bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — 1) att de mindre företagenbör prioriteras i de nationella arbetsmarknadspolitiska målen.Ana () förespråkar i motion A217 (yrk. 2-4) friståendeaktivitetscentrum drivna på entreprenad av arbetslösa. Därigenom skullelångtidsarbetslösa själva aktivt kunna delta i planering och genomförandeav verksamhet som rör dem själva. Motionären anser vidare att mottagareav socialbidrag eller andra stöd borde kunna få utföra uppdrag mot betal-ning och sätta in inkomsterna från detta på särskilda kompetenskonton.Genom att införa studiecheckar skulle arbetslösa själva kunna finna deutbildningar som bäst passar den egna situationen.I motion A288 (yrk. 1-3) tar () upp en rad kulturfrå-gor. Motionären anser att en del av AMS resurser bör flyttas till Kultur-departementets budget för att förstärka kultursektorns ekonomi. I sammamotion liksom i motion 1999/2000:A229 (yrk. 2 och 3) föreslår motionärenvidare att nya konst- och kulturstiftelser bildas som regelbundet delarut långvariga stipendier och garanterar att täcka kulturens investerings-behov. Vidare bör möjligheterna utredas att etablera fristående agentureroch distributionsfirmor på kulturområdet.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet tillstyrker regeringens förslag om att målet förpolitikområdet Arbetsmarknadspolitik skall vara en väl fungerande arbets-marknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt. Utskottetdelar därmed inte uppfattning om att det aktuella förslagetbör avslås av . Motionen avstyrks därmed av utskottet.Utskottet vill i detta sammanhang peka på vad som regeringen i anslutningtill målbeskrivningen för politikområdet anfört om uppgifterna för ar-betsmarknadspolitiken, nämligen att dessa skall:- Medverka till en effektiv matchningsprocess med korta vakans- och sök-tider. Uppgiften är arbetsmarknadspolitikens viktigaste. Genom en snabbvakanstillsättning kommer arbetsmarknaden att fungera bättre och frik-tionsarbetslösheten att minimeras.- Öka de arbetslösas kunskaper. Med ökade kunskaper underlättas omställ-ning på arbetsmarknaden som den enskildes ställning stärks.Därmed minskar även flaskhalsproblematiken.- Arbetslöshetsförsäkringen skall underlätta och stimulera omställning påarbetsmarknaden, vilket bidrar till en fungerande försörjning av arbets-kraft till företag och förvaltningar. Ersättning skall utgå enligt prin-cipen om inkomstbortfall av arbetslöshet.- Stödja dem som har det svårast att få ett arbete. Genom att ta tillvara under- och outnyttjade resurser på arbetsmarknaden ökar samhälletsgemensamma produktion och därmed tillskottet till den gemensamma försörj-ningen. Långtidsinskrivna, ofrivilligt deltidsarbetande kvinnor, äldrelångtidsarbetslösa, utrikesfödda arbetslösa eller personer med funktions-hinder utanför arbetsmarknaden är alla grupper som inte är fulltutnyttjade resurser på arbetsmarknaden.Utskottet tillstyrker som framgått regeringens förslag till mål för poli-tikområdet Arbetsmarknadspolitik (prop. 5) och avstyrker motion A301yrkande 9 (m).Centerpartiet har i två motioner, A306 som behandlas i detta sammanhangoch A307 som behandlas under utgiftsområde 14, föreslagit en annan för-delning av anslagen på utgiftsområdena 13 och 14 än regeringen. I A306föreslås att vissa anslag skall tas bort från utgiftsområde 13 och i A307att motsvarande anslag skall läggas under utgiftsområde 14.I och med att utskottet ställer sig bakom regeringens uppfattning omfördelningen av anslagen på utgiftsområden m.m. avstyrks motion A306delvis (c).När det gäller frågan om undanträngningseffekter av arbetsmarknadsåtgär-der liksom frågor om effektivitet m.m. i arbetsmarknadsutbildning ochandra insatser som tar upp i motion Ub281 finns det anledningatt erinra om att utskottet behandlade frågan om undanträngning relativtutförligt i sitt förra budgetbetänkande, betänkande 1999/2000:AU1, ochdärvid bl.a. uppmärksammade forskningsresultat från IFAU. Utskottet an-förde bl.a. följande:Enligt en nyligen publicerad