bet · GN01SfU10 · 2000-03-28 00:00:00 — Statliga myndigheterbör därför arbeta aktivt för att öka andelen anställda med invandrarbakgrund.DO har också utformat råd för målinriktat arbete för att främja etnisk mång-fald i arbetslivet. Utskottet vill framhålla att arbetet med att öka mångfaldeninte får leda till att anställda kategoriseras som tillhörande olikagrupper.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna 1999/2000:Sf632 (s) samt 1998/99:Sf635 yrkande 14 (mp) och 1999/2000:Sf640 yrkan-de 14 (mp) inte påkallar någon åtgärd från sida. Motionerna av-styrks.Invandrade kvinnorMotionerI motion 1999/2000:Sf612 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett handlingspro-gram för invandrade kvinnors integration. I motionen anförs att den gruppsom diskrimineras, marginaliseras och osynliggörs mest av alla på arbets-marknaden är kvinnor med utländsk bakgrund. Enligt motionärernafordras förutom ett könsperspektiv i arbetsmarknads- och integrationspoliti-ken ett helhetsgrepp med samordnade insatser för att bryta invandrade kvin-nors underordning och utanförskap. För att motverka diskriminering avkvinnor med utländsk bakgrund på arbetsmarknaden är mångfaldsplaner medkönsperspektiv och jämställdhetsplaner samt antidiskrimineringsklausulerviktiga hjälpmedel, anser motionärerna.Två motioner från allmänna motionstiden tar upp problemet med kul-turkonflikter för framför allt unga flickor i invandrarfamiljer.I motion 1998/99:Sf609 av () anförs att unga invandrarkvin-nor ofta befinner sig i skärningspunkten mellan två kulturer, vilket kan skapaproblem. Enligt motionären går emellertid dessa problem att lösa bl.a. genomförbättrad information och respekt för lagen samt genom att bryta segrega-tionen och skapa mötesplatser där invandrare och svenskar kan träffas. Mo-tionären begär ett tillkännagivande om vikten av att öka kunskaperna omunga invandrarkvinnors situation.Lennart m.fl. (c) redogör i motion 1998/99:Sf608 yrkande 21 förden s.k. Kistamodellen. Det är ett projekt som syftar till att överbrygga var-dagliga kulturkonflikter inom en familj efter flyttning till ett annat land.Framför allt flickors situation har uppmärksammats. Motionärerna, sombegär ett tillkännagivande om Kistamodellen, anser att regeringen bör tainitiativ så att modellen sprids i hela Sverige.Utskottets bedömningDen svenska integrationspolitiken har som mål att särskilt värna demokratis-ka värden och verka för kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter.Det finns stora svårigheter för kvinnor med utländsk bakgrund attkomma ut i arbetslivet. Av de utomnordiska kvinnorna var andelen syssel-satta jämfört med männens . Till viss del har emel-lertid den senaste tidens ökade arbetskraftsefterfrågan medfört att arbetslös-heten, långtidsarbetslösheten och antalet långtidsinskrivna som arbetssökan-de har sjunkit kraftigt även bland utomnordiska medborgare. En bidragandeorsak är, förutom konjunkturuppgången, regeringens utbildningssatsningKunskapslyftet.Med anledning av en flerpartimotion om invandrade kvinnors situation påarbetsmarknaden gav regeringen i uppdrag att initiera enstudie av frågan om dubbel diskriminering, dvs. diskriminering på grund avetnisk bakgrund och på grund av kön (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:AU1,rskr. 1996/97:102-104). uttalade att kunskapen ominvandrarkvinnors situation är bristfällig och att det vore värdefullt med enkartläggning som också sprider ljus över frågan om dubbel diskriminering.Regeringen tillsatte därefter en kvalitativ studie av vissa invandrade kvinnorssituation på arbetsmarknaden. Studien, som avsåg somaliska och irakiskakvinnors situation på arbetsmarknaden i förhållande till invandrade män menockså till kvinnor i hela befolkningen, redovisades i en rapport i oktober1998. Av rapporten framgick att de somaliska kvinnorna då hade en extremtsvag ställning på den svenska arbetsmarknaden bland annat beroende på lågutbildning, dåliga kunskaper i svenska, litet socialt