bet · GO01FöU1 · 2000-11-16 00:00:00 — Detta är inte acceptabelt ien situation då försvaret står inför enomdaning som är större en någonsintidigare.Det antal förband som är möjliga attorganisera på medellång sikt blir för fåför att kunna svara upp mot vårasäkerhets- och försvarspolitiska krav.Genom att utnyttja denmest moderna materielen kan denfunktionella kompetensen upprätthållasoch utvecklas. Den kan också utnyttjaspå ett påtagligt sätt genom att utgörabasen för s.k. demonstratorer som ettled i utvecklingsprocessen. Det skapasbättre betingelse för utveckling av denpersonella kompetensen somantalet förband bättre svarar mot detbehov som det nya säkerhetspolitiskaläget med dagligt nyttjande av vårastridskrafter på sitt sätt kräver - bådemer politisk ledning och mer av denpolitiska ledningen - eftersom utövandeav offentlig makt på försvarsområdet ärett säkerhetspolitiskt agerande.Demonstratorer och simulatorer är tillgod hjälp vid utveckling av gamla ochnya vapensystem, men de kan aldrig heltersätta verkligheten. Det krävs ettväxelspel mellan verkligheten och dessmer virtuella former. Åtgärder bör ocksåvidtas i syfte att återupprätta deeffekter som studieverksamheten tidigaresvarat för, bl.a. att ta fram ett välunderbyggt underlag för beslut i olikainriktningsfrågor. En större materiellkvantitet i kombination med högkvalitativ funktionskompetens inom deflesta områden är nödvändig för attutveckla det nya försvaret.Vi anser att utskottets hemställan undermoment 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande inriktning avmateriel, anläggningar samt forskningoch teknikutvecklingatt med anledning avproposition 2000/01:1 (utg.omr. 6)yrkande 6, med bifall till motion2000/01:Fö207 yrkande 6 i denna deloch med avslag på motionerna2000/01:Fö208 yrkande 13,2000/01:Fö212 yrkandena 3 och 4,2000/01:Fö309, 2000/01:Fö312yrkandena 2 och 3, 2000/01:Fö328yrkandena 1 och 2 samt 2000/01: U401yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförtsovan,7. Inriktning av materiel, anläggningarsamt forskning och teknikutveckling(mom. 7)och (båda v) anför:Det pågår en omvärdering och ettnytänkande när det gällermaterielförsörjningen.Materielförsörjningsutredningen ochRiksdagens revisorer arbetar med fråganoch har lämnat delrapporter där manifrågasätter den tidigare politiken.Samtidigt lever id,n om att man skallkunna tillföra landet storaexportinkomster genom försäljning avdyrbara vapensystem som t.ex. JAS 39Gripen. Stor energi inriktas på detta.Vi menar att det är dags att bytaaffärsid,. Vi vill därför attMaterielförsörjningsutredningen, helstförstärkt med civil ekonomisk kompetens,får tilläggsdirektiv. I dessa bör ingåatt dels analysera hur försvarsindustrinkan ges en mer civil inriktning, delsatt göra en analys avkrigsmaterielexportansträngningarna ideras helhet för att dra lärdomar avgångna tiders misstag alltifrån Boforsvapenexport till till deexportansträngningar som lagts ner påJAS 39 Gripen.Samtidigt pågår nu ett omfattandeprogram för att skrota produkter ochtömma förråd av materiel som levereratsunder invasionstänkandets tid. Menfortfarande återstår ej levereradebeställningar. Vi vidhåller därför vårtgamla förslag om att man bör tillsättaen arbetsgrupp med hög juridiskkompetens som ser över gjorda men ejlevererade beställningar i syfte attreducera dem eller omvandla dem till merbehovsanpassade order. Det bör ävenligga i industrins intresse att ettekonomiskt utrymme skapas för utvecklingav modernare materiel.Vi anser att utskottets hemställan undermoment 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande inriktning avmateriel, anläggningar samt forskningoch teknikutvecklingatt med anledning avproposition 2000/01:1 (utg.omr. 6)yrkande 6, med bifall till motion2000/01:Fö312 yrkandena 2 och 3 ochmed avslag på motionerna2000/01:Fö207 yrkande 6 i denna del,2000/01:Fö208 yrkande 13,2000/01:Fö212 yrkandena 3 och 4,2000/01:Fö309, 2000/01:Fö328yrkandena 1 och 2 samt 2000/01: U401yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförtsovan,8. Inriktning