bet · GN01UbU12 · 2000-03-23 00:00:00 — Studentinflytande och kvalitetsutveckling m.m. ihögskolan I betänkandet behandlas proposition 1999/2000:28Studentinflytande och kvalitetsutveckling ihögskolan och motioner i anslutning till denna.Dessutom behandlas tre motionsyrkanden från allmännamotionstiden om studenternas rättssäkerhet.Utskottet tillstyrker enhälligt regeringens förslagtill ändringar i högskolelagen. Ändringarna markeraratt kvalitetsarbetet är en gemensam angelägenhet förhögskolornas personal och studenterna, attstudenterna skall ha rätt att utöva inflytande överutbildningen samt att högskolorna skall verka föratt studenterna tar en aktiv del i arbetet med attvidareutveckla utbildningen.Samtliga motionsyrkanden avstyrks. upp förslag om inrättande av ett friståendekvalitetsinstitut, kostnaderna för den av regeringenplanerade höjda ambitionsnivån i kvalitetsarbetet,periodiciteten för nationellautvärderingar, studentrepresentation i nationellahögskolemyndigheter, antalet studentrepresentanter ilokala högskoleorgan och studenternas situation vidindragning av examensrätt. Motioner om studenternasrättssäkerhet, bl.a. en om möjlighet att överklagabetyg, avstyrks med hänvisning till att regeringennyligen givit ett utredningsuppdragsom gäller studenternas rättsliga ställning ihögskolan.Reservationer på olika punkter finns frånModeraterna, ochFolkpartiet. Regeringen har i proposition 1999/2000:28Studentinflytande och kvalitetsutveckling ihögskolan föreslagit att antar regeringensförslag till lag om ändring i högskolelagen(1992:1434). Motioner med anledning av propositionen1999/2000:Ub12 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av enkonsekvensanalys av den högre utbildningensexpansion,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett ,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att angivande avkriterier för den vetenskapliga och professionellautvärderingen av högskolan inte är en uppgift förpolitiska organ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om periodiciteten iämnes- och programutvärderingar,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ranking som verktygför kvalitetsutvärdering,6. att hos regeringen begär att ettsystem utformas som gör att antalet studieplatser påolika utbildningar i större utsträckning geografisktrelateras till antalet sökande till olika orter.1999/2000:Ub13 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag attgenom tillägg i högskoleförordningen gestudentkårerna rätt att framföra synpunkter ianslutning till högskolornas årsredovisning ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om enförändring av fördelningen av resurser tilluniversitet och högskolor så att studenternas valfår ökad betydelse i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om värdet av attutvärdering av lärosätenas kvalitet präglas avmångfald och variation,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sambandet mellanantagningssystemet och möjligheterna tillkvalitetsutveckling i högskolan,5. att hos regeringen begär förslag om enförändring gällande sättet att granska och utvärderaden högre utbildningen i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag ominförande av ett fristående kvalitetsinstitut ienlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tydliggörauniversitetens och högskolornas informationsansvarvisavi blivande studenter,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avförtydligande av hur val skall ske av representantertill de organ och beredningar där studenterna skallrepresenteras.1999/2000:Ub14 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tydligavarningssystem bör finnas samt att studenternasrättssäkerhet beaktas vid eventuellaexamensindragningar,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de resurser somskall tillföras i samband medutvärderingsarbetet inte får tas frångrundutbildning eller forskning,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det ihögskolelagen skall införas en bestämmelse om attuniversitet och högskolor har en skyldighet att hatydliga arbetsordningar för beredande och beslutandeorgan,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omstudentrepresentationen i högskolans beslutande ochberedande organ.1999/2000:Ub15 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sambandet mellandimensionering och kvalitetsutveckling avutbildningsplatser,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om högskolelärarnaspedagogiska och didaktiska kunskaper,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omjämställdhetsperspektivet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om