bet · GO01UbU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Avnämnda belopp bör disponeras av Rådet för högskoleutbildningvid för att utveckla handledarutbildning, handledarprojekt ochpedagogiskt utvecklingsarbete inom forskarutbildningen, i enlighet med vadregeringen redovisar i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3).Vidare anser regeringen att ansvaret för det svenska universitetsdatornätetSunet samt för databasen om forskning, Safari, skall förasöver från till den nya myndigheten föreslår sammantaget att för skall anvisa168 till Högskoleverket.Kristdemokraterna minskar i sitt budgetalternativ anslaget till Högskoleverketmed (motion 2000/01:Ub811). De bedömer att en förändring avbasnivån kan göras utan inskränkningar i verksamheten, eftersom myndigheten hadett anslagssparande 1999 på motsvarande belopp.U t s k o t t e t noterar att anslagssparande så gotsom helt dragits in genom regeringsbeslut . Prognosen för innevarandbudgetår tyder på att anslaget kommer att överskridas. En resursförstärkningtill verket förutskickades i den proposition om studentinflytande ochkvalitetsutveckling i högskolan som beslutade om våren 2000.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsberäkning underanslaget och föreslår att - med avslag på motionen i berörd del -anvisar till för nästa budgetår.Folkpartiet vill i motion 2000/01:Ub820 att ett oberoende kvalitetsinstitut förden högre utbildningen skall inrättas för att frågorna om kvalitet ständigtskall hållas levande (yrk. Enligt motionen kan institutet bestå avrepresentanter för ämnesområden, fack och vetenskapliga tidskrifter. Dessaoberoende utvärderare skall finnas vid sidan av och bl.a.genomföra ranking av högskoleutbildningar och kvalitetsjämförelser. Därigenomtvingas det enskilda lärosätet att ifrågasätta, försvara och förändra sinverksamhet, menar motionärerna.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandet.Motioner om ett från fristående avslagits av , i samband med ställningstagandettill regeringens ovan nämnda proposition om kvalitetsutvecklingen i högskolanm.m. 1999/2000:UbU12). Utskottet erinrade då om den bedömning som gjordesvid beslutet om att inrätta , nämligen att det var viktigt attundanröja splittringen i dåvarande organisation med ett separat kanslersämbeteför utvärdering. Det ansågs vara en nackdel att det centrala stödet tillkvalitetsutveckling och pedagogisk utveckling inte kunde utformas i anslutningtill arbetet med uppföljning och utvärdering (prop. 1994/95:165, bet. UbU17,rskr. Utskottet har i det föregående tillstyrkt en resursförstärkning tilHögskoleverket för att verket skall kunna genomföra periodiskt återkommande ochheltäckande kvalitetsgranskningar på såväl lärosätesnivå som beträffande prograoch ämnen. I sina utvärderingar använder sig i stor omfattning aexperter hämtade utanför verket och utanför de lärosäten som granskas.25:75 Verket för högskoleserviceVerket för högskoleservice (VHS) ansvarar för den samordnade antagningen tillgrundläggande högskoleutbildning. Utöver detta biträder ,högskolor och andra myndigheter vid upphandling.VHS beräknas erhålla i avgiftsintäkter ,vilket inte till fullo balanserar kostnaderna. För begärregeringen ett anslag till VHS på 12 790 000 kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag till medel under anslaget.25:76 Centrala studiestödsnämndenAnslaget till () belastas av utgifter förtilldelning av studiestöd och tilldelning av lån för hemutrustning förflyktingar. Anslaget finansierar också delvis CSN:s studiesociala insatser,såsom det s.k. . Återbetalningsverksamheten skall täckas av intäkterfrån avgifter.I budgetpropositionen relateras att CSN under nuvarande och nästa budgetårkommer att behöva utveckla ett nytt datasystem för handläggning av det nyastudiemedelssystem som träder i kraft . Detta arbete beräknasvara mycket omfattande och kräva stora insatser av handläggande personal. Detfinns därför enligt regeringen risk för att servicenivån