bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Forskningen och teknikutvecklingen bör i närtid hastor bredd och långsiktigt inriktas mot områden som är väsentliga för För-svarsmaktens anpassningsförmåga och internationella verksamhet.I samband med kontrollstationen redovisade regeringen en be-dömning av framtida förutsättningar för svensk försvarsindustri. Dennabedömning är alltjämt giltig. Enligt regeringens mening kommer en ökadsatsning på att anskaffa demonstratorer, simulatorer, informations- och led-ningssystem, samt på forskning och teknikutveckling, att ge svensk för-svarsindustri möjligheter att inta framträdande roller inom dessa områden.En sådan ökad satsning kommer också att ge möjligheter att delta inya internationella samverkansprojekt.Regeringen bedömer att mellanstatlig samverkan och ömsesidiga beroen-den ytterligare måste utvecklas för att uppnå tillräcklig säkerhet för denframtida materiel- och kompetensförsörjningen. Stödet till svensk för-svarsindustris exportansträngningar har också fortsatt stor betydelse.Regeringen anser vidare att statsmakterna, myndigheterna och industrinbör delta i internationell samutveckling av system som ingår i det framtidaförsvarets behov eller där sådan utveckling bidrar till att viktiga kompetens-områden kan upprätthållas inom landet. En förutsättning för detta sägs varaatt den svenska försvarsindustrin aktivt deltar i såväl nationell som interna-tionell omstrukturering. Vidare bör en förändrad fördelning av affärsriskeråstadkommas genom att industrin i högre grad än deltar i finansieringenav utvecklingsprojekt. En ytterligare möjlighet att åstadkomma internatio-nella gemensamma utvecklingsprojekt är långsiktiga åtaganden mellan desamutvecklande länderna i kombination med industrins egen satsning ochomstrukturering.Regeringen meddelar att det nordiska försvarsmaterielsamarbetet har ökatpå senare år. Bl.a. pågår en studie- och konceptfas om en gemensam utveck-ling av ubåtar, det s.k. . Vidare har , , Norgeoch ingått ett avtal om att gemensamt anskaffa helikoptrar.Även inom flera andra områden pågår gemensamma projekt.I syfte att förbättra styrning och uppföljning av materielförsörjningen harregeringen beslutat att s.k. objektsramar successivt skall införas för störrematerielinvesteringar. I en bilaga till propositionen redovisas objektsramarför följande materielsystem:? JAS 39 ,?? spanings- och eldledningsradar (Arte 740),?? stridsvagn 121/122 Leopard,?? måldetekterande artillerigranat (Bonus),?? splitterskyddad granatkastare (),?? korvett av Visbyklass,?? torpeder,?? flygburet radarsystem (FSR 890),?? ?För beskrivning av innehållet i de olika objektsramarna hänvisas till proposi-tionen (bilaga 1).Regeringen meddelar att den avser besluta om direktiv till ensärskild utredare att kartlägga nuläge och förändringsfaktorer för materiel-försörjningsprocessen samt föreslå utvecklings- och effektiviseringsåtgärder.Anslagsfinansierade anläggningar omfattar fortifikatoriskt skyddade anlägg-ningar av betydelse främst för Försvarsmaktens lednings- och underrättelse-förmåga. Regeringen betonar vikten av att kunna behålla fortifikatoriskkompetens och gör bedömningen att den principiella inriktningen för framti-da fortifikatorisk baskompetens och teknik bör vara att motsvara främstinsatsorganisationens behov. På skall inriktningen anpassas motde nya lednings- och informationssystemen.Enligt regeringens bedömning uppfyller Försvarsmaktens förslag till pla-nering för materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling från ijuni 1999 i allt väsentligt den inriktning som beslutat vid behand-lingen av kontrollstationspropositionen (prop. 1998/99:74) . För-slaget sägs ligga i linje med de framtida inriktningar som regeringen nuföreslår.Regeringens förslagRegeringen föreslår (hemställan nr 20) att Försvarsmaktens anskaffning avmateriel och anslagsfinansierade anläggningar samt inriktning av forskningoch teknikutveckling skall ha sådan flexibilitet att den kan utgöra en integre-rad del av Försvarsmaktens förmåga att kunna anpassas mot de nya hot ochrisker som kan uppstå i framtiden.Forskning och teknikutveckling samt utveckling och anskaffning av nyförsvarsmateriel skall inriktas så att de tillgodoser Försvarsmaktens förnyel-se. Nationell och internationell interoperabilitet skall prioriteras.Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag till inrikt-ning av Försvarsmaktens anskaffning av materiel och anslagsfinansieradeanläggningar samt inriktning av forskning och teknikutveckling.MotionernaI Moderata samlingspartiets partimotion Fö20 (m) förordas ett starkare för-svar, vilket förutsätter en större materiell kvantitet i kombination med en högkompetens inom de flesta funktionsområden. Motionens förslag sägs bl.a.innebära en förstärkt förmåga till indirekt eld, att förmågan till precisionsbekämpning av rörliga mål behålls och vidareutvecklas, att utveckling ochanskaffning av luftvärnsrobotsystem och lätt torpedsystem genomförs, attantalet ubåtar och ytfartyg upprätthålls på en rimlig nivå inför kommandebeslut om anskaffning samt att utrymme skapas för beväpning av JAS 39Gripen.Motionärerna motsätter sig regeringens nedrustning som leder till att mo-dern försvarsmateriel avvecklas i stället för att behållas för att upprätthålladels kompetensen inom olika funktioner, dels förmågan att växa när så er-fordras. Detta sägs främst gälla artillerifunktionen inom armén och marinensamt ytfartyg och ubåtar. Aktuell materiel bör i stället behållas i förband ellförrådsställas.Motionärerna anser att regeringen saknar en strategi för försvarets framtidautveckling, vilket bl.a. visar sig genom att man inom de flesta områden före-trädesvis förordar demonstratorer och simulatorer före anskaffning av kon-kreta vapensystem.I motionen framhålls att svensk försvarsindustri haft en storbredd och en unik systemkompetens. Det panikstopp som Försvarsmaktentvingats till har försatt stora delar av försvarsindustrin i en akut krissituatDen tekniska utvecklingen sägs accentuera behovet av ett allt närmaresamarbete med utländska partners. Utan de förutsättningar som skapats iform av egna och av delfinansierade projekt försvåras en sådan sam-verkan kraftigt.I flera hänseenden finns det anledning, menar motionärerna, att i ljuset avde stora förändringar som sker i det svenska försvaret överväga om de hit-tillsvarande förhållandena för svensk försvarsindustri är optimala med de nyaförutsättningarna. Det bör t.ex. övervägas om inte försvarsindustrin skullekunna erbjudas att mer aktivt få konkurrera om den del av materielunderhål-let som sköts inom Försvarsmakten.Med hänvisning till det anförda hemställer motionärerna att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling,anskaffning och produktion av försvarsmateriel (yrkande 8).I liberalernas partimotion Fö28 (fp) konstateras att inhemskindustri levererat den helt dominerande delen av materielentill det svenska försvaret. Med färre framtida enheter och längre mellanrummellan nybeställningar blir det allt svårare att basera utveckling och produk-tion på huvudsakligen svenska behov. Motionärerna beskriver den pågåendeomstruktureringen av försvarsindustrin i och i . De menar attomstruktureringen av svensk försvarsindustri från att ha varit i huvudsaknationell till att bli en del av europeisk industri måste bejakas. Den får dockinte sättas i motsatsställning till att framgent kunna finna samarbetspartnersUSA. Alternativet till europeisk samverkan för del sägs vara ingenförsvarsindustri alls. En förlorad kompetens kommer således förmodligenaldrig att kunna återskapas i vårt land.Mot den bakgrunden anser motionärerna det vore djupt beklagligt om ensvensk försvarsindustri som legat i framkant i generationer skulle stå mereller mindre utan utvecklingsuppdrag just de år då det avgörs var olika kom-petenser i en framtida europeisk försvarsindustri kommer att hamna. Ut-veckling torde i sammanhanget vara mer betydelsefull än