bet · GO01TU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt ocsocialt växande . Vi vill satsa på en utbildning som ger alla störremöjligheter till ett rikare liv. Genom en större enskild sektor och ett starkarcivilt samhälle kan både företag och människor växa. nnu fler kan kommain på den ordinarie arbetsmarknaden. Den sociala tryggheten ökar också iandra bemärkelser genom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet. Friheten att välja bidrar både till mångfald, en bättre kvalitoch en större trygghet. De enskilda människorna får ett större inflytande översina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som saknar eller har små möjligheter att påverka sin situation.Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måste varagemensamma.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet den 22 november2000 valt en annan inriktning av politiken, deltar vi inte i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 22.I det följande redovisar vi i sammanfattning det moderata alternativet tillpolitik inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, främst i de delar som beröranslagsberäkningen för . Vår politik har utvecklats närmare ipartimotion T501 (m) och kommitt,motion T223 (m).UtgångspunkterSverige måste vara attraktivt. För detta krävs en politik sombygger på insikten om att företag måste kunna expanderaoch individer ha möjligheter att växa. Bristen på brainfrastruktur hämmar utvecklingen i vårt lands expansivaregioner, som den hindrar tillväxten att spridas tillandra delar av landet. Våra förslag rörande utgiftsområde 22Kommunikationer syftar till att öka tillväxten ochkonkurrensen samt till att förbättra individens möjligheteratt bygga en trygg och flexibel tillvaro.VäginfrastrukturInvesteringarna i det svenska vägnätet har under en långföljd av år legat på en oacceptabelt låg nivå. Vidare ärunderhållet starkt eftersatt. Den av regeringen under senareår förda vägpolitiken har inneburit betydligt lägre anslag tillinvesteringar och underhåll än vad förutsatte isamband med infrastrukturbeslut.I vårt budgetförslag gör vi en kraftfull och långsiktig satsning på vägnätet.Vi föreslår att sammanlagt avsätts under de närmasteåren. För föreslår vi en ökning av anslag 36:2 Vägverket:Väghållning och statsbidrag med , jämfört medregeringens förslag. Detta betyder ökade resurser till vägutbyggnad menockså att standarden på det enskilda vägnätet och den passiva säkerheten ivägnätet kan ökas.Vi har fört fram finansieringsmodellen PPP (Public-Private Partnership) som innebär att privata konsortier kan åta sig attfinansiera, bygga och driva en väg . PPP möjliggörsamhällsekonomiskt lönsamma investeringar utan hinder av den rådandestatsfinansiella situationen. PPP bör komma till ökad användning i Sverige.Vi vill också att vägfinansieringsavgifter skall införas, dock endast för attfinansiera utbyggnad och underhåll av nya vägar och trafikleder.Trafikproblemen i måste lösas. Bland annat måste Stockholmfå en fullt utbyggd ringled i närheten av tullsnittet och dessutom en förbifartför väster om . Södertörnsleden och Norrortsleden måstefärdigställas, lämpligen i form av PPP-projekt.JärnvägsinfrastrukturDe har medfört en eftersläpning med ca 2miljarder kronor i investeringsplan. Med enfortsatt anslagstilldelning på nuvarande nivå finns det riskför att eftersläpningen kommer att ha stigit till 7miljarder kronor. Exempel på angelägna projekt somskjutits upp men som enligt vår uppfattning bör färdigställasär Västra stambanan, , ochHallandsåstunneln, samt det tredje spåretgenom . Om det illa valda projektet hade kommit till stånd hade ca 8 miljarder kronorkunnat satsas på betydligt viktigare objekt inomjärnvägssektorn, men också på vägområdet. Bland annatskulle de ofta tjälskadade och avstängda vägarna iNorrlands inland ha kunnat rustas upp till full bärighet åretom. I vårt budgetförslag föreslår vi en minskning avbanhållningsanslaget med , jämfört medregeringens förslag. Enligt vår uppfattning kan de av ossförordade investeringarna fullföljas och underhållet skötastill lägre kostnader, om produktion och driftkonkurrensutsätts i högre utsträckning och ombanavgifterna beräknas enligt det system som gällde före1998 års transportpolitiska beslut. Vi noterar isammanhanget att nuvarande banavgifter, enligt vadregeringen redovisar, endast täcker en fjärdedel avkostnaderna för banhållning.