bet · GN01SoU9 · 2000-03-22 00:00:00 — Syftet med försöksverksamheten var att skapa drivkrafter inomsystemen för socialförsäkring respektive hälso- och sjukvård för ett bättreutnyttjande av de gemensamma resurserna.Enligt lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell sam-ordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst får,om regeringen medger det, en allmän försäkringskassa, ett landsting och enkommun som har kommit överens om det bedriva sådan försöksverksamheti syfte att pröva möjligheterna till en effektivare användning av tillgängligaresurser (SOCSAM). Försöksverksamheten, som är begränsad till högst tioförsöksområden, startade och skall avslutas senast vid ut-gången av år 2002.Sedan den 1 januari 1998 får träffa överenskommelsemed kommun, landsting och länsarbetsnämnd om att samverka i syfte attuppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser (FRISAM).Socialförsäkringsutskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat yrkanden omatt den s.k. FINSAM-modellen borde införas i hela landet, se bl.a. betänkan-dena /98:SfU1, 1998/99:SfU1 och 1998/99:SfU8. I betänkande1999/2000:SfU1 tecknas en bred bakgrund när det gäller frågor om samver-kan och finansiell samordning på socialförsäkringsområdet, vartill hänvisas.Utskottet ansåg sammanfattningsvis att finansiell samordning av FINSAM-eller SOCSAM-modell inte bör införas generellt under år 2000.Utskottets bedömningHälso- och sjukvården är av grundläggande betydelse för välfärden ochmänniskors trygghet. Principerna om en solidariskt finansierad och rättvistfördelad hälso- och sjukvård är enligt utskottet centrala inslag i den generellvälfärdspolitiken och måste hävdas även i ekonomiskt kärva tider. Alla måstekunna känna trygghet i att det finns en hälso- och sjukvård av god kvalitetoch att vid sjukdom vård och omsorg ges på lika villkor. Det finns enligtutskottet inga belägg för att skulle ha något att vinna på att övergeskattefinansieringen av vården. Internationella erfarenheter tyder tvärtom påatt de skattefinansierade hälso- och sjukvårdssystemen fungerar bättre ifördelningspolitiskt avseende än de försäkringsfinansierade systemen. Ut-skottet vidhåller att det finns starka motiv för att slå vakt om skattefinansieringen av sjukvården.I 2 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) anges hur hälso- och sjukvår-den skall bedrivas för att uppfylla kraven på en god vård. Vården skall bl.a.vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet i vården ochbehandlingen. Hälso- och sjukvården skall hålla en god personell och materi-ell standard, dvs. bedrivas av personal med adekvat utbildning och medbehövlig teknisk utrustning i ändamålsenliga lokaler. För att hälso- och sjuk-vård skall fungera krävs välutbildad och i övrigt kompetent personal somutför sina arbetsuppgifter sakkunnigt och omsorgsfullt. Utbildningsfrågornahar stor betydelse vid utformningen av behörighetsregler för hälso- och sjuk-vården och närliggande områden. Utöver goda kunskaper inom relevantaämnesområden är det enligt utskottet viktigt att yrkesutövaren har sådanapersonliga egenskaper att hon eller han är lämplig för sitt yrke.Regeringen har aviserat att den kommer att presentera ennationell handlingsplan för utveckling och förnyelse av sjukvården. Hand-lingsplanen skall enligt vad utskottet erfarit bl.a. innehålla en satsning påprimärvården, äldrevården och psykiatrin. Vidare kan nämnas att företrädareför Socialdemokraterna och träffade en överenskommelseom en särskild satsning på vård och omsorg under perioden 2002-2004.