kontaktnät, förhoppningarom att kunna återvända till ett i fred och att de somaliska männen ärnegativa till att kvinnorna arbetar och studerar. När det gäller de irakiskakvinnorna framgick att en stor del av dem är högutbildade. Deras egna för-klaringar till svårigheterna på den svenska arbetsmarknaden var bland annaten allmänt hög arbetslöshet i , att deras betyg m.m. undervärderas iSverige, etnisk diskriminering och att de inte alltid uppfyller de högt ställdakraven på kunskaper i svenska.Utskottet kan konstatera att många människor med utländsk bakgrund haren mycket svag förankring på arbetsmarknaden, detta gäller inte minst kvin-norna. Genom att utveckla mångfaldsplaner men också genom att på etttidigt stadium utarbeta individuella handlingsplaner kan kvinnornas förut-sättningar att komma ut i arbetslivet förbättras. Det förstärkta anställnings-stöd som infördes syftar till att skapa arbetsmarknads-kontakter för kvinnor och män med utländsk bakgrund och att förbättra möj-ligheterna till ekvivalering och anpassning av yrkeskunskaper. I syfte attförbättra denna grupps situation har även ekonomiskt stöd lämnats till stiftel-sen Kvinnor Kan och för In-vandrarkvinnor (RIFFI). Enligt utskottets mening är det mycket viktigt attinvandrade kvinnors situation på arbetsmarknaden även fortsättningsvisuppmärksammas.Med det anförda får motion 1999/2000:Sf612 (v) anses vara tillgodoseddoch avstyrks.När det gäller flickor med utländsk bakgrund framgår av budgetpropositio-nen för bl.a. att regeringen som en prioriterad fråga har förklarat attkvinnoperspektivet skall lyftas fram i integrationsarbetet och att situationenför unga flickor med utländsk bakgrund skall uppmärksammas särskilt.Bland annat har fått i uppdrag att i samarbete med och andra berörda myndigheter kartlägga den kunskap somfinns om villkoren för flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund.Integrationsverket skall, i första hand i samarbete med Barnombudsman-nen, , och studera i vilkenomfattning det förekommer generationskonflikter som leder till att flickormed annan etnisk och kulturell bakgrund än majoritetsbefolkningen sökersamhällets stöd för att flytta hemifrån eller att de drabbas av psykisk ohälsasamt hur vanligt det är att flickor avbryter sin skolgång till följd av äkten-skap, graviditet eller andra familjeskäl. skall vidare redo-visa åtgärder och metoder som kan användas för att stärka ställningen hosutsatta flickor med annan bakgrund än majoritetsbefolkningen. skall rapportera sitt uppdrag till regeringen.Mot bakgrund av det anförda får motion 1998/99:Sf609 (s) anses vara till-godosedd. Motionen avstyrks.Utskottet delar inställningen i motion 1998/99:Sf608 yrkande 21 (c) om attarbetet med att bl.a. överbrygga vardagliga kulturkonflikter inom en familjefter flyttning till ett annat land är viktigt. Detta arbete bör bedrivas lokalinom kommunerna men även på andra nivåer. Utskottet har tidigare (bet.1996/97:SfU6) behandlat ett likalydande yrkande med förslag om att införaKistamodellen i hela landet. Utskottet noterade därvid att enligt motionen harprojektet varit framgångsrikt. Utskottet ansåg emellertid att inteborde göra något uttalande i frågan. Utskottet vidhåller sin tidigare inställ-ning varför motionen avstyrks.Begreppet invandrareMotionerSten Tolgfors (m) anför i motion 1999/2000:Sf607 yrkande 3 att regeringensanvändning av invandrarbegreppet bidrar till att hålla människor utanför.Motionären begär ett tillkännagivande härom.I motion 1999/2000:Sf637 yrkande 7 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om invandrarbegreppet. Enligt motionärernas mening är detinte bra att införa ett nytt begrepp, "personer med utländsk bakgrund". Per-soner som lever och är födda i skall anses som svenskar i lagar ochförordningar.Vad gäller statistiska uppgifter anförs i motion 1998/99:Sf608 yrkande 7av m.fl. (c) att invandrarbegreppet inte är enhetligt och sta-tistiken därför blir missvisande. Motionärerna anser att behoven bör klarläg-gas och att en översyn