bet · GN01NU10 · 2000-03-09 00:00:00 — beträffande behovav åtgärder i särskilda regioner ellerkommuneratt riksdagena) avslår motion 1999/2000:N2 (),b) c) avslår motion 1999/2000:N259 (Jönköpingslän), d) e) avslårmotionerna 1999/2000:N4 och 1999/2000:N11 (län),f) g) avslår motionerna 1999/2000:N9 och1999/2000:N380 (), h)i) avslår motionerna 1999/2000:N6 och 1999/2000:N8 (Dalarnaslän), j) k) avslårmotionerna 1999/2000:N10 och 1999/2000:N13 (Västernorrlandslän), l) m)avslår motionerna 1999/2000:N5 och 1999/2000:N12 (),n)res. 2 (m,kd, fp) - motiv., villk. 13.beträffande beslutsprocessen angående statlig lokaliseringatt avslår motionerna 1999/2000:N3 yrkande3, 1999/2000:N7, 1999/2000:N14, 1999/2000:N15yrkandena 1 och 2, 1999/2000:N16 yrkande 1, 1999/2000:N17yrkandena 1 och 2 och 1999/2000:N18,4. beträffande utredning om utlokaliseringsfrågoratt avslår motionerna 1999/2000:N214 yrkande 23,1999/2000:N233, 1999/2000:N244, 1999/2000:N262 och1999/2000: N314,5.beträffande lokaliseringen av avslår motionerna 1999/2000:N15yrkande 3, 1999/2000:N17 yrkande 3,1999/2000:N19 och 1999/2000:N329,res. 3 (m, kd, fp)6. beträffandeutlokalisering av annan statlig verksamhetatt avslår motionerna 1999/2000:N211, 1999/2000:N242,1999/2000:N318, 1999/2000:N330, 1999/2000:N331,1999/2000: N345, 1999/2000:N346, 1999/2000:N352,1999/2000:N354 och 1999/2000:N366,7.beträffande skrivelsenatt riksdagenlägger regeringens skrivelse 1999/2000:33 till handlingarna.Stockholm den 9 mars 2000På näringsutskottets vägnar PerWesterberg I beslutethar deltagit: Per (), (),(), (), (), (), (),(), (), GunillaWahlén (v), (), (), IngegerdSaarinen (mp), (), (), StefanHagfeldt (m) och (). Behov av åtgärder i allmänhet (mom. 1, motiveringen) Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (), EvaFlyborg (fp) och () anser attutskottets ställningstagande i avsnittet om behov av åtgärder i allmänhetbort ha följande lydelse:Den nuvarande försvarspolitiken, såsom den manifesteras i propositionenom det nya försvaret (prop. 1999/2000:30), är innei en oordnad process som utskottet inte kan ställasig bakom. Under beredningens gång har detframkommit att själva beslutsunderlaget för försvarspolitiken är osäkertoch att det ger upphov till olika bedömningar. Utan attgå in på vilka krav som kan ställas på försvaretutifrån den säkerhetspolitiska situationen anser inteutskottet att det är meningsfullt att anlägga synpunkter pådet redovisade omställningsprogrammet.Utskottet vill också betona att det är som beslutarom budget, anslagstilldelning och anslagsanvändning. Omomdisponeringar eller ytterligare resurser visar sigbehövliga på något område måste detta underställasriksdagen. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1999/2000:N3 (v) och1999/2000:N16 (kd) i berörda delar. 2.Behov av åtgärder i särskilda regioner eller kommuner (mom.2, motiveringen) Underförutsättning av bifall till reservation 1Per (), (), (), IngerStrömbom (kd), (), ()och () anser att utskottetsställningstagande i avsnittet om behov av åtgärder i särskildaregioner eller kommuner bort ha följande lydelse:Enligt vad som anförs i ovannämnda motioner krävs åtgärderför bl.a. , , och Hässleholm- dvs. orter som omfattas av regeringensutvecklingsprogram för kommuner - utöver dem som redovisas iregeringens skrivelse. När detgäller dessa orter har utskottet tidigare motiverat att det inte ärmeningsfullt att anlägga synpunkter på det redovisadeomställningsprogrammet mot bakgrund av en annan synpå försvarsfrågorna. Därför är det heller intemeningsfullt att ha synpunkter på de ytterligare åtgärder sommotionärerna begär för dessa orter.I övriga motioner krävs åtgärder för , ,och kommuner samt förDalarnas och . Enligt utskottetsmening kan de redovisade motionsyrkandena inte utgöra underlag förriksdagens initiativ inom något av de områden som utpekasi motionerna. Utskottet hänvisar därför till sinprincipiella uppfattning att de åtgärder och insatsersom begärs för olika delar av landet får prövas inom ramen för demöjligheter som anförtrotts de regionala organen samt iförekommande fall () och . Även de nya möjligheternai samband med de regionala tillväxtavtalen samt EG:sstrukturfondsstöd bör tas in i denna bild.