bet · GN01AU6 · 2000-02-03 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkanderegeringsskrivelsen /2000:24 omjämställdhetspolitiken. I skrivelsen redovisas hurjämställdhetsarbetet har utvecklats inom olikapolitikområden. Det gäller exempelvis makt ochinflytande, makt och ekonomi, män och jämställdhet,kvinnofrid, arbetsmarknads- och arbetslivspolitiksamt utbildnings- och socialpolitik. Vidareredovisar regeringen huvuddragen i det fortsattajämställdhetsarbetet. I skrivelsen återfinns ocksåen redogörelse för deltagande i detinternationella samarbetet på jämställdhetsområdet.42 motionsyrkanden har väckts med anledning avskrivelsen. I betänkandet behandlas också 31motionsyrkanden om jämställdhet m.m. som väcktsunder den allmänna motionstiden.En utskottsmajoritet bestående av företrädarna förModeraterna, föreslår med anledningav en motion att ett tillkännagivande ges tillregeringen om jämställdhetsaspekten på förslag tillmaxtaxa och allmän förskola. Utskottet avstyrkerövriga motionsyrkanden och föreslår att skrivelsenläggs till handlingarna. Till utskottets betänkandehar fogats 27 reservationer och 5 särskildayttranden.SkrivelsenI regeringens skrivelse 1999/2000:24Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet lämnas enredovisning av hur jämställdhetspolitiken harutvecklats då den förraregeringsskrivelsen lades fram. Regeringen redovisarockså huvuddragen i den fortsatta inriktningen avjämställdhetspolitiken. Vidare ges en beskrivning avSveriges deltagande i det internationella samarbetetpå jämställdhetsområdet. Motioner väckta med anledning avregeringens skrivelse1999/2000:A1 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en begränsning avpolitikens utbredning till människors privatliv,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvinnorsarbetsmarknad,3. att hos regeringen begär förslag tillåtgärder för att efterkomma EG-kommissionensrekommendationer att minska könssegregationpå arbetsmarknaden,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om individuella löner,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om mångfald ochvalfrihet på arbetstidsområdet.1999/2000:A2 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kompetensbank viaInternet för att synliggöra kvinnors kompetens,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om enkommunikationsplan för spridning av forskning omkvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt ochekonomiska resurser,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en riksomfattandekampanj på temat ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tilläggsdirektivtill JämO:s utredning om jämställdhetsmärkning omatt ett företags föräldrapolicy skall vara ettkvalitetskriterium,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en försöksverksamhetom stödprogram för pappor vid enskilsmässa/separation,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att nogafölja utvecklingen när det gäller dom om gemensamvårdnad med avseende på barnets bästa,7. att hos regeringen begär ett nyttlagförslag om fridskränkningsbrott,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en landsomfattandekampanj riktad till gymnasieskolan om unga mänsansvar för sin sexualitet,9. att hos regeringen begär förslag omden s.k. tvåårsregeln,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om denmisshandlade kvinnans rätt att bo kvar i hemmet,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökad tillgångtill trygghetspaket och larmutrustning åt kvinnorsom känner sig hotade,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om höjd kvalitetpå rättsintygen,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utredning avett valideringsinstitut,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om införande av enhögskolelärarexamen där jämställdhetsfrågor ochgenusperspektiv ingår,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en översyn avstudenters helhetssituation med särskilt beaktandeav föräldraskap,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om tillförlitligstatistik kring arbetsskadeförsäkringen,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lagstiftning omkönsspecifik prövning av läkemedel,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att stärkaanhörigvårdare,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en analys avdomstolarnas tillämpning av färdtjänstlagen,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av attjämställdhetsarbetet inom idrotten drivs vidare,22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om jämställdhet iförsvaret,23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att ta tillvara EU:s erfarenheter i jämställdhetsarbetet,25. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att avmyndighetscheferna bör vara kvinnor ,26. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om arbetsområdenför jämställdhetsarbetet under ordförandeskapet iministerrådet i EU,27. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förankring avagendan inför ordförandeskapet i EU.1999/2000:A3 av m.fl. (mp) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om jämställdhets-aspekten på regeringens förslag till maxtaxa ochallmän förskola.1999/2000:A4 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nödvändigheten avatt stoppa könshandeln,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bl.a.uppmärksamma könshandelsproblematiken i samband medatt nya länder söker medlemskap i ,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förbättraläkarutbildningen avseende hanteringen avrättsintygen,4. att som sin meningen ger regeringentill känna vad i motionen anförts omRikskvinnocentrums framtid.1999/2000:A5 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att brytaoffentliga monopol för att motverka löneskillnadermellan kvinnor och män,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvinnligtföretagande,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översikt avstatlig konsultupphandling ur ett jämställdhets-perspektiv,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändrade skattereglerför ett rikt utbud av hushållsnära tjänster,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om StiftelsenNäringslivets ledarskapsakademi,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om barntillägget iSvuxa,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om våld mot kvinnor.Motioner väckta under den allmännamotionstiden1999/2000:A230 av m.fl. (fp) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om individuellahandlingsplaner och myndighetssamverkan.1999/2000:A802 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attjämställdhetspolitiken måste baseras på allaindividers lika värde,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ingen människaskall diskrimineras på grund av kön, ålder, raseller religion,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enmodernisering av familjepolitiken.1999/2000:A803 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen skalluppmuntra jämställdhetsprojekt som riktar sig tillmän.1999/2000:A804 av m.fl. (kd) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av attopinionsbilda kring föräldraledighet som enkompetenshöjande faktor i arbetslivet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hemarbete ochanhörigvård som meritgrund vid ansökan till annatarbete och till olika utbildningar,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statens verksamhetoch styrelse som förebild för ett jämställtarbetsliv,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om offentligaarbetsgivares ansvar att uppmuntra manliga anställdaatt ta ledigt med sina barn,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att frågan omjämställdhetsmärkning förs upp på EU-nivå,24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omförsöksverksamhet med tjejjourer.1999/2000:A805 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den allmännainriktningen av jämställdhetspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvotering,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om individensmöjligheter att förena arbets- och familjeliv,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att avskaffaden offentliga sektorns monopol inomkvinnodominerande sektorer i förvärvslivet,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om individuellalöner.1999/2000:A806 av m.fl. (c) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om pojkarsvåldsanvändning och syn på sin könsroll,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om information omföräldraledighet och ett delat ansvar för barnensuppfostran samt ett utåtriktat arbete för att nåpapporna även då barnet är fött.1999/2000:A807 av m.fl. (fp) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avskaffandet av defacto-monopolen inom den offentliga sektorn.1999/2000:A812 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett jämställtarbetsliv.1999/2000:A816 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av