bet · GN01JuU22 · 2000-05-30 00:00:00 — För ett intyg från en personsom är anställd i ett sådant företag gäller emellertid de vanliga reglerna omfri bevisprövning. Detta skall jämföras med att intyg från en av polismyndig-het förordnad stämningsman, enligt 24 § delgivningslagen (1970:428), skallgälla som fullt bevis om att delgivning skett på det sätt som anges i intyget.Sistnämnda särställning i bevishänseende gäller också för intyg från vissabefattningshavare inom rättsväsendet.Domstolsverkets arbetsgrupp för processrättsliga frågor har tagit upp frå-gor om delgivning i promemorian Inställda huvudförhandlingar - Förslag tillåtgärder. I promemorian redovisas exekutionsväsendets erfarenheter av pri-vata delgivningsföretag. Det konstateras att dessa är mycket goda, företagenarbetar seriöst och ger snabba och bra redovisningar av de uppdrag de får lägre kostnad än om polisens delgivningsverksamhet skulle ha anlitats.Dessutom utsätts polisen för konkurrens, som den avlastas enmängd ärenden, vilket synes resultera i en kvalitetshöjning i dess delgiv-ningsverksamhet.Arbetsgruppen anför att vid de domstolar där det finns ett behov av en ef-fektivisering av verksamheten i fråga om stämningsmannadelgivning finnsdet all anledning att undersöka möjligheterna att träffa avtal lokalt med pri-vata delgivningsföretag.Promemorian har remissbehandlats, och regeringen planerar enlagrådsremiss i slutet av året.Hösten 1997 avstyrkte utskottet ett yrkande liknande det nu aktuella. Ut-skottet hänvisade då till att frågan om utvidgad behörighet att utföra stäm-ningsmannadelgivning hade behandlats i en rapport från ,och att rapporten hade överlämnats till regeringen (bet. 1997/98:JuU1 s. Härefter har frågan om åtgärder mot inställda huvudförhandlingar be-handlats av utskottet , senast i betänkande 1999/2000:JuU4 s. 24f.Utskottet håller i och för sig med motionärerna om att det kan behövas åt-gärder för att minska antalet inställda huvudförhandlingar. Det är därförglädjande att arbetet nu kommit en bit på väg. Utskottet är emellertid i rå-dande beredningsläge inte berett att uttala sig i frågan om en vidgad använd-ning av privata delgivningsalternativ är rätt väg att gå. Utskottet föreslår att avslår motion Ju30 i denna del.Ändringar i lagen om skiljeförfarandeDen beslutade om en ändring i lagen (1999:116) omskiljeförfarande (prop. 1999/2000:26, JuU10, rskr. Avsikten var attåstadkomma en ändring i 35 § i nämnda lag. Utskottet har uppmärksammatspå att ingressen i ändringslagen felaktigt kom att ta upp 34 §. I detta ärendelägger utskottet därför fram ett förslag om rättelse av ingressen. Utskottetslagförslag finns i en bilaga till betänkandet. beträffande formen för medverkanatt avslår motion 1999/2000:Ju31,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande lokal förankringatt avslår motionerna 1999/2000:Ju28 yrkande 1,1999/2000:Ju32 yrkande 1 och 1999/2000:Ju34 yrkande 1,res. 2 (c)3. beträffande lagreglering av domkretsindelningenatt avslår motionerna 1999/2000:Ju27 yrkande 2,1999/2000:Ju28 yrkandena 2 och 3, 1999/2000:Ju30 yrkande 1 sam1999/2000:Ju32 yrkande 3,res. 3 (m, kd, c, fp)4. beträffande regionala projektatt avslår motionerna 1999/2000:Ju26, 1999/2000:Ju32yrkande 2, 1999/2000:Ju33 och 1999/2000:Ju34 yrkande 2,5. beträffande sammanslagning av allmänna domstolar ochallmänna förvaltningsdomstolaratt avslår motionerna 1999/2000:Ju27 yrkande 3 samt1999/2000:Ju30 yrkandena 2 och 5,res. 4 (m, kd, fp)6. beträffande handelsrätteratt avslår motion 1999/2000:Ju30 yrkande 6,res. 5 (kd)7. beträffande notariemeriteringatt avslår motionerna 1999/2000:Ju28 yrkande 4 och1999/2000:Ju29,res. 6 (c)res. 7 (mp)8. beträffande ställningatt avslår motionerna 1999/2000:Ju27 yrkande 1 och1999/2000:Ju30 yrkande 9,res. 8 (m, kd, c, fp)9. beträffande inskrivnings- och bouppteckningsverksamhe-tenatt avslår motion 1999/2000:Ju30 yrkande 3,res. 9 (kd)10. beträffande ersättning till