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga här aktuellamotionsyrkanden. Lokaliseringen avÖverstyrelsen för civil beredskap (mom. 5)Per (), (), (), IngerStrömbom (kd), (), () ochStefan () anser dels attutskottets ställningstagande i avsnittet om lokaliseringen avÖverstyrelsen för civil beredskap bort ha följande lydelse: Utskottet har konstaterat att de principer förutlokaliseringsärenden som låg i riksdagenstillkännagivande till regeringen (bet. 1996/97:AU2) fortfarande gäller. Som utskottet tidigare framhållit utgör deredovisade principerna för utlokalisering av statligamyndigheter och beslutshanteringen av sådana ärenden enmodell, som är väl ägnad att utgöra grunden förutlokaliseringsärenden i allmänhet. Informationom huruvida ÖCB ingår i regeringens beredning av möjligautlokaliseringar föreligger inte - varken i den behandladeskrivelsen eller genom de upplysningar som företrädareför har lämnat inför utskottet.I den mån ÖCB skulle vara aktuell för utlokalisering utgårutskottet från att detta måste betraktas som en fråga "av störrevikt eller på annat sätt av principielltintresse". Som framgår avförsvarsutskottets yttrande har försvarsutskottet ochriksdagen tidigare tagit ställning till frågan om lokaliseringen avÖCB. Enligt detta ställningstagande motiverademyndighetens uppgifter att ÖCB lokaliserades tillStockholm. Av det yttrande som försvarsutskottet nu lämnattill näringsutskottet (bilaga 1) framgår att försvarsutskottet stårkvar vid bedömningen att ÖCB:s uppgifter motiveraren fortsatt lokalisering till Stockholm.I den mån regeringens utlokaliseringsplanering inbegriperÖCB förutsätter näringsutskottet - i likhetmed försvarsutskottet - att denna frågaunderställs för beslut. Det anförda bör med anledningav yrkanden i motionerna 1999/2000:N17 (m),1999/2000:N15 (kd) och 1999/2000:N19 (mp) som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet avstyrker däremotmotion 1999/2000:N329 (c). dels attutskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande lokaliseringen av Överstyrelsenför civil beredskapatt med anledning av motionerna 1999/2000:N15 yrkande 3,1999/2000:N17 yrkande 3 och 1999/2000:N19 och medavslag på motion 1999/2000:N329 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden 1. Behov av åtgärder iallmänhet (mom. 1) ochInger Strömbom (båda kd) anför: Vi villframhålla vikten av en ordentlig ekonomisk redovisning om det iskrivelsen omtalade fempunktsprogrammet kommer till stånd.Då finansieringen av omställningsprogrammet skall skeinom befintliga budgetramar innebär det att statligaanslag till projekt och orter på andra håll i landet måstenedprioriteras. För att ge en helhetsbild bör redovisningenomfatta dels de medel som tas i anspråk föromställningsprojekt m.m., dels de konsekvenser somuppstår på andra orter när resurser omfördelas tillomställningsorterna. Utlokaliseringav annan statlig verksamhet (mom. 6)() anför: När det gällerutlokaliseringen av statliga verk och myndigheter vill jagerinra om vikten av åtgärder i fråga om , ,, , , ,och län.Centerpartiet har kritiserat regeringen för en allt förpassiv regionalpolitik. Statliga verk och myndigheterhar haft otydligt regionalt ansvar, vilket bl.a.resulterat i en mycket stor minskning av statligaarbetstillfällen i småorterna medan däremot en ökning avstatliga arbetstillfällen skett i storstadsområdena. Sammantaget kan konstateras att de statligamyndigheterna, som skall ge service till helaSverige, i mycket stor utsträckning är koncentrerade tillStockholmsregionen. Det är viktigt attbryta den negativa befolkningsutvecklingen och denensidiga myndighetsstruktur som vi har i landet. Parallellt med enrad regionalpolitiskt tillväxtbefrämjande åtgärder,såsom satsningar på kompetensutveckling ochutbildning, IT och bredbandsteknik, sänktaarbetsgivaravgifter, bättre