bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Skuldenefterskänks , vilket i praktiken blir ett bidrag till kommunerna som interedovisas över budgetens utgiftssida, påpekar motionärerna.I en sammanställning i motionen hänvisar motionärerna också till de av-giftsinkomster som enligt regeringens förslag i fortsättningen skall redovisasmot anslag.Till följd av detta kräver motionärerna att regeringen skall återkomma tillriksdagen med en fullständig redovisning av hur dessa utgifter skall rymmasinom utgiftstaken (yrkande 7).Kristdemokraterna framför i motion Fi13 ett snarlikt krav i vilket partietföreslår att skall begära av regeringen en korrekt och fullständigredovisning i enlighet med budgetlagen av samtliga inkomster och utgiftersom finns beräknade i vårpropositionen (yrkande 7).Även är i motion Fi14 kritiskt till det sätt på vilket regering-en upprätthåller utgiftstaket. Regeringens tricksande undergräver enligt mo-tionärernas mening utgiftstakets, och därmed även regeringens trovärdighet.Det finns, anser de, många exempel på hur regeringen genom kreativ bokfö-ring kringgått utgiftstaken för att kunna öka statens utgifter. I motionen pekade ut några av de avgifter som enligt regeringens förslag skall redovisas motanslag. Som exempel på tricksande anger de också regeringens förslag att till2001 senarelägga utbetalningen av arealersättningar på sammanlagt 3,7 mil-jarder kronor i stället för att rätteligen betala ut dessa medel i december.Centerpartiet tar bestämt avstånd från det sätt på vilket regeringen hanterarutgiftstaket i budgetarbetet. Enligt motionärernas uppfattning bör regeringenåtergå till huvudprincipen om bruttoredovisning av statens utgifter och in-komster. Av motionen framgår också att anser att utgiftstaketskall finnas kvar som budgetpolitiskt instrument, men att dess konstruktionbehöver justeras och ses över. En parlamentarisk utredning bör ges i uppdragatt göra en sådan översyn. Motionärerna föreslår att genom etttillkännagivande skall delge regeringen dessa synpunkter (yrkande 2).Folkpartiet anser i motion Fi15 att det är ett allvarligt orostecken att rege-ringen visat tendenser till att urholka utgiftstaket genom att i praktiken föraöver utgifter till inkomstsidan. Problemet med att de fastställda ramarna förutgiftsområdena inte respekteras är att detta undergräver budgetpro-cessen. Systemet med utgiftstak och ramar för utgiftsområden är inte enbartett medel för att stärka omvärldens tilltro till den svenska budgeten utan i högrad även ett internt styrmedel i budgetarbetet.Ett tydligt exempel på en sådan redovisning är enligt motionärerna hante-ringen av statsbudgetens kostnader för stängningen av . Genom attta ut kostnaden som en minskad inleverans från och genom attgöra ersättningarna för produktionsbortfallet skattefria lyckas regeringendölja att den verkliga statsfinansiella kostnaden är ca 1,2 miljarderkronor. I stället redovisas bara en utgift på , påpe-kar motionärerna. Genom att låta några myndigheter såsom , och disponera avgifter som är avoffentligrättslig karaktär kan regeringen i praktiken öka dessa myndighetersresurser utan att det redovisas som en ökad statsutgift. Ett sådant förfarandebryter i varje fall mot andan i budgetlagen, anser motionärerna som begär attregeringen senast i budgetpropositionen skall återkomma med en redovisningsom överensstämmer med budgetlagens krav (yrkande 25).Finansutskottets ställningstagandeMotionärernas kritik riktar framför allt in sig på två frågor, nämligen dels desätt på vilket kostnaderna för avvecklingen av ett av kärnkraftsaggregaten iBarsebäck har redovisats på statsbudgeten, dels de i vårpropositionen fram-förda förslagen att låta vissa myndigheter direkt få förfoga över inkomsternafrån ett antal offentligrättsliga avgifter.Vad beträffar kostnaderna för avvecklingen av har utskottet ny-ligen behandlat denna fråga i ett yttrande till näringsutskottet (FiU2y). Iyttrandet