Överenskommelsen innebär att sammanlagt fri-görs . Parterna har enats om att fyra områden skall prio-riteras i sammanhanget, nämligen primärvård, vård och omsorg om äldre,psykiatri samt tillgänglighet och mångfald.Utskottet vill också erinra om att regeringen i budgetpropositionen (prop.1999/2000:1, utgiftsområde 25) aviserade att ytterligare en miljard kronorskall tillföras vården och omsorgen. Dessutom aviserade regeringen i sammaproposition ett engångsvist tillskott på till särskildainsatser i vissa kommuner och landsting. biföll regeringens för-slag (rskr. 1999/2000:121). Därigenom kommer nivån på statsbidragen totaltatt bli högre , i förhållande till år 1996.Utskottet avstyrker motionerna So18 (m) yrkandena 1 och 3, So217 (fp),So261 (m) yrkande 2, So274 (m) yrkandena 1-3, 5, 7 och 12, So322 (fp)yrkandena 5-7 och 19, So330 (c) yrkandena 16, 19 och 22, So355 (v) yrkan-de 1, So426 (v) yrkande 1, So451 (c) yrkande 3, So482 (kd) yrkandena 1, 2,9 och 10. Vidare avstyrks motionerna So245 (fp), So390 (fp), So399 (kd),So410 (s), So438 (mp) och So482 (kd) yrkande 16.Hälso- och sjukvården i bedrivs i huvudsak i offentlig regi. Vid ettflertal tillfällen har regeringen, med instämmande av utskottet, framhållit attdet inom ramen för ett sådant integrerat system kan finnas ett värde, frånsåväl patienternas som personalens synpunkt, av ett varierat vårdutbud i olikadriftsformer. Det bör enligt utskottet vara verksamhetens inriktning, till-gänglighet, kvalitet och kostnadseffektivitet som styr valet av vårdgivare.Det är viktigt att så långt som möjligt erbjuda alternativ och utveckla mång-falden inom den kommunala och landstingskommunala verksamheten. Vida-re kan alternativa driftsformer prövas för att öka mångfald, valfrihet, till-gänglighet och rättvisa. Hälso- och sjukvården bör präglas av närhet, till-gänglighet, helhetssyn och kontinuitet. Primärvården är basen i sjukvårds-systemet. Alla som är bosatta inom ett visst landsting har enligt hälso- ochsjukvårdslagen rätt till en fast läkarkontakt. Utskottet vidhåller att det ärviktigt att hälso- och sjukvårdsinsatserna utförs på rätt vårdnivå eftersom detär mest kostnadseffektivt. Det ankommer dock på sjukvårdshuvudmännen attbesluta om vårdens organisation m.m. med utgångspunkt i hälso- och sjuk-vårdslagen. Utskottet har vidare erfarit att regeringen avser att under våren2000 överlämna en proposition om sjukhus med vinstsyfte till riksdagen.Motionerna So255 (m), So274 (m) yrkandena 4 och 8, So322 (fp) yrkan-dena 4, 8, 10 och 18, So330 (c) yrkande 20, So348 (s), So451 (c) yrkandena1-2 och So482 (kd) yrkande 14 avstyrks.I motion So451 (c) yrkande 4 begärs en översyn av lagstiftningen för attsäkra lika villkor för olika driftsformer. Enligt vad utskottet erfarit avserregeringen att överlämna en proposition avseende bl.a.frågor som berörs i betänkandet spelregler (SOU 1997:179) samt frå-gor som berörs i betänkandet Upphandling av hälso- och sjukvårdstjänster(SOU 1999:149). bör därför inte ta något initiativ i frågan. Mo-tionsyrkandet avstyrks.Från har inhämtats att det vid styrelsen på-går ett projekt om verksamhetsuppföljning inom hälso- och sjukvården.Särskild uppmärksamhet ägnas åt att utveckla generellt tillämpbara systemför uppföljning. Motion So451 (c) yrkande 5 angående jämförbara nyckeltalfår därför anses i huvudsak tillgodosedd och avstyrks.Vid bedrivs vidare ett aktivt arbete när det gäller kvalitet ivården. bör därför inte ta något initiativ i den frågan. MotionernaSo322 (fp) yrkande 11 och So482 (kd) yrkande 15 avstyrks därför.Flera motioner avser införande av en ny och vidareutvecklad vårdgaranti.I rapporten behandlingsgaranti i hälso- och sjukvården drar Socialsty-relsen slutsatsen att införandet av en generell tre månaders behandlingsga-ranti i hälso- och sjukvården skulle kräva betydande ekonomiska tillskott föratt uppfylla kraven på väntetider och vara i samklang med riks-dagsbeslutet om prioriteringar i vården. Styrelsen anför vidare att införandetav en behandlingsgaranti dels skulle medföra risker för felaktiga prioritering-ar, dels vara mycket resurskrävande och sannolikt orealistisk med hänsyn tillbristen på specialistutbildad personal. Regeringen har, mot bakgrund avSocialstyrelsens analys av de konsekvenser införandet av en behandlingsga-ranti skulle kunna få, i budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1,utg.omr. 9) framhållit att den inte är beredd att föreslå en sådan garanti.Inte heller