bet · GN01UbU8 · 2000-03-09 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett tjugofemtalmotionsyrkanden från allmänna motionstiden hösten1999, vilka huvudsakligen avser krav på ändringar avvillkoren för fristående skolor men också tar uppfrågor om valfrihet, mångfald och profilering avskolor.Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet.Reservationer finns från m, kd, c och fp samt frånv. 1999/2000:Ub217 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att införa ensista beslutsdag för behandling avfriskoleansökningar.1999/2000:Ub228 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätten för alla barnatt välja skola.1999/2000:Ub236 av m.fl. (kd)vari yrkas14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om det ekonomiskamissgynnandet av friskolorna.1999/2000:Ub246 av m.fl. (kd) variyrkas1. att begär att regeringen, utifrånutredningens resultat, ser över friskolornassituation,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om villkoren för defristående skolorna.1999/2000:Ub252 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fristående skolor.1999/2000:Ub257 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fristående skolor.1999/2000:Ub259 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om alla barns rätt attvälja skola,2. att hos regeringen begär förslag statligt finansierad och garanterad möjlighet föralla barn att välja skola,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den politiskastyrningen av skolan,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om mångfald ochprofilering i skolan.1999/2000:Ub279 av m.fl. (s) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn av reglerna för att starta friskolor och hurman klarar att kontrollera verksamheten,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att konsekvensernaför den kommunala skolan på grund av ett ökat antalfriskolor utreds.1999/2000:Ub294 av m.fl. (fp) variyrkas30. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten avfristående gymnasieskolor.1999/2000:Ub296 av m.fl. (v)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de friståendeskolornas effekt på segregationen i samhället börutredas vidare,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av skollagen att fårförklara en fristående skola berättigad till bidragendast om kommunen kan visa att detta inte innebärpåtagliga negativa följder för skolväsendet i denkommun där skolan är belägen,3. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av skollagen att fårförklara en fristående skola berättigad till bidragendast om kommunen kan visa att detta inte innebärpåtagliga negativa följder för kommunens ekonomi,4. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av skollagen att huvudmannen för enfristående skola blir skyldig att ersätta kommunenför de merkostnader som kommunen åsamkas när denfristående skolan undandrar sig sitt ansvar föreleverna enligt vad i motionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en jämförande studiemellan de fristående skolornas och de kommunalaskolornas betygssättning,6. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av skollagen att ett krav för attSkolverket skall förklara en fristående skolaberättigad till bidrag bör vara att den friståendeskolan har en pedagogisk profil som innebär ettkvalitativt pedagogiskt tillskott till skolväsendeti kommunen,7. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring att det överskott som uppstår ifristående skolor och förskolor skall gå tillbakatill verksamheten och inte får betalas ut som vinsttill huvudmannen,8. att hos regeringen begär attSkolverket får i uppdrag att göra en översyn av hurde fristående skolor som drivs på konfessionellgrund uppfyller läroplanens krav om attundervisningen skall vara icke-konfessionell.1999/2000:Ub304 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökat kommunaltinflytande vid godkännande av friskolor.1999/2000:Ub311 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fritt skolval ochfria skolor.1999/2000:Ub313 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om friskolornasbetydelse för utvecklingen av skolans arbetsformer,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om betydelsen av attfriskolor har rätt att anställa den person de tyckerär mest lämpad som lärare,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av lika ochrättvisa regler för resurstilldelning för friskolor. I det följande behandlar utskottet ett tjugofemtalmotionsyrkanden från den allmänna motionstidenhösten , vilka huvudsakligen tar upp frågor somrör fristående skolor men också frågor om valfrihet,mångfald och profilering av skolor.Rätten att välja skola m.m.Moderata samlingspartiet framhåller i motion1999/2000:Ub311 yrkande 1 att eleverna måste få enökad rätt att välja gymnasieskola. Det är enligtModeraterna orimligt att tur eller elevensbostadsadress skall vara avgörande för antagningtill gymnasieskolan. De anser att ett fritt skolvalbäst säkerställs genom införandet av en nationellskolpeng för alla. I avvaktan på detta börmöjligheterna att välja gymnasieskola garanteras,och även rätten att välja specialutformade programutanför hemkommunen. anser också attSkolverket skall godkänna friståendegymnasieutbildningar på grundval av utbildningenskvalitet. Godkända utbildningar skall ha rätt tillstöd från elevernas hemkommuner.Liknande synpunkter uttrycks i motionerna1999/2000:Ub228 (m) yrkande 1 och 1999/2000:Ub259(m) yrkande 1. Där betonas att alla elever måste gesen lagstadgad rätt att välja skola. Både kommunalaskolor och fristående skolor måste finnas sommöjliga alternativ. Genom ett fritt skolval blirvarje skola utsatt för konkurrens och tvingad attlöpande utvecklas och förbättras, menar motionären.Förslag om en nationell skolpeng förs fram i motion1999/2000:Ub259 yrkande 2 som en rättvisefråga. är det stora skillnader mellan kommunerna ifråga om hur stora resurser som avsätts till skolanper elev, hävdas det i motionen. En skolpeng, somföljer eleven, garanterar varje elev möjlighet attvälja skola.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Enligt utskottets mening finns det en omfattandevalfrihet inom skolväsendet. Elever och föräldrarhar successivt givits större rätt och möjlighet attvälja skola. I fråga om föreskrivs iskollagen (1985:1100) att kommunen vid fördelningenav elever på olika skolor så långt möjligt skallbeakta föräldrarnas önskemål om att deras barn skalltas emot vid en viss skola (4 kap. 6 §). Dettagäller under förutsättning att inte andra eleversberättigade krav på placering i en skola nära hemmetåsidosätts eller betydande organisatoriska ellerekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Enkommun skall i sin grundskola även ta emot en elevför vars grundutbildning kommunen inte är skyldigatt svara, om eleven med hänsyn till sina personligaförhållanden har särskilda skäl att få gå i denkommunens grundskola (4 kap. 8 §). Föräldrarna kanockså som alternativ till den kommunala skolan väljaen fristående skola.Inte heller på gymnasienivå finns det någoninskränkning i rätten att välja en fristående skola.Om en elev tas in till utbildning vid en friståendegymnasieskola är hemkommunen alltid skyldig attlämna bidrag, om förklarat skolanbidragsberättigad. Däremot är hemkommunen inteskyldig att betala interkommunal ersättning för enelev som vill genomgå en gymnasieutbildning i enannan kommuns skola, om hemkommunen kan erbjudasamma program eller nationellt fastställdainriktning och eleven inte på grund av sinapersonliga förhållanden har särskilda skäl att få gåi den andra kommunen (5 kap. 8 och 24 §§ skollagen).När det gäller val, i hemkommunens utbud, mellanolika skolor som har samma program finns det ingacen-trala bestämmelser.Det förekommer även ett stort antalriksrekryterande utbildningar