rapport från (), Direkta undanträngningseffekter avarbetsmarknadspolitiska åtgärder (1999:6), har åtgärder som innebär sub-ventionerad sysselsättning medfört betydande undanträngningseffekter,dvs. vanliga arbetstillfällen trängdes bort från arbetsmarknaden tillföljd av ar-betsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetsmarknadsutbildningförefaller enligt studien inte ha medfört någon undanträngningseffektmedan sådana effekter varit betydligt större vid exempelvis åtgärdernaarbetsplatsintroduktion (API), arbetslivsutveckling (ALU) och beredskaps-arbete. Utskottet har tidigare, bl.a. vid behandlingen av Riksdagensrevisorers förslag 1996/97:RR10 angående undanträngningseffekter (bet.1997/98:AU1, rskr. 125-127), poängterat vikten av kontroll och uppfölj-ning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och att undanträngningseffekterdärvid bör uppmärksammas. Enligt utskottets uppfattning är det angelägetatt vara observant på risken för undanträngning, särskilt i ett gynnsamtkonjunkturläge. Också problematiken med undanträngning såväl regionaltsom lokalt måste beaktas. Enligt regleringsbrev för AMV skall dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna hålla hög kvalitet. Vidare anges däratt undanträngnings- och inlåsningseffekter skall motverkas. ökartonvikten på arbetsmarknadsutbildningen i arbetsmarknadspolitiken medanåtgärder som API, ALU och beredskapsarbete har utmönstrats. Även om dettatorde minska riskerna för undanträngning vill utskottet ändå betona bety-delsen av att fortsatt uppmärksamhet ägnas åt undanträngningsriskerna.Detta är viktigt inte minst med tanke på att arbetsmarknadspolitikenskall vara tillväxtinriktad.I detta betänkande redovisas i det inledande avsnittet huvuduppgifternaför den arbetsmarknadspolitiska verksamheten så som de anges i den nyaförordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Därframgår att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skall utformas såatt risken för att reguljära arbetstillfällen trängs undan blir så litensom möjligt. Också i AMV:s regleringsbrev för anges attde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall hålla en hög kvalitet och attundanträngnings- och inlåsningseffekter skall motverkas. Det bör dockunderstrykas att en viss "undanträngning" ibland kan uppstå genom tidiga-reläggning av anställningar eller en styrning av anställningar till prio-riterade grupper av arbetssökande som annars har svårt att få fotfäste påarbetsmarknaden. I sådana fall - t.ex. i samband med anställningsstöd -är effekten medvetet planerad och ligger inom ramen för de arbetsmark-nadspolitiska prioriteringarna. Det är en grannlaga uppgift att göra ensamlad avvägning så att sysselsättningstillväxten, resursutnyttjandet ochden fördelningspolitiska effekten blir så stor som möjligt.Moderaterna anser som framgått att arbetsmarknadspolitiken i större ut-sträckning bör inriktas på insatser som underlättar företagens rekryte-ring i stället för på volymåtgärder. Utskottet vill för sin del betonaatt arbetsmarknadspolitikens uppgift är att dels medverka till en effek-tiv matchningsprocess med korta vakans- och söktider som leder till attarbetsmarknaden fungerar väl, dels hjälpa dem som har svårast att hittaett arbete och därmed bidra till att minska långtidsarbetslöshet ochlånga tider utan reguljärt arbete. Utskottet vill för sin del erinra omatt, som framgått ovan, såväl regeringen som utskottet anser att arbets-marknadspolitikens viktigaste uppgift är att medverka till en effektivmatchningsprocess med korta vakans- och söktider samt att en snabb vakan-stillsättning leder till att arbetsmarknaden fungerar bättre och frik-tionsarbetslösheten minimeras.Med hänvisning till vad som här anförts avstyrker utskottet motion Ub281yrkande 1 (m).I avsnitt 1.1 har utskottet fört ett resonemang om möjligheterna attutforma aktivitetsgarantin efter den enskildes förutsättningar och ombehovet av samverkan mellan olika aktörer för att nå framgång i