bet · GN01UU11 · 2000-03-09 00:00:00 — Övergrepp rapporteras dock i många enskildafall, särskilt från delstaterna Guerrero, ochChiapas där regeringen konfronteras med väpnadegerillagrupper. Vidare förekommer att polis ochmilitär begår olaga frihetsberövanden, misshandeloch tortyr, vilket sällan bestraffas. Korruptioninom rättssystemet är ett annat problem.I motion 1999/2000:U608 (v) yrkandena 1 och 2framförs krav på att i internationellasammanhang skall uppmärksamma MR-brott som begås iMexiko, och att regeringen skall betona för Mexikosregering vikten av att fredsförhandlingarna medEZLN-gerillan i Chiapas återupptas.Under den resa till som utskottetgjorde fick en del av utskottettillfälle att närmare studera situationen i Chiapas,dels genom samtal i , dels genom ettbesök i delstaten. Även situationen generellt iMexiko diskuterades med representanter för Mexikosregering och parlament, som visade öppenhet och entydlig vilja att föra ett samtal både om MR-situationen och konflikten i Chiapas. Vid de samtalsom utskottet höll framkom tydligt vilken storbetydelse fäster vid relationen med EU, ochatt man betraktar mänskliga rättigheter som enviktig del i den fortgående dialogen.Mexiko samarbetar med FN:s institutioner förmänskliga rättigheter och ingick enöverenskommelse om tekniskt samarbete.Utskottet instämmer i motionärens oro över de MR-kränkningar som fortsätter att begås i . Inteminst under förra årets besök har utskottet kunnatkonstatera att av mexikanska företrädareuppfattas som pådrivande i EU och FN när det gällermänskliga rättigheter. Utskottet hoppas genom sittbesök och samtal i ha bidragit till denfortgående MR-dialogen med . Det är av storvikt att fortsätter detta arbete i andrasammanhang.Utskottets besök i gav den viktiga insiktenatt har fler bottnar än vad somvanligen framkommer i medierna. Konflikten ärbegränsad till en del av delstaten, och gerillanEZLN har inte stöd hos majoriteten avursprungsbefolkningen. Delstaten har längevarit eftersatt av den centrala makten, ochursprungsbefolkningen har varit - och är fortfarande- utsatt för diskriminering. Utbrottet av detväpnade upproret 1994, och det genomslag det fick iinternationella medier, har dock föranlett denmexikanska regeringen att satsa stora resurser påatt utveckla den potentiellt rika regionen. Efter deinledande tio dagarnas militära strider harregeringen i också gjort storaansträngningar för att nå en förhandlingslösning.Genom det s.k. nåddes enövergripande överenskommelse. Tvisten har gällt huravtalet skall omsättas i mexikansk lag. I dagslägetär det som inte inställer sig vidförhandlingsbordet. Utskottet tog vid sitt besöktillfället i akt att framföra nödvändigheten av attkonflikter löses med fredliga medel. Utskottetförutsätter att regeringen fortsätter att framföradetta budskap, både i den bilaterala relationen ochi internationella sammanhang.Med vad som ovan anförts anses motion 1999/2000:U608(v) yrkandena 1 och 2 vara besvarad.21. KubaVänsterpartiet anser i motion 1999/2000:U611 (v)yrkande 1 att den ekonomiska blockad som underde utsatt för har fåttsvåra konsekvenser för landets befolkning. Blockadenhar också motverkat en demokratisk utveckling ilandet. bör därför agera för att USAavbryter blockaden mot . Regeringen bör vidareunderlätta och stimulera utökade kontakter med olikadelar av det kubanska samhällslivet (yrkande 3).Ökad kontakt med omvärlden kan bidra till att brytaKubas politiska och ekonomiska isolering, ochenskilda organisationer skulle kunna bidra till attförbättra den sociala situationen i landet.I motion 1999/2000:U618 (fp) menar attKubas befolkning är utsatt för ett målmedvetet ochsystematiskt förtryck av . Amnestyuppskattar att det finns 350 politiska fångar ilandet. Motionärerna kräver i yrkande 1 attregeringen i högre grad uppmärksammar den bristanderespekten för de mänskliga rättigheterna i . Iyrkande 2 fäster motionärerna uppmärksamhet på denökande användningen av dödsstraffet i Kuba.Regeringen bör uttala sin oro över