Övriga områdenVi föreslår en minskning av anslaget till med 20miljoner kronor, jämfört med regeringens förslag. Enligt våruppfattning bör i ökad grad avgiftsfinansiera sinverksamhet.Vidare anser vi att kan fullgöra sinaadministrativa uppgifter till en lägre kostnad. Motsvarandeanslag bör därför räknas ned med ,jämfört med regeringens förslag.Det statliga stödet till sjöfarten bör enligt vår meningminska med , jämfört med regeringensförslag. I sammanhanget konstaterar vi att regeringen hållerfast vid den s.k. bruttomodellen, trots attsjöarbetsmarknadens parter har kommit överens om ett avtalsom egentligen inte förutsätter någon anslagsgivning. Vårsyn på hur sjöfartspolitiken bör utformas utvecklas närmarei avsnitt 5 i detta betänkande.I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget förtrafikupphandling beräknas till 790 miljoner kronor.Anslaget skall användas bl.a. för ersättning tilltrafikhuvudmännen för att de övertagit ansvaret förpersontrafiken längs vissa länsjärnvägar. Men regeringenlämnar ingen redovisning för hur anslaget i denna del skallanvändas och någon specificering har heller inte varitmöjlig att inbringa. Därför avvisar vi förslaget till den deldet avser ersättning till trafikhuvudmännen. I brist pånärmare information, som regeringen alltså inte lämnar,bedömer vi att anslaget kan räknas ned med 200 miljonerkronor, jämfört med regeringens förslag.Ersättningen till för rikstäckande betalnings- ochkassaservice betraktar vi som en förtäckt statlig subvention.Behovet bör tillgodoses genom upphandling. Motsvarandeanslag bör avvecklas.2. Anslagsfördelning inomutgiftsområde 22 (mom. 1)() och Skånberg (kd) anför:BakgrundSocialdemokraterna, degröna har i finansutskottets betänkande 2000/01:FiU1 ställtsig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22Kommunikationer för . har den22 beslutat i enlighet med finansutskottetsförslag.Kristdemokraterna har i parti- och kommitt,motioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet den 22 november2000 valt en annan inriktning av politiken, deltar vi inte i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 22.I det följande redovisar vi i sammanfattning våra uppfattningar och förslagrörande kommunikationspolitiken, främst i de delar som rör beräkningen avanslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vår politik har utvecklatsnärmare i kommitt,motion T212 (kd).UtgångspunkterKristdemokraternas syn på kommunikationer har tvåutgångspunkter, välstånd och miljöhänsyn. Brakommunikationer är en förutsättning för att vårt land skallkunna utveckla välståndet samt öka sysselsättningen ochtillväxten. Men transporterna belastar miljön. Därför krävsytterligare insatser för att de skadliga utsläppen skallminska. I detta syfte föreslår vi en kraftigt höjdskrotningspremie för att få bort bilar som saknarkatalysator, en successiv övergång till miljöbränslen samtytterligare resurser till ökad bärighet på järnvägen.Väg och järnvägPå flera ställen i budgetpropositionen anför regeringen attanslagen inte räcker för att och Banverketsinvesteringsplaner skall kunna genomföras. Ett sätt att i detta läge få till stånd investeringar påstabil ekonomisk grund kan vara alternativafinansieringsmodeller av typen PPP (Public-PrivatePartnership). I förra årets budgetproposition utlovaderegeringen en skyndsam utredning av möjligheterna tillalternativ finansiering av vissa projekt. Av detta finns ingeti årets budgetproposition. Vi har föreslagit att tio projektskall startas och också lämnat exempel