bet · GO01SfU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Motionärerna anseratt bör avvecklas och asylärendenaföras över till förvaltningsdomstolarna.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att regeringen föreslår etttillskott till anslag med 6miljoner kronor, för att kunna upprätthålla målenvad gäller handläggningstiderna. Utskottet ser detsom positivt. I övrigt redovisar utskottet sin synpå handläggningstiderna ovan, under anslaget 12:1.Beträffande frågan om att avvecklaUtlänningsnämnden vill utskottet erinra om att denarbetsgrupp, som tillsattes efter remissutfallet påKommittén om ny instans- och processordnings (NIPU)slutbetänkande (SOU 1999:16), redovisade sittuppdrag . Arbetsgruppens promemoria(Ds 2000:45) har därefter sänts på remiss. Utskottetanser att beredningen av promemorian bör avvaktas.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringensförslag till medelsanvisning och avstyrker motionSf631 i denna del.12:5 Offentligt biträde i utlänningsärendenPropositionenAnslaget finansierar offentligt biträde enligtutlänningslagen vid ,och . Anslagetpåverkas främst av antalet avgjorda ärenden.Kostnaderna för offentligt biträde hosMigrationsverket översteg anslagna medeloch verket utnyttjade sin anslagskredit med . En jämförelse mellan budget och utfall för1999 visar att utnyttjade sinanslagskredit med . Den del av anslagetsom förfogar över utnyttjades intefullt ut.Uppföljningsarbetet för att kunna få mer precisaberäkningar av anslaget fortsätter enligtpropositionen under 2000.Regeringen gör bedömningen att resursbehovetminskar med 15 425 000 kr.För föreslår regeringen ettramanslag på 57 913 000 kr.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.12:6 Utresor för avvisade och utvisadePropositionenAnslaget finansierar resor ut ur landet förutlänningar som avvisats eller utvisats enligtbeslut av regeringen, ,eller polisen med stöd avutlänningslagen. Även kostnader för resor ur Sverigeför de asylsökande som återkallat sin ansökanfinansieras från anslaget.Den 1 januari 1999 övertog Migrationsverkethuvudansvaret för verkställighet av beslut omavvisning och utvisning från polisen.Migrationsverket kan överlämna ärenden tillpolismyndigheten om utlänningen håller sig undaneller om det kan antas att tvång kommer att behövasför att genomföra verkställigheten. Kriminalvårdenstransporttjänst organiserar utresor för avvisade ochutvisade på polisens uppdrag.Enligt propositionen gör regeringen bedömningen attresursbehovet minskas med 10 875 000 kr.För föreslår regeringen ettramanslag på 63 656 000 kr.Utskottets bedömningUtskottet ser ingen anledning att göra någon annanbedömning än regeringen och tillstyrker därförregeringens förslag till medelsanvisning.MinoritetspolitikenMinoritetspolitikens målPropositionenRegeringen föreslår i propositionen att målen förminoritetspolitiken skall vara att ge skydd för denationella minoriteterna och stärka derasmöjligheter till inflytande samt stödja dehistoriska minoritetsspråken så att de hållslevande.De nationella minoriteterna är samer,sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar, ochde språk som omfattas av minoritetspolitiken ärsamiska (alla former), finska, meänkieli(tornedalsfinska), chib (alla former) ochjiddisch.Utskottets bedömningDe föreslagna målen för minoritetspolitiken ligger ilinje med den inriktning som minoritetspolitikengetts genom beslut om nationellaminoriteter i (prop. 1998/99:143, bet.1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69) och utskottet somtidigare i ett yttrande till (1999/2000:SfU2y) ställt sig bakom utgångspunkternaför minoritetspolitiken ser inte något skäl att nuavvika från sin tidigare bedömning. Med det anfördatillstyrker utskottets regeringens förslag till målför minoritetspolitiken.47:1 Åtgärder för nationella minoriteterPropositionenAnslaget fördes upp första gången på statsbudgetenår 2000. Av anslaget används