i form avspecialutformade program och utbildningar inomnationellt program i gymnasieskolan. Dessautbildningar regleras i 2 kap. gymnasieförordningen(1992:394) samt i bilagorna 2 och 3 tillförordningen.Förutsättningarna för konkurrens på lika villkormellan offentliga och fristående gymnasieskolorutreds inom resursfördelning till fristående grundskolor, dens.k. , efter tilläggsdirektiv (dir.1999:76). Utskottet återkommer i det följande tilldet närmare innehållet i kommitténs nya uppdrag.Utredningens arbete skall redovisas senast den 1mars 2001.Riksdagen har tidigare vid ett flertal tillfällenavslagit motionsyrkanden från ominförande av en nationell skolpeng (jfr senast bet.1999/2000:UbU1 s. 40). Utskottet vidhåller sinuppfattning att en schablonberäknad nationellskolpeng inte ger de grundläggande förutsättningarnaför att kraven på en likvärdig skola av hög kvalitetför alla elever skall kunna uppfyllas. Resurser tillskolans verksamhet måste fördelas med utgångspunkt ide behov som enskilda elever, olika grupper avelever och skolor faktiskt har. Utskottet finner detdärför inte rimligt att införa en centralresursfördelning.Villkoren för fristående skolorBestämmelser om fristående skolor finns i 9 kap.skollagen. Huvuddragen i nu gällande reglerbeslutades av och börjadetillämpas (prop. 1995/96:200, bet.1996/97:UbU4, rskr. 1996/97:14). De innebär ikorthet följande.Skolplikt kan fullgöras i en fristående skola sommotsvarar , om den är godkänd avSkolverket. För godkännande krävs att skolansutbildning ger kunskaper och färdigheter som tillart och nivå väsentligen svarar mot dem somgrundskolan skall förmedla samt att skolan även iövrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrundsom gäller för utbildning inom det offentligaskolväsendet. Skolan skall vara öppen för alla barn,med undantag för sådana barn vilkas mottagandeskulle medföra att betydande organisatoriska ellerekonomiska svårigheter uppstår för skolan.Skolverket skall vidare förklara en godkändfristående grundskola berättigad till bidrag frånelevernas hemkommuner, såvida inte skolansverksamhet skulle innebära påtagliga negativaföljder för skolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen. Hemkommunens bidrag skall bestämmas medhänsyn till skolans åtagande och elevens behov eftersamma grunder som kommunen tillämpar vid fördelningav resurser till sina egna grundskolor. Om en elevhar ett omfattande behov av särskilt stöd, ärkommunen inte skyldig att lämna bidrag till denfristående skolan för det särskilda stödet, ombetydande organisatoriska eller ekonomiskasvårigheter uppstår för kommunen.En konsekvens av bidragsreglerna är att enfristående skola som har elever från flera olikakommuner kan få skiftande bidragsbelopp från dessa,beroende dels på elevernas skilda behov, dels påhemkommunernas olika grunder för fördelningen avresurser till sina egna skolor.Fristående skolor på gymnasienivå skall också avSkolverket förklaras berättigade till bidrag frånelevernas hemkommuner, såvida inte en skolasverksamhet skulle innebära påtagliga negativaföljder för skolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen eller i närliggande kommuner. Det förutsättsatt skolans utbildning ger kunskaper och färdighetersom till art och nivå väsentligen svarar mot dem somgymnasieskolan skall förmedla på nationella ellerspecialutformade program, att skolan även i övrigtsvarar mot de allmänna mål och den värdegrund somgäller för utbildning inom det offentligaskolväsendet samt att skolan står öppen för allaungdomar, med motsvarande inskränkning som gällerför fristående grundskolor i fråga om omfattandebehov av särskilt stöd.Om den fristående gymnasieskolan inte kommeröverens om annat med elevernas hemkommuner, skallkommunerna till skolan betala det belopp per elevoch program som regeringen har föreskrivit i enbilaga till förordningen om fristående skolor(1996:1206, senast