bet · GO01BoU3 · 2000-11-09 00:00:00 — Hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheter m.m. I detta betänkande behandlar utskottet demotionsförslag som väckts och som avser hyreslagen ochbostadsrättslagens bestämmelser. Dessutom behandlasmotioner med förslag som avser att ägarlägenheteroch tredimensionell fastighetsindelning skallinföras.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats 15reservationer och ett särskiltyttrande. I betänkandet behandlas de väckta motionerna2000/01:Bo230 av m.fl. (c) variyrkas:1. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att snarastpresentera lagförslag om ägarlägenheter i enlighetmed tidigare fattat riksdagsbeslut,4. att beslutar att bostadsrättslagen(1991:614) 9 kap. 19 § skall ges följande lydelse:En bostadsrättsförenings beslut att förvärva ett husför ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skallfattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt omhyresgästerna i mer än hälften av de uthyrdalägenheterna som omfattas av förvärvet har gått medpå beslutet. Dessa hyresgäster skall vara medlemmari bostadsrättsföreningen. Vid beräkning av antaletlägenheter tillämpas 1 kap. 5 § andra stycket.Protokollet från föreningsstämman skall innehållauppgift om hur rösterna har beräknats och hållastillgängligt för hyresgästerna och ägaren av huset,5. att beslutar att 3 § andra stycket ilagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt skall ges följandelydelse: att hyresgästerna i mer än hälften av deuthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sigintresserade av en ombildning av hyresrätt tillbostadsrätt och att dessa hyresgäster är medlemmar ibostadsrättsföreningen,8. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om en bättretillämpning av bruksvärdessystemet,9. att begär att regeringen tillsätter ensärskild utredning för att belysa möjligheter förinförande av flexibla hyresavtal med särskilt långbindningstid för hyresgäster.2000/01:Bo233 av m.fl. (kd) variyrkas:6. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om allmännyttanshyresledande ställning,7. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om atthyresgästernas möjligheter till självförvaltning böröka,11. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att ombildningtill bostadsrätt kan ske om minst hälften av deboende anger att de önskar det,14. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om attbesittningsskyddet för hyresgästen inte försvagas,16. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att hyresgästoch hyresvärd kan avtala om en förstagångshyra somregleras genom mångårigt avtal.2000/01:Bo234 av () vari yrkas:4. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs ombruksvärdessystemet.2000/01:Bo235 av och () vari yrkas:4. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att uppmuntraomvandling från hyreslägenheter till bostadsrättersamt vikten av en bättre blandning av olikaupplåtelseformer i områden där hyresrätten ofta ärden helt dominerande,5. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om en mer flexibeloch differentierad hyressättning i tillämpningen avbruksvärdesprincipen,6. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om upphävande avallmännyttan som förstahandsnorm för hyressättning.2000/01:Bo402 av m.fl. (m, kd, c, fp)vari yrkas:1. att beslutar att införaägarlägenheter enligt av bostadsutskottet utformadlagtext,2. att beslutar att införatredimensionell fastighetsbildning enligt avbostadsutskottet utformad lagtext.2000/01:Bo405 av m.fl. (v) variyrkas:2. att begär att regeringen lägger framförslag till ändring av 46 § hyreslagen så attorimliga vräkningar förhindras,4. att begär att regeringen bör återkommamed förslag till skärpta regler kringbesittningsskyddet för innehavare avandrahandskontrakt.2000/01:Bo409 av () vari yrkasatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om besittningsskydd vidhyra av lokal.2000/01:Bo411 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att avskaffahyresförhandlingslagen (1978:304) och 12 kap.jordabalken.2000/01:Bo414 av m.fl. (m) vari yrkas:4. att beslutar att införaägarlägenheter,5. att beslutar att avskaffaallmännyttans hyresnormerande ställning,7. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om en friarehyressättning som stimulerar nyproduktion,8. att beslutar att återinföra kravet påenkel majoritet för ombildning till bostadsrätt ienlighet med vad som anförs i motionen.2000/01:Bo415 av m.fl. (m) vari yrkas:1. att beslutar att återinföra kravet påenkel majoritet för ombildning till bostadsrätt ienlighet med vad som anförs i motionen,2. att beslutar att utreda möjligheternaatt förstärka bostadsrättens pantvärde i enlighetmed vad som anförs i motionen,3. att beslutar att partiellt upphävaförbudet mot dubbelupplåtelse i enlighet med vad somanförs i motionen,4. att beslutar att ge panthavare,juridisk eller fysisk person, som tar enbostadsrättspant i anspråk, rätt till inträde ibostadsrättsföreningen samt rätt tillandrahandsuthyrning i enlighet med vad som anförs imotionen,5. att beslutar att ge enpantförskrivning av bostadsrätt företräde framförbostadsrättsföreningens fordringar avseende avgifteri enlighet med vad som anförs i motionen,6. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs ombostadsrättsföreningars självbestämmande över sinastadgar.2000/01:Bo416 av m.fl. (s) vari yrkasatt tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om behovet avadekvat information vid handel med bostadsrätter.2000/01:Bo417 av () vari yrkas:1. att tillkännager för regeringen somsin mening att ett läges- och efterfrågestyrthyressättningssystem skall införas ienlighet med vad i motionen anförs,2. att begär att regeringen lägger framförslag till ändring i hyreslagen för att möjliggöraläges- och efterfrågestyrt hyressättningssystem pånyproducerade bostäder i enlighet med vad som anförsi motionen.2000/01:Bo418 av () vari yrkas:1. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om avskaffandet avbruksvärdessystemet,2. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om en fri,marknadsbaserad hyressättning.2000/01:A808 av m.fl. (mp) variyrkas:41. att begär att regeringen lägger framförslag till ändring i hyreslagen för att kunnaavhysa hyresgäster som har oetisk verksamhet såsomporrklubbsverksamhet.2000/01:N321 av m.fl. (m) variyrkas:3. att begär att regeringen lägger framlagförslag till införande av tredimensionellfastighetsbildning.2000/01:Sf611 av m.fl. (c) variyrkas:16. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om en bättreanvändning av bruksvärdessystemet för hyressättning,18. att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om tillgång tillservice och lokaler till rimliga priser ibostadsområden. HyresrättHyressättningEtt flertal motionsförslag avser attbruksvärdessystemet skall avskaffas eller förändras.I Moderata samlingspartiets partimotion2000/01:Bo414 yrkande 5 föreslås att allmännyttanshyror skall avskaffas som förstahandsnorm och attvid bruksvärdesprövning en jämförelse av hyrornaskall ske utan hänsyn till ägarförhållandena. Isamma motion, yrkande 7, lämnas förslag om införandeav en friare hyressättning i syfte att stimuleranyproduktionen. Enligt motionärerna bör den närmareutformningen av systemet, om t.ex. hela eller delarav beståndet skall omfattas av en initialavreglering och i så fall under vilka former, bliföremål för närmare överväganden. Hyran skall kunnabindas genom ett flerårigt kontrakt. En viktig delav systemet är enligt motionärerna att hyresgästernaskall ha ett starkt besittningsskydd somfastighetsägaren inte skall kunna kringgå genomorimliga krav på hyreshöjningar. Domstol skalldärför kunna pröva hyrans rimlighet. Förslaget imotion 2000/01:Bo417 (m) yrkandena 1 och 2 innebäratt ett läges- och efterfrågestyrthyressättningssystem skall införas(marknadsmässig hyressättning). Som ett första stegbör en ändring i hyreslagen genomföras för attmöjliggöra en läges- och