detta och vädjatill den kubanska regimen att omgående införa ettmoratorium på verkställandet av dödsstraffet.Sedan 1990-talets början har det vuxit fram enorganiserad demokratirörelse i , vilken omfattarflera politiska partier. Regimen har dock reageratmed ökad förföljelse mot de demokratiska krafterna.Motionärerna anser i yrkande 3 att regeringen börgöra ansträngningar för att demokratirörelsen i Kubauppmärksammas, t.ex. genom att utrikesministernbesöker landet och öppet träffar dess företrädare.Folkpartiet framhåller i yrkande 5 att EU i sinrelation med ställt hårda krav på förbättringarav respekten för de mänskliga rättigheterna. Somordförande i bör fortsätta denna politikoch även verka för att unionen uttalar öppet stödtill demokratirörelse.Utskottets övervägandenSamstämmiga uppgifter från internationella MR-organisationer, FN:s särskilde rapportör m.fl. handen att situationen beträffande de mänskligarättigheterna i fortsätter att vara allvarlig.Hundratals politiska fångar sitter fängslade, ochmånga andra oliktänkande förföljs på andra sätt. Denpolitiska makten är koncentrerad till presidentFidel , vars regim inte respekterargrundläggande demokratiska fri- och rättighetersåsom yttrande- och föreningsfrihet. De småoberoende MR-grupper som finns i landet arbetarillegalt och under kontroll av den kubanskasäkerhetstjänsten. harlagarna mot regimkritisk verksamhet skärpts ochanvändandet av dödsstraff har ökat.Vänsterpartiet vänder sig i motion 1999/2000:U611(v) yrkandena 1 och 3 mot det amerikanska embargot,och förespråkar att skall bidra till attKuba får ökad kontakt med omvärlden. I motion1999/2000:U618 (fp) yrkandena 1-3 och 5 menarFolkpartiet att i högre grad bordeuppmärksamma de MR-övergrepp som begås i samtdödsstraffets ökade användning. Motionärerna anseratt bör stödja de demokratiska krafterna iKuba och verka för att EU även fortsättningsvisställer hårda krav på förbättringar av de mänskligarättigheterna i Kuba.Enligt utskottets uppfattning är det uppenbart attdet långvariga amerikanska embargot inte harbidragit till demokratisering av . I stället föratt möjliggöra fredliga förändringar harsanktionerna befäst det rådande systemet ochmotsättningarna mellan och . Förutom attdrabba det kubanska folket har sanktionerna gettlegitimitet till . , och numerahela EU, har röstat för den årliga resolutionen iFN:s generalförsamling som uppmanar att avbrytablockaden mot Kuba.Sverige för bilateralt och genom EU en fortgåendedialog med , i vilken demokrati ochmänskliga rättigheter står högst på dagordningen. EUantog 1996 en gemensam ståndpunkt, som ställdeförhandlingar om ett samarbetsavtal med iutsikt om förbättringar vad gäller demokrati ochmänskliga rättigheter kom till stånd. Tyvärr har denkubanska regeringen inte påverkats i någonnämnvärd grad, varför förhandlingar om ett sådantavtal inte har kunnat inledas. har aktivtstött beslutet om den gemensamma ståndpunkten ochverkat för att den skall genomföras konse-kvent.Utifrån sin gemensamma position har EU genomförklaringar, demarcher och andra kontakter tillKubas regering vid upprepade tillfällen framhållitvikten av att respekterar de mänskligarättigheterna. Utskottet instämmer i att Sverigeunder det kommande ordförandeskapet bör fortsättaatt aktivt arbeta i linje med EU:s gemensammaståndpunkt. Utskottet utgår från att Sverigefortsätter att betona de mänskliga rättigheterna ide bilaterala kontakterna med . Huruvidautrikesministern bör besöka är dock regeringensangelägenhet.Antalet politiska fångar i har inte minskatunder . Domen mot fyrafredliga oppositionella föranledde EU och Sverigeatt begära att de dömda skulle friges. Sverigestödde också aktivt den resolution i FN:s kommissionför mänskliga rättigheter som behandlat situationeni . EU har också uttalat sin oro över den ökandeanvändningen av dödsstraffet i Kuba.Sverige bedriver ett begränsat bilateralt samarbetemed som syftar till att stimulera kubanskakontakter med omvärlden på områden av betydelse förövergång till