ändr. Beloppenberäknas utifrån en årlig redovisning frånSkolverket av kommunernas kostnader pergymnasieprogram. Genom att beloppen bygger påmedianvärden för riket kan ersättningen till defristående gymnasieskolorna för vissa kommuneröverstiga och för andra kommuner understigakommunens egna kostnader för motsvarande utbildning.I flera motioner begärs ändringar av nuvarandevillkor för godkännande av och bidrag tillfristående skolor. Några motioner syftar till mergenerösa regler; i andra motioner yrkas att reglernaskall göras mer restriktiva.Behovet av lika och rättvisa regler förresurstilldelning till fristående skolor understryksi motion 1999/2000:Ub313 (m) yrkande 4. Det ärenligt motionären rimligt att anta att friståendeskolor kommer att stå för en allt större del avskolutbildningen. Om en sådan dynamisk utvecklingskall komma till stånd måste dock de finansiellavillkoren förändras. Med nuvarande system ärkommunen både finansiär och konkurrent. Därtill ärkommunernas bestämmelser om tilldelning av bidraginte klara och enhetliga, anför motionären.Också påpekar i motion1999/2000:Ub246 att det inte finns någraenhetliga regler för hur kommunerna skall fördelaresurser till de fristående skolorna. De efterfrågarett förenklat system som gör det lättare attöverblicka vilka bidrag som skolorna har rätt till(yrk. Ytterligare problem som behöver lösasgäller skolskjutskostnader i glesbygd och bidragentill lokalkostnader och momskostnader. EnligtKristdemokraterna bör villkoren för de friståendeskolorna förbättras så att alla, oberoende avföräldrarnas ekonomi eller elevens särskilda behov,skall kunna välja en sådan skola (yrk. De ärkritiska mot de förändringar i villkoren somgenomfördes under den förra mandatperioden. Blandannat vill de återinföra att fristående skolor skallgaranteras en lägsta grundnivå för ersättning ochdärutöver kompenseras för särskilda åtaganden, samtden tidigare regeln att undervisningen väsentligen(kurs. här) skall svara mot läroplanens allmänna måloch värdegrund.I motion 1999/2000:Ub236 (kd) yrkande 14 begärs attriksdagen gör ett uttalande om att fristående skolorekonomiskt missgynnas. I motionen, som rörgymnasieskolan, anförs att det naturliga vore attsamma ersättning utgick till de friståendegymnasieskolorna som till de offentliga.Bidragssystemet är dock fortfarande krångligt.Regeringen lägger program för program fast en lägstanivå för vad kommunerna är skyldiga att betala tillde fristående gymnasieskolorna.Folkpartiet betonar i motion 1999/2000:Ub294yrkande 30 betydelsen av fristående gymnasieskolor.Dessa skolor har ofta nya idéer som de förmårförverkliga och lyckas inte sällan med pedagogiskförnyelse. Motionärerna anser att lagreglerna förfristående skolor måste utformas så att kommunaltgodtycke inte tillåts vara avgörande för om enfristående skola skall godkännas eller inte. Därtillmåste reglerna för ekonomisk ersättning bli såtydliga att helt skilda tolkningar i kommunerna inteär möjliga.Uppfattningar som står i motsats till de justrefererade förs fram av i motion1999/2000:Ub296. Motionärerna är starkt kritiskatill framväxten av fristående skolor och vill attriksdagen hos regeringen begär förslag till skärptaregler i skollagen. Enligt deras mening börSkolverket få förklara en fristående skolaberättigad till bidrag endast om kommunen kan visaatt detta inte innebär påtagliga negativa följdervare sig för skolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen eller för kommunens ekonomi (yrk. 2 och 3).Om verksamheten i en fristående gymnasieskola intekommer i gång som planerat, anser atthuvudmannen skall bli skyldig att ersätta kommunenför de merkostnader som kommunen åsamkas (yrk. 4).Nya elevgrupper måste då nämligen med kort varselberedas plats i den kommunala skolan. Motionärernavänder sig också mot att privata bolag, ofta stora,startar fristående skolor utan annat märkbart syfteän det ekonomiska vinstintresset. En bestämmelse bördärför enligt deras mening införas i skollagen attdet överskott som uppstår i fristående skolor ochförskolor skall gå tillbaka till verksamheten ochinte får betalas ut som vinst till huvudmannen (yrk.7).