ettförbättrat jämställdhets- och jämlikhetsarbete påmyndighetsnivå.1999/2000:A819 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om slutbetänkandet "Tymakten är din..." och återkommer med förslag ibetänkandets riktningar,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att denkönsuppdelade statistiken inte efterlevs,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvotering avunderrepresenterat kön vid tillsättning av tjänsterinom myndigheter och statliga verk,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om 3 R-metoden,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att eventuellaskillnader i utfall för kvinnor och män vad gällernedskärningar i den offentliga sektorn genomgåendeundersöks,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omtilläggsdirektiv i utredningen omjämställdhetsmärkning,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt få män att utnyttja sina rättigheter tillföräldraledighet,23. att hos regeringen begär att entvärpolitisk utredning tillsätts för att analyseraden nya mansrollen och hur kunskaperna frånutredningen skall föras ut till allmänheten ienlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Ju722 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en tvärpolitiskutredning för att analysera den nya mansrollen.1999/2000:Sf640 av () vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts ominvandrarrepresentationen i utredningar. BakgrundI skrivelse 1999/2000:24 Jämställdhetspolitikeninför redovisar regeringen hurjämställdhetspolitiken har utvecklats sedan år 1996då föregående regeringsskrivelse om jämställdhetlades fram (skr. 1996/97:41). Regeringen redovisarockså huvuddragen i den fortsatta inriktningen avjämställdhetspolitiken. Vidare ges en beskrivning avSveriges deltagande i det internationella samarbetetpå jämställdhetsområdet.Med anledning av skrivelsen har fem motionerväckts. Utskottet behandlar även tolv motioner frånden allmänna motionstiden som avserjämställdhetsfrågor samt vissa andraarbetslivsfrågor.Utöver de motionsförslag som behandlas i dettabetänkande har vissa yrkanden med motsvarandeinnebörd tidigare behandlats i betänkande1999/2000:AU1 Utgiftsområdena 13 Ekonomisk trygghetvid arbetslöshet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv.Vidare har ett antal motioner som väckts under denallmänna motionstiden och som har beröring medfrågorna som behandlas i detta betänkanderemitterats till andra fackutskott. Slutligen kommerde motioner som har väckts med anledning avskrivelsen, liksom de motioner som har väckts underden allmänna motionstiden som rörjämställdhetslagen m.m. att behandlas i samband medden jämställdhetsproposition som har aviserats tillvåren 2000.Efter det senaste tillfället, , då utskottetbehandlade en regeringsskrivelse rörandejämställdhet (bet. 1996/97:AU8, skr. 1996/97:41) harett omfattande arbete med jämställdhetsfrågorfortsatt inom en rad olika politikområden såsomarbetsmarknads- och arbetslivspolitik,socialpolitik, ekonomi samt kvinnofrid. Som exempelpå konkreta resultat av detta arbete kan nämnas deförslag som regeringen presenterade i propositionenKvinnofrid (prop. 1997/98:55). flera av de förslag som hade presenteratsi propositionen; t.ex. infördes ett nytt brott ibrottsbalken, grov kvinnofridskränkning (bet.1997/98:JuU13, rskr. 1997/98:250), och vissaförändringar gjordes i jämställdhetslagen rörandesexuella trakasserier (bet. 1997/98:AU10, rskr.1997/98:186). Härutöver har även ett antal avriksdagens övriga utskott avgivit betänkandenavseende jämställdhetsfrågor som har anknytning tillderas sakområden.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse förhur jämställdhetspolitiken utvecklats dittills undermandatperioden. Dessutom redovisas huvuddragen förden fortsatta inriktningen av insatserna. De mål somnärmare gås igenom är bl.a. makt och inflytande samtekonomi, kvinnofrid, arbetsmarknads- ocharbetslivspolitik samt socialpolitik. Vidare lämnassom framgått en beskrivning av det internationellaarbete som har deltagit i på jämställdhetensområde, innefattande även en redovisning av frågorsom har samband med fullföljandet av de åtagandensom gjordes vid i år1995.UtskottetMot bakgrund av redovisningen i regeringensskrivelse samt de förslag som har lagts fram genommotionerna behandlar utskottet i det följande underskilda rubriker de frågor som har aktualiserats.Framställningen följer i huvudsak skrivelsensdisposition.Mål och inriktning - makt och resurserSkrivelsenDe