inte förbättras under2000 (jfr ovan under 4.2 Resultat). CSN:s anslag har förstärkts med 20 miljonerkronor på tilläggsbudget för innevarande budgetår enligt förslag i 2000 årsekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100, yttr. UbU7y, bet. FiU27, rskr.262). godkände att de intäkter från avgifter för uppläggninav lån vid CSN - som dittills redovisats mot inkomsttitel - från och med den 1januari 2000 får disponeras av CSN. Regeringen bedömde att denna förändring ökaCSN:s resurser med på årsbasis.Regeringen konstaterar att CSN fått budgetförstärkning genomtilläggsanslag. En arbetsgrupp har tillsatts av för atse över principerna för resurstilldelningen till myndigheten.För föreslår regeringen att till CSN anvisas 351 995 000 kr.Moderata samlingspartiet anser att det är fel att CSN direkt får disponeraavgiftsintäkter utan att de redovisats mot inkomsttitel. Tekniken är ett sättför regeringen att kringgå budgetramarna och döljer offentlig expansion itabellverket. reserverade sig också vid behandlingen av regeringensförslag i denna del . I sin budgetmotion 2000/01:Ub819 yrkande 16tillför , vilket i realiteten innebär ettbesparingskrav på myndigheten.Kristdemokraterna föreslår i sitt budgetalternativ (motion 2000/01:Ub811) attanslaget till CSN minskas med 15 miljoner kronor.U t s k o t t e t finner inte skäl till att skall ändra sittställningstagande beträffande CSN:s rätt att disponeraavgiftsintäkter. Utskottet har heller inget att erinra mot medelsberäkningenunder anslaget. bör med avslag på motionsyrkandena anvisa det avregeringen begärda anslagsbeloppet, , för budgetåret 2001.I Moderata samlingspartiets motion 2000/01:Ub260 yrkande 20 begärs etttillkännagivande om att CSN bör konkurrensutsättas. anför förutomfinansiella skäl också att myndigheten har för långa handläggningstider ochdålig telefonservice.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet med hänvisningtill den av regeringen åberopade översynen av principerna förresurstilldelningen till CSN. Enligt vad utskottet inhämtat ingår företrädareför Utbildnings- och Finansdepartementen samt för CSN och Ekonomistyrningsverkei den särskilda arbetsgruppen. Denna skall ta fram underlag förolika finansieringsmodeller. Resultatet av översynen bör enligt utskottetsmening avvaktas.25:77 ÖverklagandemyndighetEnligt studiestödslagen (1999:1395), som träder i kraft , skallbeslut om tilldelning och återkrav av studiemedel kunna överklagas hos ensärskild överklagandenämnd. avses bli inrättad i början av2001 så att verksamheten kan byggas upp successivt under första halvåret.Regeringen föreslår att under ett nytt anslag Överklagandemyndighetanvisar för budgetåret 2001.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag till anslag.25:78 Internationella programkontoret för utbildningsområdetI propositionen anmäler regeringen att verksamheten vid programkontoret hargenomgått stora förändringar enligt följande.Ansvaret för Mål 4 och EU-programmen Adapt och Employment flyttades tillArbetsmarknadsverket den 1 januari 2000.Programkontoret har från övertagit ansvaretför internationella program, varav de största är och har från övertagit ansvaret för vissinternationella stipendier.Flera aktiviteter - vad gäller EU-programmen och -som tidigare hanterades av Europeiska kommissionen och de centrala europeiskatekniska kontoren har decentraliserats till de nationella programkontoren.Anslaget - som tidigare benämndes A 16 för utbildninoch kompetensutveckling - föreslås öka med genom överföringar fråandra anslag, huvudsakligen från och . En tillfälliganslagsförstärkning om som programkontoret fick förinnevarande budgetår dras in.Regeringen föreslår att till Internationella programkontoret förutbildningsområdet för anvisas 39 711 000 kr.U t s k o t t e t anser att bör anvisa det begärda anslagsbeloppet.25:79 (Distum) inrättades . Distum hartill uppgift att främja en utökning av antalet utbildningsplatser för IT-stödddistansutbildning inom