bet · GN01FiU17 · 2000-03-21 00:00:00 — Statliga myndigheters lönekostnader(förs. 1998/99:RR10) revisorer har granskat hur myndigheternaslönekostnader utvecklats efter det att rätten attförhandla i lönefrågor delegerats till dem 1994.Sina iakttagelser och förslag har revisorernaredovisat i en skrivelse till riksdagen.Flera av de förslag revisorerna för fram rörförhållandet mellan regering och myndigheter, ettområde där det inte ankommer på att idetalj föreskriva för regeringen hur den skallutforma sina kontakter. Dock anser utskottet attresultatet av granskningen och den kartläggning somrevisorerna gjort har givit statsmakterna ettvärdefullt underlag för arbetet med att förbättraformer för uppföljning och utvärdering inom dettaområde. Utan att i detalj binda sig för de lösningarsom revisorerna förordat förutsätter utskottet attregeringen på lämpligt sätt beaktar den kritik somframförts av revisorerna så att får ettfullgott underlag för sin resultatuppföljning ifrågor med anknytning till myndigheternaslönekostnader. Regeringens information tillriksdagen inom detta område bör därvid lämnas intebara som generella översikter i årsredovisningen förstaten utan också som mer myndighetsinriktadegenomgångar i budgetpropositionen eller annatlämpligt sammanhang.Ett av revisorernas förslag har utskottet dockställt sig bakom, nämligen att lönekostnaderna börsärredovisas i myndigheternas årsredovisningar.Utskottet föreslår att skall göra etttillkännagivande med anledning av revisorernasförslag.FörslagetRiksdagens revisorer har granskat utvecklingen avmyndigheternas lönekostnader och föreslår i enframställning till (förslag 1998/99:RR10)1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna i avsnitt 2.2 anfört ommyndigheternas redovisningar av den lokalalöneutvecklingen och lönekostnaderna.2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna i avsnitt 2.3 anfört ommyndigheternas redovisningar av den lokalatillämpningen av kollektivavtal,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna i avsnitt 2.4 anfört omuppföljning och analys av myndigheternaslöneutveckling och lönekostnader i mål- ochresultatdialogerna.Någon motion har inte väckts med anledning avrevisorernas förslag. BakgrundÅr 1994 ombildades den statligaarbetsgivarorganisationen varvid rätten attförhandla i lönefrågor delegerades tillmyndigheterna. Genom omläggningen har myndigheternafått fullt kostnadsansvar för den lönepolitik debedriver som en tydligare skiljelinje hardragits upp mellan statsmakterna och myndigheterna iförhandlingsfrågor.Efter omläggningen har myndigheterna genomförtlokala lönerevisioner i enlighet med tre centralalöneavtal, RALS 1993-1995, RALS 1995-1998 och RALS1998-2001. RALS står därvid för "Ramavtal om lönerm.m. för arbetstagare hos staten m.fl.".Det sistnämnda avtalet slöts och löperunder perioden till den 31 mars2001. När ramavtalet ingicks räknade parterna medatt det skulle resultera i sammantagnakostnadsökningar på (kedjat) underavtalsperioden, inklusive en av parterna uppskattadlöneglidning.Revisorernas granskningPå förslag av finansutskottet har Riksdagensrevisorer granskat hur myndigheternas lönekostnaderutvecklats efter det att arbetsgivar- ochkostnadsansvaret delegerats till dem. Revisorernasgranskning har inriktats på löneutvecklingen underde båda senast avslutade ramavtalen, dvs. RALS1993-1995 och RALS 1995-1998. Granskningen hardärvid lagts upp som ett antal fallstudier, vilkakompletterats med intervjuer med företrädare för delokala parterna. Fallstudierna har omfattatDomstolsväsendet, Styrelsen för internationelltutvecklingssamarbete (Sida), (), , ochVägverket.Efter remissbehandling av en upprättadgranskningsrapport har revisorerna tagit slutligställning i ärendet och redovisat sina övervägandenoch förslag i en skrivelse till -revisorers förslag angåendemyndigheternas lönekostnader (1998/99:RR10).Revisorernas förslagRevisorernas skrivelse utmynnar i tre förslag omtillkännagivanden till regeringen. De tre förslagenberör följande frågor.Revisorerna anser för det första att regeringenskall ålägga myndigheterna att i sinaårsredovisningar redovisa lönekostnader åtskildafrån övriga personalkostnader. Myndigheterna skalldessutom kommentera skälen till att lönekostnadernaförändrats i förhållande till föregående år. Avredovisningen skall även framgå vilka kostnader somär föranledda av myndigheternas lönerevisioner ochvilka kostnader som uppstått i samband med beslut omenskilda anställdas löner mellan lönerevisionerna.För det andra anser revisorerna att regeringenskall ålägga