riskkapitalförsörjning och enklare reglerför företagen, krävs ett omlokaliseringsprogram för destatliga myndigheterna. Det finns nu - jämförtmed tidigare - nya möjligheter att förlägga verksamhetutanför de största städerna. Med hjälp av moderninformationsteknik är verksamheter i principavståndsoberoende. Utlokaliseringar måste självfalletföljas av massiva satsningar för att bygga upp strukturer för bl.aökad användning av yttrande1999/2000:FöU4y Utvecklingsprogram för kommuner medsärskilda omställningsproblem främst på grund avstrukturomvandlingar inom Försvarsmakten villhärmed yttra sig över regeringens skrivelse (skr.1999/2000:33) Utvecklingsprogram för kommuner medsärskilda omställningsproblem främst på grundav strukturomvandlingar inom Försvarsmakten i dendel som rör lokalisering av Överstyrelsen för civilberedskap. Utskottet behandlar i yttrandet motionerna N15 (kd), N16 (kd),N17 (m), N19 (mp) och N329 (c) i de delar som rörlokaliseringen av . SkrivelsenPå grundval av redovisningen i proposition (prop. 1999/2000:30)Det nya försvaret rörande strukturförändringarinom Försvarsmakten har gjorten preliminär bedömning vad gäller minskning avsysselsättningen i vissa kommuner. Antalet arbetstillfällen beräknasminskas med ca 215 i , med ca 425 i , med ca450 i , med ca 400 i , med ca 400 påGotland och med ca 900 i . Regeringen avser atti konstruktiv samverkan med kommunerna, och alla övriga berördamyndigheter och organ, genomföra utvecklingsprogram föratt stödja en positiv utveckling av arbetsmarknaden,såväl beträffande existerande som nya näringar.Planerade åtgärder Deåtgärder som regeringen planerar är bl.a. tillsättandet aven omställningsgrupp med uppdrag att föreslå ochgenomföra utvecklingsprogram för de nämnda kommunernamed särskilda omställningsproblem främst på grund avstrukturomvandlingar inom Försvarsmakten, den s.k.Omställningsgruppen. I uppdraget tillOmställningsgruppen uttalas bl.a. att gruppen skall lämnaförslag till åtgärder för att stödja en positiv utveckling avarbetsmarknaden och övergång till nya näringar ikommunerna har även initierat ett fempunktsprogram för en positivutveckling i de prioriterade kommunerna. Programmetomfattar planerade åtgärder som rör lokalisering avstatlig verksamhet. Förutsättningarna för lokalisering avstatlig verksamhet i berörda kommuner skall studeras noggrant.Statlig sysselsättning och verksamhet kan bidra till enpositiv utveckling i utsatta kommuner. Arbetetleds av en särskild statssekreterargrupp inomRegeringskansliet. Regeringen avser att besluta vilka myndigheter ellerandra statliga verksamheter som skall lokaliseras tillberörda kommuner - totalt ca 1 280 arbetstillfällen.De statliga arbetstillfällena lokaliseras i förstahand till (ca 100), (ca 75), (ca 300), (ca 15), (ca 135), (ca 150), (ca 90) samt (ca 215).Regeringen betonar vikten av att lokaliseringarna skall ske isamarbete med berörda myndigheter och fackligaorganisationer, berörda kommuner ochTrygghetsstiftelsen. Frågan om att säkerställa myndigheternas kompetensoch servicenivå skall beaktas.Trygghetsstiftelsen har tillsammans med Försvarsmakten tagit framen rikstäckande plan för avvecklingsarbetet. För denpersonal som arbetar på arbetsplatser som skallomlokaliseras finns det möjlighet att få hjälp avTrygghetsstiftelsen och det statliga trygghetsavtalet för att få ettnytt arbete. Den som väljer att inte följa medtill den nya orten omfattas av trygghetsreglerna påsamma sätt som den som blir uppsagd på grund avarbetsbrist. Villkoren och möjligheterna i det statliga trygghetssystemetär goda och statistiken från visaratt systemet är effektivt och att det stora flertaletarbetssökande får nytt arbete - oftast inom denprivata sektorn. också infrastrukturåtgärder, särskilda åtgärderinom ramen för samt utveckling av arbetsmarknadoch en övergång till nya näringar.Regeringen planerar också vissa kommungemensamma åtgärder. För de kommunersom omnämns i skrivelsen gäller att ökade medelför arbetsmarknadspolitiska åtgärder