gick utskottet översiktligt igenom det ersättningsavtal som upprät-tats mellan parterna och det sätt på vilket regleringen av utgående ersättning-ar skulle komma att belasta statsbudgeten. Av särskilt intresse för utskottetsbedömning var därvid om redovisningen av utgående ersättningar stod iöverensstämmelse med budgetlagens krav på att inkomster och utgifter skallredovisas var för sig på statsbudgeten. Detta bruttoredovisningskrav, somenligt 17 § budgetlagen (1996:1059) är huvudregeln i budgetredovisningen,innebär att inkomsterna inte får minskas med utgifter och att utgifterna intefår minskas med inkomster.I den proposition som låg till grund för beslut (prop.1999/2000:63) finns alla kostnader som är förenade med stängningen av detena kärnkraftsaggregatet öppet redovisade. Utskottet konstaterade vid singenomgång att givet det framförhandlade avtalet kunde det inte hävdas attredovisningen av dess effekter på statsbudgeten stod i strid mot budgetlagensbestämmelser. Denna uppfattning har därefter också konfirmerats genomriksdagens beslut. Med hänsyn härtill finner utskottet det anmärkningsvärt attmotionärerna nu karakteriserar den av godtagna ordningen som ettbudgettricksande.I vårpropositionen föreslår regeringen på tilläggsbudget att tre myndigheterskall få ett resurstillskott under innevarande budgetår genom att vissa offent-ligrättsliga avgifter som myndigheterna uppbär i fortsättningen skall redovi-sas mot respektive myndighets förvaltningsanslag i stället för mot en in-komsttitel. Statsbudgetens inkomster minskar därvid med ett lika stort be-lopp, men avgifternas offentligrättsliga karaktär påverkas inte av förändring-en, framhåller regeringen, som aviserar att ytterligare ett antal förändringarav snarlik art kommer att presenteras i budgetpropositionen. De myndighetersom berörs av de nu närmast aktuella förslagen är , ().Tullverket föreslås få disponera de medel som flyter in från expeditions-och ansökningsavgifter, tullförrättningsavgifter och tullräkningsavgifterräknat fr.o.m. . Tillsammans väntas dessa ge ett resurstillskottpå . Åtgärden motiveras med att Tullverketsutgifter kommer att öka med när Öresundsbronöppnas och att regeringen inte kan acceptera att ambitionsnivåsänks.Polisväsendet föreslås få disponera de avgifter som polismyndigheterna tarut när de utfärdar pass räknat fr.o.m. . För helår beräknas dettge ett tillskott på . Åtgärden motiveras med attpolisväsendets ekonomiska situation är bekymmersam och att regeringen intekan acceptera att polisens arbete med närpolisreformen stannar av. Ett resurs-tillskott redan innevarande år bedöms därför som nödvändigt.CSN föreslås få disponera de avgiftsintäkter som tas ut vid uppläggning avlån räknat från . Dessa avgifter uppgår till 80 miljonerkronor . Åtgärden motiveras med att en väl fungerande studiestödsad-ministration prioriteras högt av regeringen och att CSN behöver tillförasresurser. Förutom rätten att få disponera dessa avgifter föreslås att CSN påtilläggsbudget skall tillföras över anslag.Av redovisningen i vårpropositionen framgår dessutom att regeringen av-ser att i budgetpropositionen föreslå att skall få tillgodo-göra sig avgifter för körkortsprov, att länsstyrelserna skall få fakturera för sina arbetsinsatser med körkort, att UD skall få tillgodogöra sig endel av de avgifter som tas ut vid utlandsbeskickningarna för pass och vise-ringar, att skall få disponera avgiftsinkomsterna förarbetspraktik samt att kommunernas avgifter till specialskolor också skalltillföras ett anslag i stället för en inkomsttitel.Av tabell 4.8 i vårpropositionen kan man utläsa att dessa åtgärder leder till astatsbudgetens inkomster varaktigt minskar med enligtföljande fördelning.Tabell 12. Föreslagen nettoredovisning av offentligrättsliga avgifterBelopp i miljoner kronor200120022003VaraktigeffektTullen, avgiftsinkomster25252525Polisväsendet, avgiftsinkomster för pass180180180180UD, avgiftsinkomster