bet · GN01FiU27 · 2000-05-30 00:00:00 — Det preliminära utfallet för ålders-pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten är högre änvad som beräknades i budgetpropositionen för 1999.I propositionen redovisar regeringen vidare det preliminära utfallet per ut-giftsområde och förklarar stora avvikelser.Utrikesutskottets yttrandeEnligt utrikesutskottets uppfattning som redovisas i yttrande 1999/2000:UU6y är uppföljning av tidigare års resultat av central betydelse för styr-ningen av den statliga verksamheten. Uppföljning utgör också en grund, omän icke den enda, för budgetering och andra typer av styrning inför komman-de år.Utrikesutskottet noterar att den verksamhet som finansieras över utgifts-område 5 bedrivits inom budget. Vid sitt arbete med uppföljning och utvär-dering har utrikesutskottet ägnat särskild uppmärksamhet åt verksamheteninom utrikesförvaltningen under . har härviderhållit årsredovisningsmaterial från samt anordnat enintern utfrågning med departementets expeditionschef jämte medarbetare.Vissa utestående frågor har sedermera följts upp med kompletterande redo-visningar från departementets sida.Utrikesutskottet kan med anledning av den företagna uppföljningen kon-statera att verksamheten, i de delar som blivit belysta, bedrivits väl i linjemed intentioner. vill också framhålla att verk-samhetsgenomgången i kombination med en framåtriktad diskussion, främstom den svenska utrikesrepresentationen, är att se som ett väsentligt inslag iriksdagens styrning inom det utrikespolitiska området.Utrikesutskottet noterar också den differens gentemot budget som redovi-sas vad avser utgiftsområde 7 samt de förklaringar härtill som ges i proposi-tionen.Utskottet har med anledning av vad som i propositionen anförs om utgifts-begränsande åtgärder samt mot bakgrund av vad som anfördes härom i pro-position 1998/99:100 (s. 142) och i utskottets yttrande 1998/99:UU1y (s. 11)gjort en uppföljning av konsekvenserna av utgiftsbegränsningarna under1999. har därvid, på basis av en gedigen redovisning frånUtrikesdepartementet, erfarit följande.Begränsningsbeloppet sattes, enligt beslut av regeringen , till11 , dvs. samma nivå som anslaget. I förhållande till denutgiftsprognos om som upprättades i början av febru-ari innebar således utgiftsbegränsningen en neddragning med 2 859 miljonerkronor.För det multilaterala utvecklingssamarbetet har utgiftsbegränsningen istort sett kunnat hanteras utan större negativa konsekvenser. På grundval avdet goda anseende åtnjuter har senareläggning av betalningar kunnatgöras i samförstånd med berörda internationella organisationer. Detta sam-förstånd bygger dock på att senareläggningarna är en engångsföreteelse.Inom det bilaterala utvecklingssamarbetet har de flesta samarbetsländerberörts. En rad insatser har fått inställas eller senareläggas. Insatser inomområdet demokrati och mänskliga rättigheter har drabbats hårt - inte för attde är mindre prioriterade utan för att de i många fall inte varit avtalsbundnaoch därmed kunnat senareläggas. För de enskilda organisationerna innebarbegränsningen att Sida inte kunde fullfölja avtal, och organisationerna drab-bades i vissa fall hårt. Inom forskningssamarbetet lyckades dock föresatsenatt värna om de svaga institutionerna. Trots svårigheterna att hantera utgifts-begränsningen och att trovärdigheten i flera fall naggats i kanten pekar Sidadock på en positiv aspekt - den finansiella uppföljningen har skärpts.Mot bakgrund av vad som framkommit bedömer utrikesutskottet att ut-giftsbegränsningen kunnat genomföras utan alltför allvarliga men för Sveri-ges utvecklingssamarbete. Förutsättningen för detta har emellertid varit attdet rört sig om en engångsföreteelse. En eventuell upprepning på biståndetsområde av åtgärder av det slag som vidtogs under skulleriskera att vara till betydande men för förtroende internationelltsamt allvarligt urgröpa den inhemska biståndsviljan.Inom ramen för utrikesutskottets arbete med uppföljning och utvärdering harunder också en