högskoleområdet och inom folkbildningen samt att utvecklverksamheten.Regeringen anför i propositionen att det finns alldeles för fåhögskoleplatser inom distansutbildningen. För att få till stånd en väsentligtökad volym och göra distansutbildningen till ett realistisktutbildningsalternativ bör ett åtgärdsprogram inledas. En särskildresurstilldelning för utvecklingsinsatser behövs för att resultat skall nås inorimlig tid.Enligt regeringen är en nationell prioritering och samordning avutvecklingsresurser nödvändig. Detta bör vara huvuduppgiften för Distum iframtiden. Myndighetens uppgift att fördela platser bör däremot upphöra . I stället bör en bredare bas skapas för utbildningen inomhögskolan som helhet med utgångspunkt i de mål regeringen beslutar om. För nästbudgetår skall dock volymen på den IT-baserade distansutbildningen varaoförändrad, dvs. motsvarande 700 högskoleplatser.Regeringen föreslår att till under ettnytt anslag anvisar för för utvecklingsarbete ochdistansutbildning inom högskolan och folkbildningen.Därutöver disponerar Distum under anslaget 25:70 Särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m.Moderata samlingspartiet anser i motion 2000/01:Ub819 yrkande 13 att Distum böravvecklas. De förordar i en annan motion, nämligen motion 2000/01:Ub260 yrkande21 som utskottet behandlar i avsnittet 3.5.4, att ett virtuellt universitetinrättas och att distansutbildningen byggs ut vid varje universitet ochhögskola. I budgetalternativ är anslaget till Distum följaktligenslopat. Medlen under anslaget vill föra över till sitt nya anslagÖkade grundutbildningsanslag. Även det belopp om som Distumavses disponera under anslaget 25:70 försvinner i budgetalternativeftersom de vill avskaffa också detta anslag.Centerpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub479 yrkande 7 attDistansutbildningsmyndigheten vidareutvecklas till ett kreativt centrum fördistansutbildning i hela landet och får status som egen högskola, endistanshögskola, med ett bredare mandat och fler högskoleplatser. För att främjen sådan utveckling är anslaget till Distum i budgetalternativ (motion2000/01:Ub809) uppräknat med 50 miljoner kronor.U t s k o t t e t finner det angeläget att högskoleutbildning genom distans-utbildning kan göras tillgänglig i hela landet. Det är en väsentlig uppgift förDistum att nationellt prioritera och samordna utvecklingsresurser för att dettamål skall nås. Att genomföra distansutbildningen är enligt utskottets mening etansvar för universitet och högskolor. Samma utbildningsanordnare för bådenärutbildning och distansutbildning garanterar likvärdig kvalitet i bådautbildningsformerna.Utskottet anser att bör avslå såväl yrkandet om avveckling av Distumsom yrkandet om att Distum skall utvecklas till en särskild distanshögskola.Riksdagen bör med bifall till regeringens förslag för nästa budgetår anvisa60 till Distansutbildningsmyndigheten.25:80 Kostnader för medlemskap i m.m.Anslaget avser till största delen medlemsavgiften till . En mindre delavser medlemsavgifter till fonden för konventionen om världens natur- ochkulturarv och Internationella centret för konservering i (ICCROM). Dessutomingår medel för kostnader för Svenska Unescorådet.Regeringen föreslår att under anslaget för anvisar37 129 000 kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag.25:81 Utvecklingsarbete inom område m.m.De utgifter som belastar rubricerade anslag avser utvecklingen av system somskall leda till effektivisering och kostnadsminskning i myndigheternasverksamhet eller av system som ger ökad tillgång till information nationellt ocinternationellt samt viss övergripande statistik. Anslaget kan även tas ianspråk för vissa andra myndighetsövergripande verksamheter av tillfällig art.För föreslår regeringen att till Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m. anvisas . att för barnomsorgsundersökningar överförs tillanslaget 25:2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg fr.o.m. 2001.Moderata