bet · GN01SoU9 · 2000-03-22 00:00:00 — Verksamheten skall i högre grad präglas av lokalaförutsättningar och politikerna skall säkerställa kraven på effektivitet ochkvalitet.Inrättandet av brukarråd bör uppmuntras. Patienter och anhöriga kan ge-nom deltagande i brukarråd tillföra angelägna synpunkter till sjukvården ochfungera som en värdefull länk mellan politiker, personal och patien-ter/anhöriga. De kan också arbeta med att utveckla arbetssättet och kontaktenmed det omgivande samhället. Det finns en stor grupp patienter som har mereller mindre stora svårigheter att själva föra sin talan. Det kan gälla barn,psykiskt sjuka eller personer med vissa funktionshinder. Deras rätt att förasin talan måste garanteras och förbättras.Jag anser vidare att sjukhusvården skall utvecklas mot bakgrund av för-bättrade medicinska och tekniska förutsättningar. De flesta patienter vårdas under en på sjukhus och får sedan resterande vårdbehovuppfyllda utanför sjukhuset. En stor del av den specialiserade sjukvårdenkommer att ske utanför sjukhusen, vid vårdcentraler eller i hem-men. Detta leder till att framtidens sjukhus kommer att vara mer kunskapsfö-retag och mindre institutioner. Hightechtjänster kräver mindre hierarki, merteamwork och balanserat informationsflöde mellan patient och vårdgivare.Akutsjukvården kräver hög kompetens och tillgänglighet. Vårdinsatsen vidett akut sjukdomstillstånd skall påbörjas direkt i hemmet eller på olycksplat-sen för att trygga säkerheten och skapa likvärdiga förutsättningar för patien-ten, var han eller hon än bor. Satsningar bör göras på ambulanssjukvården -som skall vara av hög kvalitet.Jag vill betona att närsjukvården skall vara lätt att nå. Därför kräver fram-tidens vård decentralisering för att stärka tillgängligheten, som denhögspecialiserade vården kan bedrivas på färre enheter. De små sjukhusen ärofta en del i den nära vården. Även fortsättningsvis skall sjukhusstrukturenenligt min uppfattning vara en landstingskommunal fråga. Det finns ingetsom talar för att de medicinska resultaten skulle vara bättre på de stora sjuk-husen, inte heller något som säger att det med automatik skulle vara tvärtom.Kvaliteten måste kunna säkerställas på samtliga sjukhus.Vård utomlands bör vara möjligt, men det får inte inkräkta på andra män-niskors rätt till vård.Jag anser att den sociala ekonomin inom hälso- och sjukvårdens områdeskall stimuleras. Social ekonomi är en sektor mellan privat och offentligverksamhet. Den gemensamma nämnaren för den sociala ekonomin är ettföretagande som grundar sig på demokrati och solidaritet. De kooperativaföretagen är ryggraden i den sociala ekonomin. Vad här anförts med anled-ning av motionerna So330 (c) yrkandena 16, 19 och 22 och So451 (c) yrkan-de 3 bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande hälso- och sjukvårdens organisation och finansiering,m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:So330 yrkan-dena 16, 19 och 22 och 1999/2000:So451 yrkande 3 och med avslagpå motionerna 1999/2000:So18 yrkandena 1 och 3, 1999/2000:So217,1999/2000:So261 yrkande 2, 1999/2000:So274 yrkandena 1-3, 5, 7och 12, 1999/2000:So322 yrkandena 5-7 och 19, 1999/2000:So355yrkande 1, 1999/2000:So426 yrkande 1 och 1999/2000:So482 yrkan-dena 1, 2, 9 och 10 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,5. och finansiering, m.m.(mom. 1)() anför:Enligt min mening har svensk sjukvård en stor potential att bli en viktigexportprodukt om den ges rätt förutsättningar. Svenskt vårdkunnande, läke-medels- och medicinteknikbolag kan mycket väl bli framtidens viktigasteindustrigren.Sverige har emellertid en mycket svagt utvecklad primärvård jämfört medandra länder. För att nå målsättningen, som antagit, om en läkareper 2 000 invånare behövs ytterligare 500 läkare i primärvården. För att nåmålsättningen en läkare på 1 500 invånare som i behövs ytterligare1 500. Därtill skall läggas bristen på specialistsjuksköterskor. I denna brist-situation har en dramatisk nedgång skett i antalet utbild-ningstjänster för blivande allmänläkare. Enligt är avläkarkåren . Denna åldersstruktur i läkarkåren är tillsammans medbristen på läkare ett stort problem som kräver fler insatser för att tillgodoseläkarbehovet. Att avskaffa bristen på läkare i primärvården var en av tankar-na bakom husläkarreformen, vid sidan av att öka patientens valfrihet och attge en nära och god vård med hög kvalitet.Jag anser vidare att det behövs åtgärder för att få i gång ett fungerande vi-dareutbildningssystem som är kompetenshöjande för personalen i vården.Socialstyrelsens undersökningar av distriktssköterskornas arbetssituation harvisat att deras arbete förskjutits alltmer