granskning gjorts av Årsredovisning för staten1998 (skr. 1998/99:150). Eftersom de uppgifter som lämnas i skrivelsen är avbetydelse bl.a. som beslutsunderlag för de ställningstaganden som utskottethar att göra med anledning av regeringens ekonomiska vårpropositioner ochbudgetpropositioner har, i tillämpliga fall, jämförelser gjorts med 1999 årsekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) och den senaste budgetpro-positionen (prop. 1999/2000:1). Utskottets granskning har omfattat statsbud-getens utfall avseende utgifter på utgiftsområdena 5 och 7 samt reser-vationsläget inom utgiftsområde 7. har också följt upp iakttagelser beträffande revisionsberättelser med invänd-ning. vill till följd av sin granskning i detta sammanhangframföra följande.En central fråga inom utgiftsområde 7 är den s.k. biståndsramen för inter-nationellt utvecklingssamarbete, vars omfattning (uttryckt i procent av pro-gnosticerad BNI), efter yrkande i budgetpropositionen, fastställs avriksdagen. Detta faktum jämte den politiska vikt som fästs vid frågan gör attdet vore önskvärt att regeringen i Årsredovisning för staten redovisade ut-fallet beträffande biståndsramen. Av intresse att erfara vore biståndsramensutfall i absoluta tal, i procent av prognosticerad BNI och i procent av verkligBNI.Under senare år har informationen i budgetpropositionerna om reserva-tionsläget blivit allt bättre. Så redovisas exempelvis i budgetpropositionenför 2000 (prop. 1999/2000:1) reservationsläget i många fall ner på delposts-nivå med angivande av fördelningen mellan intecknade och ointecknadereservationer. Också i Årsredovisning för staten 1998 (skr. 1998/99:150)ingår uppgifter om reservationer (nedbrutet på anslagsnivå). Vid en jämförel-se av siffermaterialet har utskottet noterat avvikelser mellan årsredovisning-en och budgetpropositionen, vilka för reservationerna på A1-anslaget inomutgiftsområde 7 uppgår till 157 miljoner kronor.Enligt vad utrikesutskottet erfarit bygger redovisningen i budgetproposi-tionen på de uppgifter som myndigheterna lämnar i sina respektive årsredo-visningar. Årsredovisningen för staten bygger däremot på den s.k. Riksredo-visningen som () hanterar. I det första fallet rördet sig således om uppgifter från de lokala ekonomisystemen på myndighe-terna. De lokala systemen skall löpande stämmas av mot de uppgifter myn-digheterna lämnar i Riksredovisningen.Enligt uppgift från ESV, som är medvetet om den av utskottet uppmärk-sammade diskrepansen, finns motsvarande misstämning också på andra hållinom statsbudgeten. Hur dessa fel uppkommit har inte kunnat klarläg-gas men är föremål för utredning av ESV och, i här aktuellt fall, anser mot bakgrund av vad som framkommit att ingen riks-dagens åtgärd är påkallad.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet kan med tillfredsställelse konstatera att det preliminära utfallet fö1999 innebär att de budgetpolitiska målen uppfylldes. Den offentliga sek-torns finansiella sparande uppgick till av BNP, vilket är ca 30 miljar-der kronor över målet på av BNP. Utgiftstaket klarades med en bud-geteringsmarginal på . Regeringens budgetpolitik haråterigen visat sig vara framgångsrik.Det preliminära utfallet för statsbudgetens utgifter uppgick till 642,6 mil-jarder kronor vilket är ca lägre än budgeterat. Det berorfrämst på lägre nettoutlåning. Däremot är det preliminärautfallet för de 27 utgiftsområdena högre än budgeterat.För utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor blev utfallet 5,3 miljarder kronorhögre än budgeterat. En större förbrukning än anvisade medel kan finansierasgenom att myndigheterna utnyttjar ingående reservationer/anslagssparandeeller anslagskredit. I vissa fall sker det genom att regeringen beslutar om s.kmedgivet överskridande.För tre utgiftsområden där större delen av utgifterna består av transfere-ringar, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp,utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och utgiftsområ-de 