demokrati och marknadsekonomi. Svenskaenskilda organisationer är engagerade i samarbetet,men eftersom den kubanska regimen inte tillåterfristående enskilda organisationer är det svårt attstödja fria demokratiska krafter i landet.Utskottet stöder de initiativ som regeringen tagitbilateralt, i EU och via enskilda organisationer föratt öka utbytet med . Utskottet lägger samtidigtvikt vid att i olika sammanhang har påtalatden kubanska regimens kränkningar av de mänskligarättigheterna.Motionerna 1999/2000:U611 (v) yrkandena 1 och 3 samt1999/2000:U618 (fp) yrkandena 1-3 och 5 anses därmedvara besvarade.22. ColombiaI flerpartimotion 1999/2000:U621 (v, kd, c, fp, mp)framhålls den fortsatt svåra MR-situationen iColombia. Öppet krig råder mellan regeringen ochgerillan, och paramilitära grupper har mördat mångafackliga ledare och politiskt aktiva. Motionärernamenar i yrkande 5 att i FN, EU och andrainternationella forum bör arbeta för att deparamilitära grupperna i upplöses. Iyrkande 6 framförs krav på att regeringen verkar föratt bekämpa den i rådande straffriheten förbrott mot de mänskliga rättigheterna.Även flerpartimotion 1999/2000:U625 (v, s, m, kd, c,fp, mp) ägnas åt . I yrkande 1 menarmotionärerna att även i fortsättningen börengagera sig för de mänskliga rättigheterna iColombia och för att en fredsprocess skall kommatill stånd. bör t.ex. erbjuda sig att varavärdland för samtal mellan parterna i konflikten. Iyrkande 2 framhålls att regeringen bör ta initiativtill att en handlingsplan för stöd tillfredsprocessen utarbetas inom EU. Regeringen böräven ta initiativ till att frågan om en fredsplanför förs upp på dagordningen i FN:ssäkerhetsråd (yrkande 4).Internationellt kulturutbyte framhålls som ett sättatt motverka den våldskultur som finns i . Iyrkande 3 begärs att regeringen uppmuntrar detkulturarbete som bedrivs mellan ochColombia. I yrkande 5 betonas vikten av attfortsätta att ge stöd till det stora antal enskildaorganisationer, fackföreningar och kyrkor somarbetar för att stävja våldet, återupprättarespekten för de mänskliga rättigheterna samt stödjavåldets offer i Colombia.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar med djup oro att situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna i Colombiafortsätter att vara mycket allvarlig. Under detsenaste året har den väpnade konflikten fortsatt ioförminskad skala. Mord, tortyr, kidnappningar ochintern landsflykt tillhör vardagen. Antaletpolitiskt motiverade mord uppskattas till 2 000-3000 , och straffriheten är utbredd.President regering och den störstagerillagruppen inledde fredssamtal i januari1999. Förhandlingarna sker i ett demilitariseratområde som kontrollerar. Samtalen hardock hitintills inte inneburit något genombrott ifredsprocessen.Av allt att döma samarbetar vissa paramilitäragrupper med militären eller agerar med dennas godaminne. Paramilitärer har länge gjort sig skyldigatill osedvanliga grymheter mot civila, och under detsenaste året uppenbarligen i syfte att saboterafredsprocessen. Även de bägge gerillarörelserna FARCoch ELN fortsätter att begå svåra övergrepp motcivilbefolkningen. Kidnappningar används som ettsätt att finansiera det väpnade upproret. Såvälparamilitär som gerilla är inblandade inarkotikahanteringen. Ett stort problem isammanhanget är den rådande straffriheten för brottmot de mänskliga rättigheterna. Mycket få av dem sombegår MR-kränkningar lagförs och döms för sinabrott.Sverige har varit pådrivande inom EUoch FN för ett ökat internationellt engagemang försituationen i . Ett för mänskligarättigheter i upprättades , och nyligeninrättade också UNHCR ett kontor i landet.I motion 1999/2000:U621 (v, kd, c, fp, mp) yrkandena5 och 6 begärs att noga skall följautvecklingen på MR-området i och bl.a.agera i internationella sammanhang för att dencolombianska regeringen skall vidta kraftfullaåtgärder mot straffriheten och för att upplösa deparamilitära grupperna. Motionärerna bakom motion1999/2000:U625 (v, s, m, kd, c, fp, mp) yrkandena1-5 