bör göras av statistik inom alla områden. Ett tillkän-nagivande begärs härom.Utskottets bedömningUttrycket invandrare används ofta generaliserande och underförstår en gruppmed gemensamma kännetecken och en samhörighet som är skild från denövriga befolkningen. Några sådana generella skillnader finns emellertid inteoch användningen av beteckningen invandrare måste därför användas medbetydligt större urskillning, särskilt som uttrycket kan förstärka en känsla av"vi och dom"-indelning. Språkligt sett innebär ordet invandrare visserligenpersoner som själva faktiskt har invandrat men även i denna betydelse börbegreppet användas främst när detta förhållande har betydelse för det manvill beskriva. Enligt utskottets mening bör man i så stor utsträckning sommöjligt se de personer som kommer till för att leva här som nyasvenskar.När det gäller frågor om statistik har i uppgift att ut-veckla och sammanställa statistik som är relevant för integrationspolitikenoch göra den lättillgänglig och användarvänlig. Statistiken skall vara köns-uppdelad och även innefatta relevanta internationella jämförelser. Senast den1 skall verket redovisa hur arbetet skall bedrivas och när statistikservicen kan finnas tillgänglig.För att se över användningen av begreppet invandrare i författningar till-satte regeringen en arbetsgrupp inom Kulturdepartementet.I delrapporten invandrare - användningen i lagar och förordningar(Ds 1999:48) föreslår arbetsgruppen att följande definitioner bör användas iförfattningssammanhang: Invandrare: personer som själva faktiskt har in-vandrat och som har folkbokförts i . Nyanlända invandrare: personersom själva har invandrat för sedan. Hur länge en person äratt betrakta som nyanländ är svårt att fastställa. Ett riktmärke kan dock . Personer med utländsk bakgrund: såväl utrikes födda personer, somsjälva invandrat, som personer födda i med minst en utrikes föddförälder.Utskottet, som har erfarit att en rad synpunkter på förslagen i promemorianhar inkommit i samband med remissomgången, utgår från att dessa syn-punkter beaktas vid behandlingen av förslagen i Regeringskansliet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1999/2000:Sf607 yrkande 3 (m) och 1999/2000:Sf637 yrkande 7 (c).Vad gäller redovisning av statistik har SCB och år 1996utformat riktlinjer. Enligt dessa görs förutom en grundläggande indelningefter födelseland, medborgarskap och kön en indelning av befolkningen ipersoner med utländsk bakgrund, personer med både svensk och utländskbakgrund samt personer med svensk bakgrund. Som invandrare betraktasenbart den som fått tillstånd att bosätta sig i , således inte t.ex.asylsökande.Mot bakgrund av det anförda och då de riktlinjer för användning av in-vandrarbegreppet som utarbetats bör ge förutsättningar för en bättre använd-ning av begreppet i redovisningen av statistik anser utskottet att något till-kännagivande med anledning av motion 1998/99:Sf608 yrkande 7 (c) inte ärpåkallat. Motionen avstyrks.InvandrarrepresentationMotionYvonne Ruwaida (mp) anser i motion 1998/99:Sf635 yrkande 7 att invand-rarkollektivet bör användas som en resurs i olika offentliga utredningar, somexperter eller genom samråd med invandrargruppen. Motionären begär etttillkännagivande härom.Utskottets bedömningFrågan om invandrarrepresentation i statliga utredningar behandlades avkonstitutionsutskottet i betänkande 1996/97:KU24. Konstitutionsutskottetansåg att det var betydelsefullt att statliga utredningar och kommittéer gavsen så allsidig och kompetent sammansättning som möjligt. Vidare ansågutskottet att det, för att erhålla en bred förankring, var viktigt att även in-vandrare och unga deltog i dessa sammanhang. utgickfrån att det från de politiska partiernas och andra nominerande instansers sidafinns ett intresse av att nominera kandidater till kommittéer så att dessa gesen så allsidig och kompetent sammansättning som möjligt.Socialförsäkringsutskottet instämmer i synpunkter.Utländska medborgares och andra personers med utländsk bakgrund infly-tande i den demokratiska processen kommer sannolikt också att öka genomförslag som lagts eller kommer att läggas fram av ochutredningen om den kommunala demokratin. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1998/99:Sf635 yrkande 7 (mp).Integration och återvandringMotionerI motionerna 1998/99:Sf635 yrkande 23 och 1999/2000:Sf640 yrkande 23 avYvonne Ruwaida (mp) anförs att stat och kommun indirekt utövarpåtryckningar på invandrare i syfte att förmå dem att återvända. Motionärenanser att detta inte får förekomma. Motionären begär också att regeringenskall återkomma med lagförslag till återvändandes rätt att åter komma tillSverige. Tillkännagivanden härom begärs.Utskottets bedömningI den svenska migrationspolitiken, som utgår från en helhetssyn, ingår bl.a.respekten för de mänskliga rättigheterna, internationell och global samverkanoch en återvandringspolitik.Staten ger bidrag till åtgärder för frivillig återvandring av personer somefter att ha varit bosatta i under längre eller väljer attåtervandra till sitt ursprungliga hemland eller till annat bosättningsland.Anhöriga till flyktingar i kan också få bidrag till resan hit.Utskottet har tidigare behandlat frågan om återvandring och då framhållitatt personer som ansetts som skyddsbehövande, men som vill återvända tillursprungslandet, i de statliga och kommunala mottagningsprogrammen iprincip från början bör få stöd för att i görligaste mån integrera sig i SverigDetta bör ske på ett sätt som , för den som så önskar, främjar möj-ligheten att återvända till det tidigare hemlandet.Enligt utskottets uppfattning får det inte förekomma några former av på-tryckningar på flyktingar i syfte att förmå dem att återvandra. I samband medbeslutet om en ny migrationspolitik lade fast riktlinjernaför återvandringspolitiken. Därvid uttalades att ingen tvekan får råda om attden som fått permanent uppehållstillstånd själv avgör om och när han ellerhon vill återvända till sitt ursprungsland. Påtryckningar av stat eller kommunför att få en person att återvända till sitt ursprungsland kan inte accepteras.Vad gäller möjligheten att återvandra till anförde utskottet i detflyktingpolitiska betänkandet att en strävan borde vara att inte i onödan för-svåra för den som har stark anknytning till två länder att upprepade gångerväxla bosättning mellan dem (prop. 1996/97:25, bet. 1996/97:SfU5, rskr.1996/97:80).Utskottet, som vidhåller denna uppfattning, avstyrker med det anfördamotionerna 1998/99:Sf635 yrkande 23 (mp) och 1999/2000:Sf640 yrkande23 (mp).ForskningMotionI motion 1998/99:Sf635 yrkande 5 av () anförs att det ärviktigt att ta del av forskningen och den diskussion om ett mångkulturelltsamhälle som finns i andra länder. Vidare bör staten anvisa medel för forsk-ning om det mångkulturella samhället. I all social forskning bör det enligtmotionären ingå ett invandrar-, köns- och handikapperspektiv. I motionenbegärs ett tillkännagivande om detta.Utskottets bedömningDet är främst () som ansvarar förgrundforskning och tillämpad forskning inom det integrationspolitiska områ-det. I proposition 1996/97:5 Forskning och samhälle anfördes att mot bak-grund av svårigheterna för invandrare att integreras i det svenska samhälletoch de allvarliga samhälleliga konsekvenser som bristande integration kanfå, bör forskning med anknytning till integration ges en hög prioritet av allaberörda offentliga CEIFO), som är en tvärvetenskapligforskningsenhet vid , har forskare med hemvist i enmångfald av discipliner, pedagogik, statsvetenskap, socialantropologi, histo-ria, sociologi, juridik, psykologi, socialpsykologi, kulturgeografi, idéhistorireligionsvetenskap. Forskningen bedrivs utifrån en tvärkulturell grund ochmed lyhördhet för genusaspekter på samhällsliv och kultur.Integrationsverket har ett samlat ansvar och en samlad kompetens för frå-gor med anknytning till samhällets etniska och kulturella mångfald samt harett övergripande ansvar att följa och utvärdera utvecklingen i samhället i ettintegrationspolitiskt perspektiv.En samlad forskningspolitisk proposition är aviserad till september 2000.