Även motion 1999/2000:Ub279 (s) yrkande 1 syftartill skärpta villkor för fristående skolor.Motionärerna vill att skall uttala sig fören ordentlig översyn av reglerna för att få startaen fristående skola samt en bättre kontroll avverksamheten. De påtalar att det inte ingår iSkolverkets uppdrag att kontrollera att enfristående skola har ändamålsenliga lokaler,ekonomiska resurser och pedagogiskt utbildadpersonal, vilket är nödvändigt ur både ettelevperspektiv och ett ekonomisktsamhällsperspektiv.Behovet av ökat kommunalt inflytande vidgodkännande av fristående skolor framhålls i motion1999/2000:Ub304 (s). Motionären menar att betydandepositiva effekter skulle kunna nås om kommunen gesmöjligheter att säga nej till fristående skolor inomupptagningsområdet, eller att diskutera inriktningenpå den fristående skolan utifrån kommunensskolutbud.Krav på utredning om effekterna av ett ökat antalfristående skolor framställs i tre motioner. Imotion 1999/2000:Ub279 (s) yrkande 2 begärs attkonsekvenserna för den kommunala skolan skallutredas. Enligt motion 1999/2000:Ub257 (s) bör enutvärdering göras av beslut om friståendeskolor. Den bör bl.a. ta sikte på om målen med enlikvärdig skola uppfylls, om strävandena tillintegration och emot segregation försvåras och omkommunernas resurser till den kommunala skolanpåverkas negativt.Också i motion 1999/2000:Ub296 yrkande 1 frånVänsterpartiet understryks att de friståendeskolornas effekt på segregationen i samhället börutredas vidare. I motionen hänvisas till att detfinns rapporter som tyder på att fristående skolor,särskilt de som vänder sig till vissa religiösa,etniska och kulturella grupper, har en tendens attförstärka segregationen i samhället.U t s k o t t e t avstyrker samtligamotionsyrkanden om ändring av villkoren förfristående skolor och krav på utredning omeffekterna av ett ökat antal fristående skolor medhänvisning till pågående utredningar ochöverväganden.Kommittén för uppföljning av resursfördelning tillfristående grundskolor, , har hafttill uppgift att utvärdera beslut omfristående skolor. (SOU 1999:98) har kommittén bl.a. konstaterat att av alla fristående grundskolor fått högre bidragper elev och årskurs efter beslutet om nyaresursfördelningsregler, att flertalet skolor använtdet ökade bidraget främst till insatser för elever ibehov av särskilt stöd, att fristående skolor iglesbygd fått bättre ekonomiska förutsättningar äntidigare, men att skolskjutskostnaderna tar enbetydande del av skolbudgeten, att kommunernasutbetalning av momsersättning väsentligt förbättratsmen att den fortfarande varierar i storlek, attmånga kommuner har så kompliceraderesursfördelningssystem att det är svårt för defristående skolorna att förstå systemen samt attbidrag till lokalkostnader inte går att ge eftersamma grunder som till de kommunala skolorna.Fristkommittén har lyft fram några förslag tilljusteringar av resursfördelningssystemet, nämligenatt kommunernas momsbidrag till de friståendegrundskolorna liksom lokalkostnadsbidraget skallredovisas separat samt att lokalkostnadsbidragetskall beräknas på den kommunalagenomsnittskostnaden. Vidare påpekas att defristående grundskolorna alltid skall delta i denkommunala uppföljningen och utvärderingen. Vissagrundläggande begrepp som insyn och skolans åtagandebör enligt kommittén tydligare definieras.Enligt uppgift pågår överväganden med anledning avkommittébetänkandet inom Utbildningsdepartementet.I oktober 1999 fick avresursfördelning till fristående skolor,, genom tilläggsdirektiv (dir.1999:76) i uppdrag att utreda ekonomiska och andrakonsekvenser av det snabbt växande antaletfristående gymnasieskolor. Uppdraget