av materiel, anläggningarsamt forskning och teknikutveckling(mom. 7)() anför:Det är uppenbart att den tid är ute dåbeställningar från det svenska försvaretutgjort tillräckligt underlag för enallsidig inhemsk försvarsindustri. Detsvenska försvaret kommer attköpa allt mindre serier av olikamaterielslag än tidigare, sommöjligheterna till uppgradering avelektronik m.m. gör att livslängden förolika vapenbärare och vapensystemtenderar att bli längre. Med färreenheter och längre mellanrum mellannybeställningar blir det allt svårareatt basera utveckling och produktion påhuvudsakligen svenska behov.Den svenska försvarsindustrin håller påatt omstruktureras från att ha varit ihuvudsak nationell till att bli del aven europeisk industri. Dennaomstrukturering måste bejakas. Den fårdock inte stå i motsatsställning tillatt svensk försvarsindustri ocksåframgent kan finna samarbetspartner inomamerikansk försvarsindustri.Alternativet till europeisk samverkan ärför del inte inhemskförsvarsindustri utan snarare ingenförsvarsindustri alls.Jag anser att utskottets hemställanunder moment 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande inriktning avmateriel, anläggningar samt forskningoch teknikutvecklingatt med anledning avproposition 2000/01:1 (utg.omr. 6)yrkande 6, med bifall till motion2000/01:Fö212 yrkandena 3 och 4 ochmed avslag på motionerna2000/01:Fö207 yrkande 6 i denna del,2000/01:Fö208 yrkande 13,2000/01:Fö309, 2000/01:Fö312yrkandena 2 och 3, 2000/01:Fö328yrkandena 1 och 2 samt 2000/01:U401yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförtsovan,9. Bemyndigande i fråga om ramanslaget6:6 Funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst (mom. 13)() anför:Produktionen av skyddsrum bör begränsasoch inriktas mot områden där riskernabedöms som störst. Bemyndigandet föranslaget 6:6 Funktionen Befolkningsskyddoch räddningstjänst bör därför begränsastill sammanlagt förår 2001.Jag anser att utskottets hemställanunder moment 7 bort ha följande lydelse:13. beträffande bemyndigande ifråga om ramanslaget 6:6 FunktionenBefolkningsskydd ochräddningstjänstatt med bifall tillmotion 2000/01:Fö212 yrkande 9 ochmed avslag på proposition 2000/01:1(utg.omr. 6) yrkande 15 bemyndigarregeringen att , i fråga omramanslaget 6:6 FunktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst,medge beställningar av skyddsrum ochledningsplatser m.m. så att behovetav anslagsmedel efter 2001 för dessaoch tidigare beställningar uppgårtill högst ,10. Försvarspolitiska planeringsfrågor(mom.23), , och (alla m)anför:Försvaret skall inte bara klara dagenshot, utan måste också byggas för attkunna möta morgondagens osäkerhet. Våraansträngningar för att anpassa försvaretför att kunna verka i olika situationerskall dessutom skapa reella möjligheteratt aktivt använda detta som en del iden dagliga säkerhetspolitiken.Förhoppningen att försvaret snabbt ochenkelt skall kunna "anpassas", dvs.rusta upp eller skapa ny förmåga för attmöta förändrade hot, är orealistisk.Kraven på svenskt deltagande iinternationella insatser kommer inte attminska. Försvaret bör således utvecklasi huvudsak på samma ekonomiska nivå somunder den senasteförsvarsbeslutsperioden.Grundtanken vid varje försvarsbeslutmåste vara att skapa stabilaförutsättningar och tydligaansvarsförhållanden mot bakgrund av denlånga utvecklings- och uppsättningstidenför personal, materiel och förband inomförsvarssektorn. Stabila förutsättningarstår på intet sätt i motsatsförhållandetill en dynamisk och verklighetsanpassadutveckling.Under det senaste årtiondet haremellertid detta förändrats.Stabiliteten i utvecklingen liksomtydliga ansvarsförhållanden har ersattsav ideliga omprövningar och anpassningartill statens finanser. En successivanpassning av försvaret, såväl beredskapsom uppgifter och förmågor, tillutvecklingen i omvärlden är ettpolitiskt ansvar liksom stabilaförutsättningar för framtidainvesteringar i personal och nymateriel. För att detta skall kunnaförverkligas bör det politiska ansvaretgöras