på projekt lämpadeför alternativ finansiering.Kristdemokraterna vill för nästa budgetår avsätta utöverregeringens förslag till investeringar, underhåll och upprustning av vägnätet.För föreslår vi mer än vadregeringen förordar. Av detta belopp avses en stor del användas till s.k.skuggtullar för PPP-projekt. Med vårt förslag, som finansieras genomutförsäljning av statlig egendom, skapas utrymme också för övriganyinvesteringar och reinvesteringar på de starkt nedslitna riks- ochlänsvägarna.Skall järnvägen ha möjligheter att utvecklas och ta upp konkurrensen medövriga transportslag måste såväl stomnätet som länsnätet förbättras. Därförbehövs ytterligare resurser till för nyinvesteringar och upprustningav banorna. Vi föreslår att anslag 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter förnästa budgetår tillförs utöver vad regeringen föreslår.Investeringar i järnväg bör komma till stånd över hela landet. att måste få stöd även i fortsättningen. Elektrifieringen avBlekinge kustbana är ett viktigt och länge efterfrågat projekt. Som ett led isamordningen mellan olika transportslag bör flygplatser som ,och flygplatser till förhållandevis små kostnader knytassamman med järnvägen. Det är viktigt att flaskhalsarna runt våra trestorstadsregioner byggs bort. Därmed skulle järnvägen få ökadeförutsättningar att utvecklas vad gäller såväl person- som godstrafiken.Emellertid måste enligt vår mening den omdiskuterade i vidare, från miljösynpunkt men framför allt vad gäller densamhällsekonomiska nyttan. I det sammanhanget bör också alternativalösningar studeras.SjöfartKristdemokraterna framhöll i förra årets trafikmotion attSverige skyndsamt måste komma fram till en långsiktigsjöfartspolitik. Men näringsministern har i svar på frågorställda i hänvisat till att nuvarande stöd tillsjöfarten skall utvärderas innan nya åtgärder vidtas. servi resultatet: Svensk sjöfart står inför valet att flagga ut ellerlägga ned. Om regeringen hade presenterat enlångsiktig politik hade den svenska handelsflottan i dagvarit betydligt större än den är. är det desto viktigare attriksdagen fattar rätt beslut för sjöfarten. Vi avsätter 400miljoner kronor mer än regeringen för attfärjerederierna skall kunna omfattas av sjöfartsstödet, samtför att täcka upp skillnaden mellan regeringens ochRederinämndens beräkningar.3. Anslagsfördelning inomutgiftsområde 22 (mom. 1)() anför:BakgrundSocialdemokraterna, degröna har i finansutskottets betänkande 2000/01:FiU1 ställtsig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22för . har den 22 november 2000beslutat i enlighet med finansutskottets förslag.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet den 22 november2000 valt en annan inriktning av politiken, deltar jag inte i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 22.Centerpartiet har i sin kommitt,motion T231 (c) redovisat sin syn på dekommunikationspolitiska frågorna. Den skiljer sig på avgörande punkter frånden politik som regeringen förordar. I motionen lägger vi fram ett stort antalförslag som, om de genomfördes, skulle ge hela bättrekommunikationer. I det följande sammanfattas vårt alternativ tillkommunikationspolitik, främst i de delar som rör beräkningen av anslaginom utgiftsområdet. Våra anslagsyrkanden återfinns i motion T219 (c).UtgångspunkterGoda kommunikationer är en grundförutsättning för attmänniskor och företag skall kunna verka i hela landet. Utanen god infrastruktur minskar möjligheterna till utveckling ilandets regioner. För att människor och företag skall vågainvestera i alla delar av landet måste de veta attinfrastrukturen garanteras på såväl kort som lång sikt.Samtidigt vet vi att trafiksektorn svarar för en mycket stordel av utsläppen av växthusgaser. Därför är det viktigt att fåtill stånd ett "grönare" transportsystem.Väg och järnvägUrsprungligen skulle den aviseradeinfrastrukturpropositionen ha lagts fram för undervåren 2000. nnu har ingen proposition kommit. Varje