huvuddelen somstatsbidrag till kommunerna och inom deområden i som utpekats somförvaltningsområden för samiska respektive finskaoch meänkieli. Medlen fördelas av iNorrbottens län enligt förordningen (2000:86) omstatsbidrag för att stödja användningen av samiska,finska och meänkieli. En viss del av medlen går äventill att täcka kostnader för inflytande förnationella minoriteter och vissauppföljningsinsatser. Enligt vad som anges ipropositionen fördelade regeringen den 11 maj 2000medel till organisationer som företräder denationella minoriteterna för att ge ökademöjligheter till inflytande i frågor som rör dem.För föreslår regeringen ettramanslag på 8 000 000 kr.Motioner som inte har anslagseffekt år 2001Magda m.fl. (kd) begär i motion Sf645 yrkande30 ett tillkännagivande om de nationellaminoriteternas möjlighet att använda sitt språk ikontakt med centrala myndigheter och att devanligaste svenska lagarna översätts till samiska,finska och meänkieli.Utskottets bedömningKonstitutionsutskottet uttalade i betänkande1999/2000:KU6 att författningar som särskilt rör denationella minoriteternas rättigheter bör översättastill samiska, finska och meänkieli. De exempel påförfattningar som bör översättas som KU ger ärbl.a. : sametingslagen och rennäringslagen samtgrundläggande lagstiftning som rör fri- ochrättigheter, t.ex. regeringsformen.Utskottet bedömer därmed att vad som anförs imotionen om översättning av de vanligaste lagarnadelvis redan är tillgodosett.Socialförsäkringsutskottet har i ett yttrande tillKU med anledning av proposition 1998/99:143 anförtatt, när området för regionalt tillämpliga regler omrätt att använda samiska i offentliga sammanhangbestäms, har också aspekter som berör möjlighetenatt praktiskt tillämpa sådana bestämmelser vägts in.Utskottet framhåller även i yttrandet att regeringenpåpekar att minoritetsspråkskonventionen till stordel är inriktad på att ge stöd och skydd förlandsdels- eller minoritetsspråken i de geografiskaområden där språken använts av hävd och fortfarandeanvänds i tillräcklig omfattning. Denna begränsningbygger på att man ansett att det kan möta alltförstora hinder, både praktiskt och kostnadsmässigt,att tillämpa konventionens olika bestämmelser iområden där mycket få personer använder ettlandsdels- eller minoritetsspråk. KU delar dennabedömning. Utskottet ser inga skäl att ändra sintidigare bedömning. Med det anförda avstyrkerutskottet sålunda motion Sf645 yrkande 30.Utskottet konstaterar vidare att en del av anslagetinom minoritetspolitiken har använts tillatt stödja organisationer som företräder denationella minoriteterna.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning. beträffande anslag inom utgiftsområde 8Invandrare och flyktingara) att godkänner kompletteringen av deintegrationspolitiska målen samt de föreslagnamålen för politikområdet minoritetspolitik,b) att med anledning av propositionendels godkänner de föreslagna målen förpolitikområdet migrationspolitik, dels godkännervad utskottet anfört om de godkändamålen för migrationspolitiken,c) att godkänner att låntas upp i för det samladebehovet för hemutrustningslån till ett belopp avhögst 1 ,d) att med bifall till regeringensförslag anvisar anslagen inom utgiftsområde 8Invandrare och flyktingar för budgetåret 2001enligt utskottets förslag i bilaga,e) att avslår motionerna 2000/01:Sf5yrkande 10, 2000/01:Sf604, 2000/01:Sf631,2000/01:Sf633 yrkandena 2-6, 2000/01:Sf638,2000/01:Sf645 yrkandena 32, 33 i denna del och35 samt 2000/01:Fi211 yrkande 16 i denna del,2. beträffande utredning omIntegrationsverketatt avslår motion 2000/01:Sf633 yrkande 1,res. 1 (m)3. beträffande integrationsåtgärder ochorganisationsstödatt avslår motion 2000/01:Sf636,4. beträffande kommunersättningar vidflyktingmottagandeatt avslår motionerna 2000/01:Sf612, 2000/01:Sf645yrkandena 31 och 33 i denna del samt2000/01:N388 yrkande 16,res. 2 (kd)res. 3 (mp)5. beträffande