efterfrågestyrdhyressättning för nyproducerade bostäder(marknadsmässig hyressättning) med syfte attbostadsbyggandet snabbt skall öka. I motion2000/01:Bo418 (m) yrkandena 1 och 2 föreslås ettavskaffande av bruksvärdessystemet och införandet aven fri, marknadsbaserad hyressättning. Utbud ochefterfrågan skall få möjlighet att mötas genom frihyressättning med utgångspunkt i vad människor ärberedda att betala för att få bo i en viss lägenhet.Också i motion 2000/01:Bo233 (kd) yrkande 6 lämnasförslag om att allmännyttan skall avskaffas somförstahandsnorm. I samma motion, yrkandena 14 och16, lämnas förslag om ett hyressättningssystem sommöjliggör avtal om en hyra som är relaterad tillefterfrågan på bostäder och som avspeglarunderhållsstandard och service m.m. Framför alltgäller det att garantera framtidens utbud avhyreslägenheter genom att det skapas ekonomiskaförutsättningar för nyproduktion. En kärnpunkt imotionen är att hyresgästen och hyresvärden genomett mångårigt avtal skall kunna regleraförstagångshyran. För att inte fastighetsägarenskall kunna kringgå besittningsskyddet föreslåstvister om hyran för följande avtalsperioder kunnaprövas i domstol.I partimotion 2000/01:Sf611 yrkande16 lämnas förslag som innebär att hyressättningen ihögre grad bör spegla de olika förhållanden sområder, dock utan att det är fråga om införande avs.k. Den mer flexibla tillämpning avbruksvärdessystemet som förespråkas avses ge sänktahyror, bl.a. i eftersatta miljonprogramsförorter.Också i motion 2000/01:Bo230 (c) yrkande 8 förordasen förändring av bruksvärdessystemet. Syftet är attförändringen skall leda till sänkta hyror i områdensom inte betraktas som prisvärda och att därmedefterfrågan skall öka på lägenheter som annarsskulle stå tomma. Motionsförslaget omfattar ocksåatt hyrorna för nybyggda lägenheter bättre skallavspegla efterfrågan i syfte att öka byggandet. Ävenbeträffande lägenhetsbeståndet behövs enligtmotionärerna en hyressättning som i ökadutsträckning tar hänsyn till efterfrågan ochfaktiska kostnader. Ett förslag med inriktning påatt stimulera nybyggnationen återfinns också imotion 2000/01:Bo234 (c) yrkande 4. Enligt motionenbör en flexiblare tillämpning av eller ettborttagande av bruksvärdessystemet i expansivaområden ge denna effekt.I motion 2000/01:Bo235 (fp) yrkandena 5 och 6lämnas förslag om en mer flexibel och differentieradhyressättning vid tillämpningen avbruksvärdesprincipen så att systemet bättre leverupp till intentioner om en tillmarknadsförhållandena anpassad hyresbildning. Syftetär bl.a. att stimulera nyproduktion av hyresrätter.Det förespråkas också en översyn med inriktning påatt allmännyttan inte skall utgöra förstahandsnormvid hyressättningen avseende dels beståndet, delsnyproduktionen.Hyreslagens bruksvärdesreglering innebär att hyranskall fastställas till skäligt belopp. En hyra ärinte att anse som skälig, om den är påtagligt högreän hyran för lägenheter som med hänsyn tillbruksvärdet är likvärdiga. Vid prövningen skallfrämst beaktas hyran för lägenheter i hus som ägsoch förvaltas av allmännyttiga företag.Utskottet har tidigare (bet. 1998/99:BoU3) givituttryck för att det finns anledning att uppmärksammabruksvärdesregelns tillämpning och utformning dockutan annat syfte än att bruksvärdesregeln på etteffektivt sätt skall garantera hyresgästerna skäligahyresnivåer och därmed även fortsättningsvis kunnaupprätthålla hyresgästernas besittningsskydd.Utskottet förutsatte att regeringen skulle ta deinitiativ som behövdes.En särskild utredare har genomfört en utvärderingav bruksvärdessystemet (SOU 2000:33). Ensammanfattande slutsats av de studier som genomförtsär att samspelet mellan bruksvärdessystemet,hyresförhandlingslagen och allmännyttans roll somförstahandsnorm resulterar i en förhållandevis godmåluppfyllelse. konstateras det attsystemet är utsatt för spänningar som kan relaterastill ökad individualisering av hyreskontakten,minskad nyproduktion inom allmännyttan och allmäntsett