arbets-löshetsbekämpningen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion A217 yrkandena 2-4 (fp).I motion A206 (c) förordar motionären att de mindre företagen bör priori-teras i de nationella arbetsmarknadspolitiska målen. Utskottet delar intedenna uppfattning utan anser i likhet med regeringen att det är en välfungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk till-växt som skall utgöra mål för politikområdet Arbetsmarknadspolitik. Där-för måste individens förutsättningar och möjligheter på arbetsmarknadenstå i centrum för intresset. Däremot skall de små och medelstora företa-gens villkor beaktas vid utformningen av arbetsmarknadspolitiken.Som exempel på detta kan nämnas att AMS i AMV:s årsredovisning för skall redovisa vilka åtgärder som vidtagits och planeras föratt utveckla och förbättra verksamhetens information, service och till-gänglighet, riktad främst till små och medelstora företag. Redovisningenskall enligt verkets regleringsbrev för göras med ut-gångspunkt i bl.a. resultaten i den kundundersökning bland myndighetensföretagskunder, som kommer att tillställas myndigheten från Rege-ringskansliet () i särskild ordning samt utifrån AMSegna servicemätningar.I detta sammanhang kan också nämnas att analyser av omvärldsfaktorer m.m.av betydelse för verksamheten och kompetensbehovet hos anställda på småoch medelstora arbetsplatser med privat eller offentlig arbetsgivareingår bland de insatser som helt eller delvis kan finansieras genom EU:sVäxtkraft Mål 3.Utskottet anser att motion A206 yrkande 1 (c) bör avstyrkas med hänvis-ning till det anförda.Arbetsmarknadsutskottet har vid ett flertal tillfällen de senaste årentagit upp frågor rörande kultur och arbetsmarknad (yttr. 1997/98:AU8y,bet. 1999/2000:AU1, bet. AU7, yttr. I yttrande 1997/98:AU8y anför-de utskottet att en rätt tillämpad arbetsmarknadspolitik motverkar enöveretablering av konstnärer och därmed också ett kulturutbud som intesvarar mot det kulturpolitiskt motiverade. De kulturpolitiska och arbets-marknadspolitiska målen skall därför inte behöva ställas mot varandra.Också vidhåller utskottet sin tidigare uttalade uppfattning att dearbetsmarknadspolitiska resurserna skall fördelas efter de mål som styrarbetsmarknadspolitiken.Efter riksdagsbeslut med anledning av den ekonomiska vårpropo-sitionen (prop. 1999/2000:100) har under innevarande budgetår 10 miljonerkronor anslagits för försöksverksamhet med arbetsförmedling vid Centrum-bildningarna, studieförbunden och folkparkerna. Vid utformningen av re-gelsystemet skall enligt gällande regleringsbrev för AMV hänsyn tas tillkulturarbetsmarknadens särart. Tillämpningen av definitionerna av lång-tidsarbetslösa och långtidsinskrivna på kulturområdet måste utgå frånverkligheten på kulturarbetsmarknaden. Enligt riksdagsbeslut med anled-ning av vårpropositionen skall högst utbetalas för försöksverksamhet inom med en s.k.tredje anställningsform inom teatern.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1999/2000:A229 yrkandena 2 och 3 (fp), A288 yrkandena 1-3 (fp), Kr346yrkande 31 (fp) och Kr701 yrkande 8 (mp)2.2 Arbetsmarknadspolitiska programBakgrundI budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1) aviseraderegeringen att regelverket skulle reduceras väsentligt och fokuseras påarbetsmarknadspolitikens huvuduppgifter. presenteraderegeringen i proposition 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik fördelaktighet och tillväxt förslag till författningsändringar som skullemöjliggöra förenklingar av regelverket. Vidare presenterade regeringenett kortfattat utkast till hur man ansåg att programstrukturen skulle seut. Förslaget innebar bl.a. att det infördes en ny författningsregleringav en del av de arbetsmarknadspolitiska programmen, lagen (2000:625) omarbetsmarknadspolitiska program. I den nya strukturen ersattes den tidi-gare benämningen arbetsmarknadspolitiska åtgärder av beteckningen arbets-marknadspolitiska program/insatser. Regeringen betonade dock att flerainsatser kunde tillkomma och att de exemplifierade