bet · GN01UU7 · 2000-02-24 00:00:00 — Ett alternativ äratt förlita sig på marknadens egen utveckling ochinte ta initiativ till att införa några regleringar.Om man vill betona statens roll kan alternativetvara att skapa möjligheter att tillhandahållasignatur- och konfidentialitetstjänster i Sverigesamt att erbjuda organ som tillhandahåller sådanatjänster en lämplig form av auktorisation.Regeringen önskar främja användningen av modernteknik i alla delar av samhället.Informationstekniken skapar möjligheter som måstetas till vara. Regeringen är vidare angelägen attfrämja elektronisk handel och annan elektroniskservice samt ett säkert utnyttjande av deelektroniska kommunikationsmöjligheterna. En bredanvändning av kryptoteknik kan gynna utvecklingen avden elektroniska handeln genom att tilliten tillsystemen ökar. Användningen av kryptoteknik bördärför underlättas och användarna skall själva harätt att välja vilken teknik som skall användas.Vad gäller användningen av signaturtjänsterförbereds i ett införande av detkommande EG-direktivet om en gemensam ram förelektroniska signaturer. Vad gäller frågan omkonfidentialitetstjänster bör det utredas om detfinns skäl för staten att engagera sig i ettfrivilligt auktorisationsförfarande av särskildabetrodda organ som vill tillhandahålla sådanatjänster.Sveriges politik bör präglas av flexibilitet ochlyhördhet i syfte att kunna möta en ökad efterfråganpå säker kryptoteknik, förändringar i andra länderspolitik och den fortsatta tekniska utvecklingen påområdet.Sammanfattning av motionernaI motionerna 1998/99:U16 (fp) och 1999/2000:T705(fp) yrkande 8 framhålls att praktiskt taget alltsom skickas på svenska datanät saknar skyddmot avlyssning. betraktar detta som ettallvarligt och växande problem. Det endaverkningsfulla skyddet mot avlyssning är kryptering.Motionärerna konstaterar att regeringen visserligensäger att alla även i fortsättningen skall ha rättatt fritt använda kryptering, men att dettapåstående inte är reservationslöst. Motionärernabetraktar det som en självklarhet för ettdemokratiskt IT-samhälle att användning, utvecklingoch spridning av kryptering skall vara tillåtet.Några svenska restriktioner i rätten att användakryptering får därför inte finnas (motionerna1998/99:U16 (fp) yrkande 1 och 1999/2000:T705 (fp)yrkande 8 [delvis]).Inom en snar framtid kommer kryptering att krävassom en integrerad del i de flesta mjukvaruprodukter.Exportrestriktioner avseende kryptering kommerdärför att drabba stora delar av den svenskaprogramvaruindustrin. Motionärerna stödjer av FNsanktionerade handelsembargon men menar att civilaprodukter med kryptoinnehåll bör jämställas medandra civila produkter i exporthänseende och intebeläggas med exportrestriktioner då det gällerhandel med länder som inte står under embargo(1998/99:U16 (fp) yrkande 2). Motionärernaefterlyser inte bara fri export utan också friimport och användning av krypteringsprogram(motionerna 1998/99:U16 (fp) yrkande 4 och1999/2000:T705 (fp) yrkande 8 [delvis]).I motion 1998/99:U16 (fp) yrkande 3 begärs enöversyn av IT-samhällets sårbarhet och framtagandeav en plan för att minska riskerna med IT-användningen.I den enskilda motionen 1999/2000:U410 (m) begärs iyrkande 1 att i allt internationelltsamarbete, främst med och andra demokratiskaländer, bör verka för fri handel medkryptoprodukter.I yrkande 2 begärs vidare att regeringen anvisarfasta och tydliga spelregler för de människor ochföretag som för sin kommunikation eller direktaverksamhet använder sig av eller tillverkarkryptoprodukter. Därför bör , enligtyrkande 3, slå fast att det inte finns några skälför att begränsa användningen av kryptoteknik iSverige. Varje sådan begränsning bidrar till attminska möjligheter att bli ettframgångsrikt IT-land med alla de fördelar sommänniskor och företag kan dra av en sådanutveckling. bör dessutom, enligt yrkande4, slå fast att alla planer på obligatoriska systemför deponering av dekrypteringsnycklar börskrinläggas och att