mot sjukvård påbekostnad av förebyggande arbete. Med de nya uppgifter som ålagts primär-vården - mer hemvård, patienter med större vårdtyngd osv. - krävs en för-ändring av distriktssköterskornas grundutbildning samt fortbildning. Yttersthandlar det om att tillgodose en god patientsäkerhet. Med en bättre fortbild-ning skulle distriktssköterskorna kunna ta ett bättre ansvar för patienter medfolksjukdomar som diabetes, astma, högt blodtryck m.m.När det gäller psykiatrin vill jag framhålla att alltfler psykiskt sjuka perso-ner, som förr tillbringade större delen av sina liv på mentalsjukhus ellervårdhem, numera bor utanför institutionerna och får sin vård på hemorten.För att detta skall fungera väl måste vården och servicen samordnas mellande olika vårdgivarna och anpassas till patientens behov. har ien rapport avseende uppföljningen av psykiatrireform bl.a. konsta-terat att reformen fått en god start, men att den ännu inte "satt sig". Vidaresägs att reformens styrmedel i form av lagstiftning och statligt stimulansbi-drag bidragit till att de psykiskt funktionshindrades situation har uppmärk-sammats mer. Det påpekas också att intresseorganisationerna är positiva ochöverlag anger att den inslagna vägen är den rätta.För unga människor som drabbas av psykoser är det viktigt att psykosför-loppet stoppas och hävs så fort som möjligt för att undvika ett livslångt li-dande. En förutsättning för att detta skall kunna ske är att vården är lättill-gänglig för såväl patienter som anhöriga. Vård i hemmet fungerar om dennalättillgänglighet till akuta vårdinsatser finns. Jag anser att en utredning börtillsättas som ser över patientens behov av rätt diagnostik på ett tidigt stadium. Denna utredning skulle också kunna se över behovet av en rättighetslag-stiftning, liknande den för människor med funktionshinder, även för vissakategorier av människor med psykiska sjukdomar.Ett annat relativt nytillkommet problemområde som jag anser bör upp-märksammas är invandrare med psykiska problem. Det är viktigt att vårdper-sonalen inom psykiatrin är väl förtrogen med de psykiska problem som olikainvandrargrupper kan förete mot bakgrund av vad de tidigare upplevt i livet.Det är vidare viktigt med kunskap om följdverkningar av tortyr.Slutligen vill jag påpeka att det förekommit en rad medi-cinska och hälsopolitiska kontroverser som gått ut över tredje man, de vård-sökande. Som exempel kan nämnas frågor om tandfyllnadsmaterial, elallergi,sprututbytesprogram för injektionsnarkomaner och mammografi. Jag anseratt man bör undersöka hur medicinska och hälsopolitiska kontroverser avovan nämnt slag uppstår och hur man skulle kunna förebygga att de blir sådjupa samt lösa dem. Vad här anförts med anledning av motionerna So217(fp) och So322 (fp) yrkandena 5-7 och 19 bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande hälso- och sjukvårdens organisation och finansiering,m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:So217 och1999/2000:So322 yrkandena 5-7 och 19 och med avslag på motioner-na 1999/2000:So18 yrkandena 1 och 3, 1999/2000:So261 yrkande 2,1999/2000:So274 yrkandena 1-3, 5, 7 och 12, 1999/2000:So330 yr-kandena 16, 19 och 22, 1999/2000:So355 yrkande 1, 1999/2000:So426 yrkande 1, 1999/2000:So451 yrkande 3 och 1999/2000:So482yrkandena 1, 2, 9 och 10 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,6. Psykologisk kompetens (mom. 2)och (båda kd) anför:Bland primärvårdens patienter finns en stor andel där en kombination avmedicinsk, psykologisk och social kompetens krävs hos vårdpersonalen föratt på rätt sätt möta och förstå problemen. Enligt vår uppfattning bör primär-vården förstärkas med kurator och psykolog. Vidare borde psykoterapi ochannan psykologisk behandling övervägas för alla patienter där det kan varatill väsentlig hjälp. Detta kan innebära förkortade vårdtider, minskat vårdbe-hov, bättre livskvalitet och besparing av resurser. Bedömningen av en pati-ents behov av olika slags psykoterapeutisk och psykologisk behandlingmåste självfallet göras av en person som har legitimation för dessa metoder.Vad här anförts med anledning av motionerna So399 (kd) och So482 (kd)yrkande 16 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande psykologisk kompetensatt med anledning av motionerna 1999/2000:So399 och1999/2000:So482 yrkande 16 och med avslag på motionerna1999/2000:So245, 1999/2000:So390, 1999/2000:So410 och1999/2000:So438 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,7. Psykologisk kompetens (mom. 2)() och () anför:Internationella undersökningar om hälsoproblemen i befolkningen har visatatt av alla som sökt läkarkontakt inom primärvården isjälva verket har psykiska