för pass och viseringar25252525CSN, avgiftsinkomster för uppläggning av lån80808080Vägverket, avgiftsinkomster för körkort480540540500Länsstyrelserna, avgiftsinkomster för körkort40404040Specialskolor, avgiftsinkomster från kommuner48969690Arbetspraktik, avgiftsinkomster från arbetsgivare200200200200Summa inkomstminskning1 0781 1861 1861 140Även dessa förslag ses av oppositionspartierna som en form av budgettrick-sande och ett sätt att kringgå utgiftstaket. och häv-dar dessutom att incitamentsstrukturen blir oklar om myndigheter själva fårbestämma och behålla offentligrättsliga avgifter, eftersom inkomstmaxime-ring då kan komma att gå före rättssäkerhet.Utskottet vill med anledning härav erinra om att det av regeringen före-slagna förfarandet inte innebär något nytt. Av de offentligrättsliga avgiftersom tas ut redovisas betydande belopp mot anslag. () har i en ännu preliminär sammanställning kommit framtill att 64 myndigheter fick disponera sammanlagt närmare 8miljarder kronor i offentligrättsliga avgifter.Regeringens förslag innebär att offentligrättsliga avgifter på ytterligarenågra myndighetsområden i fortsättningen skall nettoredovisas under anslag.Enligt 9 § budgetlagen skall statsinkomster som beräknas av alltidredovisas mot inkomsttitlar. Det föreslagna förfarandet innebär alltså i prin-cip att inte längre skall beräkna dessa avgifter och därmed skall deinte heller föras till en inkomsttitel. Om avgifterna endast skall bidra till afinansiera verksamhetens utgifter kan de nettoredovisas enligt 17 §, och omde skall ge full kostnadstäckning skall kostnader och intäkter redovisas ochbudgeteras vid sidan av statsbudgeten enligt 18 §. Någon åtskillnad görs intei lagtexten mellan offentligrättsliga och andra avgifter. Det får därför ansesvara i överensstämmelse med lagtexten och förarbetena att förfara på det sättsom regeringen föreslår.Ett skäl till att myndigheter skall få tillgodogöra sig avgifter på detta sättkan vara att de därigenom får möjlighet att på ett mer rationellt sätt anpassasin verksamhet till variationer över tiden. Av vårpropositionen framgår ex-empelvis att bör få disponera inkomster från körkortsavgiftereftersom volymen på denna arbetsuppgift varierar påtagligt mellan åren.Arbetsgivare som får ta emot arbetslösa för arbetspraktik erlägger en sär-skild finansieringsavgift. Genom att föra inkomsterna från denna avgift motanslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder får ettökat intresse för att se till att arbetsgivare verkligen betalar och att de beti tid.Det bör noteras att ingen av de avgifter som föreslås bli redovisade motanslag är av sanktionstyp.Det bör enligt utskottets mening också uppmärksammas att det förhållan-det att en myndighet får disponera inkomster från offentligrättsliga avgifterinte är liktydigt med att myndigheten också ensam får bestämma avgiftensstorlek. I allmänhet fattas sådana beslut av regeringen, men i några fall skerdet på myndighetsnivå. Alla myndigheter som tar ut avgifter är emellertidskyldiga att samråda med ESV om nivån på avgifterna. Någon riskför att inkomstmaximering skall komma att styra myndigheternas handlandeföreligger därför inte.Enligt utskottets mening måste varje förslag till nettoredovisning av of-fentligrättsliga avgifter noga prövas utifrån de effektivitetsvinster som kangöras i det enskilda fallet. Hänsyn måste också tas till hur förslagen återver-kar på de budgetpolitiska mål som lagts fast för den statliga verksamhetenoch hur förslagen kan komma att påverka tilltron till dessa mål.För egen del anser utskottet att en övergång till nettoredovisning av de of-fentligrättsliga avgifterna i de nu redovisade fallen kan bidra till större efftivitet och till att de olika myndigheternas verksamhet främjas. Med den nuföreslagna omfattningen blir återverkningarna på uppställda budgetpolitiskamål också mer marginell. Förslagen är enligt utskottets mening också fören-liga med