förändrade ekonomiska förutsättningar.Resonemang förs i betänkandet om vissa begränsadeförändringar av bruksvärdessystemet.Diskussionsförslagen avser bl.a. avskaffandet avallmännyttan som förstahandsnorm och attbruksvärdesregeln inte skall tillämpas pånyproduktion under en s.k. karenstid. Utredningenhar remissbehandlats och bereds nu inomRegeringskansliet.Med hänsyn till den pågående beredningen inomRegeringskansliet finns det enligt utskottets meninginte skäl för att nu i sak ta ställningtill de motioner som rör systemet förhyressättningen. Utskottet avstyrker såledesmotionerna 2000/01:Bo414 (m) yrkandena 5 och 7,2000/01:Bo417 (m), 2000/01:Bo418 (m), 2000/01:Bo233(kd) yrkandena 6, 14 och 16, 2000/01: Sf611 (c)yrkande 16, 2000/01:Bo230 (c) yrkande 8,2000/01:Bo234 (c) yrkande 4 samt 2000/01:Bo235 (fp)yrkandena 5 och 6 om bruksvärdessystemet.Dröjsmål med hyranI motion 2000/01:Bo405 (v) yrkande 2 förslås att enöversyn görs av 46 § hyreslagen i vad den avserhyresgästens rätt till förlängning av sitthyresavtal när hyresgästen försummat att betalahyran. Enligt motionärerna borde en rimlig ordningvara att en betalningspåminnelse ges och attdärefter någon form av straffavgift utgår. Ingenborde kunna avhysas enbart på grund av försenadehyresinbetalningar.I en av relativt behandladproposition gjorde regeringen en bedömning av omsanktionsreglerna vid betalningsförsummelse bordeändras (prop. 1997/98:46). Den utredning som lågtill grund för propositionen hade inte föreslagitnågon ändring av dessa regler (SOU:1996:148).Sammanfattningsvis ansåg regeringen att det intefinns anledning att anta att det är lagreglerna isig som är anledning till det ökade antaletavhysningar, som då kunde konstateras, och att detdärför inte bör göras några lagändringar. Regeringenhade också konstaterat att hyresvärdarna endast iundantagsfall låter verkställa en avhysning omskulden betalas. Utskottet har i allt väsentligtintagit motsvarande ståndpunkt vid sin behandling avförslag om att regelsystemet skall förändras, bl.a.i betänkande 1998/99:BoU3.Hyreslagens sanktionsregler utgör resultatet av enavvägning mellan hyresvärdens berättigade intresseav att erhålla hyra och hyresgästens motståendeintressen av att inte behöva förlora sin hyresrätt.Också i en förlängningstvist kan förverkande görasgällande. Förverkandereglerna innebär atthyresgästen påminns om sin skuld och att han har enrelativt på sig att t.ex. komma överens omen avbetalningsplan med hyresvärden eller att pånågot sätt skaffa fram pengar. kangenom ett betalningsåtagande se till att hyresgästenåtervinner hyresrätten. Det finns en s.k.ventilregel som innebär ett skydd för hyresgästen omnågot oförutsett skulle hindra honom från att betalahyran under återvinningsfristen. I fråga ombetalningsförsummelse som inte lett till förverkandefinns möjligheter för hyresnämnden att ta hänsyntill långt fler omständigheter vid sin bedömning äni ett förverkandefall. Ytterst är det också då frågaom en avvägning mellan hyresvärdens och hyresgästensintressen. Enligt utskottets mening saknas skäl attanse att den praxis som utbildats iförlängningstvister skulle vara så sträng mothyresgästerna att det finns anledning att medlagstiftning förändra den. Det bör i vart fall intekomma i fråga att ersätta dagens sanktionssystem medstraffavgifter, såsom motionärerna föreslagit,eftersom det ofta rör sig om hyresgäster med dåligekonomi och dessa avgifter skulle brista ieffektivitet och dessutom försvåra mångahyresgästers möjlighet att få rätsida på sinekonomi.Vid en sammantagen bedömning av det gällanderegelsystemet finner utskottet inte skäl att lämnaförslag om att det skall förändras i enlighet medmotionsförslaget. På grund härav avstyrker utskottetmotion /01:Bo405 (v) yrkande 2 om dröjsmål medhyran.HyrestidI motion 2000/01:Bo230 (c) yrkande 9 föreslåsutredningsinsatser till belysande av flexiblahyresavtal med möjligheter att binda hyresgästenunder . Syftet med de påtänktaregelförändringarna