hemutrustningslånatt avslår motion 2000/01:Sf625.6. beträffande flexiblareanslagsutnyttjandeatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om flexiblare utnyttjande avanslagen på migrationsområdet,7. beträffande handläggningstidenatt avslår motionerna 2000/01:Sf274 yrkande 17,2000/01:Sf605 yrkandena 23 och 24, 2000/01:Sf620yrkande 2 samt 2000/01:Sf645 yrkandena 12 och24,res. 4 (kd, fp)8. beträffande ansvar för ensamkommandebarnatt avslår motionerna 2000/01:Sf274 yrkande 18samt 2000/01:So304 yrkande 2,res. 5 (c, mp)9. beträffande skolgång m.m. förasylsökande barnatt avslår motionerna 2000/01:Sf274 yrkandena 12och 13, 2000/01:Sf607, 2000/01:Sf608,2000/01:Sf643 samt 2000/01:Ub316 yrkande 7,res. 6 (kd, mp)10. beträffande vård och boende förasylsökandeatt avslår motionerna 2000/01:Sf274 yrkandena 9och 14 samt 2000/01:Sf640,res. 7 (mp)11. beträffande åtgärder för nationellaminoriteteratt avslår motion 2000/01:Sf645 yrkande 30.res. 8 (kd)den 21 november 2000På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), BoKönberg (fp), (), (), (), (), CeciliaMagnusson (m), (), vonEssen (m), (), (),(), (),(), (),() och (). Utredning om (mom. 2), , (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken bedömning i avsnittet 10:1Integrationsverket som börjar med "Utskottet kan"och slutar med "i tillämplig del" bort ha följandelydelse:Utskottet är tveksamt till Integrationsverketsexistens. Utskottet föreslår därför att regeringenskyndsamt skall genomföra en utvärdering av hurverkets medel använts och vilka resultat somåstadkommits och återkomma till senast isamband med ekonomiska vårproposition.Därefter kommer utskottet att ta ställning till omdet anser att skall läggas nedoch vilka av dess uppgifter som i så fall skallföras över till andra myndigheter.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande utredning om Integrationsverketatt med bifall till motion 2000/01:Sf633 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Kommunersättningar vidflyktingmottagande (mom. 4)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken bedömning i avsnittet 10:3Kommunersättningar vid flyktingmottagande som börjarmed "Kommunersättningen" och slutar med"medelsanvisningen" bort ha följande lydelse:Invandrare bör åtnjuta samma frihet som övrigamedborgare, ha rätt att bosätta sig var de vill, attutöva sin egen religion, lära sina barn sittmodersmål och för övrigt få utöva sina mänskligarättigheter. Integration behöver inte betydafullständig assimilation.Den grundläggande utgångspunkten bör vara att gåfrån omhändertagande till att ge människorförutsättningar för att kunna ta ansvar för sitteget liv. Utskottet anser att man bör sträva efteratt stärka människor och ge dem möjligheter tillegenmakt. Staten skall medverka till att underlättaoch skapa förutsättningar men inte planera och takontroll öven människors liv. Samhället skall strävaefter att erbjuda medborgarna jämlika levnadsvillkoroch lika stora möjligheter att utvecklas ochförverkliga sina livsprojekt. Livsprojekten skallinte möta några hinder så länge de inte inskränkerandra människors rättigheter eller strider mot våragemensamma rättsnormer.Utskottet anser att de nyanlända inte bör placerasutan fritt få välja bostadsort. Utskottet föreslåratt systemet med förhandlingar och avtal medkommunerna avskaffas. Stödet till den nyanlända börfölja individen i form av en s.k. "utvecklingspeng"som fördelas av RFV och sedan betalas ut avförsäkringskassan. Genom utvecklingspengen gesindividen och den lokala nivån ett större ansvar.RFV bör även betala ut ersättning till kommunernaför t.ex. sfi-undervisning.