insatserna kunde kommaatt inordnas under andra program. I betänkande 1999/2000:AU7, där utskot-tet ställde sig bakom förslagen, återfinns en tabell som visar hur rege-ringen tänkte sig att strukturen skulle kunna se ut (s. 35 i betänkan-det).Därefter har regeringen beslutat om ett flertal författningsändringar.Ett antal äldre författningar har upphävts. finns det nioolika arbetsmarknadspolitiska program. Under vissa av dem finns olikaformer av insatser inordnade. Den nuvarande programstrukturen kan beskri-vas enligt följande.Arbetsmarknadspolitiska program1. Stöd till start av näringsverksamhet4. UngdomsinsatserKommunala program för ungdomarUngdomsgaranti för ungdomar 20-24 år6. Förberedande insatserArbetslivsinriktad rehabiliteringVägledning och platsförmedlingDatortek/aktivitetscenterFörberedande eller orienterande utbildningar7. Projekt med arbetsmarknadspolitisk in-riktning8. Särskilda insatser för personer med ar-betshandikappLönebidragOSA (Skyddat arbete hos offentliga arbetsgi-vare)(Särskilt introduktions- och uppfölj-ningsstöd)Stöd till personligt biträdeStöd till hjälpmedel på arbetsplatsenSärskilt stöd vid start av näringsverksamhetUtöver de ovan angivna programmen finns ytterligare former av arbetsmark-nadspolitiska insatser. Som exempel kan nämnas anställningar för arbets-handikappade i och flyttningsbidrag.PropositionenRegeringens arbete med regelförenklingar inom arbetsmarknadspolitiken harbl.a. resulterat i ett flertal nya eller ändrade författningar som trätti kraft . Vissa äldre författningar har upphävts. Änd-ringarna innebär i huvudsak att de arbetsmarknadspolitiska programmen harblivit färre och mer enhetligt reglerade. Härvid har vissa begrepp intro-ducerats, förtydligats eller renodlats.Termen arbetsmarknadsutbildning har renodlats till att avse enbart yrkes-inriktad utbildning medan övrig arbetsmarknadsutbildning har förts övertill de nya arbetsmarknadspolitiska programmen förberedande insatser ocharbetspraktik. Vidare har termen utbildningsbidrag ersatts av termenaktivitetsstöd eftersom stödet inte bara lämnas vid utbildning. Slutligenhar termen yrkesinriktad rehabilitering ersatts av arbetslivsinriktadrehabilitering, arbetsmarknadspolitiska åtgärder bytts ut mot arbetsmark-nadspolitiska program och bidrag ersatts av stöd.Därutöver har ytterligare några förändringar skett. Lagen (1997:1268) omkommuners ansvar för ungdomar mellan har upphävts och er-satts av lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. Vidare hargenerationsväxlingen utfasats och ett nytt arbetsmarknadspolitiskt pro-gram, aktivitetsgaranti, införts.Till följd av dessa förändringar föreslår regeringen nu ändringar avredaktionell art i ett flertal lagar så att terminologin anpassas till denya reglerna. Inom detta utgiftsområde föreslås förändringar i lönegaran-tilagen (1992:497), lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbeteoch lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister. Lagändringarna före-slås träda i kraft (prop. De bedöms inteinnebära några utgiftsökningar eller påverka ramen för utgiftsområdet.Motsvarande följdändringar föreslås i lagen om allmän försäkring, lagenom inkomstgrundad ålderspension, socialförsäkringslagen, lagen om statligålderspensionsavgift och socialförsäkringsregisterlagen. Vidare föreslåsändringar i studiestödslagstiftningen. Samtliga dessa ändringsförslagbehandlas i anslutning till andra utgiftsområden utanför arbetmarknadsut-skottets beredningsområde.MotionernaModeraterna förordar i motion A301 (yrk. 2) en omläggning av den tradi-tionella ineffektiva arbetsmarknadspolitiken och menar att det är resul-taten av insatserna som är det väsentliga. Utgångspunkten för valet avinsatser måste vara det som den arbetslöse är bra på i stället för konst-lade insatser och bidrag. I stället för ytterligare arbetsmarknadspoli-tiska program bör yrkesutbildningen och lärlingsutbildningen utökas kraf-tigt. Särskilda insatser bör göras för att få ordning på den grundläggan-de utbildningen