budgetlagens krav på hur inkomster skall redovisas.Med hänvisning härtill anser utskottet att den kritik som framförs av oppo-sitionspartierna saknar grund. Utskottet avstyrker därför motionerna Fi12 (m)yrkande 7, Fi13 (kd) yrkande 7, Fi14 (c) yrkande 2 i denna del samt Fi15 (fp)yrkande 25.Centerpartiet föreslår i motion Fi14 att en parlamentarisk utredning bör ges iuppdrag att se över utgiftstakets konstruktion så att det långsiktigt kan till-lämpas och accepteras i budgetarbete (yrkande 2 i denna del).Enligt motionärerna tvingas de med nuvarande konstruktion på utgiftstaketatt spara ihop två gånger ifall de vill sänka skatten för låg- och medelin-komsttagare genom att höja grundavdraget.Såvitt utskottet förstår grundas motionärernas förslag på en missuppfatt-ning. Om det statliga grundavdraget höjs leder detta till att statens inkomsterminskar, däremot påverkas inte de takbegränsade utgifterna. Om å andrasidan det kommunala grundavdraget höjs blir följden att kommunernas skat-teinkomster begränsas, däremot får en sådan höjning inget genomslag i sta-tens inkomster. I enlighet med finansieringsprincipen skall emellertid kom-munerna kompenseras för det uppkomna skattebortfallet, vilket sker genomen höjning av de generella statsbidragen till kommunerna.På statsbudgeten kommer således ett höjt statligt grundavdrag till synes påbudgetens inkomstsida medan en höjning av det kommunala grundavdragetfår effekt på de takbegränsade utgifterna. Utskottet kan således inte finna attett parti som vill höja grundavdraget får betala dubbelt för en sådan åtgärd.Utskottet vill också erinra om att den paralamentariskt förankrade ser över bl.a. hantering av budgetfrå-gor. Enligt vad utskottet erfarit prövar kommittén i det sammanhanget ävenfrågor med anknytning till utgiftstaket. Därtill kommer att en av regeringentillkallad särskild utredningsman, generaldirektör , också prö-var frågor med anknytning till utgiftstakets konstruktion. Enligt utskottetsmening är det mot bakgrund härav inte påkallat att ta ett initiativ av det slagmotionärerna begär.Motion Fi14 (c) yrkande 2 i denna del avstyrks därför av utskottet.2.4 Budgetpolitikens inriktning2.4.1 Samarbete om budgetpolitikenAv propositionen framgår att regeringen eftersträvar största möjliga uppslut-ning kring en politik för full sysselsättning och att arbetsmarknadens parterhar en viktig roll i detta sammanhang.Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellanden socialdemokratiska regeringen, och , vilka stårbakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftsta-ken, tilläggsbudgeten och de nu föreslagna skatteförändringarna.Samarbetet mellan regeringspartiet och de båda andra partierna berör femområden, nämligen ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö.Det innefattar både konkreta förslag och åtaganden . Enligtpropositionen bekräftas genom detta samarbete att det finns en politisk majo-ritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning, prissta-bilitet och ett offentligt överskott på i genomsnitt av BNP sett över enkonjunkturcykel. Politiken syftar också till jämlikhet, jämställdhet och eko-logisk hållbarhet.2.4.2 De politiska alternativenVårpropositionenUtgiftstaket uppgår till . Regeringen bedömeratt det kommer att med en budgeteringsmarginal på ca 1 miljard kro-nor, men finner det oroande att utgifterna ökar kraftigt för vissasocialförsäkringar. På några områden har regeringen därför infört begräns-ningsbelopp.Det fastlagda utgiftstaket ligger på en högrenivå. De ökade resurserna kommer enligt tidigare beslut att användas för attbl.a. öka biståndet, förbättra studiestödet och höja barnbidragen. Men även2001 beräknas utgifterna bli större på grund av den ökade ohälsan. Regering-en ser mycket allvarligt på denna utveckling och kommer därför att tillsättaen arbetsgrupp med uppgift att utarbeta en handlingsplan för att minskaohälsan. Om utgifterna inom hälsoområdet tillåts fortsätta