motsätter sig andraländers krav på sådan deponering.All nyckeldeponering bör ske på frivillig basisoch skötas av icke-statliga organ. En sådan ordningbehöver inte nödvändigtvis innebära att möjlighetenatt i efterhand utkräva dekrypteringsnycklar vidmisstanke om brott försvinner.Enligt motionärerna bör i EU, WTO,och i Wassenaar-arrangemanget aktivtarbeta för en liberal exportpolicy och en ökadfrihandel med kryptobaserade produkter. För attåstadkomma detta bör verka för att starkacivila krypteringsprodukter stryks från denvarulista för den exportkontroll somWassenaararrangemanget fastställer (yrkande 5). Framtill dess att ändringar av arrangemanget vunnitgehör bör , sägs det i motionens yrkande 6,tillämpa gällande bestämmelser så liberalt sommöjligt.Kryptopolitiken från nordamerikanskt håll, somtidigare har varit militärstrategiskt betingad,håller nu på att förändras. I yrkande 7 krävs attSverige "bör sända en signal" om att dennordamerikanska kryptopolitiken riskerar att bli ettrent handelshinder som gynnar amerikanska IT-företagpå andra konkurrenters bekostnad.I partimotion 1999/2000:T703 (c) framhålls attCenterpartiet i huvudsak är tillfreds med denbedömning regeringen gör i skrivelse1998/99:116.Partiet välkomnar att regeringen i skrivelsenkonstaterar att kryptering inte börbegränsas i , men det är, enligtmotionärerna, inte tillräckligt. Eftersom skyddetför integritet och affärshemligheter kan antas spelaen roll för företags etableringsbeslut och förinvesteringar i system för elektronisk handel ochinformationsutbyte, borde det också, enligt yrkande16, göras klart att inte heller har föravsikt att reglera användningen avkryptering inom landet.Regeringen bör, enligt yrkande 17, för svenskamyndigheter göra klart att de skall tillämpabestämmelserna inom Wassenaararrangemanget och inomEG-rätten så generöst som möjligt så att det inomramen för gällande regelverk går att exporterasvenska krypteringsprodukter så enkelt och fritt sommöjligt.Centerpartiet beklagar att inte berettsmöjlighet att diskutera den svenska ståndpunkten ide förhandlingar som förts inom ramen för Wasse-nararrangemanget. Partiet menar (yrkande 18) attSverige i fortsatta förhandlingar, inom EU likavälsom inom Wassenaararrangemanget, måste varapådrivande för en nedmontering av deexportrestriktioner som gäller förkrypteringsprogram till ett absolut minimum.I partimotion 1999/2000:T717 (m) hävdar moderaternaatt den svenska exportkontrollen när det gällermjukvara som innehåller krypto hindrar utvecklingenav elektronisk handel och missgynnar svenskaexportföretag.I internationella förhandlingar har regeringen,sägs det, verkat för en restriktiv syn på export avsådana program och även förespråkat s.k.nyckeldeponering, som i praktiken utgör ett hinderför laglydiga företag att exportera. Nyligenoffentliggjordes att kommer attavskaffa tillståndsplikten för stora delar avkryptoexporten. Detta kommer ytterligare attförsämra konkurrensmöjligheterna för svenskaföretag.Riksdagen bör slå fast att det inte finns någraskäl för att begränsa användningen av kryptoteknik iSverige (yrkande 15 [delvis]). I stället börregeringen driva en politik och lägga fast reglersom uppmuntrar användning av stark och säkerkryptering. bör dessutom slå fast att allaplaner på obligatoriska system för deponering avdekrypteringsnycklar bör skrinläggas och att Sverigemotsätter sig andra länders krav på sådandeponering. All nyckeldeponering bör därför ske påfrivillig basis och skötas av icke-statliga organ.En sådan ordning behöver inte nödvändigtvis innebäraatt möjligheten att i efterhand utkrävadekrypteringsnycklar vid misstanke om brottförsvinner.Sverige bör sträva efter frihandel även förkryptobaserade produkter (yrkande 15 [delvis]) och iEU, WTO, och inom Wassenaar-arrangemanget aktivt arbeta för en liberalexportpolicy och en ökad frihandel medkryptobaserade produkter. bör tillämpagällande internationella regimer så liberalt sommöjligt.Den nuvarande exportkontrollen bör (yrkande 16)till större delen avskaffas. Enda undantagen frånfrihandelslinjen bör gälla militära höggradigakrypton som inte är publika, dvs. programvara som"berör nationell säkerhet".Utskottets övervägandenI skrivelse 1998/99:116 redovisar regeringen sinuppfattning när det gäller vissa aspekter påanvändning av kryptografi vid överföring och lagringavinformation i elektronisk form samt när det gällerexport av kryptoprodukter.I huvudsak innebär regeringens ståndpunkt följande:För närvarande föreligger det inte skäl att begränsaanvändningen av kryptoteknik i , utan allaskall ha rätt att själva välja sådan teknik.Import av kryptoteknik skall förbli fri.Det finns fortsatta säkerhetspolitiska skäl attförhindra spridning av kryptoteknik till olämpligamottagare i vissa andra länder.Skulle utvecklingen motivera skärpta regler kommerregeringen att överväga lämpliga åtgärder för attskapa möjligheter till laglig åtkomst i klartext avkrypterad information för brottsbekämpande ochkontrollerande myndigheter.Regeringen anför också att politik börpräglas av flexibilitet och lyhördhet i syfte attkunna möta en ökad efterfrågan på säkerkryptoteknik, förändringar i andra länders politikoch den fortsatta tekniska utvecklingen på området.Rätten att använda krypteringI motion 1998/99:U16 (fp) yrkande 1 krävs att någrasvenska restriktioner i rätten att användakryptering inte får finnas. Också i motionensyrkande 4 (delvis) samt i motion 1999/2000:T705 (fp)yrkande 8 (delvis) begärs fri användning avkryptoprogram. Yrkandena 2 och 3 i motion1999/2000:U410 (m) samt motionerna 1999/2000:T703(c) yrkande 16 och 1999/2000:T717 (m) yrkande 15(delvis) har samma innebörd.Utskottet noterar att regeringen välkomnar en ökadanvändning av kryptografi i . På öppnakommunikationsnät kan kryptografi, sägs det iskrivelsen, uppfylla grundläggande säkerhetskrav ochskapa förtroende för kommunikationstjänster. Dettaligger i linje med tidigare uttalande(bet. 1998/99:TU4) att det är en grundläggandeförutsättning för elektronisk handel att företag,organisationer, myndigheter och enskilda harförtroende för och tillit till denna handel.Kryptografi är också ett medel för att skydda denpersonliga integriteten.I sin skrivelse säger regeringen vidare att allaskall ha rätt att även i fortsättningen frittanvända sig av kryptoteknik och själva ha rätt attvälja sådan teknik. I skrivelsen framhållsemellertid också, som nämnts ovan, att omutvecklingen skulle motivera skärpta regler, kommerregeringen att överväga lämpliga åtgärder för attskapa möjligheter till laglig åtkomst i klartext avkrypterad information för brottsbekämpande ochkontrollerande myndigheter.Utskottet delar den motionsvis framfördauppfattningen att överväganden utifråndemokratisynpunkt måste vara grundläggande då detgäller att bedöma behovet av regleringar i detframväxande IT-samhället. Utskottet vill emellertidsamtidigt understryka att regeringens skrivelse geruttryck just för detta synsätt och att ingaregleringar föreslås.Även om man är ense om att kryptografi är ettviktigt instrument för att försvåra eller förhindrabrottslig verksamhet pågår i många länder, t.ex. iUSA, och , en livlig debattom hur samhället skall kunna skyddas mot brottsligtmissbruk av kryptografi. Utvecklingen på andrateknikområden har också visat att ett övergripandesamhällsintresse inneburit att tvångsåtgärder,motsvarande dem som nämns motionsvis, måste införasi vissa väl definierade fall. Detta gällerexempelvis beträffande telefonavlyssning.Utvecklingen på IT-säkerhetsområdet och riskerna förmissbruk av kryptografi kan inte förutsägas, bl.a.på grund av att tekniken och användningen ständigtförändras. En svensk kryptopolitik måste därför,enligt utskottets uppfattning, präglas avflexibilitet och lyhördhet. I motsats tillmotionären menar utskottet således att beslut ochåtgärder vid behov måste kunna omprövas. Utskottetanser därutöver att det vore principiellt betänkligtatt och oavsett utvecklingen, påsätt som motionärerna