bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Enligtmotionärerna är det beklagligt att regeringen inte kunnat samla sig till ettkonkret förslag på denna punkt.I partimotion T26 av m.fl. (c) hemställs omavslag på propositionen bl.a. med hänvisning till att IT-politikens inriktningbör vara att "bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet gnom en bra och likvärdig IT-infrastruktur" (yrkandena 1 och 3), och motio-närerna anser att staten i första hand bör ta ett direkt ansvar för accessnätetoch upplåta detta på lika villkor till alla operatörer för att garantera en likdig IT-infrastruktur i hela landet. I andra hand - med den av regeringen valdainriktningen - är det enligt dessa motionärer viktigt att undvika mono-poluppbyggnad. Reglerna bör inriktas på att stärka det enskilda ägandet,vilket t.ex. kan ske genom att samfälligheter gynnas framför vanlig upp-handling av förbindelser (yrkandena 6 och 7).I kommittémotion T29 yrkande 7 av m.fl. (fp)motsätter sig motionärerna planerna på en skattelättnad för bredbands-uppkoppling. Motionärerna anför att en riktad skattelättnad riskerar att ledatill att prisnivån fortsätter att vara hög och anser också att det är tveksamtdet över huvud taget är en klok fördelningspolitik att subventionera bred-bandsuppkopplingar. Enligt motionärernas mening är det främst stadsborsamt människor med god ekonomi och datorvana som efterfrågar höghastig-hetsinternet. För många låginkomsttagare är det inte alls aktuellt att köpa endator till hemmet.Utskottets ställningstagandeUtskottet går inte närmare in på valet mellan subventioner och andra metoderför att uppnå en gynnsam utveckling för glesbygden på IT-området utanbegränsar i denna del yttrandet till regeringens planer på en skattereduktionför bredbandsanslutning och de synpunkter på dessa planer som framförts imotionerna.Flera motionärer har ifrågasatt planerna på en skattereduktion främst där-för att ett riktat bidrag skulle vara kontraproduktivt och på kunnaleda till att kostnaden för anslutning blir högre än som skulle bli fallet utanett bidrag. Enligt utskottets mening kan ett stöd som av någon anledningbegränsar utbudet på en marknad motverka sitt syfte eftersom det minskadeutbudet kan ge upphov till prisökningar. När det gäller den av regeringenplanerade skattereduktionen är emellertid avsikten att denna skall lämnasdirekt till den som har utgiften för anslutningen. Härigenom undviks enligtutskottets mening att det uppkommer negativa effekter på utbudet.Vidare invänds att planerna på ett stöd kan medföra att pågående arbeteavbryts och att nya arbeten inte startas i avvaktan på besked om stödets när-mare utformning. I sammanhanget kan framhållas att skattereduktionen äravsedd att öka spridningen av snabba uppkopplingar till områden som kom-mersiella aktörer inte skulle täcka in inom en rimlig tid och att den skallutgöra ett relativt sett lågt bidrag till totalkostnaden. Härigenom begränsasenligt utskottets mening risken för negativa effekter på marknaden under dentid stödets utformning utreds.Slutligen har det riktats fördelningspolitiska invändningar mot förslaget.Enligt motionärerna är det i första hand stadsbor med god ekonomi somanvänder Internet med höghastighetsanslutning, och för många låginkomst-tagare är det inte alls aktuellt att skaffa en dator i hemmet. Enligt utskottetmening är syftet med den föreslagna stimulansen inte i första hand fördel-ningspolitiskt utan avsikten är att låta de delar av landet som inte har sammakommersiella bärkraft som storstadsregionerna få del av de möjligheter somIT-utvecklingen ger. De möjligheter till ekonomisk tillväxt och annan sam-hällsutveckling som väl utvecklade kommunikationsnät på detta område gerupphov till bör vara tillgängliga i hela med rimliga ekonomiskainsatser.Avslutningsvis vill utskottet framhålla att det från skattemyndigheternassynvinkel är viktigt att skattereduktionen utformas så att den är enkel atttillämpa och lätt att administrera.Av