övergripande målen för jämställdhetspolitiken ärett samhälle där kvinnor och män har sammamöjligheter, rättigheter och skyldigheter inom allaväsentliga områden i livet. Det innebär en jämnfördelning av makt och inflytande, samma möjlighetertill ekonomiskt oberoende, lika villkor ochförutsättningar i fråga om företagande, arbete,arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter i arbetet.Det innebär också tillgång till utbildning ochmöjligheter till utveckling av personligaambitioner, intressen och talanger, delat ansvar förhem och barn samt frihet från könsrelaterat våld.Regeringens skrivelse redovisar vilka framsteg somhar gjorts i förhållande till de uppsattamålen. I regeringens förra jämställdhetsskrivelse,Jämställdhetspolitiken (skr. 1996/97:41), lämnadesen redogörelse för hur formerna förjämställdhetsarbetet förändrats fram till 1996.De framsteg på jämställdhetsområdet som redovisas iden skrivelse som föreligger,Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet, innefattaren rad samhällsområden. har fortfarande envärldsledande ställning när det gäller kvinnorsrepresentation i politiska beslutande organ med merän hälften kvinnor i regeringen, kvinnor iriksdagen, i och ikommunfullmäktige. Fördelningen av ekonomiskaresurser mellan kvinnor och män har synliggjortsgenom arbete som gett ökadkunskap om kvinnors och mäns skilda villkor isamhället.I skrivelsen konstaterar regeringen att kvinnorsställning på arbetsmarknaden har ytterligarebefästs. Kvinnor har i genomsnitt längre utbildningän män. De könsbundna utbildningsvalen består ävenom det sker en viss ökning av andelen kvinnor inomnaturvetenskaplig utbildning. Åtgärder har vidtagitsför att motverka det könsspecifika våldet motkvinnor. Förbud har införts mot köp av sexuellatjänster. Möjligheterna att kombinera förvärvsarbetemed föräldraskap har förbättrats för både kvinnoroch män.Medvetenheten och kunskaperna om skillnader iflickors och pojkars samt kvinnors och mäns olikavillkor i samhället ökar till följd av detmetodutvecklings- och analysarbete som pågår inom deflesta politikområden. Arbetet leder till nyaförslag och åtgärder som kan leda till ettmer jämställt samhälle.Trots de framsteg som regeringen redovisar återstårmycket att göra inom alla politikområden innan deuppsatta jämställdhetsmålen har nåtts. Åtgärder föratt få bort löneskillnader på grund av kön kommeratt vidtas. En proposition om vissa ändringar ijämställdhetslagen kommer att lämnas under våren2000. Arbetet med att motverka våld mot kvinnorkommer att följas upp. Fortsatt stöd skall ges föratt underlätta för män att ta praktiskt ansvar förhem och barn. Männens roll i jämställdhetsarbetetskall lyftas fram.I jämställdhetsskrivelsen poängterar regeringen attarbetet med att utveckla metoder för att införlivaett jämställdhetsperspektiv med alla politikområdenkommer att intensifieras. Ökade satsningar påinformation och opinionsbildning kring aktuellajämställdhetsfrågor skall göras. De internationellajämställdhetsarbetet kommer att kräva storainsatser. Det gäller i första hand inför och underSveriges ordförandeskap i EU menockså i anslutning till omuppföljning av i juni 2000.MotionerModeraterna förordar i motion A805 en ny inriktningav jämställdhetspolitiken så att den bidrar till attsjälvständiga kvinnor och män själva kan forma sintillvaro enligt egna önskemål och behov (yrkande 1).Det är en uppfattning som partiet också för fram imotion A1 (yrkande 1). Politikens roll skall varaatt inspirera, inte att dirigera.Jämställdhetsarbetet måste bedrivas långsiktigt,inte i kortvarig och ytlig projektform, vilket oftavarit fallet på senare tid.I motion A805 poängterar attfamiljepolitiken, som är viktig urjämställdhetssynpunkt, skall utformas så att denskapar möjligheter och mångfald samt underlättar förkvinnor och män att kombinera arbets- och familjeliv(yrkande 3). Skattetrycket måste sänkas för att gevalfrihet och möjlighet att leva på sin lön så attkvinnor och män blir ekonomiskt oberoende. Vidarebör skattereduktion på hemnära tjänster införas.Partiet framhåller som sin grundsyn att alla ärolika men lika mycket värda. Det innebär att intenågon får diskrimineras på grund av exempelvis sittkön. Varje människa skall ses som en individ ochinte som en del av ett kollektiv (yrkande 1).Kvotering som metod för att uppnå jämställdhetavvisas av eftersom metoden ger uttryckför bristande tilltro till kvinnors förmåga ochövertro på regleringar (yrkande 2).I