föreslår, förbinda sig attbevara ett visst rättsläge.Därmed avstyrks motionerna 1998/99:U16 (fp)yrkandena 1 och 4 (delvis), 1999/2000:U410 (m)yrkandena 2 och 3, 1999/2000:T703 (c) yrkande 16,1999/2000:T705 (fp) yrkande 8 (delvis) samt1999/2000:T717 (m) yrkande 15 (delvis).Kryptonycklar m.m.Frågan om elektroniska signaturer och kryptonycklarhänger nära samman. Regeringen anför i skrivelsenatt en central fråga vid utformandet av svenskaregler för elektroniska signaturer är hurhanteringen av certifikat och kryptonycklar skallutformas. Hur ett system för tillsyn och kontroll avsignaturtjänster kommer att se ut i måsteses mot bakgrund av de regler som Europaparlamentetsoch rådets direktiv (1999/93/EG av den 13 december1999) om ett gemenskapsramverk för elektroniskasignaturer uppställer. En utgångspunkt är attmedlemsstaterna inte får införa obligatoriskatillståndsvillkor för signaturverksamhet. Däremotfinns möjlighet att utforma frivilligaackrediteringssystem. Staten kommer att kunnafungera som förebild i sitt eget användande avsignaturtjänster. () har ett förslag framtida struktur och organisation avsignaturtjänster utarbetats (Ds 1999:73 Elektroniskasignaturer).Enligt utskottets uppfattning innebär detta att desom berörs på ett lämpligt sätt får möjlighet attpåverka det arbete som bedrivs på området och att desynpunkter som framförs i motion 1999/2000:U410 (m)yrkande 4 på ett allsidigt sätt kommer att kunnaprövas. Regeringens och motionärens grundperspektivär detsamma och innebär bl.a. att möjlighet skallskapas för att skall bli ett framgångsriktIT-land.Utskottet noterar också att statsrådet utskottet påpekat att regeringen ej framlagtnågot förslag om obligatorisk deponering avkryptonycklar och att inga planer i den riktningenfinns. En helt annan sak är att det kan varalämpligt att statliga myndigheter och privataföretag beslutar om egna nyckelhanteringssystem försådana kryptonycklar som används i tjänsten ellerinom den egna organisationen.De synpunkter som framförs i motion 1999/2000:U410(m) yrkande 4 är således i huvudsak redan beaktade,varför utskottet anser att motionen kan besvaras medvad som ovan anförts.ExportfrågorMotionärerna bakom motion 1998/99:U16 (fp) menar(yrkande 2) att civila produkter med kryptoinnehållbör jämställas med andra civila produkter iexporthänseende och inte beläggas medexportrestriktioner då det gäller handel med statersom inte står under embargo. I samma motion yrkande4 (delvis) och i motionerna 1999/2000:U410 (m)yrkandena 1 och 5-7, 1999/2000:T703 (c) yrkandena17-18, 1999/2000:T705 (fp) yrkande 8 (delvis) samt1999/2000:T717 yrkandena 15 (delvis) och 16efterlyser motionärerna olika typer av lättnaderbeträffande export av kryptoprogram, tillämpningenav gällande exportkontrollarrangemang samt,därutöver, visst internationellt agerande i dessafrågor.Produkter med dubbla användningsområden, såsomavancerad kryptoteknik, är sådana som har enetablerad civil användning men som också kananvändas för militärt bruk (strategiska produkter).Den svenska exportkontrollen när det gäller dessaregleras i lagen (1998:397) om strategiska produkteroch rådets förordning (EG) nr 3381/94 omupprättandet av en gemenskapsordning för kontroll avexport av varor med dubbla användningsområden.Utskottet har tidigare behandlat detta regelverk isitt betänkande 1997/98:UU19.Sedan utskottet senast (i bet. 1999/2000:UU3)beredde frågor om krypto har nya, interimistiskaamerikanska regler trätt i kraft. Med ledning avgjorda erfarenheter skall man utfärdaslutliga regler. De nya reglerna har tillkommiteftersom den amerikanska industrin funnit de gamlaalltför restriktiva och därför hävdat att t.ex.europeisk kryptoindustri haft en konkurrensfördel.De nya amerikanska reglerna innebär betydandelättnader i licenshanteringen, och i de allra flestafall skall företagen inte längre behöva sökaindividuella licenser. Företag som vill exporteramåste dock låta sina produkter granskas tekniskt ochklassificeras av tillsynsmyndigheten. För