produktion. Dettasägs vara huvudskälet till varför föreslår ett betydligt större om-ställningsbidrag än regeringen. Det skulle dessutom vara positivt om För-svarsmakten och industrin kunde komma överens om att senarelägga ochförkorta tidigare beställningar så att medel kan föras över till utvecklings-uppdrag. Motionärerna menar också att varje möjlighet att göra besparingar idriften bör tas till vara för att undvika att utvecklingsupp-drag avbryts eller inte kommer till stånd.Likaså bör man, enligt motionärerna, kunna beställa utveckling vid indust-rin även om det inte finns någon garanti för att just den tekniken kommer attleda till en seriebeställning. Men genom utvecklingsarbete vidmakthållskompetens som ger handlingsfrihet för framtiden. I motionen exemplifierasdetta med det s.k. Vectorprogrammet för manövrering av flygplan genomstyrning av motorns jetstråle. Det sägs också vara positivt om svensk industrikunde finnas med i utvecklingsarbetet kring kommande artilleri- och robot-system.Vidare framhåller motionärerna fördelen med "familjer" av vapen. Motden bakgrunden hälsas med tillfredsställelse tanken på att utforma luftvärns-robotsystemet Bamse i såväl en arméversion som i en marinversion.Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av försvarsmateriell förnyelse(yrkande 10).Roy och , båda (m), förordar i motion Fö305 (m) serie-anskaffning och införande av luftvärnsrobotsystemet Bamse.I under den allmänna motionstiden avgivna kommitté-motion Fö212 (kd) hänvisas till försvarsbeslut och att där under-strukits betydelsen av internationellt samarbete för att trygga den framtidaförsörjningen med försvarsmateriel. En allt större del av industriellaförmåga kommer att bygga på ömsesidiga internationella beroen-den i gemensamma projekt. Enligt motionärerna måste därför den svenskaförsvarsindustrin ges goda möjligheter att engagera sig i angelägna projektså att den inhemska kompetensen kan utvecklas (yrkande 10).För att inte äventyra anpassnings- och tillväxtförmågan, hävdar motionä-rerna vidare, bör påbörjade samarbetsprojekt som motiveras av Försvars-maktens framtida behov fullföljas (yrkande 11).Kristdemokraterna återkommer till detta i sin kommittémotion Fö32 (kd).Motionärerna hävdar där vikten av att fullfölja påbörjade prioriterade materi-elprojekt för att inte äventyra förmågan till anpassning. Likaså är detta vik-tigt för den svenska trovärdigheten i olika internationella samarbetsprojekt.Motionärerna menar därför att det är angeläget att fullfölja den påbörjadeutvecklingen av en ny jaktrobot och precisionsvapen med lång räckvidd.Svensk industri har här framgångsrikt lyckats etablera samarbete och visatinternationell konkurrensförmåga. I motionen förordas en långsiktig strategiinom robot-området och att det inom ramen för denna skall eftersträvasenhetsvapen med lång räckvidd (yrkande 10).Motionärerna beklagar att regeringen inte nu presenterar ett färdigt förslagnär det gäller underhåll av fartyg. Regeringen bör därför återkommatill med förslag om hur det fartygsunderhållet skall organi-seras (yrkande 7).I partimotion Fö7 (v) konstateras att regeringen vid behovavser återkomma till med frågan om det framtida fartygsunder-hållet, vilket berör örlogsvarv och . Eftersom detkan göras olika bedömningar om det föreligger ett sådant behov, förordarmotionärerna att slår fast att regeringen skall återkomma till riks-dagen i varvsfrågan (yrkande 9).I motion Fö5 (m) av sägs ett stort misstag vara påväg att begås i och med den av regeringen föreslagna kraftiga bantningen avverksamheten i och då främst på . Muskövarvets placering inära anslutning till de förbanden anses vital, både från utbildnings-synpunkt och av beredskapsskäl. Utan att avge något yrkande härom förordarmotionären att Musköanläggningen behålls.