nämndemänatt avslår motion 1999/2000:Ju30 yrkande 4,res. 10 (kd)11. beträffande telefon- och videokonferensatt avslår motion 1999/2000:Ju30 yrkande 7,res. 11 (kd)12. beträffande delgivningsförfarandetatt avslår motion 1999/2000:Ju30 yrkande 8,res. 12 (m, kd)13. beträffande regeringens skrivelseatt lägger regeringens skrivelse 1999/2000:106 till hand-lingarna,14. beträffande lagen om skiljeförfarandeatt antar utskottets i bilaga intagna förslag till lag om änd-ring i lagen (2000:180) om ändring i lagen (1999:116) om skiljeförfa-rande.Stockholm den 30 maj 2000På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), IngvarJohnsson (s), (), MargaretaSandgren (s), (), (), (), MaudEkendahl (m), (), YvonneOscarsson (v), (), JeppeJohnsson (m), (), (c), (), () och StureArnesson (v). Formen för medverkan (mom. 1)(), (), (m), MaudEkendahl (m), (), (), (c) och () anför:Fria och självständiga domstolar är ett nödvändigt inslag i en demokratiskrättsstat. Domstolarna har och bör även i fortsättningen ha en stark konstitu-tionell ställning. Också den europeiska rättstraditionen - såsom den kommertill uttryck i bl.a. om de mänskliga rättigheterna - krä-ver oavhängiga och opartiska domstolar.Mot denna bakgrund känner vi en viss tveksamhet inför en del av de reso-nemang som regeringen för i skrivelsen. Intresset av en samverkan mellandomstolsväsendet och de övriga myndigheterna inom rättsväsendet får själv-klart inte drivas så långt att regeringsformens regler inte längre respekteras.Trots det sagda delar vi regeringens uppfattning att det finns behov av attreformera domstolsväsendet för att detta skall kunna möta framtidens krav iett antal avseenden. Det är då viktigt att regeringen inför på ett megenomarbetat sätt redovisar sina analyser, överväganden, riktlinjer och prin-ciper samt förslag om domstolsväsendets reformering. Även för domstolsvä-sendets personal är detta av största vikt för att säkerställa deras viktiga enggemang och delaktighet. Vi anser det inte tillfredsställande att riksdagenendast presenteras en skrivelse och därutöver informeras i budgetsamman-hang. Vi vill också påpeka att ett noggrannare beredningsförfarande börkunna leda till att en mer enhetlig linje i reformarbetet kan presenteras. Detnu valda tillvägagångssättet kan ge intryck av att arbetet inte bedrivs utifrånnågra principiella utgångspunkter.Regeringen bör återkomma till med en proposition meden samlad redovisning och förslag i dessa frågor.Några ytterligare organisatoriska förändringar av betydelse bör inte skeförrän haft möjlighet att ta ställning till principerna för en ny domstolsorganisation.Vad vi nu anfört med anledning av motion Ju31 bör som sinmening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande formen för medverkanatt med anledning av motion 1999/2000:Ju31 som sin me-ning ger regeringen till känna vad som anförts i reservation 1.2. Lokal förankring (mom. 2)(c) anför:Jag anser att medborgarperspektivet inte fått ett tillräckligt stort utrymme iregeringens överväganden. Här står medborgarnas krav på tillgänglighet iförgrunden. Detta innebär i praktiken att alla måste ha någorlunda nära till entingsrätt. Med en sådan ordning åstadkommer man också en lokal förankringi den dömande verksamheten. Medborgarnas förtroende och respekt fördomstolarnas avgöranden ökar med vetskapen om att lokalt verksammadomare sköter den dömande verksamheten. Detta bör regeringen beakta i detfortsatta reformarbetet.Det anförda innebär att jag tillstyrker motionerna Ju28, Ju32 och Ju34 i nubehandlade delar.Jag anser att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande lokal förankringatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju28 yrkande1, 1999/2000:Ju32 yrkande 1 och 1999/2000:Ju34 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation 2.3. Lagreglering av domkretsindelningen (mom. 3)(), (), (m), MaudEkendahl (m), (), (), (c) och () anför:Vi anser att förändringar i domstolsorganisationen bör ha en bred politiskförankring. Det är därför lämpligt att den beslutas av , som därige-nom ges en direkt möjlighet att påverka reformarbetet. Domkretsindelningenbör därför göras i lag. En sådan ordning skulle också ligga mer i linje medregeringsformens krav på att huvuddragen i domstolsorganisationen i lag och de krav som ställer på att domstolarskall vara upprättade enligt lag. Över huvud taget skulle en lagreglering bidratill ett ökat skydd för de enskilda domstolarnas självständighet.Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med ett lagför-slag. I avvaktan på att ett sådant förslag presenteras bör besluta atnågra organisatoriska förändringar inte bör göras av tingsrättsorganisationen.Vi anser att utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande lagreglering av domkretsindelningenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju27 yrkande2, 1999/2000:Ju28 yrkandena 2 och 3, 1999/2000:Ju30 yrkande 1samt 1999/2000:Ju32 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 3.4. Sammanslagning av allmänna domstolar och allmännaförvaltningsdomstolar (mom. 5)(), (), (m), MaudEkendahl (m), (), () och () anför:Vi anser att en del av det dömande som sker i länsrätterna bör kunnaflyttas över till tingsrätterna. De mindre tingsrätterna skulle därigenom er-hålla ett större målunderlag, något som i enlighet med huvuddragen i rege-ringens skrivelse också skulle kunna leda till en specialisering. Totalt settskulle en sådan ordning kunna innebära att fler domstolar bevaras, vilketockså skulle gagna den lokala förankringen i rättskipningen.På bör de båda domstolsslagen helt slås ihop. Som vi ser detskulle en sådan ordning medverka till att domstolsväsendet uppfattas merenhetligt. Även ur personalsynpunkt finns det skäl att överväga en sådanförändring.Det bör ankomma på regeringen att beakta det anförda inom ramen för detfortsatta reformarbetet.Vi anser att utskottets hemställan under moment 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande sammanslagning av allmänna domstolar och allmän-na förvaltningsdomstolaratt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju27 yrkande 3och 1999/2000:Ju30 yrkandena 2 och 5 som sin mening ger regering-en till känna vad som anförts i reservation 4.5. Handelsrätter (mom. 6)() och () anför:Enligt vår mening bör det övervägas om de allmänna domstolarna börkompletteras med särskilda handelsrätter efter danskt mönster. Dessa han-delsrätter skulle finnas i , , , , Sundsvalloch och handlägga större näringsrättsliga mål samt mål om ekobrott avstörre betydelse. Genom att inrätta specialiserade handelsdomstolar skulleman också motverka den utarmning av domstolarnas civilrättsliga kompetenssom följer av att näringslivstvister ofta avgörs genom skiljeförfarande. Denspecialisering som följer av de reformer som regeringen aviserar i skrivelsenräcker enligt vår uppfattning inte.Regeringen bör få i uppdrag att tillsätta en utredning med den inriktning vinu förordat.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande handelsrätteratt med anledning av motion 1999/2000:Ju30 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation5.6. Notariemeritering (mom. 7)(c) anför:Det är allmänt omvittnat att kraven för antagning till notarietjänstgöringskapar en utbredd betygshets bland de juris studerande. Detta har sin bak-grund i att det nuvarande antagningssystemet enbart bygger på betygen frånutbildningen. Betygshetsen leder till psykisk och fysisk ohälsa.En lösning på problemen skulle kunna vara att ändra på antagningskraventill notarietjänstgöringen. Förslag med denna inriktning har också presente-rats. Eftersom problemen varit kända länge bör nu uttala sig iämnet. Det bör ankomma på regeringen att skyndsamt initiera en översyn avantagningskraven för notarietjänstgöring.Jag ställer mig alltså bakom motion Ju28 i denna del. Motion Ju29 bör inteföranleda någon åtgärd.Jag anser