det anförda framgår att utskottet inte har någon erinran mot regeringensplaner på en skattereduktion. Utskottet avstyrker motionerna T24 yrkande 14i denna del, T28 yrkande 6 i denna del och T29 yrkande 7.E-handelnMotionenI motion T703 yrkande 14 av m.fl. (c) - som väckts underden allmänna motionstiden - anförs att det är angeläget att in-sikten om att informationsteknikens spridning innebär påfrestningar på denationella skattesystemen även resulterar i åtgärder nationellt. Enligt motio-närerna är det nödvändigt att se över den tekniska utvecklingens påverkan pådet svenska skattesystemet och dess påverkan på statens inkomster.BakgrundUtskottet har i sitt betänkande 1999/2000:SkU15 Allmänna motioner ommervärdesskatt behandlat bl.a. frågan om beskattningen av e-handel och hardär lämnat en utförlig redovisning av de förhållandevis komplicerade reglersom gäller på mervärdesskatteområdet i detta hänseende.Utskottets ställningstagandeRegeringen anför i den nu aktuella propositionen bl.a. att den elektroniskahandeln kan få betydande konsekvenser för de svenska skattebaserna efter-som handeln berör såväl skattebaserna för finansiellt kapital, som för varoroch tjänster (mervärdesskatt) och att detta i förlängningen kan innebära attdet svenska skatteuttaget minskas genom att skattebaser rör sig från Sverigetill länder med låga eller inga skatter alls. Konkurrensförhållandena mellanolika företag påverkas också av att mervärdesskattesatsen varierar i olikaländer. Skatteuttaget kan enligt vad regeringen anför också minska om kon-trollbehovet inte tillgodoses på ett tillfredsställande sätt.Regeringen anför vidare att skattebasernas rörlighet inte är något nytt fe-nomen, men att de senaste decenniernas internationalisering av den svenskaekonomin samt tillväxten av elektronisk handel har accelererat utvecklingenoch att det mot denna bakgrund är angeläget att vara uppmärksam på vilkaområden, i vilket tidsperspektiv och i vilken omfattning den elektroniskahandeln kan komma att öka. Regeringen följer därför löpande denna fråga.När det gäller reglerna för beskattningen anför regeringen att utgångs-punkten är att de nuvarande skattereglerna skall tillämpas även vid elektro-nisk handel, men det är angeläget att de regler som tillämpas även fungerarpå ett internationellt plan. Det pågår därför ett arbete både inom EU ochOECD med att anpassa beskattningsprinciperna till den handel som den nyatekniken medför. Arbetet inom båda organisationerna utgår ifrån de principersom antogs dels av , dels vid i . Principerna kan sammanfattas enligtföljande: Inga nya skatter skall införas nu utan de som finns skall anpassas,beskattningen skall präglas av neutralitet och ske där konsumtionen sker,förfarandet skall vara enkelt för skattskyldiga och myndigheter. Arbetet inomEU förväntas leda till att kommissionen lämnar ettförslag till vissa ändringar i det gemensamma mervärdesskattedirektivet.Utskottet har vid sin behandling av motsvarande motioner i betänkandet1999/2000:SkU15 avstyrkt dessa med hänvisning till att regeringen redan haruppmärksammat frågorna kring elektronisk handel. Utskottet förutsatte då attdeltagarna från i arbetsgrupperna inom EU och tar aktiv del iarbetet och med sina insatser bidrar till att bringa frågorna till en till-fredsställande lösning eftersom frågorna är viktiga för landet. Utskottet för-utsatte vidare att regeringen noga följer arbetet och på lämpligt sätt och ilämpligt sammanhang avrapporterar utvecklingen och redovisar vunna rönoch erfarenheter för riksdagen.I sammanhanget kan också nämnas att utskottet vid en intern utfrågningmed tjänstemän från och orienterat sigom arbetet på detta område.Enligt utskottets mening pågår det redan ett arbete på många fronter medde olika frågor som hänger samman med e-handelns beskattning, och ut-skottet ser därför inte någon anledning till ett tillkännagivande till regeringom behovet av en översyn av dessa frågor. Utskottet avstyrker motionsyr-kandet.PersonaloptionerMotionernaI