Även motion Fö33 (kd) av behandlar fartygsunderhållet.Motionären förordar att det huvudsakliga underhållet av marinens fartygförläggs till . Detta skulle vara en bidragande faktor för att säker-ställa kompetensen och närvaron för en viktig del av försvarsindustrin (yr-kande 6).Vänsterpartiet hävdar i sin kommittémotion Fö205 (v) behovet av en om-strukturering för att stimulera försvarsindustrin att övergå från militär tillcivil produktion. Målet sägs vara att all försvarsindustri omstruktureras tillcivil produktion och nytta. Många företag sägs ha påbörjat en sådan utveck-ling men regeringen har ett ansvar för att stimulera fortsatt förändring. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 4).Samma motionärer pekar också på betydelsen av försvarsindustrins lokali-sering. Det sägs vara viktigt att hävda att den del av en gemensam interna-tionell produktion som kan komma i fråga, och som är grundad på svenskteknik och svenskt kunnande, placeras i . Motionärerna hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om försvarsindustrins lokalisering (yrkande 6).I de grönas kommittémotion Fö36 (mp) sägs bristen på nytän-kande och handlingsplaner kunna visa sig förödande för inom en intealltför lång framtid. Motionärerna anser sålunda att propositionen Ett nyttförsvar desto mer handlar om gamla vapen. Fullföljandet av kontrakten förstridsvagnarna 121/122 Leopard för över 9 000 miljoner, kustkorvetter förnära 8 000 miljoner, för 10 000 miljoner och JAS 39 Gripenför anser motionärerna vara en grov felpriorite-ring av skattemedlen. Inget av dessa system sägs nämligen kunna skydda ossmot de mer sannolika icke-militära hoten. Oförmåga att avbryta och fullt utomförhandla vapenbeställningar som inte längre behövs ger i stället uttryckför att vara ett industripolitiskt stöd. I stället för den motsägelsefulla retoken vore det enligt motionärernas mening klädsamt om regeringen tog kon-sekvensen av sin politik. Med anledning härav hemställer motionärerna attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom avbeställning av vapensystem såsom t.ex. stridsvagnarna Leopard121/122 och fullföljandet av JAS-programmet (yrkande 3).Vänsterpartiet ifrågasätter också omfattningen av JAS 39-programmet. Ipartimotion Fö7 (v) konstateras att med en framtida krigsorganisation på åttadivisioner JAS 39 så kommer det i förhållande till lagda beställningaratt finnas ungefär 76 flygplan för mycket. Detta skapar stora problem i plane-ringen. förordar att regeringen tillsätter en arbetsgrupp somklargör försvarets verkliga behov av JAS (yrkande 2) och attdärefter kontraktet omförhandlas till en reducerad beställning (yrkande 3).I kommittémotion Fö205 (v), avgiven under allmänna mo-tionstiden, framförs likartade yrkanden, nämligen att bör om-värderas och anpassas till den säkerhetspolitiska, ekonomiska och politiskaverklighet vi lever i (yrkande 7) samt att en arbetsgrupp bör tillsättas fatt reducera till en acceptabel nivå (yrkande 8).Motion Fö501 (m) av behandlar försvarsindustrin som s.k.kompetensgenerator. Motionären pekar på att avancerad produktion i mångastudier visat sig på ett samhällsekonomiskt positivt sätt bidra till teknologiuvecklingen i näraliggande produktion. Detta sägs ha visat sig tydligt underJAS Gripenprojektet.Motionären menar, med stöd i bl.a. en utredning vid Kungl. Tekniska hög-skolan, att det samnordiska ubåtsprojektet att utveckla spe-ciell avancerad industriell teknologi som är dåligt representerad vid detekniska högskolorna. Med hänsyn härtill hemställs i motionen att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om viktenav de industriella spridningseffekterna och samhällsnyttan av Vikingprojek-tet (yrkande 1).I motionen hävdas vidare att det för försvarets del är viktigt att behålla er-forderligt antal ubåtar för att kunna upprätthålla kompetensen inom ubåtsför-svaret. Motionären hänvisar till att det enligt erfarna bedömare krävs åt-minstone sju ubåtar för att kunna upprätthålla en tillfredsställande kvalitet iubåtsvapnet, framför allt på personalsidan. föreslås därför som sinmening ge regeringen till känna vikten av att behålla ett tillräckligt stortsvenskt ubåtsförsvar (yrkande 2).Behovet av ubåtskompetens behandlas också av i kom-mittémotion Fö32 (kd). En ubåt sägs ha högt stridsvärde och jufler ubåtar som vi har operativa, desto bättre anpassningsförmåga får vi.Motionärerna anser att fem ubåtar är en kritisk gräns för den operativa verk-samheten och att vi därför bör behålla detta antal, varav tre av Gotlandsklass.Motionärerna tillägger att åtgärder måste vidtas som långsiktigt tillgodoserbehovet av förmåga till uthållig strategisk och operativ underrättelseinhämt-ning genom framskjuten övervakning och spaning. Med hänsyn till det an-förda hemställer motionärerna att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att långsiktigt säkerställa tillräckligubåtskompetens (yrkande 6).I motion Fö502 (m) av konstateras att det vid skjutfält iKarlskoga finns ett stort kunnande om provning av ammunition, krut ochartilleri. Enligt motionären talar effektivitets- och besparingsskäl för attförsvaret behöver samordna sin provnings- och testverksamhet. Det bör dåvara naturligt att utnyttja det kunnande, den utrustning och det område somfinns vid Test Center. Regeringen bör därför ges i uppdrag att verkaför en samordning av delar av Försvarsmaktens provnings- och testverksam-het till Test Center.I motion Fö503 (s) av framförs likartade synpunkter. Motionä-ren betonar, utöver effektivitetsskälen, också miljöaspekterna.UtskottetInriktningen av materielförsörjningenUtskottet delar regeringens uppfattning att Försvarsmaktens materielförsörj-ning måste förändras. Den behöver bli mer flexibel. Försvarsmaktens för-sörjning med materiel bör sålunda på ett bättre sätt än kunna förändrasoch anpassas för att kunna möta nya hotsituationer och förändrade krav pådet militära försvaret. Dagens situation med ofta mycket långsiktiga bind-ningar i materielkontrakten bör successivt förändras i riktning mot en ökadsatsning på forsknings- och utvecklingsprojekt samt prototypframtagning,vid behov följt av en begränsad serieanskaffning med optioner för ytterligareanskaffningar.Utskottet instämmer också i regeringens syn att ny materiel som anskaffasför de olika stridskrafternas behov i största möjliga utsträckning bör varasystemsamordnad. Systemen bör vara så flexibla, operativt rörliga och mo-dulärt uppbyggda att de kan användas för skilda uppgifter, såväl nationelltsom internationellt. Systemsamordning är också en fördel ur ett anpassnings-perspektiv.För att Försvarsmaktens materielplanering på ett bättre sätt än skallkunna bli en integrerad del av ett anpassningsförsvar måste planeringen pålång sikt alltid innehålla ett ekonomiskt utrymme för framtida alternativaanskaffningsmöjligheter. Detta utrymme får inte vara bundet till specifikaobjekt eller system.Som framgått av det föregående är det viktigt att Försvarsmaktens förmågaatt delta i internationella insatser successivt kan förbättras. Liksom regeringen anser utskottet det därför vara nödvändigt att den framtida utvecklingenoch anskaffningen av försvarsmateriel inriktas så att den också tillgodoserFörsvarsmaktens behov för internationell samverkan ("interoperabilitet").Utskottet anser liksom regeringen att en internationellt väl integrerad för-svarsindustri bidrar till att säkerställa en oberoende och för våra behov an-passad materielförsörjning. Svensk försvarsindustris framtida möjligheterbygger på att den har en internationellt intressant kompetens och att den kanutveckla och producera ömsesidigt efterfrågade materielsystem och kompo-nenter. Denna kompetensbas utgör en förutsättning för att skallupplevas som en intressant partner inom det materieltekniska informations-utbytet.Utskottet gör vidare samma bedömning som regeringen att mellanstatligsamverkan och ömsesidiga beroenden ytterligare bör utvecklas för att uppnåtillräcklig säkerhet i den framtida materiel- och kompetensförsörjningen.Svenskt deltagande i internationell samutveckling bör främst ske i systemsom ingår i det svenska försvarets behov eller där sådan utveckling bidrar