angelägenheten i attfå till stånd en ökad studentaktivitet och därmed enrättvisande representation,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om studenternasformella rätt till representation på nationell nivå,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kursutvärderingar,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om helhetsperspektivvid lärosätesbedömningar,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ämnes- ochprogramutvärderingar,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvalitetssäkringeninom lärosätena.Motioner från allmänna motionstiden 19991999/2000:Ub411 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att införa engenerell överklagandemöjlighet också för svenskastudenter vid universitet och högskolor.1999/2000:Ub421 av m.fl. (kd) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kartläggning avvilka konsekvenser högskoleexpansionen medfört,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om studenternasrättssäkerhet.1999/2000:Ub499 av m.fl. (c) variyrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att högskoloroch universitet bör ta ett större ansvar förutvärdering,35. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omstudentrepresentationen i högskolans beslutande ochberedande organ,37. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att högskolornadokumenterar sin praxis.1999/2000:Ub814 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att rikdagen som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av enkonsekvensanalys av den högre utbildningensexpansion. InledningI detta betänkande behandlar utskottet regeringensproposition /2000:28 Studentinflytande ochkvalitetsutveckling i högskolan och motioner ianslutning till denna. Dessutom behandlas tremotionsyrkanden från allmänna motionstiden 1999rörande studenternas rättssäkerhet.Propositionen har föregåtts av en utredning, somgenomförts av en av utbildningsministern tillkalladarbetsgrupp. Dess rapport inomhögskolan publicerades (Ds 1998:51).Utskottet går först in på kvalitetsutveckling,därefter på studentinflytande och slutligen pårättssäkerhetsfrågorna.Kvalitetsutveckling i högskolanPropositionen i korthetI propositionen (avsnitt 5) ges en kort översiktöver kvalitetssystem i olika länder. Därefter ges iavsnitt 6 en redogörelse för det nuvarande systemetför kvalitetssäkring i den svenska högskolan. Dettasystem bygger på lärosätenas självständiga ansvarför att säkra och utveckla kvaliteten i sinautbildningar och på utvärderingaroch tillsyn. Verket genomför granskningar avkvalitetsarbetet vid lärosätena och nationellautvärderingar av olika program eller ämnen samtprövar ansökningar om examensrätt.Högskoleverket har under perioden 1995-1998genomfört granskning av kvalitetsarbetet vidsamtliga statliga universitet och högskolor och harbeslutat om en andra granskningsomgång . Dessa granskningar avserkvalitetsarbetet vid lärosätena, inte utbildningenskvalitet i sig. Regeringen anser att utbildningenskvalitet och kvalitetsarbetets resultat nu behöverkomma i fokus för utvärderingarna. Förutomåterkommande granskningar av lärosätenaskvalitetssäkring bör enligtregeringen få till uppgift attgenomföra ämnes- och programutvärderingar avsamtliga utbildningar för generella examina ochyrkesexamina, inklusive forskarutbildningen.Utvärderingarna bör omfatta prövningar avexamenstillstånd och skall enligt regeringengenomföras med en periodicitet . Om fråganom att dra in examenstillstånd för forskarutbildningblir aktuell, skall överlämna ärendettill regeringen för avgörande. Varje nationellämnes- och programutvärdering skall redovisas i ensamlad rapport, som skall innehålla en beskrivningav utbildningens kvalitet på varje berördhögskoleort.Den således kraftigt höjda ambitionsnivån när detgäller kvalitetsarbete kommer attmedföra ökade kostnader för verket. Regeringen avseratt återkomma i denna fråga i budgetpropositionen.I högskolelagens första kapitel anges i 9 § målenför den högre utbildningen. Regeringen konstaterar ipropositionen att arbetslivet har förändrats så attkommunikationsfärdigheter i vidaste mening fått alltstörre betydelse, liksom förändringsberedskap.Möjligheterna att följa kunskapsutvecklingen -något som ingår i de allmänna målen enligthögskolelagens 1 kap. 9 § - har förändrats genominformationstekniken. Regeringen avser att se övermålen för utbildningarna i högskoleförfattningarnaoch att ge i uppdrag att utarbetakriterier för bedömning av utbildningens kvalitet iförhållande till de allmänna målen för utbildningen.Lärosätenas interna kvalitetssäkring är enligtregeringen