samlingspartiet föreslår i sin budgetmotion 2000/01:Ub819 yrkande 39att anslaget skall halveras, dvs. minskas med 8 716 000 kr.U t s k o t t e t, som inte har något att invända mot regeringensmedelsberäkning, anser att bör avslå motionsyrkandet och följaregeringens förslag.5 Mål för politikområdet ForskningspolitikI årets budgetproposition redovisar regeringen en indelning av den statligaverksamheten i politikområden. Denna indelning syftar till att möjliggöra enbättre koppling mellan mål, kostnader och resultat. För varje politikområdeskall fastställas ett eller flera mål. Ett av politikområdena ärForskningspolitik.Politikområdet Forskningspolitik omfattar nationell och internationell forskninoch utveckling, nationella forskningsbibliotek och arkiv samt nationellkontaktverksamhet i förhållande till EU:s forskningssamarbete.Regeringen förslår följande mål för politikområdet Forskningspolitik:"Målet för forskningspolitiken är att skall vara en framståendeforskningsnation där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. "I fråga om den närmare inriktningen av forskningspolitiken anges ibudgetpropositionen att skall stärka sin ställning som ledandeforskningsnation. Forskningen skall hålla hög kvalitet och forskningsinsatsernaskall ge utrymme för både bredd och specialisering. Forskning är en viktigtillväxtfaktor av strategisk betydelse för näringslivet, sombetydelsefulla forskningsresultat och nya kunskaper bidrar till samhälletssociala, kulturella och demokratiska utveckling. Staten har ett särskilt ansvarför grundforskning och för att garantera forskningens frihet.U t s k o t t e t har i det föregående, vid behandlingen av målet förutbildningspolitiken, konstaterat att indelningen i politikområden gjorts så atvissa verksamheter som tidigare brukat behandlas inom ramen förforskningspolitiken förts till politikområdet Utbildningspolitik. Det gällerforskarutbildningen och universitetens och högskolornas egenfinansieradeforskning. Utskottet har påpekat att arbetet med vidareutvecklingen adet statliga budget- och styrsystemet, bl.a. indelningen av den statligabudgeten, pågår inom och att regeringen har redovisat sinavsikt att återkomma till i dessa frågor.Riksdagen uttalade (bet. 1999/2000:FiU13, rskr. 106) att målen förden statliga verksamheten bör göras mätbara och uppföljningsbara så att det blimeningsfullt att ställa dessa i relation till kostnaderna. framhöllsatt det är av värde att målen uttrycks i sådana termer att de kan utgörautgångspunkter för politiska prioriteringar och diskussioner samt att målen intbör vara alltför vagt eller allmänt formulerade. har också (bet. 2000/01:FiU1, rskr. 36) betonat vikten av att målen är välformulerade ochuppföljningsbara för att resultatstyrningen skall vara meningsfull och effektivUtskottet föreslår att godkänner det föreslagna målet förforskningspolitiken. Målet för forskningspolitiken anger en övergripande ochlångsiktig ambition för den svenska forskningspolitiken. I det fortsatta arbetemed att utveckla budget- och styrsystemet ligger självfallet också ett fortsattarbete med målen för den statliga verksamheten, där målen kan preciseras ienlighet med de riktlinjer som tidigare angivit.6 Nationella och internationella forskningsresurser m.m.6.1 InledningRiksdagen beslutade om en ny myndighetsorganisation förforskningsfinansiering som träder i kraft (prop.1999/2000:81, bet. UbU17, rskr. Fyra nya myndigheter inrättas, nämligenVetenskapsrådet, för arbetsliv och socialvetenskap,för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt Verket föinnovationssystem. För utbildningsutskottets beredningsområde innebär den nyaorganisationen att nuvarande , , , samt avvecklas. Av de nyamyndigheterna hör endast till utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning.Inom utgiftsområde 16 hänförs till politikområdet Forskningspolitik anslagen26:1-26:9 som avser , , ,Kungl. , , Rådet för forsknings- ochutvecklingssamarbete inom EU (EU/), Sunet