såsomanställningsstöd, utbildningsåtgärder, flyttstöd, starta-eget-stöd m.m. flexibelt skall kanaliseras till berördalänsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar viaArbetsmarknadsverket (AMV). Statliga fastigheter, andraanläggningar som används för militära ändamål och vissa markområden skall- i förekommande fall och på gynnsammaaffärsmässiga villkor - ställas till förfogandeför andra verksamheter och omvandlas för alternativ användning. Kommunvis beskrivning av planeradeåtgärder I skrivelsen lämnas enkommunvis beskrivning av planerade åtgärder för ,, , , , , , Gotlandoch . Det framgår av regeringensredovisning att ca 300 statliga arbetstillfällenlokaliseras till . Omställningsgruppen får i uppdragatt i samarbete med kommun, berörda myndigheter ochlokalt näringsliv skapa förutsättningar för etableringav ytterligare ca 300 privata arbetstillfällen iSollefteå. I oktober 1996tillkallade regeringen en särskild utredare för att lämnaförslag till åtgärder för att stärka utvecklingen i Söderhamn.Bakgrunden till uppdraget var regeringens förslag attlägga ned flygflottilj, F 15 i . Iuppdraget ingick dels att utarbeta förslag till vilka statligaverksamheter som kunde lokaliseras till och attmedverka vid genomförandet av beslutade lokaliseringar,dels att föreslå andra åtgärder som kunde stärkautvecklingen i . (SOU 1998:89) Greppet - att vända enregions utveckling betonar kommittén inledningsvis attnödvändigheten för att bedriva ett framgångsrikt arbetevar att kommunen accepterade situationen och snabbtnådde politisk enighet kring en handlingsplan och därefter engagerade sigi ett omfattande utvecklingsarbete.Sammanfattningsvis konstateras bl.a. att sedan ett och ett halvtår efter F 15:s nedläggning har arbetslöshetenminskat och att man andas en framtidsoptimism iSöderhamn som inte funnits sedan massaindustrins glansdagarpå . I rapporten konstateras även att den störstabetydelse som lokaliseringarna av statliga myndigheterhaft var att skapa en minsta kritisk massa för attförändra arbetsmarknaden i syfte att skapa bra förutsättningarför privata företag. Motionerna I såväl motion N15 (kd) av AmandaAgestav som i motion N17 (m) av att () avFörsvarsdepartementets politiska ledning har fått beskedet attmyndigheten skall utlokaliseras från . Somgrund har åberopats en preliminär överenskommelsemellan regeringen och . Enligt de båda motionernaskulle en sådan åtgärd vara utomordentligt skadlig ur fleraaspekter. ÖCB skall på regeringens uppdrag kunnautföra arbetsuppgifter i en krissituation. Kravet påomedelbar förmåga kan innebära behov av snabba kontakter medRegeringskansliet och andra myndigheter.För att lösa dessa uppgifter har - enligt vad som vidare anförs imotionerna - ÖCB byggt upp en unik kompetens och ettomfattande samverkansmönster. Det är svårt att hittanågot annat organ, vid sidan av regering och riksdag, som isin dagliga verksamhet är så beroende av kontakter med andramyndigheter och organisationer i utflyttning från skulle alltså medföraatt ÖCB inte skulle kunna lösa sin samordningsroll. Vidareskulle tillgång till sin stabsmyndighetallvarligt försvåras. Det nödvändigasamverkansmönstret i spolieras. Imotionerna framhålls också att den föreslagna utlokaliseringen avmyndigheten skulle skapa en djup kompetenssvackaunder som omöjliggör genomförandet avriksdagens totalförsvarsbeslut. I kommittémotionN16 (kd) av m.fl., som också nämner ÖCB:sviktiga roll som stabsmyndighet, framhålls att ÖCB:s centrala rollockså var skälet till att vid bildandet av ÖCBden beslutade (bet. 1984/85:FöU11) attverksamheten skulle vara lokaliserad till Stockholm.