i svenska för invandrare.I kommittémotion A278 framhåller att det finns etttrettiotal arbetsmarknadspolitiska åtgärder och att var och en av dessahar ett eget regelverk. För att kunna frigöra resurser från arbetsgivare,arbetssökande och arbetsförmedlingar krävs att regelsystemen runt dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna förenklas och att antalet åtgärderminskas.Kristdemokraterna anser att det bör finnas betydligt färre programtyperför att förenkla administrationen och för att systemet mer skall anpassastill efterfrågan bland arbetsgivarna, men också för att öppna möjlighe-terna att forma programtyperna efter varje persons individuella förut-sättningar. föreslår att man reducerar antalet program-typer till tre, aktivitetsstöd, anställningsstöd och projektstöd. Denlokala samverkan bör öka som rundgången minskar för att därmedminska arbetslösheten (yrk. 8).Vidare anser att Statskontoret bör få i uppdrag attgöra en studie av datortekverksamheten för att skapa ett säkrare underlagför den fortsatta verksamheten för datorteken. Partiet anser också attalla arbetslösa utan dataerfarenhet bör erbjudas en grundläggande dataut-bildning som skall leda fram till ett s.k. datakörkort (yrk. 11).Kristdemokraterna påpekar också att det har införts fyraolika anställningsstöd. Enligt partiet är det bra att regeringen och dessstödpartier insett att sänkta arbetskraftskostnader kan öka sysselsätt-ningen. Det är dock viktigt att en åtgärd får verka fullt ut och intestöras av ständiga regelförändringar. Enligt partiet är det orimligt medså höga subventioner , vilket vissa av anställningsstö-den innebär. Det finns risk för osund konkurrens. I stället borde deindividuella handlingsplanerna, ett personligt stöd till den långtidsar-betslöse, ökade krav på den arbetssökande att vara aktiv samt nuvarandeanställningsstöd på av lönekostnaden och därefter av lönekostnaden vara tillräckliga instrumenttillsammans med de andra befintliga arbetsmarknadspolitiska insatserna(yrk. Motsvarande yrkande framställs i partimotion Sk323 yrkande 57.Folkpartiet framför i kommittémotion A263 krav på att de båda arbetsmark-nadspolitiska programmen aktivitetsgaranti och arbetspraktik utvärderas(yrk. 14 och 15). Vidare anser partiet att skall begära ettförslag från regeringen om hur det förstärkta anställningsstödet kanfasas ut eftersom åtgärden är selektiv och bör ersättas av generellaåtgärder (yrk. 16).Partiet anser enligt motion Kr346 att länsarbetsnämndernas möjlighet attanvända s.k. otraditionella medel skall finnas kvar för att det skallvara möjligt att inventera och vårda samlingar som hör till vårt kultur-arv (yrk. 9).Motsvarande krav framställs av () i motion A268. Hananser att möjligheten att använda s.k. otraditionella medel bör finnaskvar därför att sådana medel har bidragit till finansieringen av fram-gångsrika insatser inom natur- och kulturvård.Frågan om vilka som skall kunna få bidrag till stöd av start av närings-verksamhet tas upp i flera motioner.Kristdemokraterna pekar i kommittémotion A278 på att det finns en riskför att bidrag till att starta näringsverksamhet kan leda till att ordi-narie arbetstillfällen trängs undan. När man beslutar om dessa bidragmåste det stå helt klart att det inte finns risk för att konkurrensensnedvrids (yrk. 12).Miljöpartiet föreslår i partimotion N388 att även de som inte är arbets-lösa skall kunna få starta-eget-bidrag (yrk. Om man skall fortsättamed denna stödform måste den av rättviseskäl även ges till dem som inteär arbetslösa.Owe () anser i motion T229 att borde bli för-sökslän för starta-eget-bidrag för personer som inte är arbetslösa(yrk. 8).Flera motioner behandlar frågan om det inom ramen för arbetsmarknadspoli-tiska program skall vara möjligt att fortsätta med s.k. gröna jobb.Ann-Kristine och (båda s) anser i motion A237att nya regler och minskade resurser har försämrat möjligheterna förArbetsmarknadsverket att satsa på skogs- och miljövårdsinsatser.Alf m.fl. (s) anser i motion A281 att det