anser att bör ställa sig till förfogandesom medlare mellan parterna i den interna konfliktenoch även erbjuda sig att ingå i en internationellvängrupp om en sådan skulle inrättas. Stödet till defrivilliga organisationerna som arbetar i Colombiabör ökas, och den svenska ambassaden i Santafé deBogotá bör ges förstärkta personella resurser på MR-området. Regeringen bör även agera för att FN:ssäkerhetsråd skall verka för att en handlingsplanför fredsförhandlingar i utarbetas av detinternationella samfundet. Vidare yrkas attriksdagen skall besluta att sända en särskildparlamentarisk delegation till Colombia.Sveriges engagemang för fred och mänskligarättigheter i är välkänt och manifesteraspå en rad olika sätt. harSveriges utrikesminister besökt , och närColombias utrikesminister besökteSverige fick utrikesutskottet tillfälle attdiskutera fredsprocessen och situationen beträffandede mänskliga rättigheterna med denne. Tvåriksdagsledamöter ingick i en europeiskparlamentarikerdelegation som besökte landet under1999. Den har vid fleratillfällen förklarat sig villig att stå till tjänstför att främja fredsprocessen. Det har fråncolombianskt håll uttryckts uppskattning ochintresse för erbjudande, vilket bl.a.resulterat i det seminarium som FARC, dencolombianska regeringens förhandlare samtrepresentanter för ochnäringsliv genomförde i under februari 2000.Utskottet har tidigare förespråkat insatser somsyftar till att främja dialog och kontakt mellan destridande parterna och välkomnar därför insatser avdetta slag.Sverige har gett ett särskilt stöd till i inrättande1996 och ger även bidrag till . , som leds av en svensk, har under detsenaste året fördubblat sin personalstyrka. FN hardärmed en stark närvaro i . MR-situationen ilandet behandlas i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna. Framför allt den utbreddastraffriheten och bristen på kraftfulla åtgärder motde paramilitära grupperna har kritiserats i . Enskilda organisationer har under enrad år drivit kravet att en särskild MR-rapportörskall utses för . I och med inrättandet avFN:s MR-kontor har dock frågan om en särskildrapportör blivit mindre aktuell.Sverige har även på andra sätt visat engagemang försituationen i . Inom EU är ett av deländer som starkast engagerat sig för situationen iColombia. Flera svenska enskilda organisationerverkar på MR-området med stöd från Sida,och det svenska biståndet har ökat i volym. Inom deenskilda organisationernas verksamhet ryms visstkulturutbyte. Mot bakgrund av den allvarliga MR-situationen och även relativt höganationalinkomst kommer dock det svenska samarbetetäven fortsättningsvis att vara koncentrerat tillområdet mänskliga rättigheter. Genom det svenskabiståndet ges vidare stöd till reformer inom detjuridiska systemet syftande till att bekämpastraffriheten. För att närmare kunna följa MR-situationen i och det svenska samarbete sombedrivs har ambassaden i Santafé de nyligenförstärkts med en tjänsteman.Vissa förhoppningar kan knytas till de fredssamtalsom nu pågår mellan den colombianska regeringen ochFARC-gerillan. Frågan om fredssamtal med den andragerillarörelsen, ELN, är också aktuell. I nuvarandeskede ses dessa samtal i första hand som encolombiansk angelägenhet, men skulle de utfallapositivt kommer det internationella stödet sannoliktatt konkretiseras ytterligare, t.ex. genom bildandeav en s.k. vängrupp. De berörda parternas uttaladeviljor måste vara utgångspunkten för det svenskaengagemanget och ett eventuellt deltagande i enfredsprocess. Ingendera parten har på detta stadiumefterfrågat internationell medling. Ej heller har destridande parterna ansett att konflikten är en frågaför säkerhetsrådet.Riksdagen har under ett flertal år tagit upp ochdebatterat situationen i och vid upprepadetillfällen fördömt de fortsatta MR-kränkningarna.Vid flera tillfällen har utskottet fått tillfälleatt framföra sin oro direkt till representanter förColombias regering. Utskottet ser positivt påregeringens engagemang för fred och