tydligare som gränsenmellan det politiska ansvaret ochmyndigheters ansvar tydliggörs.Inför det kommande heltäckandeförsvarsbeslutet bör såledesutredningsprocessen granskas samtidigtsom formerna, bl.a. anslagsindelning ochinvesteringar i fastigheter ochmateriel, för styrning av försvaret sesöver.Sammantaget förordar Moderatsamlingspartiet en utveckling av detmilitära försvaret som dels skapar enstörre säkerhetsmarginal för oväntadeoch oönskade händelseutvecklinger, delsger ekonomiska möjligheter att ökatakten i omställningsprocessen.Riksrevisionsverkets (RRV) senasterapport på försvarsområdet ("Från hottill skrot") ger en skrämmande bild avdet ytterst begränsade utrymmet förmateriell förnyelse som föreligger underden närmaste tioårsperioden. EnligtRRV:s bedömning är utrymmet t.o.m.negativt - dvs. inte ens de i nugällande planer intecknadematerielprojekten kommer att kunnarealiseras. Gångna decennietserfarenheter tas till intäkt för enliknande utveckling framöver.Detta är oacceptabelt och understrykerbehovet av ett försvarspolitiskt beslutpå en radikalt annorlunda anslagsnivå änden som fastställdes av våren2000.Den i reservationen 2 skisseradeinriktningen innebär en större (om änmer differentierad) förbandsmassa somskapar förutsättningar för framtidahöjning av svensk militär förmåga. Denutgör dessutom en materiellt ochpersonellt bredare och bättre anpassadbas för att klara den överpartigränserna i huvudsak gemensammaambitionsnivån vad gäller förmågan attdelta i internationella insatser, såvälmomentant som uthålligt.Sverige skall föra en aktivsäkerhetspolitik. En sådan politikkräver stöd av ett militärt försvar somär insatsberett, somförutsättningar för en framtidaupprustning behålls och utvecklas. Detställer dock krav på en realistiskpolitik som tar vara påmöjligheter till samarbete över gamlanationsgränser och mellan folken.Grunden för svensk försvarspolitik äratt Försvarsmakten kan försvara landetmot alla typer av väpnade angrepp,således även invasion och ockupation.Detta ger också de kunskaper ochfärdigheter som erfordras för attlandets militära enheter blir lämpadeatt hävda svenskt territorium ochsvenska intressen i närområdet samt föratt i samverkan med andra nationersresurser bidra till fred och säkerhet ivår omvärld. Detta kräver förmåga tillväpnad strid i vid bemärkelse. Försvaretfår aldrig tillåtas att bli varkenenbart en bevakningsorganisation ellerenbart en expeditionskår.Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med förslag till ett samlatförsvarspolitiskt riksdagsbeslut hösten2001. Omstruktureringen av försvaretmåste påbörjas på bredden. När försvaretbyter affärsid, kan vi inte tillåta atttradition och skygglappar hindrarnödvändiga förändringar inom helaförsvaret. Personalförsörjning med såvälanställd personal som pliktpersonal,förbandsomsättning ochförbandsutbildning, beredskapssystem,logistik, ledning, forskning ochutveckling samt materielförsörjningmåste gå hand i hand med den omprövningoch breddning av det militära försvaretsroll och uppgifter som skett under detsenaste decenniet.Vi anser att utskottets hemställan undermoment 23 bort ha följande lydelse:23. beträffandeförsvarspolitiskaplaneringsfrågoratt med bifall tillmotion 2000/01:Fö207 yrkande 3 ochmed avslag på motionerna2000/01:Fö206 yrkandena 1-6,2000/01:Fö211, 2000/01:Fö212yrkandena 1-2 och 2000/01:Fö312yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförtsovan,11. Försvarspolitiska planeringsfrågor(mom.23)och (båda v) anför:En av försvarets huvuduppgifter ärinternationella insatser. Sådana blirtroligen den mest operativa verksamheteni framtiden. Det är viktigt ochsjälvklart att det militära försvaretinom sin budgetram tillser att resurserfinns för denna verksamhet. Därförföreslår attplaneringsförutsättningarna inför 2002och 2003 inkluderar en omfördelning av500 från områdenaförbandsverksamhet och beredskap samtmateriel- och anläggningsförsörjning isyfte att inom budgeten för det militäraförsvaret säkerställa resurser förinternationell verksamhet.Vi