utskottets bedömningAv lagen om Justitiekanslerns tillsyn framgår attriksdagens myndigheter samt anställda ochuppdragstagare vid myndigheter ärundantagna från JK:s tillsyn. Något motsvarandeundantag görs dock ej i lagen för anställda ochuppdragstagare i . Enligt utskottet bör 3 §lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsynförtydligas på så sätt att det av paragrafens punkt3 framgår att anställda ochuppdragstagare inte står under JK:s tillsyn. beträffande riksdagsordningenatt antar det av talmanskonferensen i förslag1999/2000:TK1 framlagda förslaget till lag omändring i riksdagsordningen (bilaga 1) dock medden ändringen att tilläggsbestämmelsen 1.7.2riksdagsordningen får den lydelse som i bilaga 3betecknas Utskottets förslag,2. beträffande instruktion förriksdagsförvaltningenatt antar det av talmanskonfererensen i förslag1999/2000:TK2 framlagda förslaget till lag(0000:00) med instruktion förriksdagsförvaltningen (bilaga 2) dock med denändringen att i 20 § ordet invändningen byts utmot ordet anmärkningen,3. beträffande konsekvensändringaratt antar de av talmanskonferensen i förslag1999/2000:TK2 framlagda och i bilaga 2 intagnaförslagen tilllag om ändring i lagen (1972:625) om statligtstöd till politiska partier,lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörandeav lagar och andra författningar,lag om ändring i lagen (1982:1255) omförfattningssamlingar för riksdagensförvaltningskontor och ,lag om ändring i lagen (1983:953) omsäkerhetsskydd i ,lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktionför ombudsmän,lag om ändring i lagen (1987:518) med instruktionför revisorer,lag om ändring i lagen (1988:46) om revision avriksdagens förvaltning och myndigheterm.m.,lag om ändring i lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank,lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagandeav administrativa beslut av riksdagensförvaltningskontor och myndigheter,lag om ändring i lagen (1993:825) ompersonregister i informationssystemRixlex,lag om ändring i lagen (1993:1426) medinstruktion för ,lag om ändring i lagen (1993:1427) medinstruktion för ,lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter,27 lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m.till företrädare i ,2829 lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (1996:627),3031 lag om ändring i lagen (1996:810) om registreringav riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiskaintressen,3233 lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd tillriksdagsledamöternas och partigruppernas arbete iriksdagen,3435 lag om ändring i lagen (1999:1286) om ändring ilagen (1994:1065) om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöter,364. beträffande Justitiekanslerns tillsynatt antar det av utskottet i bilaga 3 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1975:1339) omJustitiekanslerns tillsyn.Stockholm den 9 maj 2000På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (), (), (), TommyWaidelich (s), (), von derEsch (kd), (), Per (), (), (),() och ().Förslag till lag om ändring i riksdagsordningenHärigenom föreskrivs i fråga omriksdagsordningen[1]1dels att tilläggsbestämmelserna 1.7.3, 2.4.2 samt9.1.3 skall upphöra att gälla,dels att 1 kap. 2 och 7 §§, 2 kap. 6, 10 och 13§§, 9 kap. 1-4 §§ samt tilläggsbestämmelserna1.7.1, 1.7.2, 2.14.2, 3.8.2, 6.1.1, 6.4.1, 9.1.2samt 9.7.1 skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas en nybestämmelse, 1 kap. 11 §, av följande lydelse.1 kap.2 §-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------samlas efter samlas efterriksdagsval till riksdagsval till riksmötepå tid som angives i 3 på tid som anges i 3 kap.kap. 5 § regeringsformen. 5 § regeringsformen.-----------------------------------------------------då ordinarie då ordinarieriksdagsval icke hålles, riksdagsval inte hålls,inleds nytt på inleds nytt pådag som dag somriksdagen på förslag av på förslag avtalmanskonferensen riksdagsstyrelsenfastställt vid föregående fastställt vid föregåenderiksmöte. .-----------------------------------------------------Har tillkännagivande om extra val gjorts före denfastställda dagen, skall nytt enligt andrastycket inledas endast om med anledning avvalet samlas före juni månads utgång.Riksmöte pågår till dess nästa börjar.-----------------------------------------------------7 §-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------Talmannen eller, i hans Talmannen eller, i hansställe, vice talman leder eller hennes ställe, viceriksdagens arbete. talman leder riksdagensarbete.-----------------------------------------------------om åtgärder överlägger om planeringensom kan främja av riksdagsarbetet, lederplanmässighet i riksdagsförvaltningenriksdagens arbete. samt beslutar i ärendenav större vikt röranderiksdagensinternationellakontaktverksamhet.-----------------------------------------------------består Riksdagsstyrelsen bestårav talmannen, vice av talmannen somtalmännen, en företrädare ordförande samt tio andraför varje partigrupp i ledamöter som riksdagenriksdagen som motsvarar utser inom sig förparti med minst fyra valperiod.procent av rösterna ihela riket vid senaste De partigrupper ival till , som motsvararutskottens ordförande partier med minst fyrasamt vice ordföranden i procent av rösterna iriksdagens hela riket vid senasteförvaltningsstyrelse. val till utserPartigruppernas vardera en särskildföreträdare tillsätts vid företrädare som skallbörjan av varje samråda med talmannen omför tiden till dess nästa arbetet i kammaren iriksmöte börjar. De utses enlighet med bestämmelsermed motsvarande i denna riksdagsordning.tillämpning av detförfarande som angives i7 kap. 12 § förstastycket.-----------------------------------------------------1.7.1-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------på kallelse sammanträder på kallelseav talmannen. av talmannen.