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande kommunersättningar vidflyktingmottagandeatt med anledning av motionerna 2000/01:Sf612 och2000/01:Sf645 yrkandena 31 och 33 i denna delsamt med avslag på motion 2000/01:N388 yrkande16 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Kommunersättningar vidflyktingmottagande (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken bedömning i avsnittet 10:3Kommunersättningar vid flyktingmottagande som börjarmed "Kommunersättningen" och slutar med"medelsanvisningen" bort ha följande lydelse:Inflyttningen av nya invånare bör ses som en resursför det lokala näringslivet och för den ekonomiskatillväxten i sin helhet. Att underlätta derasdeltagande på arbetsmarknaden är av yttersta viktför att få bukt med den resterande arbetslösheten.Denna är en enorm välfärdsförlust för samhället ochgår stick i stäv med all integrationspolitik.Utskottet anser att det görs alldeles för lite föratt stimulera invandrare att bli egenföretagareunder deras introduktionsperiod i . Detta hartvå orsaker: dels beror det på kommunernasintroduktionssystem som har en dominerandesocialpolitisk profil, vilket resulterar i ettlångvarigt bidragsberoende, dels beror det påbristande kunskap bland banker och företagsrådgivareom invandrarnas potential. Utskottet anser att omdet administrativa ansvaret för ersättningarna tillkommunerna förs över från tillregional nivå kan medlen strategiskt fördelas tillkommunernas introduktionsprogram för nyanlända inomramen för samordning av de regionalatillväxtavtalen.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande kommunersättningar vidflyktingmottagandeatt med bifall till motion 2000/01:N388 yrkande 16och med avslag på motionerna 2000/01:Sf612 samt2000/01:Sf645 yrkandena 31 och 33 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.4. Handläggningstiden (mom. 7)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken bedömning i avsnittet 12:1Migrationsverket som börjar med "Med detta" ochslutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Myndigheternas behandling av ansökan omuppehållstillstånd drar ofta ut . I dagläggs stora pengar på långa förläggningstider ochsjukvård. Inte minst gäller det vård för att ta handom depressioner och annan psykisk ohälsa som drabbarde asylsökande bland annat på grund av långaväntetider. Från psykiatrin hörs ofta protester överett myndighetsförfarande som drabbar människor somredan haft svåra upplevelser. Om resurserna istället sattes in i ett tidigt skede i processenskulle handläggningstiderna bli kortare, trycket påden psykiatriska vården skulle minska och så ävendet lidande som det innebär för den asylsökande attsväva i ovisshet.Snabbare handläggningstider skulle även frigöraresurser som läggs på åtgärder och boende imottagningssystemet. Exempelvis var vid slutet av1999 den genomsnittliga vistelsetiden för personerregistrerade i mottagningssystemet ca 14 månader.1999 fanns ca 17 900 personer registrerade med endygnskostnad på ca per person. Om vi skullefå ner handläggningstiderna från 14 månader tillt.ex. , bl.a. genom satsningar på fleraasylhandläggare, skulle detta betyda besparingar påflera för staten.Vi anser att det flexibla anslagsutnyttjande somutskottet förespråkar för att komma tillrätta meddagens långa handläggningstider inte ärtillräckligt. Dessa handläggningstider måsteförkortas radikalt.Dessutom bör det göras möjligt att lämna in enasylansökan vid alla kontor,vilket inte går . På så sätt skulleärendebelastningen på asylenheteri storstadsregionerna minska, ochhandläggningstiderna skulle bli kortare.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande handläggningstidenatt med bifall till motionerna 2000/01:Sf605yrkandena 23 och 24 och 2000/01:Sf645 yrkandena12 och 24 samt med avslag på motionerna2000/01:Sf274 yrkande 17 och 2000/01:Sf620yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. Ansvar för ensamkommande barn (mom. 8)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken bedömning i avsnittet 12:1Migrationsverket som börjar med "När det" och slutarmed "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Asylsökande barn är i en mycket utsatt situation, isynnerhet barn som är ensamma på flykt. Rädda Barnenredovisar i en nyligen presenterad rapport hur barnsom flytt på egen hand till upplever sinsituation. Många har svåra traumatiska upplevelseroch behöver akut psykiatrisk hjälp. De ensammabarnen behandlas på samma sätt som vuxnaasylsökande, trots att de har helt andra behov.Migrationsverkets uppgift är att utreda barnensasylskäl, inget annat.Utskottet anser att dessa barn bör anmälas tillutredning enligt socialtjänstlagen, och kommunernassocialtjänst bör vara ansvariga för barnens boende -inte som i dag.