anser att utskottets hemställan undermoment 23 bort ha följande lydelse:*23. beträffande*försvarspolitiskaplaneringsfrågor**att med bifall tillmotion 2000/01:Fö312 yrkande 1 ochmed avslag på motionerna2000/01:Fö206 yrkandena 1-6,2000/01:Fö207 yrkande 3,2000/01:Fö211 och 2000/01:Fö212yrkandena 1-2 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförtsovan,12. Försvarspolitiska planeringsfrågor(mom.23)() anför:Folkpartiets politik har längesammanfattats i orden "ett smalare menvassare försvar". Försvarsbeslutet våren2000 gör försvaret smalare, men tyvärrinte tillräckligt mycket vassare. Vi haraccepterat sänkningen av försvarsramenmen anser - i likhet med vad vi gjordenär försvarsförhandlingarna avbröts -att det så kallade omställningsbidragetmåste vara större.Utöver regeringens föreslagna anslagvill anslå ytterligare tremiljarder kronor i omställningsbidragför åren 2002-2003. Detta skullemöjliggöra den modernisering avförsvaret som vi anser nödvändig.Viktiga delar i en sådan moderniseringär dels en materiell förnyelse såsomt.ex. elektroniska motmedel, nyttrobotsystem för luftförsvaret ochattackhelikoptrar, dels ett nyttkönsneutralt värnpliktssystem. Ettsådant värnpliktssystem skulle bl.a. ökamöjligheterna att ha personal medspecialkompetenser snabbt tillgängligför internationella insatser ochkraftigt öka resurserna förinternationella fredsbevarande insatseri t.ex. FN- eller EU-regi.Jag anser att utskottets hemställanunder moment 23 bort ha följandelydelse:*23. beträffande*försvarspolitiskaplaneringsfrågor**att med bifall tillmotion 2000/01:Fö212 yrkande 2 ochmed avslag på motionerna2000/01:Fö206 yrkandena 1-6,2000/01:Fö207 yrkande 3,2000/01:Fö211, 2000/01:Fö212 yrkande1 och 2000/01: Fö312 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till kännavad som anförts ovan,13. Försvarspolitiska planeringsfrågor(mom.23)() anför:Miljöpartiet har föreslagit att utredahur en halvering av militärutgifterna iförsvarsbudgeten skulle kunna genomföraspå ett för samhället så smidigt sätt sommöjligt. Bakgrunden är de storasvårigheterna att minska militärbudgeteninför beslutet . Detsaknades helt förberedelser ochanpassningsplaner nedåt i försvaret. Iflera fall medförde beslutet ettoförsvarligt slöseri medskattebetalarnas pengar. Och handladedet ändå bara om en blygsam tioprocentigminskning.Enligt militära underrättelsetjänsterfortsätter den militärt möjligahotbilden mot att ytterligareavlägsna sig , som FOA:savdelning för försvarsanalys hävdar attde icke-militära hoten ökar isannolikhet. Omvärldsanalysen pekarsåledes på ett växande behov av attkunna minska militärutgifterna, bl.a.för att föra över resurser till försvarmot de icke-militära hoten.Försvarsutskottets ovilja tillframförhållning utgående ifrånomvärldsanalysen uttrycks i att "någraandra ekonomiska utgångspunkter än deriksdagen har beslutat om bör inte liggatill grund för försvarsplaneringen ".Det vittnar om att man är beredd attgöra om samma misstag igen medskattebetalarnas pengar. Det rimmarockså illa med de anpassningsplaneruppåt som görs, trots att "några andraekonomiska utgångspunkter än deriksdagen beslutat om" inte föreligger.Ett klokare beslut hade naturligtvisvarit att bifalla motion.I utskottsbetänkandet borde det istället ha stått: Vi vill att manskaffar sig bättre förutsättningar attkunna minska militärutgifterna så attskattebetalarnas pengar används på ettförnuftigare sätt än vid den senasteminskningen. Att utreda hur en halveringav militärutgifterna kan göras på ett såbra sätt som möjligt är ett led i detarbetet.Miljöpartiets förslag om att regeringenskall konkretisera sitt handlingsprogramom konfliktförebyggande politik och seöver möjligheterna att skapa verksamhet och ettinternationellt konfliktslösningscentrumavslås också av utskottet. Utskottetutesluter förvisso inte att förslagen iMiljöpartiets motion kan komma attövervägas under det som man sägerkonstruktiva skede som EU befinner sig ivad avser att forma en europeisk förmågaatt bidra till fred och säkerhet. Fråganär