Även motionerna N15 (kd), N17 (m) och N19 (mp) nedan tar upp detta somett argument för att ÖCB även fortsättningsvisskall vara lokaliserad till Stockholm.I motion N19 (mp) av framhåller motionären -utöver ÖCB:s viktiga roll som samverkansmyndighet- att en utlokalisering av ÖCB skulle varautomordentligt skadligt ur flera aspekter. Enligt motionärenhar de gröna länge arbetat för attstärka den civila delen av totalförsvaret. Entyngdpunktsförskjutning sker nu från militär förmåga tillcivil kapacitet som de internationella uppgifternafår en framträdande roll. Enligt motionären kommermycket av den vikt som har lagts vid decivila frågorna, nationellt och internationellt, attundermineras av regeringens förslag. I motionN329 (c) av föreslås att ÖCB utlokaliseras tillÖstergötland. Enligt motionären möjliggör nuinformationsteknikens utveckling lokaliseringar avverksamheter till de utvecklingspolitiskt viktiga delarna avlandet på ett sätt som tidigare föreföll otänkbart. Statligverksamhet har inte tillgodogjort sig dessamöjligheter. har tidigare pekat ut ettantal statliga myndigheter såsom Försvaretsforskningsanstalt, Kammarkollegiet ochRättsmedicinalverket för utflyttning till Östergötland.Till detta kommer regionalisering av , utflyttningav , och ytterligare ett tiotal exempel på statligverksamhet som inte behöver ligga istorstadsregionen. Utskottetsöverväganden Utskottet behandladefrågan om ÖCB:s lokalisering första gången (1984/85:FöU11). Det skedde i samband med utskottets beredning avregeringens proposition (1984/85:160) Ledningen avtotalförsvarets civila delar, vari regeringen förslogatt Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) ombildastill (). Enligt förslaget ipropositionen avsågs ÖCB lösa sinasamordningsuppgifter i samråd med berörda myndigheter.Utskottet tog fasta på detta och uttalade bl.a. att ledning ochsamordning inom totalförsvaret måste bedrivas på annatsätt inom den civila delen än inom den militära. Pågrundval av sina uppgifter och sin kompetens samt genom enframsynt och kontaktskapande verksamhet borde ÖCB kunna få ensjälvklar auktoritet inom totalförsvaret, ansågutskottet. Utskottet förutsatte att myndighetenskulle kunna utöva ledning och samordning mera i kraft av sådanauktoritet än med administrativa eller ekonomiska styrmedel. När sedan utskottet vid samma beredningbehandlade två motioner som föreslog en utlokaliseringav ÖCB, ansåg utskottet, att myndighetens uppgiftermotiverar att denna, liksom ÖEF, är lokaliserad till Stockholm.Utskottet behandlade vid tre påföljande riksmötenliknande motionsyrkanden. Dessa yrkanden avstyrktesockså av utskottet med hänvisning till tidigare uttalandeni frågan. ÖCB är enligt sin instruktion(1988:1122) central förvaltningsmyndighet för frågor omledning och samordning av verksamhet inom det civila försvaret. ÖCBär därutöver ansvarig för funktionerna Civil ledning,Transporter och Försörjning med industrivaror. Enligtsin instruktion skall också ÖCB samordna den frivilligaförsvarsverksamheten inom det civila försvaret.Sedan ÖCB bildades har frågor inom den civila delen avtotalförsvaret uppmärksammats mer och mer. Dettagäller inte minst mot bakgrund av det vidgadesäkerhetsbegreppet och den ökande internationella verksamheten inomtotalförsvaret. ÖCB:s samordningsansvar för det civilaförsvaret har således fått ökad betydelse. Utskottetinstämmer därmed i vad som framförs i motionernaom ÖCB:s viktiga samordningsroll inom det civila försvaret. När detgäller frågan om ÖCB:s lokalisering, som också tas upp imotionerna, vill utskottet anföra följande.I 1996 års totalförsvarsbeslut (prop. 1996/97:4, bet. FöU1)uttalades i fråga om ledning av det civila försvaret attden breddade hotbilden skärper kraven på en gemensamplaneringsinriktning utifrån en gemensam föreställning om vilkahot och risker som skall kunna mötas. Det blir därvid väsentligt attansvariga myndigheter och andra aktörer har enenad uppfattning om det väpnade angreppets karaktär,men också om vad en svår påfrestning på samhället i fredär och vilka krav som då kan komma att ställas. Det innebär också attden operativa planering som ÖCB samordnar skallutformas bl.a. i syfte att slå fast vilkaplaneringsgrunder som gäller. ÖCB måste således, enligt vad somuttalades i propositionen, ägna stor kraft åt att snabbt ocheffektivt se till att totalförsvarsbeslutet fårgenomslag i samhället. För att kunna