är bl.a. att hyresgästerna skallta ett rimligt ekonomiskt ansvar när lägenhetensstandard och utformning i mer långtgående fallindividuellt anpassats till dem, vilket skulle ökamöjligheterna för hyresgästerna att bestämma hurbostäderna skall se ut. En enligt motionärernatänkbar lösning är att det skall krävas en avhyresnämnden godkänd avskrivningsplan för dekostnader som hyresvärden lägger ned på en lägenhet.På så sätt skall förhindras att en hyresgäst bindspå ett oskäligt vis.Vissa hyresvärdar erbjuder olika former av tillvaltill lägenhetens grundstandard. Det förekommer ocksåi större utsträckning än tidigare att lägenheter mereller mindre skräddarsys för en viss hyresgästsräkning. Det har också blivit vanligt att lägenheterplaneras och byggs med tanke på att de skall varaanpassningsbara till olika hyresgästers önskemål.En bostadshyresgäst har enligt hyreslagen rätt attpå egen bekostnad i lägenheten utföra målning,tapetsering och därmed jämförliga åtgärder. Minskasbruksvärdet av åtgärderna har hyresvärden rätt tillersättning för skadan. Hyresgästens rättigheter kanavtalas bort i vissa fall när det gäller enförhyrning av ett enfamiljshus eller en bostadsrätt(24 a § hyreslagen).Hyresavtal ingås vanligen för obestämd tid, vilkethyreslagen också anger som huvudregel, men kan ocksåingås för bestämd tid, t.ex. ett eller (3 §hyreslagen). Hyreslagens regler om uppsägningstidoch ikraftträdandet av nya hyresvillkor är ganskainvecklade. I hyreslagen har införts regler sommedför att hyresavtal med lång löptid inte i någonnämnvärd utsträckning inskränker hyresgästensmöjligheter att få avtalet att upphöra eller att fåtill stånd villkorsförändringar. En bostadshyresgästkan alltid bringa avtal både på bestämd och obestämdtid att upphöra i vart fall till det månadsskiftesom inträffar efter att förflutit räknatfrån uppsägningen (5 § hyreslagen). En hyresgäst kannormalt få till stånd ändrade hyresvillkor med sammatidsperspektiv räknat för när han gav inansökan till nämnden. Som undantag från den angivnahuvudregeln kan nämnas att om avtalet löper pålängre tid än så kan någon villkorsändringinte träda i kraft under hyresförhållandets förstaår. För tidsobestämda avtal gäller att ett avtalatvillkor måste gälla innan ett ändratvillkor kan träda i kraft i dess ställe (55 c §hyreslagen). Använder sig hyresgästen avhyresförhandlingslagens prövningsmöjligheter avhyresvillkoren gäller andra regler omikraftträdandet av nya hyresvillkor.I utredningsbetänkandet På de boendes villkor -allmännyttan (SOU 1999:148)konstateras att en kort bindningstid (hyresgästenkan få avtalet att upphöra med kort varsel) är en avhyresrättens fördelar. förespråkas att detbör vara möjligt att teckna avtal ,högst , utan möjlighet till uppsägning iförtid. En nackdel med korta avtal anges vara att deleder till högre kostnader och därmed högre hyra föralla hyresgäster. En annan nackdel som förs fram äratt hyresvärden drar sig för att göra individuellaanpassningar av investeringskaraktär. För att ettavtal med lång bindningstid inte skall vara oskäligtmot hyresgästen bör ändå hyresgästen ha vissmöjlighet att frånträda avtalet. skallunder vissa förutsättningar kunna medge förkortadavtalstid, i vissa fall kopplat till att hyresgästenbetalar hyresvärden ersättning. Ett tidsbestämtavtal avses också helt skydda hyresgästen mot avdenne inte önskade förbättrings- ochändringsarbeten. (dir1999:110) omfattar även den nu behandladefrågeställningen. Utredningen förväntas senast den16 november lämna ett delbetänkande. Någon tidsplanför dess arbete därefter är ännu inte fastställd.Enligt motionärerna är ett viktigt instrument föratt bl.a. utöka möjligheterna till en individuellutformning av hyreslägenheterna att hyresgästenskall kunna bindas till hyresavtalet än vad hyreslagen tillåter. Hyreslagensregler medger en hyresgäst att med relativt kortvarsel avflytta från en lägenhet utan vidareförpliktelser. Motionen synes bygga på denförutsättningen