samt Särskilda utgifter förforskningsändamål.6.2 ResultatI budgetpropositionen lämnar regeringen en utförlig redogörelse för verksamheteinom bl.a. de nuvarande forskningsråden och () samtRymdstyrelsen, Kungl. , och EU/FoU-rådet.Sammanfattningsvis bedömer regeringen att arbetet inom forskningsråden ochmyndigheterna har fungerat väl och att måluppfyllelsen i stort setthar varit god.När det gäller förnyelsen inom forskningen har regeringen tidigare betonatangelägenheten av ett kraftfullt förnyelsearbete. FRN och råden enades om attsuccessivt öka andelen eget projektstöd till unga forskare. Detta har i storutsträckning också förverkligats och andelen nya projekt har ökat. Arbetet måstdock enligt regeringen intensifieras ytterligare. kommer genomsin ämnesövergripande funktion att få möjligheten att skapa tydliga strategierför alla vetenskapsområden.Regeringens bedömning är att myndigheterna har ägnat stor uppmärksamhet åtbehovet av att främja tvärvetenskaplig forskning. Konkreta insatser i form avsärskilda forskningsprogram har genomförts, i flera fall genom samverkan mellanolika forskningsfinansiärer. står det klart, påpekar regeringen, attom svensk forskning skall kunna hantera de ökade behov av tvärvetenskapligforskning som såväl samhällsutvecklingen som den vetenskapliga utvecklingen iallt snabbare takt driver fram, krävs förändringsvilja och medvetna insatserinom hela forskningssystemet och inte bara hos forskningsfinansiärerna. Framförallt blir det viktigt att forskningsråden kan samverka med lärosätena i arbetetmed att ge tvärvetenskapen goda villkor.Vidare gör regeringen bedömningen att råden arbetat långsiktigt med att uppnåjämställdhetsmålen. Samtliga råd har arbetat aktivt för att uppnå en jämnkönsfördelning i sin organisation, givit företräde för underrepresenterat könvid lika projektansökningar och fullföljt uppdraget om genusaspekter iprojektansökningar. Regeringen anser det mycket angeläget att Vetenskapsrådetfortsätter det långsiktiga arbetet med jämställdhet och genusforskning.Regeringen bedömer att de forskningsfinansierande myndigheterna nu harintegrerat kriterier för att bedöma forskningens samhällsrelevans i sinaberedningsorganisationer och har förmågan att väga in relevanskriterier vidprioriteringen av forskningsprojekt. är det enligt regeringenangeläget att statens stöd till grundläggande forskning först och främstfördelas utifrån kvalitetskriterier.Informationsverksamheten vid myndigheterna fungerar väl, anför regeringen.Medvetenheten om informationsinsatsernas betydelse har ökat och råden harutvecklat organisatoriska former för att hantera informationsverksamheten. Enökad samverkan mellan forskningsråden är dock önskvärd, särskilt på detpopulärvetenskapliga området. Regeringen anser att den nya organisationen förforskningsfinansiering som träder i kraft bör öka möjligheternatill samverkan. På så sätt kan fler och nya målgrupper nås. Det framhålls attInternet är en viktig informationskanal för såväl myndig-hetsinformation som mepopulära prestationer.U t s k o t t e t har inget att invända mot regeringens redovisning ochbedömning av resultaten. Utskottet har i det föregående erinrat om att målen föde statliga insatserna bör utformas så att de blir mätbara och uppföljningsbaraI detta ligger att regeringens resultatredovisningar bör göras med utgångspunkti målen för verksamheten och ge möjlighet att bedöma i vilken utsträckning målehar uppnåtts.6.3 : Forskning och forskningsinformationDet nya får som främsta uppgift att stödja grundläggandeforskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden.Vetenskapsrådet inleder sin verksamhet och övertar då deansvarsområden som handhas av (), (), (),() samt (), vilka avvecklas.Inom inrättas tre ämnesråd - ett för humaniora-samhälls-vetenskap, ett för medicin samt ett för natur- och teknikvetenskap. Vidareinrättas en särskild kommitté för utbildningsvetenskap. Till Vetenskapsrådetknyts också med uppgift att verka för ökad dialog