grundläggande för kvaliteten. Det ärenligt regeringens mening viktigt att öka såväl deenskilda studenternas som studentorganisationernasmedverkan i kvalitetsarbetet. Regeringen pekar idetta sammanhang på betydelsen av kursvärderingar,som bör göras obligatoriska. Uppföljningar avstudenter som avbrutit sin utbildning och avstudenter som slutfört utbildningen och lämnatlärosätet framhålls också som värdefulla inslag ikvalitetssäkringen.Lagregleringen av kvalitetsarbetetLagregleringen av kvalitetsarbetet vid universitetoch högskolor sker i 1 kap. 4 § högskolelagen(1992:1434). Där sägs i andra stycket att det är engemensam angelägenhet för högskolans personal ochstudenter att de tillgängliga resurserna utnyttjaseffektivt för att hålla en hög kvalitet iverksamheten. Regeringen föreslår en ändring sominnebär att kravet på effektivt resursutnyttjandeför att hålla en hög kvalitet i verksamheten ställsi andra stycket, medan det i ett nytt tredje styckesägs att kvalitetsarbetet är en gemensamangelägenhet för högskolornas personal ochstudenterna. Lagförslaget återfinns i bilagan tilldetta betänkande.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag.Nationella utvärderingarModerata samlingspartiet anser enligt motion1999/2000:Ub13 att nationella utvärderingar börpräglas av mångfald och variation och därför börgenomföras av flera, oberoende organ (yrk. 3).Kunskapen om olika lärosätens för- och nackdelarmåste enligt motionärerna göras offentlig. De villatt ett från den statliga myndighetsstrukturenfristående kvalitetsinstitut skall inrättas och attriksdagen hos regeringen skall begära förslag om ettsådant (yrk. 5 och 6). Prövningen av om enutbildning uppfyller uppställda minimikrav bör skeofta och göras av flera olika organ, menmyndighetsfunktionen att pröva examensrätt skallenligt motionärerna ligga kvar hos Högskoleverket.Även förespråkar i motion1999/2000:Ub12 ett fristående kvalitetsinstitut förhögskolan (yrk. anser attHögskoleverket bör behålla sin stödjande ochrådgivande roll och sina utvecklingsuppgifter, menatt det bör tillskapas en ny myndighet för attkraftigt stärka statens utvärdering och uppföljningav högskolans resultat.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Som framgått i det föregående är det regeringensavsikt att stärka roll i utvärderingoch uppföljning av högskolans resultat. I sinautvärderingar använder sig i storomfattning av experter hämtade utanför verket ochutanför de lärosäten som granskas. Resultaten avutvärderingarna publiceras. Utskottet anser inte attmotionärerna har påvisat några vinster med att klyvaHögskoleverket och lägga utvärderingsuppgifterna påen särskild myndighet eller ett annat särskiltorgan. När utskottet behandlade ettliknande yrkande från Moderata samlingspartiet somdet nu aktuella, erinrade utskottet om detresonemang som fördes vid beslut våren1995 om att inrätta (bet.1997/98:UbU1). Vid det sistnämnda beslutet gjordeutskottet bedömningen att det var viktigt attundanröja splittringen i dåvarande organisation (medett separat kanslersämbete för utvärdering). Detansågs vara en nackdel att det centrala stödet tillkvalitetsutveckling och pedagogisk utveckling intekunde utformas i anslutning till arbetet meduppföljning och utvärdering (prop. 1994/95:165, bet.UbU17, rskr. Sannolikt kommer liksom hittillsäven andra organ att genomföra utvärderingar avhögskolans verksamhet i vissa avseenden.I propositionen (s. 17) ges ett antal exempel påaspekter som kan sättas i fokus för Högskoleverketslärosätesbedömningar. saknar idenna uppräkning handikapperspektivet och anser attbetydelsen av kunskapsutveckling ochkunskapsaktualitet i förhållande till samhälletockså borde tydliggöras. De föreslår etttillkännagivande om vikten av helhetsperspektiv ilärosätesbedömningar (mot. 1999/2000:Ub15 yrk. 7).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Om utvärderingarna av lärosätenas kvalitetsarbete,så som förutskickas i propositionen, ifortsättningen skall kunna förenklas, kan knappastalla tänkbara relevanta aspekter bedömas vid varjetillfälle. Självfallet är handikappperspektivet ettrelevant perspektiv. Liksom regeringen anserutskottet att det bör ankomma på attbesluta om den närmare inriktningen avlärosätesbedömningarna.Folkpartiet anser enligt motion 1999/2000:Ub12 attämnes- och programutvärderingar bör göras med tätareintervall än , som regeringen planerar(yrk. Partiet anser också att ranking skullekunna bli ett verktyg för kvalitetsutvärdering (yrk.5). Kriterier för den vetenskapliga ochprofessionella utvärderingen av högskolan är enligtmotionärerna inte en uppgift för