-----------------------------------------------------1.7.2-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------Vid förfall för utserordföranden i utskott ersättare för de valdainträder vice ordföranden ledamöterna avi hans ställe. riksdagsstyrelsen.Suppleanter för Partigrupperna utserpartigruppernas ersättare för sinaföreträdare behöver ej särskilda företrädare.utses.RiksdagsstyrelsenTalmanskonferensen sammanträder inom stängdasammanträder inom stängda dörrar. Vill konferensen inhämta upplysningar avinhämta upplysningar av någon som ej tillhörnågon som ej tillhör styrelsen, får den kallakonferensen, får den honom till sammanträde.kalla honom till De vice talmännen, de avsammanträde. de särskilda företrädarnaKammarsekreteraren och för partigrupperna somchefen för inte är ledamöter avförvaltningskontoret får styrelsen samtdeltaga i konferensens kammarsekreteraren fåröverläggningar. delta i styrelsensöverläggningar.-----------------------------------------------------1.7.3utgår11 §-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------Ordförandekonferensenöverlägger i frågor avgemensamt intresse förverksamheten i kammaren,utskotten och EU-nämnden.Ordförandekonferensenbestår av talmannen somordförande samtutskottens och ordförande.-----------------------------------------------------2 kap.2.4.2utgår**FOOTNOTES**[1]:1 Riksdagsordningen omtryckt 1998:14506 §-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------Talmannen beslutar efter Talmannen beslutar eftersamråd med samråd medtalmanskonferensen vilka riksdagsstyrelsen vilkauppehåll i kammarens uppehåll i kammarensarbete om eller arbete om ellerlängre tid som skall som skallförekomma under pågående förekomma under pågåenderiksmöte. .-----------------------------------------------------Har regeringen förordnat om extra val, kan talmannenpå begäran av regeringen besluta att uppehåll skallgöras i kammarens arbete under återstoden avvalperioden.Talmannen kan besluta att avbryta uppehåll ikammarens arbete. Sådant beslut skall fattas omregeringen eller minst etthundrafemton avriksdagens ledamöter begär det.Om uppehåll i kammarens arbete avbryts på begäranav regeringen eller etthundrafemton av riksdagensledamöter skall talmannen, om begäran innehåller ettsådant önskemål, kalla kammaren till sammanträdeinom från det att begäran framställdes.-----------------------------------------------------10 §-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------Vid sammanträde får varje ledamot och varjestatsråd, med de undantag denna riksdagsordningföreskriver, fritt yttra sig i alla frågor som ärunder behandling och om lagligheten av allt somtilldrager sig vid sammanträdet.Statschefen kan avgiva ämbetsförklaring införkammaren.-----------------------------------------------------Talmannen kan efter Talmannen kan eftersamråd med de av samråd med de särskildapartigrupperna utsedda företrädarna förledamöterna i partigrupperna beslutatalmanskonferensen att debatt utan sambandbesluta att debatt utan med annan handläggningsamband med annan får äga rum vidhandläggning får äga rum sammanträde med kammaren.vid sammanträde med Sådan debatt fårkammaren. Sådan debatt begränsas till att avsefår begränsas till att särskilt ämne eller delasavse särskilt ämne eller in i avsnitt efter ämne.delas in i avsnitt efterämne.-----------------------------------------------------13 §-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------Talmannen skall samråda Talmannen skall samrådamed de av partigrupperna med de särskildautsedda ledamöterna i företrädarna förtalmanskonferensen om partigrupperna omuppläggningen av upppläggningen avkammarens överläggningar. kammarens överläggningar.-----------------------------------------------------2.14.2-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------Talmannen bestämmer efter Talmannen bestämmersamråd med de av efter samråd med departigrupperna utsedda särskilda företrädarnaledamöterna i för partigrupperna omtalmanskonferensen om tiden för anförande itiden för anförande i särskilt anordnad debattsärskilt anordnad debatt utan samband med annanutan samband med annan handläggning.handläggning.-----------------------------------------------------Partigrupp skall tilltalmannen anmälaföreträdare som sägs iförsta stycket.-----------------------------------------------------3 kap.3.8.2-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------får Riksdagsstyrelsen fårväcka förslag hos väcka förslag hosriksdagen i fråga som i fråga somgäller riksdagsarbetets gäller riksdagsarbetetsbedrivande. bedrivande eller i annanTalmanskonferensen kan fråga om den faller undervidare i annat fall styrelsens handläggning.framlägga förslag för Styrelsen kan vidare iriksdagen i fråga som annat fall framläggagäller eller förslag för idess organ, om förslaget fråga som gällergrundar sig på utredning eller desssom talmanskonferensen organ, om förslagethar tillsatt på grundar sig på utredningriksdagens uppdrag. som styrelsen hartillsatt på riksdagensRiksdagens uppdrag.förvaltningsstyrelse fårväcka förslag hosriksdagen i fråga somfaller under styrelsenshandläggning.-----------------------------------------------------6 kap.6.1.1-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------Interpellation ingives Interpellation ingestill kammarkansliet. Den till kammarkansliet. Denskall vara egenhändigt skall vara egenhändigtundertecknad av undertecknad avinterpellanten. Talmannenlåter utan dröjsmål låter utan dröjsmålstatsrådet få del av statsrådet få del avinterpellationen och interpellationen ochanmäler den vid närmast anmäler den vid närmastföljande sammanträde med följande sammanträde medkammaren. kammaren.Talmannen fastställer Talmannen fastställerefter samråd med de av efter samråd med departigrupperna utsedda särskilda företrädarnaledamöterna i för partigrupperna dentalmanskonferensen dag dag under dåunder då interpellation senast fårinterpellation senast får inges tillingivas till kammarkansliet.