att öka i sammatakt som kan fastlagda utgiftstak inte upprätthållas. Det finns då risför att andra reformer inte kan förverkligas påpekar regeringen, vars uppfatt-ning är att utgiftstaken skall hållas.Nivån på de tidigare fastlagda utgiftstaken bör enligtregeringen ligga fast men bör tekniskt anpassas till att pensionsrätt kommeratt införas för studier och totalförsvarsplikt samt till att återflöde från EU:budget ökar. Efter en sådan teknisk justering blir utgiftstaket för högre och uppgår således till medanutgiftstaket ökar med till 817 miljarder kronor.För de tre närmaste åren aviserar regeringen ett antal reformer vars omfattninguppgår till sammanlagt 2003. Tyngdpunkten i satsningarnaligger i tredje året, men väntas åtgärderna få genomslag med drygt 9miljarder kronor. De innefattar satsningar inom fem områden. Jämfört med deberäkningar som redovisades i budgetpropositionen uppgår regeringens nutillkommande satsningar inom de fem områdena till följande belopp.Tabell 13. Regeringens förslag till utgifts- och inkomständringar 2001-2003Nettoförsvagning av de offentliga finansernaBelopp i miljoner kronor200120022003En offensiv för tillväxt1 8902 2109 150Ökad rättvisa och trygghet2 3503 0203 420Barnen vår framtid-1 5502 0001 500Ett ekologiskt hållbart Sverige6106102 580Internationell solidaritet2502502 530Summa reformer4 5209 22019 980varav utgiftsökningar1 4005 70016 470inkomstminskningar3 1203 5203 510Genom en offensiv för tillväxt vill regeringen främja sysselsättningen. Detskall bl.a. ske genom satsningar på utbyggt anställningsstöd för långtidsar-betslösa, integrationsåtgärder, högre utbildning och forskning samt en ut-byggnad av ett bredbandsnät. I offensiven ingår också en förlängning avstorstadssatsningen liksom även efter 2002.Satsningen på ökad rättvisa och trygghet riktar sig bl.a. till de sämst ställdapensionärerna men i den ingår också resurstillskott till rättsväsendet, skatte-förvaltningen och tullen. En utbyggd tandvårdsförsäkring och satsningar påänkepensioner hör också hit.För barnfamiljerna införs ytterligare en pappa/mammamånad i föräldraför-säkringen samt en maxtaxa i barnomsorgen. I enlighet med vad som tidigareaviserats kommer barnbidraget och studiebidraget att höjas med ytterligare100 kr/månad och barn . Inklusive tidigare aviserade förslaguppgår tillskotten till barnfamiljer sammantaget till ca 9 miljarder kronor2003.I satsningen på ett ekologiskt hållbart ingår bl.a. en grön skatte-växling som skall uppgå till ,fortsatta satsningar på lokala investeringsprogram samt förstärkta anslag förmarkinköp, biotopskydd, marksanering, kalkning samt miljöforskning, mil-jöövervakning och forskning inom jordbruket.Den internationella solidariteten förstärks genom att biståndet höjs med1,, från av BNI 2002 till 2003. Av propositionen framgår att det ärregeringens ambition att åter skall uppnå enprocentsmålet för bistån-det när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger.Den samlade effekten av regeringens nu aviserade utgifts- och inkomstför-ändringar beräknas leda till att de takbegränsade utgifterna på statsbudgetenökar med 2001 och med 2002. År2003 väntas de takbegränsade utgifterna öka med 18,3 miljarder kronor.Eftersom vissa av förslagen är tidsbegränsade begränsar sig deras varaktigaeffekt till 9,4 miljarder kronor.Regeringens nu redovisade inriktning av budgetpolitiken väntas enligtpropositionen få följande effekt på statsbudgeten under de närmaste tre åren.Tabell 14. Lånebehov enligt regeringens budgetförslag för 2000-2003Belopp i miljarder kronor2000200120022003Inkomster+809,6+720,6+754,2+784,0Utgifter exkl. statsskuldsräntor-624,2-645,0-659,4-668,5Statsskuldsräntor m.m.