utskottet är berett att föreslå införandet av en behandlingsga-ranti. Utskottet vill dock betona att kravet att tillgängligheten till vårdenförbättras kvarstår. För detta krävs både resursförstärkningar, förändrat ar-betssätt och utvecklad samverkan. Utskottet noterar att i överenskommelsenmellan staten och landstingen om ersättningar för har parterna enatsom att avsätta medel till bl.a. projektet i vården som syftar till autveckla metoder som gör det möjligt att på ett över hela landet jämförbartsätt beskriva tillgängligheten. Vidare har medel avsatts till Socialstyrelsensutvecklingsarbete rörande behandlingsindikatorer och prioriteringar.Utskottet anser att inte bör ta något initiativ med anledning avmotionerna So18 (m) yrkande 2, So19 (fp) yrkande 1, So261 (m) yrkande 1,So274 (m) yrkande 9 delvis, So322 (fp) yrkande 20, So330 (c) yrkande 21och So482 (kd) yrkande 3. Motionerna avstyrks.När det gäller rätten till förnyad medicinsk bedömning konstaterar utskot-tet att haft i uppdrag att noga följa tillämp-ningen av lagstiftningen om rätten till förnyad medicinsk bedömning samt attdetta uppdrag skall avrapporteras . Enligt utskottetsuppfattning bör denna rapport avvaktas. Utskottet vill vidare påtala attLandstingsförbundet med anledning av s.k. Dagmaröverenskom-melse påbörjade ett arbete som syftar till att tydliggöra vilka valmöjlighetersom finns inom vården. Utskottet har erfarit att förbundet utarbetat ett förslatill rekommendation som remitterats till landstingen. Utskottet anseratt även resultatet av detta arbete bör avvaktas.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motionerna So274 (m)yrkande 9 delvis och So330 (c) yrkande 17.Lag (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m. trädde i kraft den 1januari 1999. Av lagen framgår att nämnderna bl.a. skall hjälpa patienter attfå den information som behövs för att de skall kunna ta till vara sina intres-sen i hälso- och sjukvården och hjälpa patienter att vända sig till rätt myn-dighet. Utskottet anser att patienternas intressen blir tillgodosedda genompatientnämnderna. Det saknas därför enligt utskottets uppfattning anledningatt inrätta en särskild patientombudsman. Motion So355 (v) yrkande 2 av-styrks med det anförda.Utskottet vill betona vikten av att patienter erhåller individuellt anpassadinformation. En informerad patient är en förutsättning för en effektiv vård. Idetta sammanhang vill utskottet peka på de vårdprogram som utarbetatsinom landstingen, vars syfte bl.a. är att skapa en dialog med patienterna.Utskottet anser därför att det inte finns anledning att införa regler om ensärskild patientutbildning. Motion So330 (c) yrkande 18 avstyrks i den månden inte är tillgodosedd med det anförda.Utskottet delar inställningen i motion So236 (c) yrkandena 1 och 3 att detär angeläget att olika enheter i vården på ett enkelt sätt kan kommuniceramed varandra och därvid utnyttja de möjligheter som informationsteknikenger. har ett projekt för IT-samverkan nyligenstartats. Vidare pågår en utredning inom förbundet med sikte på att ett fristå-ende och självständigt IT-samverkansorgan skall kunna inrättas vid årsskiftet2000/2001. Av överenskommelsen mellan staten och landstingen om ersätt-ningar till hälso- och sjukvården för framgår dessutom att tio miljo-ner kronor avsatts för stöd till IT-utveckling inom hälso- och sjukvården.Motionsyrkandena får därmed anses i huvudsak tillgodosedda. Utskottetanser inte att någon översyn av lagstiftningen är erforderlig. Motion So236(c) yrkande 2 avstyrks därför.Utskottet vidhåller sin uppfattning att remisser fyller en viktig funktionsom instrument för att göra riktiga medicinska prioriteringar både i syfte attgarantera att de patienter som har störst behov av specialistvård får tillgångtill sådan och för att kunna utnyttja de samlade resurserna i opti-malt. Motion So322 (fp) yrkande 12 avstyrks därför.I motion So322 (fp) yrkande 25 anförs att de utvärderingar som gjorts avStatens beredning för utvärdering av medicinsk metodik