myndigheterna att i årsredovisningenredovisa dels vilka kollektivavtal för löner ochandra anställningsvillkor som myndigheten tillämpar,dels vilka kostnader och bidrag till verksamhetensresultat som de för verksamheten väsentligastekollektivavtalen fört med sig.För det tredje anser revisorerna att regeringen ide mål- och resultatdialoger man har medmyndigheterna skall följa upp och analyserarespektive myndighets löneutveckling och kostnadernaför denna. Därvid skall myndigheternasförutsättningar att höja de anställdas löner ochsamtidigt genomföra den ålagda verksamheten särskiltuppmärksammas.Utgångspunkten för revisorernas förslag har varitatt det är arbetsmarknadens parter som ansvarar förbeslut om lönebildningen. Revisorerna har därföravgränsat sina förslag till sådana åtgärder som äravsedda att ge statsmakterna ett bättre underlag föruppföljning och analys av löneutvecklingenskostnader och resultat.I skrivelsen erinrar revisorerna om attlönebildningen vid statliga myndigheter skallmedverka till att målen för verksamheten uppnås ochatt verksamheten kan bedrivas effektivt. De statligamyndigheternas förvaltningskostnader utgörs tillstörsta delen av kostnader för personal och löner.Genom statsmakternas beslut och genom utformningenav de centralt slutna avtalen har myndigheterna fåttlångtgående befogenheter och möjligheter att anpassalöner och andra anställningsvillkor till lokalaförhållanden. Revisorerna anser att den uppföljningoch analys som förekommer av den lokalalöneutvecklingen inte motsvarar krav.Enligt deras mening är det angeläget att regeringentar initiativ till en myndighetsvis uppföljning ochanalys av hur löneutveckling, lönekostnader,lönesystem och lönesättning påverkar de enskildamyndigheternas resultat och effektivitet.Av myndigheternas årsredovisningar går det inte attutläsa hur stora lönekostnader en myndighet har hafteftersom denna kostnad förs upp i resultaträkningentillsammans med vissa andra kostnader under posten"kostnader för personal". Enligt revisorernas meningär detta inte tillräckligt. De föreslår därför attlönekostnaderna skall särredovisas och att dessakostnaders förändring i förhållande till tidigare årskall förklaras och kommenteras.En särredovisning av lönekostnaderna iårsredovisningen framstår enligt revisorernas meningockså som rimlig sett mot bakgrund av attlönekostnader utgör en så pass stor del avmyndigheternas förvaltningskostnader.Årsredovisningen omfattas av Riksrevisionsverketsårliga revision och är dessutom ett viktigt underlagför regeringens uppföljning av myndigheternasverksamhet, påpekar revisorerna.Enligt nuvarande ordning är det ,inte myndigheterna själva, som skall informeraregeringen om de statliga kollektivavtalen och derasresultat. Revisorerna anser emellertid att deenskilda myndigheterna skall åläggas ett sådantredovisningsansvar. Enligt revisorerna är detrimligt att myndigheter, som givits ansvar för såvälverksamhet som kostnader och som har stor frihet attsluta lokalt anpassade kollektivavtal, ävenredovisar för regeringen hur kollektivavtalentillämpas lokalt och vilken resursförbrukning ochresultat de ger upphov till.Revisorerna konstaterar slutligen också attlönefrågor bara undantagsvis kommer upp tilldiskussion i mål- och resultatdialogen mellanregering och myndigheter. Enligt revisorerna börmål- och resultatdialogen vara ett centralt inslag istyrningen av förvaltningen. Den bör därförprioriteras av , och revisorernaförutsätter att regeringen fortlöpande följer uppvarje enskild myndighets löneutveckling ochkostnaderna för denna.Utskottets ställningstagandeÅr 1994 ombildades den statligaarbetsgivarorganisationen. Omorganisationen medfördeatt en tydligare skiljelinje drogs upp mellanstatsmakterna och myndigheterna ilöneförhandlingsfrågor. Den innebar attmyndigheterna gavs det fulla kostnadsansvaret förden lönepolitik de bedriver.Med en ökad frihet för myndigheterna attsjälvständigt ingå löneavtal följer helt naturligtatt regering och riksdag måste ges bättremöjligheter att i efterhand följa upp och utvärderahur myndigheternas lönekostnader utvecklas. Detfinns också behov av att förbättra redovisningen pådetta område med hänsyn till att mål- ochresultatdialogen generellt sett behöver utvecklasmellan såväl regering och myndigheter som regeringoch riksdag.På förslag av finansutskottet har Riksdagensrevisorer granskat hur de nya formerna förlönebildning fungerat i praktiken. Granskningen harfrämst inriktats på fem myndigheter och ettverksamhetsområde, vilka studerats mer i detalj.Resultatet av granskningen och den