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande ansvar för ensamkommande barnatt med bifall till motionerna 2000/01:Sf274 yrkande18 och 2000/01:So304 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Skolgång m.m. för asylsökande barn(mom. 9)(), () ochMagda () anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken bedömning i avsnittet 12:2Mottagande av asylsökande som börjar med "För barn"och slutar med "motionen Sf640" bort ha följandelydelse:En grupp som särskilt kommit i kläm vid skolgångenär barn och ungdomar till asylsökande föräldrar. Deregler som gäller för barn som inte ärfolkbokförda, säger att de skall tas emot igrundskolan i den kommun de vistas i. Men antalettimmar är begränsat enligt den särskildaförordningen om undervisning för asylsökande barn.Dessa barn är endast garanterade undervisningom minst 15 schemalagda veckotimmar. Även ungdomarmellan 16 och , som inte är folkbokförda ilandet, saknar den rätt till utbildning som barnbosatta i har. Däremot har de rätt att deltai "studieverksamhet som motsvarar gymnasieskolan".Barn som inte är folkbokförda i och som är ibehov av särskola har inte heller samma rätt tilldet som svenska barn.Utskottet anser att asylsökandes barn skall gesrätt till reguljär skolundervisning i sammaomfattning som svenska barn i motsvarande ålder.Detta bör även gälla barn i behov av särskola. Barnoch ungdomar som invandrar till mitt iskoltiden har ibland problem att både hämta in ettnytt språk och nödvändig ämneskunskap innangrundskoletiden är slut. Risken är uppenbar att degår vidare till gymnasiet med otillräckligakunskaper. Endast hälften av de elever som kommittill lämnade t.ex.grundskolan med fullständiga betyg. Barn ochungdomar födda utomlands skall erbjudas tillräckligutbildningstid i för att bli rustade förgymnasiestudier.Utskottet anser att även dessa barn skall ha enfullgod undervisning precis som de barn som ärbosatta i att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande skolgång m.m. för asylsökandebarnatt med bifall till motionerna 2000/01:Sf274yrkandena 12 och 13, 2000/01:Sf608 samt2000/01:Ub316 yrkande 7 och med avslag påmotionerna 2000/01:Sf607 samt 2000/01:Sf643 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Vård och boende för asylsökande(mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken bedömning i avsnittet 12:2Mottagande av asylsökande som börjar med "För barn"och slutar med "motion Sf640" bort ha följandelydelse:Av alla asylsökande i är barn.Den 30 april 1999 var 4 409 barn under 18 årregistrerade som asylsökande. finns detdessutom ca 4 000 statslösa barn i , av vilkamerparten (ca 3 800) är födda här i landet.Enligt andra artikel, principenom icke-diskriminering, skall alla barn inom landetsjurisdiktion ha lika rättigheter. Men så är intefallet. Om barn inte blir folkbokförda får de sämrerätt till sociala förmåner än andra barn som vistaslegalt i landet. Utskottet anser att gömda barn börges rätt till fullständig hälso- och sjukvård samttandvård. Utskottet anser även att det är av storvikt att asylsökande barn vid behov får terapeutiskvård oavsett om familjen får stanna eller ej.