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att något uttalande från riks-dagens sida med anledning av motion 1998/99:Sf635 yrkande 5 (mp) intekan anses vara påkallat. Utskottet avstyrker motionen.ÄldreomsorgMotionI motion 1998/99:Sf635 yrkande 17 av () begärs etttillkännagivande om svenska språket och äldre invandrare. En mångkulturellkompetens måste skapas för att möta problem med invandrare som inte kansvenska inom vård och omsorg. Motionären anser att detta sker bäst genominvandrarrepresentation inom vårdpersonalen.Utskottets bedömningI betänkande Invandrare i vård och omsorg - enfråga om bemötande av äldre (SOU 1997:76) anges bl.a. att det har startats verksamheter som bygger på religiös tillhörighet, som förassyrier/syrianer och judar, på etnisk och nationell tillhörighet, som för fin-ländare, greker, turkar och iranier, eller på ett gemensamt språk, som förspansktalande eller arabisktalande. Utredningen lämnar förslag till planeringav insatser riktade till äldre människor från andra länder, om personalensutbildningsbehov samt om behovet av forskning.Regeringen avser att i enlighet med vård- och omsorgskommissionens åta-gande ge AMS i uppdrag att utbilda personal från sektorer där övertalighetråder till arbeten inom vård och omsorg. Härigenom kan antalet anställdamed invandrarbakgrund som anställs inom vården och omsorgen öka.Också Äldreberedningen skall enligt direktiven beakta det ökande antaletäldre med utländsk bakgrund och de konsekvenser som detta kan medföra(dir. 1998:109). Beredningen skall redovisa sitt arbete senast den 1 maj 2003.Vidare skall på förslag i regeringens proposition om nationella minoriteteri enskilda få rätt att få äldreomsorg helt eller delvis på bl.a. finskavissa geografiska områden (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr.1999/2000:69).Situationen för olika grupper av äldre invandrare skiljer sig markant åt,varför också behoven varierar. Enligt utskottets mening medför Sverigesalltmer mångkulturella karaktär att nya krav ställs på äldreomsorgen. Dennamåste utformas med hänsyn till människors olika språk och ursprung. Ut-skottet, som ser positivt på att åtgärder vidtas för att öka antalet invandrareinom vård och omsorg, anser att motion 1998/99:Sf635 yrkande 17 (mp) ärtillgodosedd med vad ovan redovisats. Motionen avstyrks.TolkMotionSiw () begär i motion 1999/2000:Sf627 ett tillkännagivandeom behovet av en utredning rörande upphandling av tolkservice vid myndig-hetsutövning. Motionären anser att det krävs en skyndsam handläggning avde förslag till förbättringar som ger i en rapport till regeringen.Utskottets bedömningIntegrationsverket har, efter att från många håll ha fått rapporter om bristeroch problem på tolkmarknaden, undersökt myndigheters användning av tolk,de anlitade tolkarnas kompetens i förhållande till deras uppdrag samt tolk-förmedlingarnas roll och behovet av tillsyn.Integrationsverket har därefter i rapporten till tolk - en samhälls-service föreslagit att ett sammanhållet regelverk för samhällets tolkserviceupprättas och att kompetenskraven beskrivs i detta regelverk. Vidare föreslåsatt en utredning tillsätts för att se över tolkarnas utbildnings- och arbetsvilkor och att en obligatorisk registrering och tillsyn införs.Utskottet anser att förslagen skyndsamt bör beredas i föratt höja kvaliteten inom tolkservicen och förutsätter att så sker. Utskottetavstyrker motion 1999/2000:Sf627 (s).