motion T28 yrkande 12 delvis av m.fl. (m) hemställs att be-skattningen av personaloptioner ses över. De höga socialavgifterna skaparenligt dessa motionärer problem och en förändring av inbetalningstidpunktenbör därför övervägas. Vidare bör villkoren för personer med personaloptio-ner som arbetar tillfälligt i ses över. Härvid måste konkurrensen frånländer med förmånligare beskattningsregler tas som utgångspunkt.I motion T24 yrkande 2 av m.fl. (kd) anförs att svårighetenatt utfärda konkurrenskraftiga optionsprogram till medarbetare är ett konkrethinder för den svenska utvecklingen och att länder med mer fördelaktigoptionsbeskattning lockar till sig våra mest kunniga personer. Regeringenbör enligt motionärerna återkomma med förslag till nya regler för beskatt-ningen av optionsprogram.BakgrundEn personaloption är en rättighet som ges ut enbart till anställda inom ettföretag eller en företagsgrupp. Den innebär att den anställde under vissaförutsättningar har rätt att förvärva aktier till ett i förväg bestpris. Optionsvillkoren är enhetliga för samtliga anställda som får del av för-månen och är ofta bestämda i en optionsplan.Personaloptionen kännetecknas av att den är förenad med olika förfogan-derättsinskränkningar - t.ex. att den inte får överlåtas eller pantsättas - ochatt den kan utnyttjas först efter en viss kvalifikationstid. Det är inte ovanliatt optionen är uppdelad i "etapper" med olika kvalifikationstider. Optionenslöptid är lång, ofta . Vanligtvis förfaller personaloptionen om anställ-ningen upphör på grund av uppsägning, avskedande eller dödsfall.Enligt tidigare praxis (RÅ 1986 ref 36) fanns möjlighet att skjuta upp be-skattningstidpunkten genom ett avtal om inskränkning i en anställds rätt attförfoga över förvärvade värdepapper. Denna möjlighet upphörde genom enlagändring som innebar att förmån av värdepapper skalltas upp till beskattning vid avtalstidpunkten. I två avgöranden under år 1994fann Regeringsrätten emellertid att reglerna inte var tillämpliga på de i målenaktuella optionerna eftersom de inte hade karaktär av värdepapper. Skatte-plikten ansågs inträda först när den skattskyldige hade möjlighet att utnyttjaoptionen. Mot denna bakgrund infördes års taxering nya be-stämmelser som innebär att optioner som inte utgör värdepapper beskattasnär de utnyttjas eller avyttras (prop. 1997/98:133, SkU26). För optioner somutgör värdepapper gäller alltjämt att de skall beskattas vid förvärvet.Numera finns reglerna i inkomstskattelagen. Av 10 kap. 11 § framgår delsatt en skattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på för-månliga villkor skall ta upp förmånen som intäkt det beskattningsår då för-värvet sker, dels att en skattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar enrätt att förvärva värdepapper till ett i förväg bestämt pris ellerövrigt på förmånliga villkor skall ta upp förmånen som intäkt det beskatt-ningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. Särskilda regler gäller vid in- ochutflyttning. Syftet med dessa regler är att beskattningen endast skall träffaoptionsrätt som är intjänad i Sverige.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening innebär optionsprogrammen ett visst mått av riskta-gande från såväl arbetstagarens som arbetsgivarens sida. I och med att par-terna - genom avtalets konstruktion - har valt att skjuta upp beskattningentill en framtida tidpunkt är det svårt att förutse storleken på de skatte- re-spektive avgiftsinbetalningar som krävs när beskattningen väl utlöses. Omvärdet är noll har den anställde gått miste om sin löneförmån. Är värdet stortkan skyldigheten att erlägga arbetsgivaravgifter bli betungande för arbetsgi-varen.Enligt utskottets mening finns det inte något bärande skäl att beskatta lön iform av optioner efter förmånligare regler än de som gäller för andra löne-förmåner. Det är bara inom vissa delar av arbetsmarknaden som den härtypen av löneförmåner kan erhållas och det skulle enligt utskottets meningskapa en i det närmaste ohållbar situation om vissa grupper på detta sätt ficken förmånligare beskattning än andra grupper.När det gäller beskattningen av personaloptioner som innehas av personersom arbetar tillfälligt i har de nuvarande reglerna en utformning somsyftar till att beskattningen endast skall träffa optionsrätter som är intjänadhär. Motionären har inte anfört något som kan utgöra ett skäl att frångå den-na princip.