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, blev det preliminära utfalletsammanlagt högre än anvisat på statsbudgeten.Fyra utgiftsområden redovisar utfall som underskrider budgeterade beloppi statsbudgeten med mer än : utgiftsområde 15 Studiestöd,utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, ut-giftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och utgiftsområde 27 Avgif-ten till Europeiska gemenskapen. Tillsammans redovisar dessa utgiftsområ-den ett preliminärt utfall som är lägre än anvisat påstatsbudgeten.Bakom de olika budgeteringsavvikelserna inom utgiftsområdena liggerbl.a. ökad biståndsverksamhet och ett större utnyttjande av föräldraförsäk-ringen, där bl.a. fäder, som i genomsnitt har en högre ersättningsnivå, ökadesitt uttag av föräldraledighet. Mer problematiska framstår de stora avvikel-serna när det gäller sjukpenning och rehabilitering och i viss mån bidrag förläkemedelsförmånen. Utskottet återkommer nedan till regeringens förslag attpå tilläggsbudget öka anslaget för sjukförsäkringen.Utskottet instämmer i utrikesutskottets uppfattning att uppföljning av tidigareårs resultat är av central betydelse för styrningen av den statliga verksamhe-ten och välkomnar redovisningen av de iakttagelser som utrikesutskottetgjort under sitt uppföljningsarbete.Vad avser den diskrepans i redovisningen av reservationer som utrikesut-skottet uppmärksammat vill finansutskottet betona betydelsen av att rutiner-na för rapportering och redovisning förbättras så att denna typ av diskrepan-ser inte uppstår.När det slutligen gäller utrikesutskottets önskemål om en bättre redovis-ning som underlag för uppföljningen av biståndsmålet har finansutskottetinget att invända mot förslaget. I likhet med utrikesutskottet ser inte hellerfinansutskottet något behov av ett riksdagsbeslut i denna fråga, utan förut-sätter att beaktar utrikesutskottets önskemål.Utgiftsprognos för 2000PropositionenI vårpropositionen redogörs för en aktuell prognos stats-budget (avsnitt 5.3).I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till för2000. Aktuell prognos för statsbudgetens saldo uppgår till 95,5 miljarderkronor, dvs. en förbättring med . Det förbättrade budget-saldot förklaras av att inkomsterna ökar med . Samti-digt ökar dock utgifterna med . Inkomsternas ökningberor till största delen på att fysiska personers inkomstskatt beräknas bli ca14 miljarder kronor högre och att mervärdesskatten beräknas bli ca 7 miljar-der kronor högre jämfört med beräkningen i statsbudgeten.Statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor beräknas till 624,2miljarder kronor, vilket är en ökning med jämfört medstatsbudgeten. Det är främst utgifterna för sjukpenning och läkemedel somökar, som utgifterna för bl.a. arbetsmarknadspolitiska program ochvuxenstudiestöd minskar.Aktuell beräkning av statsskuldsräntorna uppgår till 93,4 miljarder kronor.Upprevideringen i förhållande till beräkningen i statsbudgeten på 11,6 mil-jarder kronor, beror huvudsakligen på höjt ränteantagande, lägre beräknadeöverkurser vid emission och högre kursförluster. De högre kursförlusternaberor på att () nu beräknas genomföra en större för-tidsinlösen av lån jämfört med vad som antogs i beräkningen ibudgetpropositionen.Prognosen för nettoutlåning m.m. uppgår till -3,5 mil-jarder kronor, vilket innebär större inlåning än utlåning. I jämförelse medstatsbudgeten innebär den aktuella prognosen för RGK:s nettoutlåning attbudgetsaldot försämras med . Försämringen beror tillstörsta delen på ett beräknat underskott, uppgående till ,det kommunala momssystemet. Dessutom beräknas nettot av utbetalningaroch inbetalningar av premiepensionsmedel öka utlåningen med 0,5 miljarderkronor.Regeringen anser att det av beslutade utgiftstaket på 765miljarder kronor skall ligga fast. I propositionen betonas att regeringen följeutgiftsutvecklingen under innevarande budgetår. Kontinuerlig utgiftsuppfölj-ning och granskning av prognoser är nödvändig för att kunna vidtakorrigerande åtgärder.De takbegränsade utgifterna beräknades i statsbudgeten till 763,5 miljarderkronor. Budgeteringsmarginalen uppgick därmed till . nu aktuella prognosen uppgår de takbegränsade utgifterna till 764,1miljarder kronor. Budgeteringsmarginalen beräknas därmed till 0,9 miljarderkronor. Budgeteringsmarginalens minskning förklaras till största delen avkraftigt ökade utgifter för sjukförsäkringen.Som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till 36,7 %.