politiska organ(yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Det program för utvärdering av samtligautbildningsprogram för generella examina ochyrkesexamina vid samtliga lärosäten, som regeringenplanerar att ge i uppdrag attgenomföra med en periodicitet , innebär enmycket kraftig ambitionshöjning. Innan det finnserfarenhet av att genomföra detta uppdrag börriksdagen inte uttala sig för en ännu tätareperiodicitet.När det gäller ranking konstaterar utskottet attregeringen uttalat sig för ett fortsattutvecklingsarbete inom för att gestudenterna tillgång till jämförande uppgifter omutbildningens kvalitet, tillgänglighet ochgenomströmning m.m. (prop. s. 19). Det finns ipropositionen inget förslag om att regeringen ellerriksdagen skulle ange kriterier för denvetenskapliga och professionella utvärderingen avhögskolan. , som skall få i uppdragatt utarbeta kriterier för utvärdering av deallmänna målen för högskoleutbildningen, är inte ettpolitiskt organ utan en expertmyndighet. Detillkännagivanden som föreslås i yrkandena 3 och 5 imotionen är således inte behövliga.Kostnaderna för kvalitetsutvecklingenKristdemokraterna och uttrycker i sinamotioner oro för att kostnaderna för den höjdaambitionen i kvalitetsarbetet skall gå ut överundervisning och forskning. I motion 1999/2000:Ub15(kd) sägs att regeringen måste ha ekonomiskberedskap för detta, så att lärosätenas arbete medkvalitetsutvecklingen inte tar resurser frånundervisningen (yrk. uppmärksammari motion 1999/2000:Ub14 regeringens bedömning attHögskoleverket kommer att behöva ökade resurser försin förstärkta roll i kvalitetssäkringen. Dessaresurser får inte tas från grundutbildning ochforskning, framhåller motionärerna (yrk. 2).U t s k o t t e t avstyrker yrkandena omtillkännagivande.Regeringen lovar i propositionen att den skallåterkomma till frågan om ökade resurser tillHögskoleverket i kommande budgetproposition.Utskottet utgår från att ersättningsbeloppen tillhögskolorna inte skall minskas med anledning avdetta. Hur ett lärosäte skall disponera sinaresurser för att ge sina studenter en undervisningav högsta möjliga kvalitet kan inte avgöras pånationell nivå.Övriga frågor om kvalitetsutvecklingKristdemokraterna och tar i sinamotioner upp frågan om samband mellan dimensioneringav utbildningsplatser och kvalitet. Enligt motion1999/2000:Ub15 (kd) är fler universitetsutbildade engod målsättning, men expansionen kan inte ske påbekostnad av kvaliteten och kvalitetsarbetet (yrk.1). Om undervisningsgrupperna blir så stora attstudenter och lärare sällan möts, rycksförutsättningarna för inflytandet ochkvalitetsarbetet bort, heter det i motionen. Imotion 1999/2000:Ub421 begär enkartläggning av vilka konsekvenser expansionen harmedfört (yrk. 2).Även understryker i motion1999/2000:Ub12 vikten av en konsekvensanalys av denhögre utbildningens expansion (yrk. Den snabbautbyggnaden får inte urholka kvaliteten påundervisning och forskning. Högskolans tillväxtmåste utvärderas med avseende på bostäder,lärartillgång och tillgång till läsplatser, störreundervisningsgrupper och brist på lokaler. Sammayrkande finns i motion 1999/2000:Ub814(yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Med samma resonemang som i den nu aktuella motionenhar i sina budgetförslag desenaste åren föreslagit en långsammare expansion avden grundläggande högskoleutbildningen än den somregeringen föreslagit och som ställt sigbakom (senast i bet. 1999/2000:UbU1, rskr. 94).Behovet av fler lärare för undervisningen av detökade antalet studenter i grundutbildningen är ettav de viktigaste motiven bakom den satsning påforskarutbildningen som har gjorts de senare åren.Satsningen har tagit sig uttryck dels iresurstillskott, dels i höjda examensmål förforskarutbildningen och ändrade regler för antagningtill och genomförande av denna utbildning i syfteatt öka examinationen. Ytterligare resurstillskotthar aviserats (prop.1998/99:100 s. 150).Expansionen av den grundläggandehögskoleutbildningen har skett för att mötaefterfrågan från utbildningssökande och behov isamhället av utbildade. Utskottet utgår från attresursstandarden i olika avseenden - som t.ex.tillgången till bostäder, lärare ochundervisningslokaler - kommer att tas upp i delärosätesbedömningar som enligtpropositionen även i fortsättningen skall göra, ochi de utökade ämnes- och programutvärderingarna somverket skall genomföra.Moderata samlingspartiet föreslår i motion1999/2000:Ub13 ett tillkännagivande om att det finnsett samband mellan antagningssystemet ochkvalitetsutvecklingen i högskolan (yrk. Kravenför grundläggande behörighet bör enligt