kartläggning somrevisorerna gjort har enligt utskottets mening givitstatsmakterna ett värdefullt underlag för detfortsatta utvecklingsarbetet inom detta område.I sin framställning till föreslårrevisorerna att myndigheterna i sinaårsredovisningar tydligare skall redovisa sinalönekostnader samt vilka kollektivavtal detillämpar. Regeringen bör också på ett bättre sättfölja upp och analysera respektive myndighetslöneutveckling i de mål- och resultatdialoger manhar med myndigheterna.De krav som revisorerna reser på en tydligare redovisningav myndigheternas lönekostnader och ett bättre utnyttjandeav dessa uppgifter har till en del redan börjat anammas avregeringen. efter det att revisorerna redovisadesina förslag presenterade nämligen regeringen enårsredovisning för staten 1998. Jämfört med tidigare årsmotsvarande skrivelser innehåller denna en redogörelse förutvecklingen inom statsförvaltningen. I det sammanhangetredovisas bl.a. en uppföljning av myndigheternasarbetsgivarpolitik med information om lönenivåer ochlöneutveckling (skr. 1998/99:150, s. 106-110).Redovisningen bygger på statistik från Arbetsgivarverketoch avser myndigheterna som grupp. Av redovisningen kanman utläsa hur genomsnittslönerna utvecklats inom olikasektorer av statsförvaltningen . Där framgårockså att myndigheternas lönekostnader (beräknad på fastlön för identiska individer) ökade under 1998och att av denna ökning är ett resultatav lokala lönerevisioner med anledning av de båda senasteramavtalen. Av resterande ökning är enföljd av befordringar medan återstående 0,4 procentenheterförklaras av lokala tariffsystem m.m. I efterföljandediagram som är hämtat ur Årsredovisning för staten 1998återges de komponenter som bidragit till löneökningarnaunder 1998.Myndigheternas löneutveckling uppdelad på komponenterKälla: Årsredovisning för staten 1998Från och myndigheterna självainhämtar regeringen dessutom återkommande uppgiftersom belyser löneutveckling och olika sidor avmyndigheternas arbetsgivarpolitik. Denarbetsgivarpolitiska uppföljningen omfattar därvidsådana områden som personalrörlighet, åldersstrukturoch könsstruktur inom olika befattningskategorieroch innebär att myndigheterna är skyldigaatt redovisa till regeringen dels faktiskutveckling, dels vilka mål de har ställt upp inomdessa områden för de närmaste tre åren.Utskottet ser mycket positivt på denna utveckling.Dock anser utskottet att regeringens framställning iårsredovisningen för staten kan behöva kompletterasför att skall få en tydligare bild av hurmyndigheternas lönekostnader har utvecklats underdet gångna året och vilka mekanismer som styrt dennautveckling.Revisorerna har i sin skrivelse föreslagit ettantal åtgärder av vilka några i första hand rörregeringens förhållande till myndigheterna. Detankommer dock inte på att i detaljföreskriva hur regeringen skall utforma sinakontakter med myndigheterna. Den kritik somrevisorerna riktat mot bristerna i dessa kontakterförutsätter emellertid utskottet att regeringentillgodogör sig och beaktar på lämpligt sätt utansärskilt uttalande från sida. Regeringenbör således självständigt få avgöra hur kontakternamed myndigheterna skall fördjupas och vilkenytterligare information som behöver samlas in föratt regeringen skall kunna förse med ettfullgott underlag för dess resultatuppföljning ifrågor med anknytning till myndigheternaslönekostnader. Regeringens information tillriksdagen inom detta område bör därvid lämnas intebara som generella översikter i årsredovisningen förstaten utan också som mer myndighetsinriktadegenomgångar i budgetpropositionen eller i annatlämpligt sammanhang.Även om utskottet således inte i detalj vill bindasig för de av revisorerna föreslagna lösningarnafinns det ett förslag som revisorerna för fram somär av så stort allmänt intresse att det bör kommatill stånd. Lönekostnader svarar för en mycketbetydande del av myndigheternas utgifter och bördärför redovisas särskilt i myndigheternasårsredovisningar och inte som en del avpersonalkostnaderna.Vad utskottet här har sagt med anledning avrevisorernas förslag bör som sin mening getill känna för regeringen. Utskottet hemställerbeträffande statliga myndigheterslönekostnaderatt med anledning av revisorers förslag1998/99:RR10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om förbättrat underlagför resultatuppföljning.Stockholm den 21 mars 2000På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), MatsOdell (kd), (), (),(), (), FredrikReinfeldt (m), (), Sven-ErikÖsterberg (s), Per (), (), (), (), KarinPilsäter (fp), (), () ochMarie ().