År 1999 var motsvarande andel av BNP preliminärt . För att möjlig-göra en rättvisande jämförelse över tiden bör emellertid utgifterna för 1999justeras för de tekniska förändringar som höjde utgiftstaket med 4miljarder kronor. Efter en sådan korrigering blir de takbegränsade utgifternasandel av BNP 1999 i stället , dvs. högre än 2000.Jämfört med 1999 ökar nu de utgifter som omfattas av utgiftstaket för statenmed , varav förklaras av tekniskajusteringar. Realt minskar de takbegränsade utgifterna med jämförtmed 1999.I budgetpropositionen meddelade regeringen att den förbereddeett antal åtgärder för att begränsa utgifterna . Regeringskanslietsutgiftsprognoser visade att utgiftstaket för staten riskerade att överskridas2000 till följd av att framför allt utgifterna för sjukpenning och avgiften tilEU steg mer än vad som tidigare beräknats.Mot bakgrund av detta beslutade därför regeringen att senarelägga utgifteruppgående till , avseende arealersättning till2001. Vidare redovisade regeringen i budgetpropositionen att ettantal utgiftsområden skulle komma att beröras av utgiftsbegränsningar. Ibudgetpropositionen preciserades emellertid inte närmare de vidtagna åtgär-dernas omfattning.Regeringen har bestämt att begränsningsbelopp skall införas påsammanlagt sex utgiftsområden. Begränsningsbeloppens syfte är att säker-ställa att anslagsförbrukningen inte överstiger en viss bestämd nivå.Finansutskottets ställningstagandeUtgiftsprognosen visar att budgetsaldot beräknas bli 13 miljarderkronor starkare än vad som budgeterats. Bakom detta ligger högre inkomsterpå . beräknas emellertid utgifterna kunna ökamed i förhållande till statsbudgeten. De takbegränsadeutgifterna på statsbudgeten (dvs. exklusive statsskuldsräntorna) beräknas bli0,högre än budgeterat. Budgeteringsmarginalen beräknastill 0,9 miljarder kronor.Utgiftstaket är ett allvarligt budgetpolitiskt åtagande för regeringen. Omdet finns risk för att utgiftstaket för staten kommer att överskridas skall regringen för att undvika detta, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten,vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå riksdagennödvändiga åtgärder.I syfte att klara utgiftstaket har regeringen bl.a. beslutat om begränsningsbelenligt tabell 1.Tabell 1 Begränsningsbelopp 2000Miljoner kronorNivåer somej fåröverskridasIngående reserva-tion och ramöver-föringsbeloppStats-budget(SB)Tilläggs-budget(TB)Skillnad begränsnings-belopp och budgeteratbeloppUtgiftsområde/Anslag(preliminär uppgift)(IB+SB+TB)SBUo 3, B1 Tullverket1 155751 1270-4728Uo 6 Totalförsvar46 64874346 64912-755-1Uo 7, Vo A Bistånd14 1855 15012 4870-3 4521 698Uo 7, Vo B Central- och Östeuropa9751 57510-600974Uo16 Utbildning ochuniversitetsforskning32 2632 10032 573-38-2 372-310Uo18 E1 Stöd till lokala investerings-program för ekologisk hållbarhet1 0506391 7580-1 347-708Uo 21 Energi1 9592 1451 446435-2 066513Källa: , budgetavdelningen.Utskottet vill betona vikten av att regeringen noggrant följer ut-giftsutvecklingen och, om utgiftstaket för staten är hotat, vidtar nödvändigaåtgärder.Tilläggsbudget för budgetåret 2000Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan på tilläggsbudget göra nyberäkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa nya anslag. Ombehov uppkommer avses regeringen i den nya budgetprocessen redovisaförslag till tilläggsbudget , i den ekonomiska vårpro-positionen och i budgetpropositionen. I vårpropositionen (avsnitt 5.4) redovi-sar regeringen de förändringar av gällande statsbudget som kan över-blickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp.PropositionenI