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande vård och boende förasylsökandeatt med bifall till motion 2000/01:Sf274 yrkandena 9och 14 och med avslag på motion 2000/01:Sf640som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Åtgärder för nationella minoriteter(mom. 11)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken bedömning i avsnittet 47:1Åtgärder för nationella minoriteter som börjar med"" och slutar med"medelsanvisning" bort ha följande lydelse:Sveriges nationella minoriteter är en levande delav det svenska samhället och deras språk är envärdefull del av den svenska kulturen. Genom atttillerkänna dem språkliga och etniska rättigheterstärks deras självtillit och kulturella identitet.En rad åtgärder måste vidtas för att skallkunna ratificera ramkonvention om skyddför nationella minoriteter och den europeiskastadgan om landsdels- eller minoritetsspråk.Regeringens proposition 1998/99:143 Nationellaminoriteter var ett steg i rätt riktning. Detfrämsta syftet med propositionen var att erkännaSveriges nationella minoriteter och deras språk.Utskottet stöder dessa förslag på flera punkter.Utskottet anser dock även att nationella minoriteterskall kunna använda sitt språk i kontakten medcentrala myndigheter. Därutöver föreslår utskottetatt de vanligaste lagarna i vårt land översätts tillsamiska, finska och meänkieli.dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande åtgärder för nationellaminoriteteratt med bifall till motion 2000/01:Sf645 yrkande 30som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Särskilda yttranden1. anslagförslag (mom. 1), , (alla m) anför:Finansutskottet har med en majoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister föreslagit att fastställaekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i denstatliga budgeten och en beräkning av statensinkomster avseende 2001. föreslogs beslutom preliminära utgiftstak för åren 2002 och 2003.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar förett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Vi vill satsa på en utbildning som ger allastörre möjligheter till ett rikare liv. Genom enstörre enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människor växa. Ännufler kan komma in på den ordinarie arbetsmarknaden.Den sociala tryggheten ökar också i andrabemärkelser genom att hushållen får en störreekonomisk självständighet. Friheten att välja bidrarbåde till mångfald, en bättre kvalitet och en störretrygghet. De enskilda människorna får ett störreinflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar främst för alla, låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi de människorsom är i störst behov av gemensamma insatser och somhar små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på ett tillfredsställandesätt kunna genomföra de uppgifter som måste varagemensamma.När finansutskottets majoritet nu genom förslagtill beslut om ramar för de olika utgiftsområdenaställt sig bakom en annan inriktning av politiken,redovisar vi i detta särskilda yttrande den del avvår politik som rör utgiftsområde 8.Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingarModeraterna anser att utgiftsområde 8 bör minskasmed för budgetåret 2001.Enligt vår mening är det fel av regeringen attfortsätta anslå budgetmedel till vissa invandrartätabostadsområden i storstäderna. Vi anser att andravägar bör prövas, som är effektivare, bättre och somäven innebär en mindre belastning på statsbudgeten.Vi menar att en av de viktigaste uppgifterna är attskapa social och geografisk rörlighet i det svenskasamhället. Detta kan uppnås bland annat genom attbostadsmarknaden och arbetsmarknaden avregleras,vilket i sin tur får positiva effekter påintegrationen. Vi vill också framhålla att vimotsatte oss inrättandet av ochatt vi är tveksamma till dess existens.Enligt vår mening bör en skyndsam utvärderinggenomföras av hur verkets medel använts och vilkaresultat som åstadkommits, därefter skall vi taställning till om verket bör läggas ned eller finnaskvar. Vi föreslår att avIntegrationsverkets anslag förs över tillMigrationsverket. Vi menar att en utökning avanslagen till är nödvändigt.