måste få ett störregenomslag i hälso- och sjukvårdens arbete. I detta sammanhang vill utskotteterinra om att det av överenskommelsen mellan staten och landstingen omersättningar till hälso- och sjukvården för framgår att parterna enatsom att avsätta i syfte att stödja arbetet med att få bättregenomslag för nya forskningsresultat. Motionsyrkandet är därmed i huvud-sak tillgodosett.Socialförsäkringsutskottet behandlade ett förslag frånregeringen om att försöksverksamheten med finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst (SOCSAM) skulleförlängas till utgången av (1999/2000:SfU1). Socialförsäkringsut-skottet anförde att det delade regeringens bedömning att det är av stor vikt atförsöksverksamheten kan fullföljas under sådana förutsättningar att de utvär-deringar som skall göras får sådan kvalitet att de kan fungera som underlagför framtida beslut inom bl.a. rehabiliteringsområdet. Utskottet tillstyrkteförslaget att förlänga försöksverksamheten. följde utskottet (rskr.1999/2000:98).Försäkringskassan har möjlighet att träffa över-enskommelse med kommun, landsting och länsarbetsnämnd om samverkanför att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser (FRISAM). Isamband med behandling av förslaget om en sådan friare samver-kan mellan olika huvudmän (bet. 1997/98:SfU1) avstyrkte socialförsäkrings-utskottet motionsyrkanden om att FINSAM-modellen skall införas i helalandet. framhöll dock att det är angeläget att in-sikterna om förbättrad metodutveckling och effektivare administration frånFINSAM-försöken tas till vara och får genomslag i det nya samverkansar-betet. Utskottet påtalade också vikten av att det fastställs ett gemensamt målom samverkan för de berörda myndigheterna. följde utskottet(rskr. 1997/98:111). Också i de av godkända betänkandena1998/99:SfU1 och 1998/99:SfU8 vidhöll socialförsäkringsutskottet att FIN-SAM-modellen inte borde införas i hela landet. Socialförsäkringsutskottetansåg att det var rimligt att den nya möjligheten att samverka (FRISAM) ficktid att utvecklas och finna sina former.Socialutskottet vill betona vikten av samverkan mellan olika huvudmän.Genom sådan samverkan mellan flera parter skapas möjligheter att utifråndet individuella perspektivet åstadkomma en lösning som tar hänsyn tillhelheten i individens situation. Utskottet ställer sig bakom socialförsäkrings-utskottets bedömning att det är angeläget att insikterna om förbättrad me-todutveckling och effektivare administration från FINSAM-försöken tas tillvara och får genomslag i det nya samverkansarbetet. delarbedömningen att det är rimligt att den nya möjligheten att samverka () får tid att utvecklas och finna sina former. Med hänvisning till detanförda anser utskottet att finansiell samordning av t.ex. SOCSAM-, FRI-SAM- eller FINSAM-modell bör utvecklas i landet. Motion So19 (fp) yrkan-de 2 avstyrks.Utskottet vidhåller sitt ställningstagande att inte återinföra husläkarlagen.Motion So322 (fp) yrkande 9 avstyrks.Flera motioner behandlar frågor om personalförsörjning inom vården. Ut-skottet vill i detta sammanhang peka på att ett flertal åtgärder har initieratsför att underlätta rekryteringen till vård- och omsorgssektorn. Således harregeringen gett i uppdrag att planera genom tidigaåtgärder för att utbilda personal från sektorer där övertalighet råder till arbten inom vård och omsorg. Ledamöterna i har vidaregemensamt gjort en utfästelse om att verka för att deltidsarbetslösheten blandvård- och omsorgspersonal skall minska. Vidare skall utbildningsplatsernaför läkare och sjuksköterskor utökas fram till år 2002.Av det anförda framgår att ett flertal åtgärder har initierats för att under-lätta rekryteringen av personal till vård- och omsorgssektorn. bördärför inte ta något initiativ med anledning av motionerna So322 (fp) yrkan-dena 1 och 2 och So482 (kd) yrkandena 4 och 6. Även motion So482 (kd)yrkande 8 avstyrks.Beträffande behovet av personal inom apoteksverksamheten noterar ut-skottet att och ansökt om rätt attutfärda