bara hur det skall gå till om ingetland, inte ens som tidigaretagit sådana initiativ, är berett attverka för det. Inget enda politisktbeslut har någonsin fattats utan attnågon lagt ett förslag till beslut.Utskottet borde i stället ha bifallitMiljöpartiets motion och därmed ökatmöjligheterna för att inta enkonstruktiv och mer offensiv roll inomden civila konflikthanteringens område.Utskottet borde i stället i betänkandetha anfört: "Vi vill att skallverka för konkreta konfliktförebyggandeåtgärder vid utvecklingen av EU:skrishanteringspolitik för att undvikaatt konflikter utvecklas till krig. Vivill att skall se övermöjligheterna att skapa ettinternationellt konfliktlösningscentrumför att kunna dra nytta av de tidigavarningar som fås i ett tidigt skede aven konflikt. "Utskottet avslår också Miljöpartietsförslag om att regeringen bör verka fören genomförbarhetsstudie av en civileuropeisk fredskår, trots att fattat beslut om attrekommendera kommissionen att genomföraen sådan studie. När saknarviljan att stödja EU-parlamentetsrekommendation är risken stor att Nato:sförre generalsekreterare hela uppbyggnaden av EU:skrishanteringsförmåga på den militärakomponenten på den civilakonfliktförebyggande politikensbekostnad. Det är inte bra. Utskottetborde i stället ha bifallitMiljöpartiets motion. Utskottet borde ibetänkandet ha anfört: "Vi vill stödjaEuropaparlamentets beslut om engenomförbarhetsstudie om civilafredsstyrkor inom EU:s säkerhetspolitikoch undvika en ensidig fokusering pågemensamma militära EU-styrkor. "Jag anser att utskottets hemställanunder moment 23 bort ha följandelydelse:*23. beträffande*försvarspolitiskaplaneringsfrågor**att med bifall tillmotion 2000/01:Fö206 yrkandena 1 och4-6 och med avslag på motionerna2000/01:Fö206 yrkandena 2 och 3,2000/01: Fö207 yrkande 3,2000/01:Fö211, 2000/01:Fö212yrkandena 1 och 2 samt 2000/01:Fö312yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförtsovan,14. En parlamentariskt sammansattarbetsgrupp (mom. 24), , och (alla m)samt och (båda kd) anför:I februari 1999 slöts enförsvarsöverenskommelse mellanSocialdemokraterna och Centerpartiet.Med denna som grund utarbetades iRegeringskansliet riktlinjer för enöversyn av . Därutöver beslutadesatt en särskild arbetsgrupp, den såkallade "styrgruppen" som bestod av trehöga militärer och tre höga tjänstemänfrån , skulle ta framett förslag till grundorganisation medutgångspunkt i de nämnda riktlinjerna.Riktlinjerna angav fyra huvudområden somsärskilt skulle beaktas i det fortsattautredningsarbetet, nämligenförsvarspolitiska aspekter, ekonomiskaaspekter, regionalpolitiska aspekter ochmiljöpolitiska aspekter.Inom vart och ett av dessa fyrahuvudområden specificerades sedanytterligare kriterier som skulle varavägledande för det fortsattautredningsarbetet. Under ekonomiskaaspekter sades till exempel att"kostnader för nyinvesteringar ochomlokalisering skall minimeras" och attgrundprincipen skulle vara att "varjeenskilt delförslag till förändring(skall) leda till lägre utgifter".Vidare sades, beträffande deregionalpolitiska aspekterna, att"särskild hänsyn (bör) tas tillförsvarsmaktsberoendet, dvs. andelensysselsatta i Försvars-makten".I rapporten - styrgruppens rapporttill regeringen - finns betydandeavvikelser från den beställning somregeringen gör i sina riktlinjer.Därutöver uppvisar rapporten allvarligabrister när det gäller såväl användmetod som avrapporteringen av uppdraget.Det finns ingen - eller mycket vag -återkoppling mellan styrgruppensbakgrundsredovisning och beskrivning avhur man tänker gå till väga å ena sidanoch den "undersökning" som manpresenterar å den andra. Det finns inteheller någon naturlig koppling mellan"undersökningen" och de slutsatser somman kommer fram till. äråterkopplingen till regeringensriktlinjer svag eller obefintlig.Den 30 mars godkände enriksdagsmajoritet bestående avsocialdemokrater, centerpartister ochvänsterpartister propositionen Det nyaförsvaret (prop. 1999/2000:30, bet.2000/01:FöU2, rskr. 2000/01:168).En parlamentariskt