att utskottets hemställan under moment 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande notariemeriteringatt med anledning av motion 1999/2000:Ju28 yrkande 4 ochmed avslag på motion 1999/2000:Ju29 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i reservation 6.7. Notariemeritering (mom. 7)() anför:Det är allmänt omvittnat att kraven för antagning till notarietjänstgöringskapar en utbredd betygshets bland de juris studerande. Eftersom bara knappten tredjedel av dessa får en notarieplats, talar åtskilligt för att systemet menotariemeritering spelat ut sin roll. Vad som bör eftersträvas är ett systemsom ger så många juris studerande som möjligt erfarenhet av praktiskt juri-diskt arbete. En sådan praktikmöjlighet bör inte bara förläggas till den statliga sektorn utan även till den privata eftersom också denna drar nytta av denerfarenhet som de unga juristerna förvärvar under sin praktiktid. Med ettsådant system bör det nuvarande notariesystemet avskaffas.Det arbete som notarierna utför bör enligt min mening i framtidenutföras av fast anställda beredningsjurister. En sådan ordning tillgodoser ihögre grad än nuvarande ordning det intresse som finns av en hög kompetensi beredningsorganisationen. Det hänger i huvudsak samman med att en fastanställd kår av beredningsjurister kan antas komma att förvärva en mer gedi-gen erfarenhet än vad en notarie hinner med under sin relativt sett kortatjänstgöringstid.Det bör ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder med anled-ning av det anförda. Jag tillstyrker alltså motion Ju29 och avstyrker motionJu28 i denna del.Jag anser att utskottets hemställan under moment 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande notariemeriteringatt med anledning av motion 1999/2000:Ju29 och med av-slag på motion 1999/2000:Ju28 yrkande 4 som sin mening ger rege-ringen till känna vad som anförts i reservation 7.8. ställning (mom. 8)(), (), (m), MaudEkendahl (m), (), (), (c) och () anför:Vi anser att den centrala domstolsadministrationen inte bör utformas på ettsätt som riskerar att äventyra intresset av ett oberoende domstolsväsende.Den nuvarande konstruktionen ger regeringen ett starkt grepp om domstols-organisationen. Här tänker vi bl.a. på att regeringen utser generaldirektörenoch på att förordnandet är tidsbegränsat. Vidare kan genomfördelningen av domstolsväsendets anslag styra reformarbetet.Det finns därför skäl att överväga en annan ordning. Med ett självständigtserviceorgan skulle också domstolarnas självständighet kunna garanteras. Isammanhanget vill vi som ett alternativ peka på det danska systemet med enmyndighet som i stället ligger under och vars verksamhet regleras ilag.Som ett exempel på att nuvarande ställning inte är ac-ceptabel kan just det nu presenterade förändringsarbetet tas. Det är mot denbakgrunden vi valt att reservera oss under moment 1 i utskottets hemställan.Den roll som har i det nu aktuella reformarbetet framstårsom mindre väl förenlig med den grundläggande uppgiften för verket - attvara en servicemyndighet. En inte oväsentlig del av verkets resurser synes blianvänd för att ta fram underlag för en reformering av domstolsväsendet.Detta må vara en angelägen uppgift men ingenting för . An-litande av utomstående för att ta fram detta underlag hade varit ägnat att ökatilltron till de slutsatser som presenteras.Vi anser att regeringen bör få i uppdrag att utreda frågan om Domstolsver-kets ställning och funktion i förhållande till domstolarna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande ställningatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju27 yrkande 1och 1999/2000:Ju30 yrkande 9 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 8.9. Inskrivnings- och bouppteckningsverksamheten (mom. 9)() och () anför:Vi motsätter oss alltjämt den förändring av inskrivnings- och bouppteck-ningsverksamheten som beslutade om . Verksamhetensköts på kvalificerat och