receptarieexamen. Dessutom avser enligt uppgift attansöka om sådan examensrätt. Utskottet utgår vidare från att regeringenuppmärksamt följer frågan. Något initiativ från behövs därför inte.Motion So322 (fp) yrkande 3 avstyrks.När det gäller frågan om praktikplatser för psykologer delar utskottet in-ställningen i motionerna So265 (mp) och So335 (s) att antalet praktikplatserbör stå i rimlig proportion till antalet utbildningsplatser. Utskottet utgår fratt regeringen noga följer frågan. Något initiativ från är därför interforderligt. Motionerna avstyrks.Utskottet delar motionärernas inställning att det är av största vikt att nogafölja behovet av specialistutbildad hälso- och sjukvårdspersonal. Av 15 §hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) framgår att det i landstingen skallfinnas möjligheter till anställning för läkares specialiseringstjänstgöring i eomfattning som motsvarar det planerade framtida behovet av läkare medspecialistkompetens i klinisk verksamhet. Vidare har sedanden ansvar för ett centralt planeringsstöd för specialistläkare.Utskottet vill också erinra om att regeringen gett i uppdragatt utreda förutsättningarna för att utveckla ett centralt planeringsstöd för akunna underlätta lokal och regional planering av det framtida behovet avgrund- respektive specialistutbildade sjuksköterskor.Utskottet utgår vidare från att regeringen även beträffande övriga perso-nalkategorier inom hälso- och sjukvården noga följer behovet av specialist-kompetens och vid behov vidtar åtgärder. bör inte ta något initia-tiv i frågan.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det pågår ett aktivt arbete be-träffande frågor om specialistutbildad hälso- och sjukvårdspersonal. Motio-nerna So280 (m), So432 (s, m) yrkandena 1-3, So442 (s) yrkande 1, So461(s) och So482 (kd) yrkande 7 avstyrks.Utskottet delar också inställningen i motionerna So359 (v) och So465 (s)om vikten av att invandrad vårdpersonals kompetens tas till vara. Kommis-sionen för rekrytering till vård och omsorg har föreslagit att arbetsförmed-lingarna får i uppdrag att i samarbete med kommunerna öka antalet anställdainvandrare inom vård och omsorg. Förslaget bereds i Rege-ringskansliet. bör inte ta något initiativ i frågan. Motionerna av-styrks.Regeringens skrivelse bör enligt utskottet inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.Privata vårdgivareI motion So274 av m.fl. (m) begärs att beslutar ändrareglerna för etablering och drift av privat verksamhet på sjukvårdens områdeså att de överensstämmer med vad som gällde vid utgången av (yr-kande 10). I yrkande 11 begärs att beslutar avskaffa den övre ål-dersgränsen för rätten att, utan huvudmannens beslut, erhålla sjukvårdser-sättning, i enlighet med vad som anförts i motionen. Motionärerna anför attförbudet innebär att väletablerade läkarkontakter bryts, antalet alternativminskar och kompetens går till spillo.I motion So300 av och () begärs ett tillkän-nagivande om vad i motionen anförts om behovet av bättre samverkan mel-lan offentliga och privata vårdgivare. Motionärerna anför att det är av storvikt ur patientsynpunkt att det skapas bättre samverkan mellan offentlig ochprivat vård och därmed ökade valmöjligheter. Det behöver också skapasenhetliga och klara regler när det gäller etablering för enskilda vårdgivaremed offentlig finansiering.I motion So322 av m.fl. (fp) begärs att beslutaråterinföra den fria etableringsrätten för privata allmänläkare, barnläkare,gynekologer, geriatriker, sjukgymnaster och barnmorskor (yrkande 13).Motionärerna anför att de som omfattas av etableringsfriheten skall ha rätttill ersättning enligt en nationell ersättningstaxa. Det innebär att de har rättill ersättning från enligt de lagar som reglerar etableringsfrihetom de bedriver verksamheten på heltid, inte har fyllt samt inte haranställning i något landstings hälso- och sjukvård. Motionärerna begär vidareatt beslutar återinföra rätten för läkare med specialistkompetens attöverlåta sin praktik till läkare med samma eller likartad