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena.RiskkapitalbolagMotionernaI motion T28 yrkande 12 delvis av m.fl. (m) anförs bl.a. att detbör övervägas att ge riskkapitalbolag samma regler som investmentföretag.I motion T24 yrkande 3 av m.fl. (kd) anförs att riskkapi-talbolag som investerar i de nya IT-företagen måste få en mera rimlig be-skattning. De har enligt motionärerna en mycket ofördelaktig skattesituationgentemot andra investmentbolag. I stället för att betala en 60-procentig skattförekommer det att sådana bolag skattar på exempelvis Cayman Island.Regeringen bör enligt motionärerna återkomma med förslag till nya reglerför beskattningen av riskkapitalbolag.BakgrundDet nuvarande systemet för beskattning av bolagsinkomster bygger på attskatt betalas i två led, en gång på företagsnivå när vinsten uppstår och engång hos ägaren som beskattas för utdelning eller reavinst. För att förhindraatt en vinst beskattas inom en koncern (kedjebeskattning) be-skattas inte moderbolag för utdelning från bl.a. dotterbolag. I konsekvenshärmed borde även reavinster vid försäljning av dotterbolag, eller mer precistreavinster på s.k. näringsbetingade aktier och andra andelar, undantas frånbeskattning. Det har emellertid inte varit möjligt att införa en sådan ordningeftersom den kan leda till att beskattningen undgås med hjälp av utlands-transaktioner.För att göra det möjligt att använda aktiebolag som mellanhänder vid in-vestering i aktier och liknande har särskilda regler tillskapats för s.k. invesmentföretag. För dessa företag gäller att mottagna utdelningar beskattassamtidigt som avdrag medges för lämnade utdelningar. Vidare har den sed-vanliga reavinstbeskattningen vid försäljning av aktier m.m. ersatts med enårlig schablonbeskattning på av aktievärdet. Särskilda villkor skall varauppfyllda för att ett aktiebolag skall kunna tillämpa reglerna för invest-mentföretag. Av 39 kap. 15 § inkomstskattelagen framgår att aktiebolagetuteslutande eller så gott som uteslutande skall förvalta värdepapper ellerliknande tillgångar, att dess uppgift väsentligen skall vara att genom ett väl-fördelat värdepappersinnehav erbjuda andelsägarna riskfördelning och att detskall ägas av ett stort antal fysiska personer.Småföretagsdelegationen har i betänkandet Kapitalförsörjning till små-företag (SOU 1998:93) föreslagit att riskkapitalbolag skall klassas som in-vestmentföretag i skattehänseende. Riskkapitalbolagen specialiserar sig påatt göra mycket riskfyllda placeringar lönsamma genom att inrikta sig påvissa branscher och genom att välja placeringar som ger en mycket högavkastning i de fall då de lyckas. Genom sin specialisering har de svårt attuppfylla de särskilda krav som gäller för investmentföretag.Utredningen (Fi 1998:10) om vissa företagsskattefrågor arbetar med ut-formningen av ett system med slopad kapitalvinstbeskattning på närings-betingade andelar inom företagssektorn. arbetar Utredningen (Fi1998:11) om vissa internationella företagsskattefrågor med en lösning påutlandsproblemet, dvs. risken för skatteundandraganden med hjälp av utland-stransaktioner om kapitalvinster på näringsbetingade aktier skattebefrias.Finansministern har i ett frågesvar redovisat ett under-handsbesked från Utredningen (Fi 1998:10) om vissa företagsskattefrågorsom innebär att utredningens förslag kommer att lösa riskkapitalbolagensproblem (fråga 1999/2000:306).Utskottets ställningstagandeSom framgår av bakgrundsbeskrivningen pågår det ett arbete som syftar tillatt finna en lösning på de problem med riskkapitalbolagens beskattning sommotionärerna tar upp. Två utredningar arbetar med en lösning som kan inne-bära att kapitalvinstbeskattningen av näringsbetingade aktier slopas. Ensådan lösning skulle medföra att riskkapitalbolag får förmånligare skattereg-ler för sina näringsbetingade aktier än vad som skulle gälla om de i ställetfick tillämpa reglerna för investmentföretag. Enligt utskottets mening börresultatet av det nu aktuella utredningsarbetet avvaktas. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.Övriga skattefrågorMotionernaI motion T28 yrkande 12 delvis av m.fl. (m) tas ytterligareskattefrågor upp. Enligt motionärerna krävs åtgärder som gör det attraktivtatt bo och verka i landet om skall kunna behålla tätpositionen somIT-nation. För att ett internationellt konkurrenskraftigt skattesystem skallkunna skapas bör personbeskattningen sänkas, kapitalskatterna sänkas ochförmögenhetsskatten slopas.I motion T210 yrkande 50 av m.fl. (kd) anförs att rege-ringen inte redovisar någon fortsättning på strategin med skattesubventione-ring för av PC och att regeringen bör överväga den modell man valti där man får göra avdrag för programvara och dator oavsett vem manär eller var man jobbar.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det inte något skäl att i detta sammanhanggöra allmänna uttalanden om framtida skattesänkningar. Sådan frågor bör tasupp i ett större ekonomisk-politiskt sammanhang där en avvägning kan görasmot anspråken på resurser för ändamål som t.ex. vård, skola och omsorg.Utskottet avstyrker T28 yrkande 12 även i denna del.När det gäller förslaget i motion T210 om en generell möjlighet att göraavdrag för utgifter för programvara och inköp av dator är utskottet inte berettatt tillstyrka en sådan. En så vittgående avdragsrätt skulle enligt utskottetsmening innebära en kraftig och oönskad snedvridning av konkurrensen pådetta område och ge upphov till en mängd gränsdragnings-problem. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Stockholm den 27 april 2000På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), de (), (), Ma-rie (), (), (), RolfKenneryd (c), (), (), () och ().Avvikande meningar1. Skattelättnad för bredbandsanslutning - mCarl (), de (), () och () anför:Sverige har än så länge en unik tillväxtmöjlighet på IT-området. Men det ärviktigt att vår position befästs och förstärks så att nya möjligheter kan tas tvara. Utvecklingen är snabb och det faktum att ligger långt framme jämfört med de flesta andra länder är ingalunda någon garanti för att vikommer att behålla vår ledande position . I åtskilliga andra ländersker nu en snabb utveckling, och vi kan räkna med allt hårdare konkurrensredan de närmaste åren. Vårt försprång kan med andra ord snabbt förloras.En fortsatt god utveckling kräver åtgärder inom områden som ekonomiskaincitament för företag och individer, arbetslagstiftningen, kompetensförsörj-ningen och när det gäller en god infrastruktur för den digitala ekonomin.Syftet måste vara att övervaka marknadsaktörerna och stärka konkurrensen.Det är t.ex. inte statens uppgift att bygga svartfibernät med skattepengar elleatt bedriva osund konkurrens mot privata bolag som bygger eller redan harbyggt svartfibernät.Ett viktigt regionalpolitiskt mål måste vara att det inte får bli väsentligt dyrare för företag och konsumenter i glesbygd att tillgodogöra sig den nyatekniken, och den regionala utvecklingen av bredbandskapaciteten bör följasnoga. Det är viktigt att beakta den snabba teknikutvecklingen för olika behovoch olika geografiska avstånd. Staten skall om så blir nödvändigt upphandlabredbandskapacitet utan låsning till viss teknik.När det gäller regeringens planer på en skattereduktion för bredbands-anslutning är vi tveksamma. En stimulans kan utan tvivel påverka beteendeni riktningar som må vara positiva, men det innebär risker för snedakonkurrenssituationer och onödiga kostnader för skattebetalare och konsu-menter. Prisnivån hos leverantörerna