motiverades medatt antalet fristående gymnasieskolor hade ökat från61 skolor /99 till 87 /2000,vilket utgör av det totala antaletgymnasieskolor i . av defristående gymnasieskolorna finns i Stockholms- ochGöteborgsområdena. Därtill hade fått 90nya ansökningar om rätt till bidrag för friståendegymnasieskolor fr.o.m. höstterminen 2000.Kommittén skall utreda eventuella följder av attprivata vinstintressen styr etableringen av en delfristående skolor och om det finns problem medhuvudmän som driver flera skolor. Ytterligare enuppgift för kommittén blir att utreda om denuvarande reglerna för bidrag till friståendegymnasieskolor har konsekvenser för kommunernasplanering och utbud av gymnasieutbildning. Den skalläven lämna förslag till regler för bidragsgivning.I direktiven sägs vidare att likvärdiga ekonomiskavillkor för kommunala och fristående skolor är enförutsättning för en verklig valfrihet. Kommitténskall därför utreda förutsättningarna för konkurrenspå lika villkor mellan offentliga och friståendegymnasieskolor. Den skall redovisa hurintagningspoängen till utbildningar vid friståendegymnasieskolor påverkar valfriheten och den socialastrukturen vid skolorna.Kommittén skall redovisa sitt arbete den 1 mars2001 och då även lägga fram förslag till deförfattningsändringar som kan bli följden av dessställningstaganden.Regeringen har i regleringsbrev för budgetåret 2000uppdragit åt att kartläggaelevsammansättningen vid ett representativt urvalfristående skolor. Kartläggningen skall omfattaelevernas bakgrund och föräldrarnas/vårdnadshavarnasutbildningsnivå och inkomstnivå (socio-ekonomiskbakgrund). En jämförelse skall göras medelevsammansättningen vid offentliga grund-respektive gymnasieskolor. För elever igymnasieskolan skall även betygspoängen vidintagningen till gymnasieskolan redovisas. Uppdragetskall avrapporteras till regeringen senast den 1oktober 2000.Enligt förordningen (1996:1206) om friståendeskolor skall bereda den kommun där skolanskall vara belägen tillfälle att yttra sig överansökan om godkännande av och bidrag till enfristående grundskola. När det gäller ansökan omrätt till bidrag för en fristående gymnasieskolaskall också kranskommuner få tillfälle att yttrasig. I en interpellationsdebatt harskolministern uttalat att det är viktigt att se tillatt dialogen mellan och kommunerna idessa frågor kan utvecklas och förbättras.I två motioner begärs uppföljning och utvärdering avfristående skolor som drivs på konfessionell grund.Vänsterpartiet anser i motion 1999/2000:Ub296 attSkolverket bör få i uppdrag att göra en översyn avhur de fristående skolor som drivs på konfessionellgrund uppfyller läroplanens krav om attundervisningen skall vara icke-konfessionell (yrk.8). Motionärerna menar att detta är en mycket viktigprincip, särskilt i ett mångkulturellt samhälle.Enligt motion 1999/2000:Ub252 (s) finns det skälatt följa upp utvecklingen av fristående skolor. sådan uppföljning är det särskilt viktigt att seöver om fristående skolor på konfessionell grundlever upp till läroplanens skrivningar om skolansvärdegrund, anför motionären.U t s k o t t e t anser att det inte behövs någotsärskilt uttalande av i fråga omuppföljning och utvärdering av fristående skolor närdet gäller värdegrunden m.m. Motionsyrkandena böralltså avslås.Enligt gällande regler i skollagen skall friståendeskolor, såväl på grundskolenivå som på gymnasienivå,svara mot de allmänna mål och den värdegrund somgäller för utbildning inom det offentligaskolväsendet (9 kap. 2 och 8 §§). I samma lagrumstadgas att en fristående skola, inom ramen för dengemensamma värdegrunden, får ha en konfessionellinriktning. I förarbetena till bestämmelsernaunderströk regeringen att i sin tillsynav fristående skolor särskilt bör ge akt på omskolan bedriver sin verksamhet i enlighet medskollagens och läroplanernas värdegrund och allmännamål (prop. 1995/96:200 s. 57).