gestatsmakterna en aktuell och heltäckande bild av genomslagetav totalförsvarsbeslutet fick också ÖCB en stärkt roll isamordningen av uppföljningen och utvärderingen avbeslutet. Utskottet vill i sammanhanget ocksåanföra att utskottet berederregeringens proposition (prop. 1999/2000:30) Det nya försvaret, variregeringen föreslår att de nuvarande myndigheternaCivilbefälhavaren i Södra civilområdet,Civilbefälhavaren i Mellersta civilområdet och Civilbefälhavareni Norra civilområdet läggs ned . Avpropositionen framgår också att riksdagsbeslutet våren1999 (prop. 1998/1999:74, bet. FöU5) innebar attformerna för att på ett effektivt och rationellt sätt kunna mötaett bredare spektrum av hot och risker successivt måsteutvecklas. Utgångspunkten borde härvid vara enförbättrad helhetssyn. Mot bakgrund av detta harregeringen beslutat om direktiv (dir. 1999:63) för ensärskild utredare som skall lämna förslag tillprinciper för en bättre helhetssyn vid planeringen förcivilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred. I uppdraget ingår att ta ställning till omnuvarande funktionsindelning, myndighetsuppgifter ochsamordningssystem behöver ändras. Utskottetförutsätter att frågan om ÖCB:s lokalisering noga övervägs och attregeringen i denna fråga beaktar vad statsmakterna tidigareuttalat. Utskottet har, som framgått, vid fleratillfällen avvisat en omlokalisering av ÖCB med hänsyntill förutsättningarna att kunna utföra sina uppgifter. Enomlokalisering av viktiga myndigheter inom det civilaförsvaret är - i likhet med inom det militäraförsvaret - av central betydelse för riksdagen.Utskottet utgår därför ifrån att en sådan fråga kommer att bli föremålför överväganden och beslut. Vad utskottethär anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. Mot den bakgrunden avstyrker därförutskottet motionerna N15 (kd), N16 (kd), N17 (m), N19 (mp) och N329 (c) ide delar som rör ÖCB:s lokalisering.Stockholm den 8 februari 2000På försvarsutskottets vägnarHenrik beslutet hardeltagit: (), (s), ChristerSkoog (s), (), (), (), OlleLindström (m), (), (),(), (), LarsÅngström (mp), (), () och ().Exempelsamling i fråga om utlokaliseringsärendenInledningFör att få en uppfattning om hur beslutsfrågan ilokaliseringsärenden har hanterats under1990-talet har uppgifter härom inhämtats frånutskottskanslierna. Listan, som omfattar ett bolag och en rad myndigheterinom olika utskottsområden, gör inte anspråk på att varafullständig.Konstitutionsutskottet I betänkande1993/94:KU37 behandlades regeringens förslag om en nymyndighetsorganisation på radio- och TV-området.Regeringsförslaget innebar att två nyamyndigheter, Radio- och respektiveGranskningsmyndigheten för radio och TV, skulle ersätta de fyratidigare myndigheterna på området.Konstitutionsutskottet redovisar att enligtpropositionen (prop. 1993/94:160) skulle en utlokalisering utan tvekanmedföra ett avbrott i den löpande tillståndsgivningenoch granskningsverksamheten på radio- och TV-området.Vidare redovisas regeringens uppfattning att ettutnyttjande av de dittillsvarande myndighetslokalerna var en förutsättningför att kunna genomföra den nyamyndighetsorganisationen . I sju motionerredovisas olika förslag om lokalisering, bl.a. till ,, och Haninge.I betänkande redogörs noggrant för de riktlinjerför om- och utlokalisering, som lagt fast påvåren 1990. Vidare hänvisas till ett yttrande ifrågan från kulturutskottet, 1993/94:KrU6y.Kulturutskottet ansåg att myndigheterna borde lokaliserasutanför och att somsin mening borde ge regeringen detta till känna.Mot denna bakgrund föreslog attregeringen borde överväga möjligheterna att lokalisera myndigheternatill annan kommun än och att detta skulleges regeringen till känna. Utskottets hemställan biföllsav kammaren med acklamation. Båda myndigheternaligger i . Inom finansutskottet har lokaliseringav myndigheter inte varit uppe till diskussionunder . Däremot var sammanslagningen av Tipstjänst, somlåg i , och , som låg i ,ett ärende för . underströki sitt betänkande (bet.