och samverkanmellan forskare, forskningsfinansiärer och allmänheten.I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) har regeringen lagtfram förslag om den framtida inriktningen av den nya myndighetsorganisationenför forskningsfinansiering, bl.a. förslag till riktlinjer för Vetenskapsrådet.Utskottet behandlar regeringens förslag jämte motioner i sitt betänkande2000/01:UbU6. I en skrivelse Resursfördelningen inom (skr.2000/01:28) belyser och förtydligar regeringen den fördelning av medel inomVetenskapsrådet som kommer att utgöra grund för forskningsfinansiering från detre ämnesråden och kommittén för utbildningsvetenskap. Utskottet behandlar ocksskrivelsen och motioner med anledning av denna i sitt betänkande 2000/01:UbU6.Utskottet tillstyrker att med avslag på motionerna godkänner vadregeringen förordat om bl.a. Vetenskapsrådet.Enligt budgetpropositionen avser anslaget : Forskning ochforskningsinformation stöd till forskning, bidrag till dyrbar vetenskapligutrustning, kostnader för medlemskap i internationelltforskningssamarbete samt kostnader för forskningsinformation.Vetenskapsrådet övertar motsvarande medel som för innevarande budgetår finnsanslagna till FRN och forskningsråden samt för dyrbar vetenskaplig utrustning.Rådet tillförs nya medel i enlighet med den forskningspolitiska propositionen osammanlagt för bl.a. rekryteringsanställningar, deprioriterade områdena utbildningsvetenskap, vårdforskning och konst, dyrbarvetenskaplig utrustning samt högpresterande datorer.Anslaget till tillförs även från utgiftsområd9 för longitudinella studier.Vetenskapsrådet har i den forskningspolitiska propositionen givits ansvar föradministration, drift och redovisning av universitetsdatanätet Sunet. Medel tilSunet redovisas under anslaget 26:8.Sammantaget föreslår regeringen att till : Forskningoch forskningsinformation, för anvisar 1 777 101 000 kr.Moderata samlingspartiet begär i motion 2000/01:Ub819 yrkande 14 att inrättandeav som en överbyggnad avbryts. I stället bör de treämnesråden göras till självständiga myndigheter. De sammanlagt 1,8 miljarderkronor som regeringen vill anslå för bör fördelas mellan de treämnesråden i de proportioner som gäller för MFR, respektive NFR/TFR,om man bortser från medlen för internationella avgifter och stöd till s.k.nationella anläggningar. för medicin skall enligt Moderaternasförslag sammanföras med det blivande forskningsrådet för arbetsliv ochsocialvetenskap till ett nytt nationellt och medicin. Därtilföreslår förstärkta resurser för samtliga tre ämnesråd.I konsekvens härmed har i sitt budgetförslag i motion 2000/01:Ub819slopat anslaget till : Forskning och forskningsinformation ochfört upp tre nya anslag på statsbudgeten. föreslår att skall anvisas till och medicin630 , till för naturvetenskap och teknik 1 239 966 00kr samt till för humanism och samhällskunskap (yrk. 34 i denna del och yrk. nya anslag har i bilaga 6till detta betänkande numrerats 26:10-26:12.Folkpartiet anser i sin budgetmotion 2000/01:Ub820 yrkande 18 att de nya medelom som enligt regeringens förslag skall tillförasVetenskapsrådet i stället skall föras över till universiteten för forskning ochforskarutbildning. Anslaget till : Forskning ochforskningsinformation minskas därför med motsvarande belopp.U t s k o t t e t hänvisar till att beslutat om den nyamyndighetsorganisationen för forskningsfinansiering och därvid avslagitmotsvarande yrkanden från . Utskottet tillstyrker i sittforskningsbetänkande 2000/01:UbU6 regeringens förslag till riktlinjer förverksamheten inom som innefattar förstärkningar på sammanlagt478 för prioriterade forskningsområdenUtskottet föreslår att - med avslag på motionsyrkandena - anvisar 1 till : Forskning ochforskningsinformation i enlighet med regeringens förslag.Vetenskapsrådet bör enligt regeringen i likhet med dagens forskningsråd gesmöjlighet att fatta beslut om stöd till forskning och vetenskaplig utrustningsom innebär åtaganden under kommande budgetår.