Åtgärder mot rasismMotionerI motionerna 1999/2000:Sf640 yrkande 25 av () och1998/99:Sf620 yrkande 10 av m.fl. (mp) begärs tillkän-nagivanden om att rasistiskt och främlingsfientligt våld utgör ett hot motdemokratin och att förslagen i rapporten och främlingsfientligtvåld bör genomföras.Utskottets bedömningUnder senare år har ett antal grova våldsbrott med rasistiska motiv uppmärk-sammats. Det rasistiska våldet ser ut att ha ökat men har en storfolklig uppslutning mot rasism mycket påtagligt gjort sig hörd. Även polisenoch andra myndigheter har gjort kraftsamlingar mot det rasistiska våldet.Skolan har också ofta medverkat i detta arbete.Den princip som demokratin och rättssystemet i vårt land bygger på är re-spekten för människors lika värde. Det är utskottets bestämda uppfattning attsamhället skall bekämpa förekomsten av handlingar som kränker dennaprincip. Det innebär att arbetet med att förebygga och motverka främlingsfi-entlighet, rasism och diskriminering är ett prioriterat område inom integra-tionspolitiken. Det är också utskottets uppfattning att arbetet med att värnatolerans och öppenhet och att bekämpa främlingsfientlighet måste bedrivasbåde ständigt och långsiktigt liksom på samhällets samtliga nivåer. mening är det emellertid viktigt att betona att kampen mot rasis-men inte kan innefattas i en snäv ram av speciella åtgärder utan måste ge-nomsyra hela samhället, från den enskilda individens attityder och inställningtill nationella handlingsplaner och förbud.Redan år 1996 tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppgift att föreslååtgärder för att motverka och förebygga rasistiskt och annat etniskt relateratvåld. I departementspromemorian Rasistiskt och främlingsfientligt våld (Ds1998:35) lämnar arbetsgruppen en rad förslag vad gäller bl.a. den politiskanivåns roll, lagstiftningen samt rättsväsendets och skolans roll i arbetet medatt motverka rasism och främlingsfientlighet. Arbetsgruppen föreslår bl.a. atten nationell handlingsplan utformas för att främja ett brett och enhetligtförhållningssätt gentemot rasism och främlingsfientlighet och brottslighetmed rasistiska och främlingsfientliga inslag. Ett antal av rapportens förslaghar genomförts och andra förslag bereds inom Regerings-kansliet.Bland annat mot bakgrund av vissa händelser med anknytning till s.k. mc-klubbar och rasistiska organisationers verksamhet tillsattes enparlamentarisk kommitté med uppgift att se över straffansvaret för organise-rad brottslighet m.m. Enligt sina direktiv skall kommittén bl.a. överväga omdet bör göras straffbart att aktivt delta i organisationer som har brottslighetsom ett väsentligt inslag i sin verksamhet. Sådant aktivt deltagande kan t.ex.bestå i finansiering av organisationen, upplåtelse av lokal till denna elleraktivt stöd på annat sätt, dock inte enbart genom medlemskap. I det sam-manhanget skall utredningen även överväga om den nuvarande bestämmel-sen om hets mot folkgrupp är tillräcklig för att hindra rasistiska organisatio-ner från att verka. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast den 31 okto-ber 2000.I polisväsendets regleringsbrev för nämns bland uppdragen attRikspolisstyrelsen som ett led i kampen mot brott med rasistiska, främlings-fientliga eller homofobiska inslag skall upprätta en strategi för att säkerstälatt personalen har god kunskap om grunden för dessa brott och om situatio-nen för de grupper som utsätts för dem.Riksåklagaren har antagit ett handlingsprogram till ledning för åklagarvä-sendets insatser mot rasistisk och främlingsfientlig brottslighet. Handlings-programmet slår bl.a. fast att polis och åklagare skall ha ett nära samarbetenär rasistisk eller främlingsfientlig brottslighet utreds. Alla dessa brott skaäven behandlas med förtur av särskilda åklagare.I detta sammanhang vill utskottet även peka på upp-gifter. Verket skall ha det övergripande ansvaret för att verka för lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund samtförebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism.Medel för att bl.a. förebygga och motverka främlingsfientlighet och rasismanslås under anslaget B 3 Integrationsåtgärder inom utgiftsområde 8. Ävenur Allmänna arvsfonden har utgivits stöd till bl.a. projekt med syfte att stärkungdomars delaktighet och inflytande i samhället samt projekt för integrationoch mot främlingsfientlighet och rasism.Regeringen avser att presentera en nationell handlingsplansom behandlar frågor om rasism och främlingsfientlighet.