såväl motion A805 (yrkandena 11 och 12) sommotion A1 (yrkandena 2 och 4) betonar Moderaternaatt den offentliga sektorns monopol påkvinnodominerade områden utgör ett hinder motjämställdhet. Det enda verksamma sättet att kommatill rätta med den könsuppdelade arbetsmarknaden iSverige är att bryta upp de offentliga monopolen.Monopolen har lett till inlåsningseffekter och dåliglöneutveckling främst för kvinnor och måste därföravskaffas. Därmed skulle kvinnors företagande öka,kvinnor skulle i lika stor utsträckning som mänkunna finna alternativa arbetsgivare och lönernaskulle bestämmas på individnivå. När lönen på dettasätt fastställs på en marknad återspeglar den ocksåarbetsinsatser, kompetens, engagemang och resultat iarbetet.Kristdemokraterna pekar i motion A2 påKvinnomaktutredningens förslag om enkommunikationsplan för spridning av forskning omkvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt ochekonomiska resurser. Partiet anser attmaktstrukturerna bör göras synliga långt utanförforskarvärlden och att regeringen bör återkomma medförslag om hur detta skall ske (yrkande 2).Också när det gäller målet att avmyndighetscheferna skall vara kvinnor bör regeringenåterkomma till med förslag (yrkande 25).En betydande ökning av antalet kvinnligamyndighetschefer måste till om målet skall kunnanås, menar i motion A5 framstår avskaffandetav de löneskillnader som bara kan förklaras av könsom den kanske viktigaste uppgiften ijämställdhetspolitiken. Partiet betonar vikten avatt bryta offentliga monopol för att motverkalöneskillnader mellan kvinnor och män. Kvinnor måsteges möjlighet att kunna välja arbetsgivare, attsjälva bestämma arbetsformer och att konkurrera påen marknad för att kunna nå upp till männenslönenivåer (yrkande 1). Också i motion A807 betonarFolkpartiet vikten av att bryta de offentligamonopolen för att fler arbetsgivare skall kunnautföra offentligt finansierade tjänster inom bl.a.vård och skola (yrkande 3). I motion A5 poängterarpartiet att en viktig uppgift förjämställdhetspolitiken är att göra det möjligt,lönsamt och meningsfullt för fler kvinnor attförverkliga sina planer på företagande inom alladelar av ekonomin. Hinder mot kvinnors företagandemåste undanröjas (yrkande 2).Miljöpartiet vill i motion A819 att regeringen skallbeakta förslag till åtgärder(SOU 1998:6) och återkomma till i frågan(yrkande 1). Enligt partiet efterlevs inte kraven påkönsuppdelad statistik. bör begära attframtagen könsuppdelad statistik används i allaförslag om ändrad lagstiftning (yrkande 4).Vid lika meriter bör kvotering genom positivsärbehandling användas när tjänster skall tillsättasinom myndigheter och statliga verk, anserMiljöpartiet (yrkande 5). Den metod förmainstreaming eller s.k. jämtegrering som tagitsfram av , 3 R-metoden, bör spridas.Partiet vill att regeringen skall främja att metodenanvänds inom alla statliga myndigheter ochutredningar (yrkande 6).Inger m.fl. (s) pekar i motion A812 på enrad åtgärder som bör genomföras för att få tillstånd ett jämställt arbetsliv. Det ofrivilligadeltidsarbetet måste bort och rätten till heltidskall utgöra norm. Otrygga anställningar måsteersättas med fasta anställningar.Bemanningsbranschen måste regleras ochkompetensutvecklingen i arbetslivet bli mer rättvistfördelad. Insatserna för att minska löneskillnadernamellan kvinnor och män måste intensifieras.I motion A802 av och ()betonas att jämställdhetspolitiken bör baseras påalla individers lika värde. Individen skall enbartbedömas efter kvalifikationer, kvaliteter och vilja(yrkande 1). Människor har rätt att betraktas somindivider, inte som delar i kvotgrupper somtillskrivs vissa egenskaper. Ingen skalldiskrimineras på grund av kön, ålder, ras ellerreligion (yrkande 2). Familjepolitiken börmoderniseras (yrkande 3).Yvonne Ruwaida (mp) anser i motion Sf640 att olikautredningar bör använda sig av invandrarkollektivetsom en resurs och antingen ha med en expert ellerarbeta i samråd med invandrargruppen (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeEnligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är detvärdefullt att utvecklingen på jämställdhetsområdetfortlöpande och i samlad form redovisas förriksdagen. Utskottet stöder den inriktning påjämställdhetspolitiken som förordas av regeringenoch som redovisas i skrivelsen.De övergripande målen för jämställdhetspolitiken ärett samhälle där kvinnor och män har sammamöjligheter, rättigheter och skyldigheter inom allaväsentliga områden i livet.