-93,4-69,3-65,7-58,6Netto+92,0+6,3+29,0+57,0Riksgäldskontorets nettoutlåning-41,5-9,1-8,5-8,8Överföring från AP-fonden+45,0+19,7+19,1+3,6Statsbudgetens saldo före beräkningsteknisköverföring+95,5+16,9+39,6+51,8Beräkningsteknisk överföring--27,3-35,9-58,9Amortering av statsskulden+95,5-10,4+3,7-7,1Regeringen har vid utformningen av sitt budgetförslag förutsatt att tidigarebeslutade utgiftstak för 2001-2002 skall ligga fast men tekniskt anpassas tillförändringar som följer av att pensionsrätt kommer att införas för studier ochtotalförsvarsplikt och av att återflöde från EU:s budget ökar. föreslåregeringen ett utgiftstak på . För de tre närmastefterföljande åren har därigenom de av regeringen föreslagna utgiftstakenföljande sammansättning.Tabell 15. Utgiftstak för 2001-2003 enligt regeringens budgetförslagBelopp i miljarder kronor200120022003Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor641,0653,9664,5Minskning av anslagsbehållningar4,05,54,0Ålderspensionssystemet utanför statsbudgeten144,7151,3158,4Summa takbegränsade utgifter789,7810,8826,9Budgeteringsmarginal2,36,220,1Utgiftstak792,0817,0847,0MotionernaModerata samlingspartiet redovisar i motion Fi12 en budgetpolitik inriktadpå att ge individen ett ökat inflytande över sitt liv och på att främja en långvarigt hög tillväxt så att alltfler kan komma i arbete.Partiet vill med sin skattepolitik minska bidragsberoendet och öka förut-sättningarna för arbete och företagande. Skattesänkningarna motsvaras hu-vudsakligen av minskade offentliga utgifter och har i övrigt en utbudsstimu-lerande inriktning. I ett medellångt perspektiv bör skatterna sänkas till ennivå som motsvarar genomsnittet bland våra viktigaste konkurrentländer.Enligt motionärerna leder deras nu redovisade förslag till att utgifts- ochskattekvoten de kommande tre åren väntas falla till 49,5 respektive 46,1 %.När såväl utgifts- som inkomstkvoterna minskar blir de offentliga finanser-nas konjunkturkänslighet väsentligt mindre. De offentliga inkomsterna ochutgifterna blir då också mindre följsamma till konjunkturens svängningar.De offentliga finanserna bör enligt motionärerna vara i balans över enkonjunkturcykel. Då kommer även statsskulden att vara oförändrad i nomi-nella termer, men mätt som andel av BNP kommer den att sjunka i takt medatt BNP växer. Givet detta balansmål bör vi i nuvarande konjunkturtopp haöverskott i de offentliga finanserna, anser motionärerna.Moderata samlingspartiets förslag till skattesänkningar uppgår under de trenärmaste åren till 45, 74 respektive och inriktas främstpå inkomstbeskattningen. Inkomstskatten skall sänkas för alla, men tyngd-punkten skall ligga i beskattningen av låg- och medelinkomsttagarna. I mo-tionen aviseras att partiet kommer att presentera en inkomstskattereform somefter sänker skatten med . Det sker genom höjdagrundavdrag, sänkta inkomstskatter och en successiv avveckling av denstatliga inkomstskatten.Partiet vill därutöver införa ett förvärvsavdrag vid beräkningen av kom-munal inkomstskatt. skall detta förvärvsavdrag uppgå till6 % men höjs därefter till . Barnfamiljer skall ges rätt tillett särskilt grundavdrag vid den kommunala beskattningen. Avdraget skalluppgå till per barn och är tänkt att komplettera barnbidraget pådagens nivå. Dessutom införs rätt till avdrag för styrkta barnomsorgskostna-der. Avdraget för resor till och från arbetet skall förbättras sombensin- och dieselskatten sänks. Vidare skall avdrag för pensionssparandeåter få göras med ett basbelopp.Frysningen av nuvarande taxeringsvärden skall behållas vid fastighetsbe-skattningen samtidigt som uttaget av skatt successivt trappas ner till 1,0 %2003 och markvärdet tas upp med enbart halvt belopp vid beräkning avskatten. Dubbelbeskattningen av utdelningsvinster skall avvecklas och för-mögenhetsskatten skall stegvis slopas. Inom jordbrukssektorn skall skattenpå elkraft och eldningsolja fullt ut sänkas till de nivåer som gäller för till-verkningsindustrin.De moderata skattesänkningarna finansieras genom besparingar som underde närmaste tre åren uppgår till netto 32, 59 respektive 65 miljarder kronor.Till en del leder besparingarna till att kostnaderna för hushållen ökar.