dagsförsening innebär fortsatt osäkerhet ominfrastrukturpolitikens långsiktiga inriktning. Propositionenmåste presenteras.I förra årets budgetproposition uttalades att möjligheterna till alternativfinansiering av infrastrukturprojekt skulle prövas. Men i åretsbudgetproposition nämns ingenting om sådana lösningar. anseratt PPP-modellen skall prövas.Det är enligt vår uppfattning utomordentligt allvarligt att det svenskavägnätet får fortsätta att förfalla. Medel måste fram för att stoppa dettaförfall. Självklart behövs nyinvesteringar men tyngdpunkten måste ligga påatt återta eftersatt underhåll. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag till en tioårig plan för återhämtning och upprustning avvägnätet. I vår kommitt,motion föreslår vi att anslaget till väghållning förnästa år höjs med , jämfört med regeringens förslag.Tillgängliga medel bör i möjligaste mån användas för åtgärder inom befintliginfrastruktur.Precis som väganslagen är anslagen till järnväg för små. satsades stora resurser på järnvägen. Resultaten av denna satsning harvarit mycket positiva. Men har anslagen minskat. Mångabanor har nått kapacitetstaket. föreslår mot den bakgrunden attbanhållningsanslaget för höjs med ,jämfört med regeringens förslag.I sammanhanget vill vi starkt framhålla att kostnaderna förÖresundsförbindelsen bör bäras av dem som använder bron. Banavgifternabör därför sänkas med samma summa som de höjdes med för att betalaÖresundsbron.SjöfartSvensk sjöfart i allmänhet - och färjor och flygbåtar isynnerhet - har genom förändringar i omvärlden under densenaste tiden utsatts för stora yttre påfrestningar. Man kanmed fog tala om att svensk sjöfart är hotad. Regeringenaviserar förändringar i den svenska sjöfartspolitiken, menförst . Men då kan det vara . Enligt våruppfattning bör ett nettostöd införas redan den 1 januari2001. Med ett nettosystem bortfaller behovet av anslag.4. Anslagsfördelning inomutgiftsområde 22 (mom. 1)() anför:BakgrundSocialdemokraterna, degröna har i finansutskottets betänkande 2000/01:FiU1 ställtsig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22för . har den 22 november 2000beslutat i enlighet med finansutskottets förslag.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet den 22 november2000 valt en annan inriktning av politiken, deltar jag inte i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 22.I det följande redovisar jag i sammanfattning trafikpolitiskaalternativ, huvudsakligen i de delar som rör beräkningen av anslag inomutgiftsområde 22 Kommunikationer. Vår politik har utvecklats närmare ikommitt,motion T211 (fp).UtgångspunkterFör liberaler utgör infrastrukturen och trafikpolitikensamhällets ryggrad och blodsystem. Att sedan imitten av haft en positiv välfärdsutveckling kantill stor del kopplas till att handeln, och därmedkommunikationerna, har ökat. Också för enskildamänniskors välfärd är goda kommunikationer avgörande.De underlättar arbetspendling och förbättrar därmedförutsättningarna att bo där man vill och jobba på någonannan plats. Trafikpolitiken har därmed stor regionalpolitiskbetydelse.Väg och järnvägVåra förslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer utgårfrån en minskad ram för med i storleksordningen355 . Med hänsyn till betydelsen av en godvägstandard för vårt näringsliv föreslår vi emellertid attanslaget till väghållning skall höjas med 1 750 miljonerkronor, jämfört med regeringens förslag. Dessa medel böranvändas för tjälsäkring av vägnätet så att t.ex. inteskogsindustrin drabbas av produktionsavbrott. Vidare anservi att det finns vissa vägprojekt som i första hand börgenomföras eftersom de kan vidga flaskhalsarna itrafiksystemen och dessutom bidra till ökad trafiksäkerhet.Dessa är? sträckan , som bör fåmotorvägsstandard hela vägen,?? sträckan , där bör blihuvudväg med motorvägsstandard,?? sträckan , viktig inte minst med hänsyn tillden växande Gotlandstrafiken,?? den s.k. som bör få status av . ?I flera år har