sammansattarbetsgrupp bör därför snarasttillsättas och ges i uppdrag attgenomlysa den utredningsprocess somföregick beslut den 30 marsår 2000. Med utredningsprocessen menashär dels den process som ägde rum iFörsvarsmakten (Högkvarteret och övrigaorganisationsenheter på regional ochlokal nivå) och framtill , dels den processsom ägde rum i den så kalladestyrgruppen maj tilloktober 1999. I arbetsgruppens uppdragbör också ingå en genomlysning av deprocesser i somresulterade i inrättandet av styrgruppensamt arbetet i samband med utformningenav styrgruppens direktiv.En genomlysning av det slag sombeskrivs ovan kan med fördel ta sinutgångspunkt i regeringens direktiv tillstyrgruppen "Riktlinjer för detfortsatta arbetet med översyn avFörsvarsmaktens grundorganisation(Fö1999/ 2655/MIL). "Vi anser att utskottets hemställan undermoment 24 bort ha följande lydelse:*24. beträffande *enparlamentariskt sammansattarbetsgrupp*att med bifall tillmotion 2000/01:Fö307 som sin meningger regeringen till känna vad somanförts ovan,15. (mom. 25), , och (alla m)anför:Uppgifter och effektmål förtotalförsvarets samlade ledning saknas.Ett nytt heltäckande försvarsbeslutavses fattas . Inga nyauppgifter har tillförts Kustbevakningen.Till detta kommer att regeringen villatt skall upphäva nuvarandeverksamhetsinriktning förKustbevakningen och uppdra åt regeringenatt ange verksamhetsmål.Riksdagens verksamhetsinriktning förKustbevakningen bör behållas i avvaktanpå ett samlat underlag inför nästaheltäckande försvarsbeslut.25. beträffandeKustbevakningenatt med anledning avproposition 2000/01:1 (utg.omr. 6)yrkande 28 och med bifall till motion2000/01:Fö210 yrkande 7 i denna delsom sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts ovan,Särskilda yttranden1. Utgifterna m.m. inom totalförsvaretför budgetåret 2001Henrik , , och (alla m)anför:Den 22 november 2000 beslöt riksdagensmajoritet bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister attfastställa ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena i den statliga budgetenoch en beräkning av statens inkomsterför . beslutades ompreliminära utgiftstak för åren 2002 och2003.Moderata samlingspartiet har i parti-och kommitt,motioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Våra förslag syftartill att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialtväxande . Vi vill satsa på enutbildning som ger alla störremöjligheter till ett rikare liv. Genomen större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan bådeföretag och människor växa. nnu flerkan komma in på den ordinariearbetsmarknaden. Den sociala trygghetenökar också i andra bemärkelser genom atthushållen får en större ekonomisksjälvständighet. Friheten att väljabidrar både till mångfald, en bättrekvalitet och en större trygghet. Deenskilda människorna får ett störreinflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgåendeväxling från subventioner och bidragtill omfattande skattesänkningar föralla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vide människor som är i störst behov avgemensamma insatser och som har småeller inga möjligheter att påverka sinegen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skall tillföras resurserför att på ett tillfredsställande sättkunna genomföra de uppgifter som måstevara gemensamma. Försvaret bör såledesutvecklas i huvudsak på samma ekonomiskanivå som under den senasteförsvarsbeslutsperioden.När majoritet nu genomriksdagsbeslutet omramar för de olika utgiftsområdena valten annan inriktning av poltiken, deltarvi inte i det nu aktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde 6,totalförsvar.För förordar vi i vårkommitt,motion att* anvisar tillutgiftsområde 6 politikområde 6:1Förbandsverksamhet och beredskap m.m.19 . ** anvisar tillutgiftsområde 6 politikområde 6:2Fredsfrämjande truppinsatser . ** anvisar tillutgiftsområde 6 politikområde 6:3Materiel, anläggningar samt forskningoch teknikutveckling 24 . ** anvisar tillutgiftsområde 6 politikområde 6:4Funktionen civil ledning .