vårpropositionen föreslår regeringen anslagsförändringar på tilläggsbudgetoch därmed föranledda ramändringar (yrkande 39, avsnitt 5.4) som sam-manlagt innebär att anvisade medel ökar med netto.De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till ochde föreslagna minskningarna uppgår till 2 741 miljoner kronor.Regeringens ambition är att ökade utgifter skall finansieras genom motsva-rande minskning av utgifterna . När det gäller de ökade utgifternaför bidrag för läkemedelsförmånen och sjukpenning och rehabilitering haremellertid detta inte varit möjligt. Efter de föreslagna åtgärderna uppgårbudgeteringsmarginalen till för år 2000.Ökad medelstilldelningRegeringen föreslår ökad medelstilldelning för en rad ändamål för inneva-rande budgetår.Under utgiftsområde 1 föreslås få 148miljoner kronor i syfte att skapa ett effektivare IT-stöd till hela Regerings-kansliet. Förslaget skall också ses mot bakgrund av att Regeringskanslietsedan den 1 januari 1997 är en myndighet men att dess verksamhet finansie-ras via två anslag. Ökningen finansieras genom att det andra anslaget, nämli-gen till utrikesförvaltningen under utgiftsområde 5, minskas i motsvarandemån.För att tillförsäkra en tillförlitlig och heltäckande statistik över vakanserföreslås under utgiftsområde 2 Samhällsekonomioch finansförvaltning få på tilläggsbudget.I propositionen påpekas att polisväsendets ekonomiska situation är bekym-mersam. Polisen beräknas under innevarande år komma att förbruka ca 440miljoner kronor mer än vad som anvisats på statsbudgeten. Detta löses ge-nom att utnyttja anslagssparande och anslagskredit. Regeringen menaremellertid att ett resursutskott ändå är nödvändigt redan innevarande år föratt inte riskera att arbetet med att genomföra närpolisreformen stannar av.Anslaget till under utgiftsområde 4 bör därför ökas med110 miljoner kronor.Med anledning av kostnadsökningar bl.a. till följd av den nya lagen(1998:714) om frihetsberövande och andra tvångsåtgärder ökar resursbeho-vet för vissa skaderegleringar. Regeringen föreslår därför att anslaget härförökas med 10,6 miljoner delades under utgiftsområde 6 Totalförsvar det tidigareanslaget A1 Försvarsmakten i två anslag, nämligen anslaget A1 Förbands-verksamhet och beredskap m.m. och anslaget A3 Materiel, anläggningarsamt forskning och teknikutveckling. Syftet var att ge bättre förutsättningaratt styra och följa upp verksamheten. har ställt sig bakom att enavvägning mellan de olika verksamhetsområdena borde kunna ske inför varjebudgetår. Som en följd av omställningen av försvaret har förskjutningar avutgifter mellan verksamhetsområden och budgetår skett, och regeringenföreslår därför en omfördelning mellan anslagen på tilläggsbudget om 700miljoner kronor.Riksdagen har beslutat att det centrala lednings- och samordningsansvaretför trossamfundens verksamhet inom totalförsvaret skall övergåfrån till . En minskningmed gjordes därför av det under utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid uppförda anslaget K1 Stöd till trossamfund. Den av-sedda ökningen av anslaget B1 Funktionen Civil ledning kom dock inte attske, varför regeringen anser att en justering nu bör göras.Riksdagen har beslutat om en ändrad uppgiftsfördelning mellan anslagetB3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst och anslaget D6 Stödtill frivillliga försvarsorganisationer (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5,rskr. 1998/99:224). Anslaget D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationerskulle rätteligen uppgå till och anslaget B3 Funktionen Be-folkningsskydd och räddningstjänst till . Sistnämnda anslagbör därför enligt regeringens uppfattning ökas med och anslagetD6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer minskas med motsvarandebelopp.Utöver utbetalning av ersättning till landstingen kommer detunder utgiftsområde 9 uppförda anslaget för läkemedelsförmånen att belastasav en förlustdelning avseende läkemedelskostnader. Statens andelav