vi liberaler i lagt fram förslag omalternativ finansiering av infrastrukturprojekt (PPP). Vinoterar att regeringen i årets budgetproposition inte nämnernågot om alternativ finansiering, trots de uttalanden i dennariktning som gjordes i budgetpropositionen för innevarandeår.Vad gäller storstadsfrågorna anser vi att det krävs en ny överenskommelsemellan staten samt regionala och lokala aktörer. föreslår ensatsning på vilken, tillsammans medordinarie anslag till och s.k. PPP-finansiering, kan få fart påinfrastrukturinvesteringarna i och . I är Norralänken det mest angelägna projektet, eftersom det kan lösa problemen medden tunga trafiken till och från hamnen. Exakt samma problem vidlådertrafiken till och från hamnen i enskilda vägnätet måste värnas eftersom det har stor betydelse förnäringslivet samt för människors möjlighet till bosättning, friluftsliv ochrekreation m.m.Med hänsyn till de stora problemen inom vägsektorn anser vi attresurstilldelningen till järnvägen måste stå något tillbaka. Vi föreslår attbanhållningsanslaget för nästa budgetår minskas med drygt 1,5 miljarderkronor, jämfört med regeringens förslag. Dessutom anser vi att anslaget tillBanverkets administration kan minskas.SjöfartSvensk sjöfart möter konkurrens från två håll, dels fråneuropeiska rederier som åtnjuter statligt stöd, dels frånasiatiska och andra östländer som har lågabemanningskostnader. Att avhjälpa dessa hot med bredaindustristöd anser vara ekonomiskt omöjligt.Mot den bakgrunden anser vi att det s.k. rederistödet skallavvecklas med början år 2000.Emellertid har ett nytt problemdykt upp ,nämligen hotet mot den svenskafärjesjöfarten. harinfört ett nytt system som innebäratt ombordanställda i färjornaerhåller nettolön, alltså utan attpåföras skatt. Om inget görs åtdetta problem finns risk för atthela den svenska färjenäringenslås ut. Regeringen aviserar en nystödform fr.o.m. år 2002.Folkpartiet välkomnar initiativetmen anser att stödet bör införassnarast.5. Enskilda vägar (mom. 7)() anför:Jag anser att det enskilda vägnätet har en mycket storbetydelse inte enbart för de som bor längs dessa vägar,sammanlagt nära en miljon människor medfritidshusboendet inräknat, utan också för jord- ochskogsbruk samt för det rörliga friluftslivet. Enskilda vägarbidrar också ofta till kortare körsträckor och har därmed enpositiv miljöpåverkan. Regeringens politik har dockinneburit att detta vägnät successivt förfallit. Därmedriskeras att enskilda vägar stängs av vilket drabbar vårallemansrätt. Jag anser det därför viktigt att det enskildavägnätet ges rimliga villkor och rustas upp för att undvikafortsatt kapitalförstöring.6. Enskilda vägar (mom. 7)() anför:Folkpartiet liberalerna anser att de enskilda vägarna har storbetydelse för näringslivet, människors möjlighet tillbosättning och möjlighet till friluftsliv och rekreation.Orättvisa villkor för det enskilda vägnätet leder snabbt tillbetydande negativa konsekvenser inte bara för glesbygdenutan för landet som helhet. Jag anser det därför angeläget attdet pågående beredningsarbetet om de enskilda vägarnaskyndsamt slutförs och resulterar i ett regelverk som innebäratt dessa vägar kan ges en tillfredsställande standard somfrämjar goda utvecklingsmöjligheter i hela landet.7. Kapitaltäckning till (mom. 14)() och Skånberg (kd) anför:Det nu föreslagna systemet för kapitaltäckning tillSVEDAB innebär ytterligare statliga insatser för attfinansiera . Detta innebär risk för en minskadtrovärdighet för brukarfinansiering genom s.k. PPP-projekt(med PPP avses Public-Private Partnership.) Vi anser detviktigt att trafikens infrastruktur vidareutvecklas ochframtidsanpassas genom en vidgad användning av PPP-finansiering utanför statsbudgeten. Staten bör därför inte iefterhand ändra avtal och via skattsedeln rädda eventuellaprojekt.8. Konsekvensanalys (mom. 25)() och Skånberg (kd) anför:Vi anser det viktigt att kan genomföra sinaarbetsuppgifter på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Medhänsyn