mänskligarättigheter i och det stöd som gertill FN:s verksamhet i landet. För dagen kan tyvärringen ljusning skönjas vad gäller respekten för demänskliga rättigheterna i . Om intesituationen förbättras, anser utskottet attregeringen bör överväga att ta upp frågan om attFN:s skall utse en särskildlandrapportör för Colombia.Motionerna 1999/2000:U621 (v, kd, c, fp, mp)yrkandena 5 och 6 och 1999/2000:U625 (v, s, m, kd,c, fp, mp) yrkandena 1-5 anses därmed besvarade. beträffande och falletNikitinatt förklarar motion 1999/2000:U605 besvarad medvad utskottet anfört,2. beträffande och asylsökandejudaratt förklarar motion 1999/2000:U639 yrkande 5besvarad med vad utskottet anfört,3. beträffande samarbete medVitrysslandatt förklarar motion 1999/2000:U626 yrkandena 1och 2 besvarad med vad utskottet anfört,4. beträffande besöksutbyte med ochdemokratistöd till Vitrysslandatt förklarar motionerna 1999/2000:U626 yrkandena3-5 och 1999/2000:U803 yrkande 1 besvarade medvad utskottet anfört,5. beträffande unionen mellan ochVitrysslandatt förklarar motion 1999/2000:U626 yrkande 6besvarad med vad utskottet anfört,6. beträffande situationen på västraBalkanatt förklarar motionerna 1999/2000:U636 yrkandena1 och 3-5, 1999/2000:U641 samt 1999/2000:U646yrkandena 5-7 och 9-11 besvarade med vadutskottet anfört,7. beträffande och kurdernaatt förklarar motion 1999/2000:U613 yrkandena1-6 besvarad med vad utskottet anfört,8. beträffande i Turkietatt förklarar motion1999/2000:U609 yrkandena 1-3 besvarad med vadutskottet anfört,9. beträffande och armeniernaatt förklarar motion 1999/2000:U651 besvarad medvad utskottet anfört,10. beträffande assyriernas/syrianernassituationatt med avslag på motion 1999/2000:U633 yrkande 2förklarar motionerna 1999/2000:U633 yrkandena 1och 3 samt 1999/2000:U648 besvarade med vadutskottet anfört,11. beträffande den humanitära situationeni Irakatt förklarar motionerna 1999/2000:U610 yrkande 1och 1998/1999:U625 besvarade med vad utskottetanfört,12. beträffande flygförbudszoner ochvapeninspektion i Irakatt förklarar motion 1999/2000:U610 yrkande 2besvarad med vad utskottet anfört,13. beträffande iIrakatt förklarar motion 1999/2000:U610 yrkande 3besvarad med vad utskottet anfört,14. beträffande förhållandena i Iranatt förklarar motionerna 1999/2000:U602 samt1999/2000:U620 yrkandena 1 och 2 besvarade medvad utskottet anfört,15. beträffande politiska fångar i Iranoch FN:s rollatt förklarar motionerna 1999/2000:U616 och1999/2000:U620 yrkandena 3-7, 1999/2000:U639yrkande 4 och 1999/2000:U640 besvarade med vadutskottet anfört,16. beträffande förhållandena iAfghanistanatt förklarar motionerna 1999/2000:U612 och1999/2000:U649 yrkande 3 besvarade med vadutskottet anfört,17. beträffande förhållandena i Palestinaoch Israelatt förklarar motion 1999/2000:U622 yrkandena 1och 2 besvarad med vad utskottet anfört,18. beträffande den israeliskekärnteknikern förklarar motion 1999/2000:U617 yrkandena 1och 2 besvarad med vad utskottet anfört,19. beträffande förhållandena i Algerietatt förklarar motion 1999/2000:U621 yrkande 4besvarad med vad utskottet anfört,20. beträffande förhållandena iVästsaharaatt förklarar motion 1999/2000:U624 yrkandena1-3 besvarad med vad utskottet anfört,21. beträffande förhållandena i Etiopienoch Eritreaatt förklarar motion 1999/2000:U623 yrkandena 1och 2 besvarad med vad utskottet anfört,22. beträffande förhållandena i RepublikenKongo (Kongo-Brazzaville)att förklarar motion 1999/2000:U628 yrkandena 1och 2 besvarad med vad utskottet anfört,23. beträffande förhållandena i Burmaatt förklarar motion 1999/2000:U647 yrkandena1-4 besvarad med vad utskottet anfört,24. beträffande förhållandena iIndonesienatt förklarar motion 1999/2000:U644 yrkandena 1och 2 besvarad med vad utskottet anfört,25. beträffande återuppbyggnaden avÖsttimoratt förklarar motionerna 1999/2000:U632 yrkandena1-5 och 1999/2000:U644 yrkandena 3 och 4besvarade med vad utskottet anfört,26. beträffande och vapenembargotmot Indonesienatt förklarar motion 