förlustdelningen beräknas uppgå till ca . Dessutom äranslaget belastat av ett underskott från tidigare budgetår på 828 miljonerkronor. För att täcka utbetalningarna för förlustdelningen samt det ackumule-rade underskottet föreslås att anslaget ökas med 2 miljarder kronor.För att möta ekonomiska svårigheter har verksam-heten tillförts extra resurser, senast i statsbudgeten . Regeringen föreslår nu att myndigheten tillförs ökade medel om 10 miljoner kro-nor för att i första hand kunna vidta de åtgärder som krävs för att få kontrollöver ekonomin och förbättra styrningen av verksamheten. Av de anslagnamedlen skall användas för deltagande i EU:s smittskyddssamar-bete. Anslagsökningen finansieras genom en motsvarande minskning avanslaget till Socialvetenskapliga forskningsrådets forskningsanslag.Anvisade och beräknade medel för ersättning till steriliserade för perioden1999-2001 bygger på uppskattningen att 1 000 personer skulle komma atterhålla ersättning. Nya prognoser visar att närmare 1 700 personer kommeratt beviljas ersättning. Regeringen föreslår därför att det aktuella anslagetökas med 101 530 000 kr.Rikstolktjänsten är ett ekonomiskt stöd för den tolktjänst som förtroende-valda i handikapporganisationernas riksorganisationer behöver för riksöver-gripande och internationella uppdrag som inte bekostas genom landstingensvardagstolkning. ökade såväl efterfrågan som tillgången påtolkar, och anslaget var förbrukat var slut. Det större medelsbeho-vet förväntas föreligga även 2000. Regeringen anser därför att anslaget B4Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder bör ökas med1 miljon kronor för att bidrag skall kunna lämnas i ökad omfattning.I takt med att fler handikapporganisationer bildas och ansöker om ekono-miskt stöd ökar efterfrågan på de statliga bidragen till handikapporganisatio-nerna. För att möta det ökade resursbehovet hos organisationerna och för attunderlätta övergången till en ny fördelningsmodell avseende bidragen tillorganisationerna anser regeringen att ökade resurser behövs för bidrag tillhandikapporganisationerna. Det ökade stödet är ett av förslagen i regeringensproposition (1999/2000:79) Från patient till medborgare - en nationell hand-lingsplan för handikappolitiken. har även antalet pensionärs-organisationer ökat medan anslagsnivån varit oförändrad. Regeringen anserdärför att ytterligare medel behövs så att ökade bidrag kan lämnas till pen-sionärsorganisationerna. Regeringen anser därför att anslaget B5 Bidrag tillhandikapp- och pensionärsorganisationer sammantaget bör ökas med 20,5miljoner kronor.Med anledning av propositionen Kasinospel i m.m. (prop.1998/99:80, bet. 1998/99:KrU11, rskr. 1998/99:229) aviserade regeringen attden avsåg att föreslå att ytterligare öka resurserna för att motverkanegativa sociala och ekonomiska konsekvenser av spel. Därför bör 2 miljo-ner kronor anvisas på tilläggsbudget under anslaget B9 Bidrag till ungdoms-vård och missbrukarvård m.m. för förebyggande insatser mot spelmissbrukoch för att öka medvetenheten om problemen bland de yrkesgrupper sommöter spelmissbrukare i sitt arbete. Också frågor om hjälp och stöd till miss-brukare bör enligt regeringens förslag tas upp.I regeringens proposition (1999/2000:79) Från patient till medborgare - ennationell handlingsplan för handikappolitiken föreslår regeringen ett natio-nellt program för kompetensutveckling av personal inom olika samhällsom-råden kring frågor som rör bemötande av personer med funktionshinder.Enligt förslaget skall utbildningsstöd utarbeta oha ansvar för programmet på central nivå. Regeringen anser därför att ytter-ligare bör anvisas för ändamålet.Verksamheten vid () är mycket omvärldsbe-roende och därför svårplanerad. Betydligt fler ungdomar har dömts till slutenungdomsvård än vad regeringen beräknade när påföljden infördes. Regering-en bedömer att platsantalet för sluten ungdomsvård måste utökas med ytter-ligare 40 årsplatser, dvs. till totalt 50 platser. Kostnaderna för 40 nya årsplser beräknas till .