av bredbandsuppkopplingar riskerar atthållas uppe, och dessutom kan beslut om uppkoppling komma att fördröjas iavvaktan på besked om hur det framtida stödet kommer att vara utformat.Vad som anförts om skattelättnaden för bredbandsanslutning bör riksdagenmed bifall till motion T28 yrkande 6 i denna del som sin mening ge rege-ringen till känna.2. Skattelättnad för bredbandsanslutning - kdKenneth () och () anför:Vi delar den bedömning regeringen gör om att hushåll och företag i alla delarav bör få tillgång till IT-infrastruktur medhög överföringskapacitet. Vi är också överens om att detta i första hand skallske i marknadens regi. De slutsatser vi sedan drar för att nå målet är heltskilda ifrån regeringens. Regeringen vill öronmärka 8,325 miljarder kronorför att skall få bredband. Vi anser i stället att staten bör gripa in dmarknaden inte räcker till.Vi anser att staten först och främst bör stimulera en satsning på en kraftfulltelekommunikation i . Vi vill se en nätmarknad som påminner omelmarknaden, där man skiljer på nätdelen och tjänstedelen. Det skall varamöjligt för nya tjänsteföretag att köpa in sig på andras nät för att sälja tjänter till slutanvändaren.Och vi anser att staten har ett alldeles särskilt ansvar för glesbygden.Marknaden kommer med all säkerhet att se till att först storstäderna, sedanalla större tätorter får tillgång till bredband i konkurrens och med ett flertatjänsteoperatörer att välja på. Men precis som med mobiltelefonins GSM-nätkommer det att ta innan hela är täckt. Det är knappast enstroligt att samtliga kvadratkilometer av landet någonsin kommer att täckasom enbart marknadsmässiga villkor skall gälla. Här har staten en tydlig upp-gift och det finns flera idéer om hur detta kan gå till: genom ROT-avdrag förboende i glesbygdskommuner, rena investeringsbidrag till intresserade aktö-rer, investeringsstöd via länsstyrelsernas regionala infrastrukturmedel, tillviss del via EU-medel.När det gäller regeringens förslag om skattelättnad för bredbandsanslut-ning kan detta vara ett sätt att nå målet om bredband till alla. Men förslagetär otydligt, och remissinstanserna har olika åsikter om hur en stimulans bästkan ges till hushåll i glesbygd. Det är beklagligt att regeringen inte kunnatsamla sig till ett konkret förslag.Vad som anförts om skattelättnad för bredbandsanslutning bör riksdagenmed bifall till motion T24 yrkande 14 i denna del som sin mening ge rege-ringen till känna.3. Skattelättnad för bredbandsanslutning - cRolf Kenneryd (c) anför:Centerpartiet anser att staten bör stå som ägare till en heltäckande digitalinfrastruktur, byggd på fiber till hushållen och företagen och finansieradantingen genom abonnemangsavgifter eller genom koncessionsavgifter föroperatörerna, som i sin tur får ta ut avgifterna av konsumenterna. Förslag avdenna innebörd har lagts fram i två allmänna motioner under hösten 1999som behandlas i detta ärende.Med denna utgångspunkt framstår de överväganden m.m. som regeringenredovisar i propositionen som en alltför låg ambitionsnivå. Vi har ocksåyrkat att propositionen avslås och att regeringen får i uppdrag att återkommamed en ny proposition med konkreta förslag och tydliga åtaganden om attsnabba Internetförbindelser skall komma alla till del.Av det anförda framgår att alternativ med endigital allemansrätt på ett bättre och snabbare sätt skulle ge helalandet tillgång till en heltäckande infrastruktur och att någonskattereduktion för bredbandsanslutning inte behövs med dennalösning.4. Skattelättnad för bredbandsanslutning - fpJohan () anför:Vi har en stark tilltro till att marknadens aktörer, producenter, företag ochprivatpersoner kommer att lösa efterfrågan på hög överföringshastighet påInternet precis som den löst efterfrågan på mobiltelefoner, datorer, telefaxar,telefoner och mycket annat, utan statlig regleringspolitik eller bidrag. Somliberaler har vi inga ideologiska blockeringar i att statligt ansvarstagandeeller stimulanser absolut inte får ske.