till de uppgifter som framkommit om att verket intehinner med att fullfölja projekt som är projekterade ochbeslutade bör en närmare konsekvensbeskrivning redovisasav anslagstilldelningen. Det bör ankomma på regeringen atti lämpligt sammanhang redovisa underlag för riksdagen.Visar det sig att de administrativa nedskärningarna har varitför stora bör resurser återföras till Banverket.9. Bemanning av utsjöplatser(mom. 41)() anför:Göteborgs hamn är den överlägset främsta hamnen iSverige. Som framhålls i motion T614 (fp) fraktas årligenöver gods genom hamn, attjämföras med t.ex. drygt 5 miljoner genom Stockholmshamn. Det är således mycket betydande godsmängder sompasserar hamn-inloppet till och därmed den förtrafikövervakningen så strategiskt viktiga Vinga fyr. Motden bakgrunden framstår avbemanningen av fyren somriskabel. Jag förutsätter därför att regeringen ser till attbeslutet om avbemanningen utvärderas och följs upp i syfteatt pröva om en återbemanning är erforderlig.Vidare förutsätter jag att regeringen även ser till att förvissa sig om attnuvarande avbemanning av Söderarm kan fortvara utan men försjösäkerheten.10. Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet (mom. 61)() anför:Bromma flygplats vara eller inte vara har diskuteratsi och flera utredningar har pekat på attflygplatsen skall läggas ned. Många bostäder har blivitbyggda i området, mot bakgrund av tidigare fattadenedläggningsbeslut. Alla inser att en flygplats mitt i enstorstad innebär allvarliga miljö- och säkerhetsproblem,vilket är ohållbart i längden. upplever mångaBrommabor att de lider fysiskt av dålig luft, buller ochföroreningar i trädgårdar etc. på grund av flyget. Mångalider också psykiskt svårt av att ha jet- och skolflygplanstrax ovanför hustaken.För att det skall finnas trovärdighet i detta angelägna ärende krävs ettbeslut om framtid som reguljär flygplats i samband med attberedningen av utredningen om flygplatskapacitet i blirfärdig.11. Handel med slottider (mom.64)() anför:Konkurrensverket anser att slottidssystemet bör ses över,detta som ett led i ansträngningarna att få till stånd en bättrekonkurrens inom flyget. Vi delar denna uppfattning. Somföreslås motion T211 (fp) bör i konkurrensbefrämjandesyfte handel med slottider införas på Arlanda.12. Kommunalt IT-stöd (mom. 81)() och Skånberg (kd) anför:Regeringen hävdar att IT-infrastrukturens utbyggnad i förstahand skall ske i marknadens regi. Trots detta avsätterregeringen betydande offentliga medel för att bygga utregionala transportnät i landet. Staten tar därmed på sig ettonödigt stort ansvar för utbyggnaden som gör att marknadendelvis avstår från investeringar. Staten har heller inteskyndsamt klarlagt villkoren för sitt stöd. Det nu föreslagnakommunala stödet för investeringar i IT-infrastrukturenskall exempelvis gälla fr.o.m. , men ännu harvarken de närmare bidragsvillkoren klarlagts eller vilkakonsekvenser som stödet beräknas få.Enligt vår uppfattning kunde marknaden kommit igång med dennautbyggnad tidigare om företagen fått klara signaler om vilkenkonkurrenspolitik som gällt i och vilken roll staten skall spela. Vimenar att ett statligt stöd är nödvändigt för att täcka hela landet medbredband, men det handlar då främst om glesbygden.13. Postal infrastruktur (mom. 85)() anför:Riksdagen gav regeringen till känna attpostlagen borde tillföras en definition av begreppet postalinfrastruktur och att regeringen, efter en utredning, bordeåterkomma till med förslag härom (prop.1989/90:95, bet. 1989/90:TU11, rskr. 1989/90:237). Trotsdetta beslut har regeringen ännu inte presenterat detefterlysta lagförslaget.Jag anser att en likvärdig tillgång till den postala infrastrukturen är av storbetydelse för en väl fungerande posttjänst. Regeringen bör därför snarastmöjligt återkomma till med förslag till lagändring. Enutgångspunkt bör härvid vara att möjligheten till en daglig god postservice ihela landet inte äventyras.14.