arbetsmarknadspolitis-ka regelverket bör utformas så att "gröna jobb" även i fortsättningen kanbedrivas i samarbete mellan länsstyrelserna, skogsvårdsstyrelserna ochlänsarbetsnämnderna.Ann-Kristine m.fl. (s) begär i motion A287 att länskall bli pilotlän när det gäller satsningen på projektet .Sofia () anser i motion A302 att det behövs ett ökat statligtstöd till projektet .I flera motioner tas upp förslag till nya former av insatser.Marina () beskriver i motion A267 en ny arbetsmarknadsåtgärd,benämnd "50 000-kronan". Förslaget går ut på att en arbetssökande får enviss tid på sig att hitta ett arbete eller finna en annan lösning och attett visst belopp ställs till den arbetssökandes förfogande under tiden.Syftet med förslaget är att stärka den enskildes självförtroende.Lisbeth Staaf-Igelström m.fl. (s) framför i motion A270 att läget ärbekymmersamt i många kommuner även om arbetslösheten har minskat i . Motionärerna anser att riktade arbetsmarknadspolitiska insat-ser bör komma dessa kommuner och även andra glesbygdskommuner med liknan-de problem till del.I motion A215 föreslår m.fl. (mp) att det införs någonform av företagsanpassat arbetsmarknadsstöd. Förslaget tar sikte på före-tag där arbetstillfällena varierar till följd av säsongsväxlingar. Istället för att tvinga ut de anställda i arbetslöshet kunde arbetsmark-nadsmedel omdisponeras till en företagsförlagd utbildning i de fall ar-betsmarknadens parter är överens om saken. Företagen skulle då kunnabehålla de anställda i tillsvidareanställningar och den enskildes utbild-ningsnivå skulle kunna höjas.I motion So457 framhåller och (båda kd)att unga, lågutbildade och arbetslösa ensamstående mödrar är en särskiltutsatt grupp. Motionärerna begär därför utbildnings- och arbetsmarknads-politiska insatser inriktade på denna grupp. De föreslår också förebyg-gande insatser i form av gruppverksamheter för att hjälpa dem att byggaupp sitt självförtroende liksom individuella framtidsplaner med studie-och yrkesinriktning (yrk. 3 och 4).I motion A203 anser och (båda s) att för-säkringsskyddet för vissa grupper som deltar i arbetsmarknadspolitiskaprogram bör klargöras vid den kommande översynen av lagstiftningen omarbetsskadeförsäkring.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tagit upp behovet av att förändra ochförenkla strukturen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, numerabenämnda program. Enligt utskottets uppfattning har de förändringar somgenomförts inneburit en klar förbättring i förhållandetill tidigare. Regelverket har fått en bättre struktur, och de enskildaprogrammens inplacering i programstrukturen framstår som mer logisk änden som regeringen presenterade . De arbetsmarknadspolitiska pro-grammen har inordnats under gemensamma författningar.En kritik som förs fram i flera motioner är att antalet program alltjämtär för stort. Utskottet vill för sin del framhålla att det har skett enreducering av antalet program. Att minska antalet program och att åstad-komma en överblickbar och enkel struktur är angeläget, men det är ingetsjälvändamål. Arbetslösheten är komplex. Det mest väsentliga är att pro-grammen medger flexibilitet och att insatserna är utformade så att de kantillgodose de varierande enskilda behov som kan finnas av stöd och insat-ser. Till detta kommer de stora regionala skillnaderna. Huvudsaken äratt insatserna utformas så att de på det mest verkningsfulla sättet kanbidra till att de arbetslösa kan återvända till den reguljära arbetsmark-naden.Utskottet utgår från att regeringen fortlöpande följer upp hur programmenfungerar i förhållande till de behov som finns eller uppkommer. I samman-hanget kan utskottet också hänvisa till ett antal studier som genomförsav IFAU, däribland en uppföljning av anställningsstöden. Utskottet åter-kommer till detta projekt nedan.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna A278 yrkande 8(kd) och A301 yrkande 2 (m). Utskottet biträder de förslag till lagänd-ringar som följer av de genomförda regelförenklingarna (prop.