tillatt viktiga kompetensområden kan vidmakthållas inom landet. Den svenskaförsvarsindustrin bör aktivt delta i såväl nationell som internationell om-strukturering. Vidare har stödet till svensk försvarsindustris exportansträng-ningar fortsatt stor betydelse.Folkpartiet liberalerna framhåller i sin partimotion Fö28 (fp) behovet av enförsvarsmateriell förnyelse. Utskottet ser inte några stora skillnader mellanmotionärernas resonemang och de bedömningar i propositionen som utskot-tet ställt sig bakom, bl.a. om försvarsindustrins betydelse, om behovet av attomstrukturera försvarsindustrin i internationell samverkan samt att genomutveckling vidmakthålla viktiga kompetenser. Utskottet delar däremot intemotionärernas uppfattning att den föreslagna försvarsinriktningen skulleställa försvarsindustrin mer eller mindre utan utvecklingsuppdrag och därförborde få ett betydligt större omställningsbidrag än det som regeringen före-slagit. Utskottet avstyrker därför yrkande 10 i nämnda motion.Utskottet avstyrker likaså yrkande 8 i Moderata samlingspartiets partimo-tion Fö20 (m). I motionen förordas nämligen en mer omfattande försvarsor-ganisation och därav följande större mängd materiel än vad utskottet i detföregående ställt sig bakom.Kristdemokraterna betonar i sin kommittémotion Fö212 (kd) vikten av attge den svenska försvarsindustrin goda möjligheter att engagera sig i ange-lägna projekt (yrkande 10) och att de samarbetsprojekt som kan motiverasutifrån Försvarsmaktens framtida behov bör fullföljas (yrkande 11). Utskottetanser att detta innefattas i den av regeringen föreslagna och av utskottetaccepterade inriktningen. Motionsyrkandena avstyrks därför.Frågor som rör specifika materielsystemUtskottet har fått en särskild redovisning av materielplaneringen av företrä-dare för Försvarsdepartementet och Försvarsmakten.Flera motioner innehåller yrkanden som berör specifika materielsystem.Sålunda behandlas JAS 39 i två motioner av , nämligeni partimotion Fö7 och kommittémotion Fö205. I dessa motioner förordas enomvärdering av JAS 39-systemet, ett klarläggande av det verkliga behovet avflygplan samt en omförhandling av kontraktet med industrin syftande till enreducerad beställning. Också i kommittémotion Fö36 (mp) förordas att mate-rielbeställningar, bl.a. JAS 39 , reduceras eller avbryts.Enligt utskottets mening skulle de krav som ställs på försvarsförmåga ivissa fall kunna motivera ett lägre antal av redan beställda materielsystem.Utskottet har erfarit att regeringen tog initiativ till att Fösvarets materielverk skulle pröva möjligheterna att omförhandla redan be-ställda materielleveranser. genomförde sedan på uppdrag avFörsvarsmakten sådana förhandlingar med industrin. Omförhandlingen (IG-JAS) har bl.a. lett till en sänkt leveranstakt för JAS39 med innebörd att slutleverans kommer att ske i stället förår 2006. Vidare har kontraktet för delserie två förhandlats om till fast pris.Härigenom har skapats ekonomiskt utrymme föratt bl.a. anskaffa andra komponenter i JAS-systemet än flygplan, t.ex. varnar-och motmedelssystem samt spaningsutrustning. Omförhandlingarna hardärmed lett till en bättre balans mellan olika delar i JAS 39 Gripen-systemetoch också inom hela materielplaneringen. Utskottet har vidare erfarit att detutifrån gällande avtal mellan staten och försvarsindustrin inte finnsnågra förutsättningar för staten att med ekonomiskt godtagbart resultat ytter-ligare omförhandla JAS 39 Gripen-systemet eller stridsvagn , strids-fordon 90, stridsbåt 90 eller något annat större materielsystem. Eventuellaavbeställningar skulle dessutom i vissa fall kunna leda till att försvarsindustrin inte skulle kunna klara att vidmakthålla kvarvarande system. Med hänsyntill det anförda avstyrker utskottet motionerna Fö7 (v) yrkandena 2 och 3,Fö36 (mp) yrkande 3 och Fö205 (v) yrkandena 7 och 8.Utskottet har erfarit att frågan om en eventuell anskaffning av luftvärnsro-botsystemet Bamse bereds inom Försvarsmakten och Rege-ringskansliet.