specialistkompetens(yrkande 14) samt att beslutar upphäva 65-årsregeln för privatavårdgivare (yrkande 15). Vidare begär motionärerna ett tillkännagivande omvad som i motionen anförts om att beställarkompetensen måste stärkas (yr-kande 16). Enligt motionärerna skall detta ske genom att det vid upphandlingblir obligatoriskt att ha med läkare och sjuksköterskor i beställarstaben somär delaktiga i bedömandet av lämpligheten i olika anbud på den konkur-rensutsatta verksamheten. Även i motion So262 av ()begärs att 65-årsgränsen för privata vårdgivare avskaffas (yrkande 7).I motion So463 av () begärs tillkännagivanden om vad imotionen anförts om behandling av lymfterapeuter vid komplikationer efterbröstcanceroperationer (yrkande 1) och att de statliga kostnaderna för be-handling av lymfterapeuter skall avräknas mot statens bidrag till landstingen(yrkande 2). Behandlingen utförs av sjukgymnaster - s.k. lymfterapeuter -som har specialutbildning. Antalet sjukgymnaster med denna specialutbild-ning är begränsat och återfinns i huvudsak bland privata vårdgivare. Enligtmotionären har landstingen varit mycket negativt inställda till denna form avterapi.I motion So290 av () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om att utreda behovet av formerna för ersättning frånsamhället för privat psykologisk utredning, behandling och psykoterapi.Motionären anför att en samlad syn på insatserna, som också förs ut tydligt,skulle skapa klarhet om snabbare och bättre vägar till hälsa och arbete. Där-för krävs ett större grepp för att skapa en allmän ersättning. Målet med ettsådant större grepp måste vara att alla som med utgångspunkt från hälso- ochsjukvårdslagen behöver tillgång till psykologisk utredning, behandling ochpsykoterapi också skall ha tillgång till detta. För den enskilde måste utgångs-punkten vara att själv få välja vårdalternativ - antingen offentlig eller privavård. I båda alternativen skall finansiering ske genom offentliga medel. Förpatienten öppnas då tre vägar för tillgång till psykologisk utredning, behand-ling och psykoterapi: via hälso- och sjukvården, via ochvia den enskilde vårdgivaren.Tidigare behandling, pågående arbeteUtskottet har behandlat frågor om privata vårdgivare desenaste åren, se bl.a. betänkandena /98:SoU12 och 1998/99:SoU10.Utskottet anförde i det sistnämnda betänkandet bl.a. att utskottet vidhöll sinuppfattning att det innebär fördelar om ökat utrymme ges för alternativadriftsformer inom hälso- och sjukvården. Vidare anförde utskottet att det ärviktigt att noga följa frågan om läkarförsörjning i svensk sjukvård och attSamverkansdelegationen i sitt betänkande behandlat de nu aktuella frågornaom enskilda vårdgivares rätt till etablering, rätten att överlåta en etableringsamt den s.k. 65-årsgränsen och dess tillämpning. Vidare anfördes att betän-kandet bereddes i och att inte borde föregriparegeringens förslag på området (res m, fp). Utskottet anförde också att Sam-verkansdelegationen föreslagit att även andra legitimerade vårdgivargrupperän läkare och sjukgymnaster borde ges möjlighet att bedriva verksamhet somenskild vårdgivare med finansiering av landsting, men att inteheller i denna del borde ta något initiativ (res. m, fp).Delegationen (S 1995:10) för samverkan mellan offentlig och privat hälso-och sjukvård lämnade sitt slutbetänkande spelregler -en förutsättning för samverkan mellan offentlig och privat sjukvård (SOU1997:179). Betänkandet bereds i Regeringskansliet.Utredningen om sjukvårdsupphandling (S 1998:1) lämnade i december 1999betänkandet Upphandling av hälso- och sjukvårdstjänster (SOU 1999:149).Betänkandet bereds i Regeringskansliet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin uppfattning att det innebär fördelar om ökat utrymmeges för alternativa driftsformer inom hälso- och sjukvården. Det stärkerpatientens och medborgarens ställning om den enskilde får ökade möjligheteratt välja vårdgivare inom primärvård och olika typer av specialistvård liksomatt välja sjukhus vid sluten vård.