den förstaklassen krävs ingen licens. För den andra klassensprodukter ges generell licens (licence exception)och för den tredje klassens varor kommer alltjämtindividuell licens att krävas. Vissa s.k.terroristländer är helt svartlistade. Därutöverkrävs individuell licens för utförsel av starkakryptoprodukter till statliga mottagare i andraländer och möjligtvis gäller detta även tillutländska företag med statliga minoritetsintressen.Exportföretagen har dessutom rapporteringsplikt tillUSA:s handelsdepartement om produkter och köpare.Enligt vad utskottet erfarit är de svenska reglerna,jämfört med de amerikanska, alltjämt lättare atttillämpa för företagen i det att licenshanteringenär snabb och genom att Inspektionen för strategiskaprodukter (ISP) inte ställer krav på att teknisktgranska alla kryptoprodukter. Med verkan fr.o.m. den1 har ISP beslutat om öppna generellatillstånd för massmarknadsprodukter med upp till 128bitar till ett 60-tal länder utöver EU-staterna. Detrör sig därvid om ett tillstånd som man inte behöversöka, där man inte behöver gå igenom en tekniskprövning och som inte heller kräver att man redogörför vem köparen är. Ytterligare förenklingar av detsvenska systemet övervägs, bl.a. införande av s.k.projektlicenser.Utformningen av exportkontroll beträffande produktermed dubbla användningsområden innebär ofta endelikat avvägning mellan olika faktorer såsomsäkerhetspolitiska överväganden, skyldigheten attfullgöra internationellt överenskomna åtaganden samttillgängligheten av teknik för försvaret ochnäringslivet. De civila nyttjarnas behov ochnäringspolitiska intressen är andra faktorer somockså måste beaktas.Regeringen har aviserat att den under innevarande årkommer att underställa förslag till ny lagom produkter med dubbla användningsområden. Dennalag kommer att utgå från en rådsförordning som förnärvarande är under beredning. Frågor omkryptoprodukter kommer att regleras i dettasammanhang.Tillämpningen av EG-förordningen om kontroll avexport av varor med dubbla användningsområdenbaseras på varulistor som fastställs inom det s.k.Wassenaararrangemanget (WA). WA har tillhuvuduppgift att hindra spridning av krigsmaterieloch varor med dubbla användningsområden, som kan hamilitärt destabiliserande verkan och hotainternationell och regional fred. WA:s listor överstrategiska produkter uppdateras vid behov så att dehålls aktuella i ljuset av utvecklingen på desäkerhetspolitiska, teknologiska och kommersiellaområdena.Varulistan för informationssäkerhet, som äveninnefattar civila kryptoprodukter med möjlig militärtillämpning, upprättades . Somframgår av skrivelsen kommer viss teknologi på dennalista att undantas från exportkontroll i december2000, såvida medlemsstaterna inte överenskommer attfortsätta kontrollen. deltar i detta arbeteoch kommer fortsättningsvis, enligt vad utskotteterfarit, att än mer verka för en friare handel medkryptoprodukter som ett led i utvecklingen avelektroniska tjänster men med hänsynstagande tillatt det kvarstår ett säkerhetspolitiskt betingatintresse av att försvåra åtkomsten av starka kryptonför exempelvis sådana användare som är länkade tillutveckling eller produktion av massförstörelsevapen.Vidare beaktas att , för att säkra egentillgång till utländsk högteknologi, har ett behovav att upprätthålla samma kontrollnivå som viktigareleverantörsländer. Enligt utskottets mening innebärdetta en lämplig avvägning. Utskottet vill framhållaatt ovan redovisade synsätt också bör varavägledande för insatser i samband medarbetet med den nya rådsförordningen som är underutarbetande.Själva tillämpningen av WA är i betydandeutsträckning en nationell angelägenhet. Som framgåttovan har detta utnyttjats av för att påolika sätt förenkla för företagen. Utskottet, somvid statsrådet föredragning erfarit attytterligare arbete med denna inriktning pågår,understryker betydelsen härav.Förhållandena beträffande exportkontroll avkryptoprodukter har, vilket framgått ovan, i ickeoväsentlig