kompetent sätt med en hög grad av tillgäng-lighet. I synnerhet det sistnämnda bidrar till en hög tilltro till domstolarnasrättskipande verksamhet.Just det faktum att besluten i de aktuella typerna av ärenden fattas av endomstol har också ett särskilt värde. Detta bidrar enligt vår bedömning till atbenägenheten att acceptera avgörandena ökar.Vi anser därför att regeringen bör avbryta det arbete som pågår i fråga ominskrivnings- och bouppteckningsverksamheten.Vi anser att utskottets hemställan under moment 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande inskrivnings- och bouppteckningsverksamhetenatt med anledning av motion 1999/2000:Ju30 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation9.10. Ersättning till nämndemän (mom. 10)() och () anför:Vi anser att det kan ifrågasättas om inte nuvarande regler om nämndemänsoch jurymäns villkor och ersättning motverkar den i lag uppställda målsätt-ningen att nämndemannakåren skall ha en allsidig sammansättning medhänsyn till ålder, kön och yrke. Det är i och för sig tillfredsställande att beloppsgränsen för ersättning för inkomstförlust tagits bort. Vi anser dock inte kan nöja sig med detta utan att ersättningen även bör omfatta barn-omsorgskostnader för hemarbetande nämndemän.Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder.Vi anser att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande ersättning till nämndemänatt med anledning av motion 1999/2000:Ju30 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation10.11. Telefon- och videokonferens (mom. 11)() och () anför:Vi anser att processen i allmän domstol alltjämt bör bygga på principerna omomedelbarhet, muntlighet och koncentration. Här ser vi en risk med densträvan som finns att utnyttja den tekniska utvecklingen för att effektiviseradomstolsförfarandet. Nuvarande regler får anses inbegripa de möjlighetersom lämpligen bör förekomma. Någon utvidgad användning av telefon- ochvideokonferens bör således inte komma till stånd. Som en följd härav bördirektiven till den utredning som majoriteten hänvisat till skrivas om. Det fårankomma på regeringen att vidta åtgärder.Vi anser att utskottets hemställan under moment 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande telefon- och videokonferensatt med anledning av motion 1999/2000:Ju30 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation11.12. Delgivningsförfarandet (mom. 12)(), (), (m), MaudEkendahl (m), () och () anför:Vi anser att det behövs åtgärder för att begränsa antalet inställda huvudför-handlingar. Problemen bör inte lösas på sätt som innebär avkall på grundläg-gande processuella principer. I stället bör delgivningsrutinerna göras effekti-vare. Ett sätt att åstadkomma detta skulle kunna vara att underlätta för dom-stolarna att använda privata delgivningsalternativ. Med ett system med auk-toriserade stämningsmän skulle det vara möjligt att låta reglerna om legaltbevisvärde gälla också för dessa.Det bör ankomma på regeringen att överväga frågan och återkomma tillriksdagen med ett lagförslag.Vi anser att utskottets hemställan under moment 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande delgivningsförfarandetatt med anledning av motion 1999/2000:Ju30 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation12.Särskilt yttrandeRegionala projekt (mom. 4)(), (m), () och JeppeJohnsson (m) anför:Som framgår av reservation 1 anser vi att det reformarbete som nusker i domstolsväsendet borde ha föregåtts av en proposition tillriksdagen. I avvaktan på en sådan bör som anförts i reservationen ingaförändringar ske. Vi har därför valt att inte reservera oss även underdetta moment i utskottets hemställan.Utskottets lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (2000:180) om ändring i lagen(1999:116) om skiljeförfarandeHärigenom föreskrivs att i ingressen till lagen (2000:180) om ändringi lagen (1999:116) om skiljeförfarande "34 §" skall bytas ut mot "35§".