1999/2000:U632 yrkande 7besvarad med vad utskottet anfört,27. beträffande en utredning omövergreppen mot befolkningatt förklarar motion 1999/2000:U644 yrkande 6besvarad med vad utskottet anfört,28. beträffande förhållandena iFilippinernaatt förklarar motion 1999/2000:U652 yrkande 1besvarad med vad utskottet anfört,29. beträffande kvinnohandel iFilippinernaatt förklarar motion 1999/2000:U652 yrkande 3besvarad med vad utskottet anfört,30. beträffande förhållandena iFolkrepubliken förklarar motionerna 1999/2000:U639 yrkandena1-3 och 1999/2000:U643 yrkande 13 besvarade medvad utskottet anfört,31. beträffande utvecklingen i Tibetatt förklarar motionerna 1999/2000:U614,1999/2000:U621 yrkande 7, 1999/2000:U631 och1999/2000:U643 yrkande 3 besvarade med vadutskottet anfört,32. beträffande utvecklingen i Hongkongatt förklarar motion 1999/2000:U643 yrkande 4besvarad med vad utskottet anfört,33. beträffande utvecklingen i Taiwanatt förklarar motion 1999/2000:U643 yrkande 5besvarad med vad utskottet anfört,res. 1 (fp)34. beträffande medlemskap i med avslag på motion 1999/2000:U643 yrkande 6förklarar motionerna 1999/2000:U301 yrkande 1och 1999/2000:U643 yrkande 7 besvarade med vadutskottet anfört,res. 2 (kd, c, fp)35. beträffande skattebefrielse förTaiwans representationskontor m.m.att med avslag på motion 1999/2000:U643 yrkande 8förklarar motionerna 1999/2000:U301 yrkande 2,1999/2000:U601,1999/2000:U619 yrkande 2 och 1999/2000:U645yrkande 2 besvarade med vad utskottet anfört,res. 3 (m, kd, c, fp)36. beträffande dubbelbeskattningsavtalmed Taiwanatt förklarar motionerna 1999/2000:U301 yrkande 3,1999/2000:U619 yrkande 1 och 1999/2000:U645yrkande 1 besvarade med vad utskottet anfört,res. 4 (fp)37. beträffande stöd till Taiwansmedlemskapsansökan i WTO och vissamellanstatliga förbindelseratt med avslag på motion 1999/2000:U643 yrkandena9-11, förklarar motion 1999/2000:U301 yrkande 4besvarad med vad utskottet anfört,res. 5 (kd, c, fp)38. beträffande samarbetet mellan svenskaoch taiwanesiska högskoloratt förklarar motionerna 1999/2000:U619 yrkande 3och 1999/2000:U645 yrkande 3 besvarade med vadutskottet anfört,39. beträffande mänskliga rättigheter iMexikoatt förklarar motion 1999/2000:U608 yrkandena 1och 2 besvarad med vad utskottet anfört,40. beträffande mänskliga rättigheter iKubaatt förklarar motionerna 1999/2000:U611 yrkandena1 och 3 samt 1999/2000:U618 yrkandena 1-3 och 5besvarade med vad utskottet anfört,41. beträffande mänskliga rättigheter iColombiaatt förklarar motionerna 1999/2000:U621 yrkandena5 och 6 samt 1999/2000:U625 yrkandena 1-5 besvarademed vad utskottet anfört.Stockholm den 9 mars 2000På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (),(), (),(), (), (), (), (), StenTolgfors (m), (), (), (), MarianneJönsson (s), (),() och FannyRizell (kd). Utvecklingen i (mom. 33)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 61börjar med "framtida status" och slutar med"och demokratisk väg." bort ha följande lydelse:Utskottet välkomnar att demokratin i harstärkts. kommer landet att hållapresidentval, vilka av allt att döma kommer att blifria och öppna. Det demokratiska visar attdet inte finns någon motsättning mellan människorskrav på demokrati och den kulturella omgivning ivilken de lever på olika håll i världen. När detgäller en eventuell återförening med det kinesiskafastlandet, är det medborgarna i som självamåste få avgöra om de vill bli en del avFolkrepubliken eller om de föredrar fortsattsjälvständighet. hardemokratin i befästs, och de fria val somhållits utgör ett föredöme för Asiensmånga diktaturer. hör nu hemma i deninternationella folkgemenskapen.Därmed tillstyrker utskottet motion U643 (fp)yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 33 bort haföljande lydelse:33. beträffande utvecklingen i Taiwanatt med bifall till motion 1999/2000:U643 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. medlemskap i (mom. 34)och (båda kd), MarianneAndersson (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.