Moderaternahöjas. De vill avskaffa de centralstyrdaantagningsreglerna, som har medfört att utvecklingenav antagningsprov och försöken att skapa alternativaurvalsgrunder har avstannat. Att lyckas lockastudenterna till sitt lärosäte måste bli enprioriterad uppgift för varje universitet ochhögskola, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Regeringen har aviserat att en propositionom rekryteringen till högskolan planeras till slutetav detta år. avser regeringen att läggafram sitt förslag om gymnasieexamen. börinte föregripa regeringens beredning av frågan omvillkoren för grundläggande behörighet. En nationellreglering av urvalet av sökande till grundläggandehögskoleutbildning återinfördes av densocialdemokratiska regeringen genom förslag iproposition 1995/96:184 (bet. UbU11, rskr. 264).Motivet var att ungdomarna i gymnasieskolan, ochäven vuxna utbildningssökande, bättre än vad somhade varit fallet de närmast föregående åren skullekunna överblicka sina möjligheter att komma in påhögre utbildning. Utskottet anser fortfarande attdetta är mycket angeläget, inte minst med hänsyntill dem som kommer från mindre studievana miljöer.De bestämmelser som, enligt bemyndigande ihögskolelagen, nu finns i högskoleförordningenutesluter inte användningen av antagningsprov, menbegränsar den till konstnärliga utbildningar ochutbildningar för yrkesområden som ställer krav påvissa personliga egenskaper eller särskildkompetens. beslutar efter ansökanfrån lärosätet om tillstånd att använda annatsärskilt prov än högskoleprovet för utbildningar somtillhör den senare gruppen. finns det48 gällande sådana tillstånd. Utskottet delar intemotionärernas uppfattning att ett system där varjelärosäte själv bestämmer över urvalsreglerna skullevara väsentligt för universitetens och högskolornasmöjligheter att utveckla kvaliteten i sinverksamhet. Snarare finns det en risk attlärosätena, om de fick tillfälle till det, skulleägna mindre intresse åt att utveckla sinundervisning och mer åt att tävla med varandra omatt dra till sig de mest kvalificerade sökandena.Det skulle enligt utskottets mening inte vara ägnatatt höja kvaliteten i verksamheten ihögskolesystemet som helhet.Kristdemokraterna är tveksamma till att görautvärderingar av varje enskild kurs obligatoriska.Riksdagen borde i första skedet i stället besluta omobligatoriska utvärderingar för program ochutbildningar, skriver de i motion 1999/2000:Ub15(yrk. 6).Centerpartiet pläderar i motion 1999/2000:Ub499,som lades fram före propositionen, för att högskolanskall åläggas ett större ansvar för att utvärderingav varje kurs sker och kommer till användning (yrk.10).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Högskoleutbildningen är uppbyggd på kurser. Mångastudenter bedriver sina studier på friståendekurser, avslutar studierna med en generell examenoch deltar alltså inte i något utbildningsprogram.Det framgår av propositionen att kursvärderingar islutet av kursen är etablerade i svensk högskola. Avmånga rapporter från utvärderingarav lärosätenas kvalitetsarbete har det framgått attkursvärderingarnas resultat ofta inte utnyttjaseller ens delges berörda lärare och studenter. Utskottet delar regeringensuppfattning att utvärdering på kursnivå är ettnödvändigt inslag i uppbyggnaden av ett systematisktkvalitetsarbete och att det är viktigt atterfarenheterna från kursvärderingarna verkligen tastill vara och vid behov leder till förändringar.Detta är också vad yrkande går ut på.Regeringen har inte föreslagit att skallfatta något beslut om obligatoriska kursvärderingar,utan har för avsikt att reglera detta ihögskoleförordningen och förordningen om Sverigeslantbruksuniversitet. Liksom regeringen anserutskottet att kursvärderingar kan genomföras påolika sätt.Utvärderingar av program och utbildningar kommerenligt vad regeringen beskriver i propositionen attbli ett viktigt inslag i arbete.Arbetsgruppen om studentinflytande inom högskolantog upp högskolelärarnas pedagogiska och didaktiskakunskaper i sin rapport (Ds 1998:51) och föreslogatt det skulle inrättas ett sekretariat förhögskolepedagogik. saknar ipropositionen en diskussion om detta (mot.1999/2000:Ub15 yrk. Om regeringen valt bortarbetsgruppens alternativ borde den ha diskuteratandra lösningar för att främja en levandehögskolediskussion när det gäller hur ämneskunskaperoch analytiskt tänkande förmedlas till studenterna,heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.I propositionen (s. 21 f.) meddelar regeringen attden avser att återkomma till i fråga omdet pedagogiska utvecklingsarbetets betydelse föratt säkra kvaliteten i utbildningen.