grad förändrats sedan skrivelsenunderställdes och motionerna väcktes.Enligt utskottets bedömning är därmed flertalet avde krav som motionsledes framförts redantillgodosedda, varför motionerna 1999/2000:U410 (m)yrkandena 1 och 5-7, 1999/2000:T703 (c) yrkandena 17och 18, 1999/2000:T705 (fp) yrkande 8 (delvis) samt1999/2000:T717 (m) yrkandena 15 (delvis) och 16 kanbesvaras med vad utskottet anfört.I motionerna 1998/99:U16 (fp) yrkandena 2 och 4(delvis) förespråkas, med undantag av FN-sanktionerade handelsembargon, en fullständigt frihandel, utan några restriktioner, medkryptoprodukter.Att bifalla dessa motioner skulle innebära attSverige måste frånträda sina åtaganden gentemot EUoch WA samt dessutom bortse från nationellasäkerhetspolitiska intressen. Då så icke börifrågakomma anser utskottet att dessa motioner böravstyrkas.Import av kryptoprogramI motionerna 1998/99:U16 (fp) yrkande 4 (delvis) och1999/2000:T705 (fp) yrkande 8 (delvis) efterlysermotionärerna fri import av kryptoprogram.Detta yrkande överensstämmer, som framgår avsammanfattningen av skrivelsen tidigare i dettabetänkande, med regeringens intentioner.I skrivelsen betonas bl.a. att det är av allmäntintresse att användarna får tillgång till starkakryptosystem samt att det skapas förutsättningar förbruk av elektroniska signaturer och för skydd avkonfidentialitet. Regeringens bedömning är att enbred användning av kryptografi ökar tilliten tillkommunikationssystemen.Utskottet delar regeringens bedömning och vill isammanhanget framhålla att det är av allmäntintresse att vi i har tillgång tillprodukter av god kvalitet, såväl svenska somimporterade.Något behov av ett tillkännagivande pådenna punkt föreligger ej, varför utskottetavstyrker motionerna 1998/99:U16 (fp) yrkande 4(delvis) och 1999/2000:T705 (fp) yrkande 8 (delvis).IT-samhällets sårbarhet m.m.I motion 1998/99:U16 (fp) yrkande 3 begärs enöversyn av IT-samhällets sårbarhet, och motionärernaanser att en plan för att minska riskerna med IT-användningen bör tas fram.Riksdagen har tidigare (prop. 1998/99:74, bet.1998/99:FöU5) gjort bedömningen att det finns behovav en sammanhållen strategi förinformationskrigföring och samhällets IT-säkerhet.I skrivelse 1998/99:33 Beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred har regeringenbl.a. Den breddade användningen avinformationsteknik leder till nya typer avsårbarhet. Konsekvensen av tekniska fel, dataintrångm.m. blir större när alltfler system kopplas samman.Regeringen prioriterar därför åtgärder som syftartill att förbättra IT-säkerheten och skyddet motinformationskrigföring. Regeringens arbete syftartill att skapa förtroende för den nya tekniken ochatt säkerställa att samhällsviktiga funktionerskyddas. För säkerhet på arbetas enstrategi för samhällets IT-säkerhet fram. I ettkortare perspektiv är insatser för att säkraomställningen högprioriterade.Enligt vad utskottet inhämtat behandlas frågan omIT-samhällets sårbarhet i det nu pågående arbetetmed en IT-proposition, som beräknas bli överlämnadtill år 2000.Enär motionärens önskemål därmed redan får ansestillgodosedda erfordras inget riksdagenstillkännagivande, varför motion 1998/99:U16 (fp)yrkande 3 avstyrks.Utskottet föreslår därmed att läggerregeringens skrivelse 1998/99:116 Om kryptografitill handlingarna. beträffande restriktioner i rätten attanvända krypteringatt avslår motionerna 1998/99:U16 yrkandena 1 och4 (delvis), 1999/2000:U410 yrkandena 2 och 3,1999/2000:T703 yrkande 16, 1999/2000:T705yrkande 8 (delvis) samt 1999/2000:T717 yrkande15 (delvis),2. beträffande kryptonycklar m.m.att förklarar motion 1999/2000:U410 yrkande 4besvarad med vad utskottet anfört,3. beträffande export av produkter medkryptoinnehåll m.m.att med avslag på motionerna 1998/99:U16yrkandena 2 och 4 (delvis) förklarar motionerna1999/2000:U410 yrkandena 1 och 5-7,1999/2000:T703 yrkandena 17 och 18,1999/2000:T705 yrkande 8 (delvis) samt1999/2000:T717 yrkandena 15 (delvis) och 16besvarade med vad utskottet anfört,4.