att lägenheten efter genomfördaförändringar inte längre har samma gångbarhet påmarknaden som tidigare och att hyresvärden behöverskydda sig mot detta genom en för hyresgästen långbindande hyrestid. Även om en lång avtalstid kan tesig skälig när hyresavtalet ingås kan en hyresgästslivssituation ändras avsevärt . Detfinns enligt utskottets mening anledning att hysavissa tvivel om lämpligheten av den i motionenföreslagna ordningen. Det nämnda utredningsförslagetinnehåller en lösning på denna problematik.Enligt utskottet finns det anledning för riksdagenatt avvakta de överväganden som görs beträffande deni motionen väckta frågeställningen och därför intenu bedöma motionsförslaget i sak. Utskottetavstyrker därför motion 2000/01:Bo230 (c) yrkande 9om hyrestiden.AndrahandsuthyrningI motion 2000/01:Bo405 (v) yrkande 4 lämnas förslagom införandet av skärpta regler kringbesittningsskyddet för innehavare av "soci-ala/kommunala" andrahandskontrakt där krav ställsupp som har med vård och tillsyn att göra. Enligtmotionärerna måste de boende ges rimliga möjligheteratt komma in på den reguljära bostadsmarknaden.Kommunen har rätt att utan hyresvärdens medgivandeeller hyresnämndens tillstånd i andra hand upplåtaen lägenhet den hyr (39 § andra stycket hyreslagen).En andrahandshyresgäst har inte någotbesittningsskydd, om hyresförhållandet upphör innandet varat i följd (45 § första stycket 1hyreslagen). Iakttar hyresvärden gällande hyres- ochuppsägningstid är en andrahandshyresgäst skyldig attflytta, oavsett hyresvärdens skäl för uppsägningen.Vid längre hyresförhållanden kan hyresgästen haavstått från sitt besittningsskydd. Har hyresnämndengodkänt ett avstående av besittningsskydd föreliggerinte något skydd vad gäller en uppsägning somgrundas på de omständigheter som föranlettavståendet.Även om ett andrahandsavtal är förenat medbesittningsskydd är det i allmänhet svagare än närdet gäller ett förstahandskontrakt. Det ligger såatt säga i sakens natur att andrahandsavtal inteskall gälla på samma sätt som avtal i första hand.En andrahandshyresgästs rätt till lägenheten falleri och med att förstahandshyresgästens avtal upphör,t.ex. på grund av uppsägning.I ett avgivet utredningsbetänkande har 1997års hyreslagstiftningsutredning (SOU 2000:76)föreslagit att en hyresgäst som hyr en bostad iandra hand av en hyresvärd som i sin tur har hyrtden tillsammans med minst två ytterligare lägenheterför att hyra ut dem i andra hand (blockhyra), skallha besittningsskydd även under de två första åren.Förslaget berör en del av de hyresgäster sommotionen avser, men torde inte innebära en reellförändring av de förhållanden motionärerna avser.Skälet till detta är bl.a. attandrahandshyresgästens avstående av sittbesittningsskydd kan göras till förutsättning förförhyrningen.Enligt nu gällande regler skyddasandrahandshyresgäster avhyresförhållandet i sin besittning endast av deregler som gäller om hyres- och uppsägningstider. Ärhyrestiden mycket kort betyder det att hyresgästenkan förlora sin lägenhet mycket snabbt. Hansmöjligheter att få sina hyresvillkor ändradepåverkas på ett praktiskt plan av att han kan sägasupp utan att han har några lagliga möjligheter attfå sitt hyresavtal förlängt. Kontrakten utgörvanligen tillsammans med andra åtgärder ett led isamhällets insatser för att den enskilde skall fådet stöd, den vård eller annan hjälp han behöver.Hur samhällets insatser närmare skall utformas äroch bör naturligtvis vara individuellt betingade.Enligt socialtjänstlagen skall den verksamhet sombedrivs som socialtjänst i samtliga fall bygga pårespekt för människors självbestämmanderätt ochintegritet. Vanligen torde hyresrättsligaöverväganden av gängse slag inte utan vidare kunnaappliceras på de hyreskontrakt det är fråga om.Ibland reagerar en hyresgäst mot de villkor somgäller för hans fortsatta boende eller mottillämpningen av dessa. Det har framgått att detofta saknas möjligheter för honom att enligthyreslagen ta strid i frågan.