besvär. Enbart hälften får en riktig diagnos ellerbehandling. I har uppskattats att av dem som sökerprimärvården har psykiska eller psykosomatiska åkommor. Enligt vår upp-fattning har sjukvården i inte organisation, tillräckliga resurser ellekunskaper för att på ett professionellt och effektivt sätt kunna ta hand omdenna patientgrupps behandling och rehabilitering. Systematiserad samver-kan mellan medicinsk och psykologisk kompetens främjar enligt vår uppfatt-ning effektiviteten i vården. Redan i primärvården måste patienten träffa pårätt kompetens. Psykologisk diagnostik och behandling måste lyftas framsom något mycket angeläget. Härigenom skulle med största sannolikhetpatienter redan från början komma rätt i vårdkedjan som minskatlidande skulle uppnås för den enskilde patienten. Problem med läkemedels-beroende kan antas minska och en avlastning för psykiatrin kan uppnås. Vadhär anförts med anledning av motionerna So245 (fp) och So438 (mp) bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande psykologisk kompetensatt med anledning av motionerna 1999/2000:So245 och1999/2000:So438 och med avslag på motionerna 1999/2000:So390,1999/2000:So399, 1999/2000:So410 och 1999/2000:So482 yrkande16 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,8. Mångfald bland vårdgivare (mom. 3)(), (), (), (), (), () ochKenneth () anför:Enligt vår uppfattning innebär en ökad mångfald bland vårdgivare samt ökadkonkurrens stora välfärdsvinster. Alternativ till de offentliga vårdmonopolenär viktiga inte bara för att få resurserna att räcka längre eller för att klarade nya krav som ställs på sjukvårdens organisation utan också för att säkravalfrihet åt patienterna. Privata, kooperativa och ideellt drivna alternativ bösåledes ges förutsättningar att utvecklas. Kraven på insyn och kvalitetsupp-följning måste vara desamma oavsett om verksamheten är fristående elleroffentlig.Inom sjukvården liksom på många andra samhällsområden ligger innova-tionerna ofta i att det startas nya företag som utvecklar spännande idéer. Meddominerande offentliga vårdgivare är det svårt att få till stånd den nyetable-ring av vård som är nödvändig för en förnyelse av sjukvården. Ofta bär sjuk-vårdsanställda på idéer om hur en mer framgångsrik vård skall organiserasoch bedrivas. Ett sätt att förverkliga idéerna är att starta eget. Det försvåraom det finns starka offentliga institutioner som gör anspråk på monopolställ-ning.Alternativa driftformer ger en sjukvård med större dynamik och innova-tion. Genom införande av konkurrens decentraliseras produktionen genom attfler alternativa utförare anlitas och genom att enheter inom landstingen fårmöjligheter till större befogenheter och större ansvar. De förändringar somgenomförs ökar utvecklingsmöjligheterna för personalen och skapar förut-sättningarna för ökat inflytande.På grund av det anförda motsätter vi oss givetvis att staten lägger hinder ivägen för att sjukhus drivs utifrån privata vinstintressen. Att förbjudavinstintressen i denna verksamhet är detsamma som att dränera vården påkapital och investeringar. Företag som går med vinst investerar i både kun-nande och teknik som det genererar ett ekonomiskt tillskott tillverksamheten.Vi anser att valfrihet bör råda både inom mödravården och inom barnhäl-sovården. En mödravårdspeng respektive barnhälsovårdspeng bör därförinföras. Vidare anser vi att all öppenvård bör konkurrensutsättas.Vi vill också framhålla att den monopolsituation som råder inom stora de-lar av den offentligt finansierade sektorn resulterar i att lönerna hålls nereoch i ett slags näringsförbud i de sektorer där kvinnor av tradition har kom-petens och erfarenhet. Det är ett gigantiskt resursslöseri med kvinnlig ska-parkraft.Slutligen vill vi uppmärksamma ett exempel på högspecialiserad hälso-och sjukvård som inte bedrivs i sjukvårdshuvudmännens egen regi. Spens-hults reumatiker- och rehabiliteringssjukhus är det enda sjukhus i har två unika kvaliteter. Dels har sjukhuset en tydlig avgränsning av sittmedicinska uppdrag, dels är det brukarägt. Båda dessa kvaliteter innebär attnya former för vård, både beträffande rent medicinska behandlingar ochandra frågeställningar inom ramen för bemötande och patientdelaktighet,vidareutvecklas inom sjukhuset. Vi anser att det finns ett behov av att speci-ellt studera värdet av den samhällsnytta som kan tillföras hälso- och sjukvår-den genom brukarägande. Vad här anförts med anledning av motionernaSo255 (m), So274 (m) yrkandena 4 och 8, So322 (fp) yrkandena 4, 8 och 18,So330 (c) yrkande 20, So451 (c) yrkandena 1 och 2 och So482 (kd) yrkande14 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande mångfald bland vårdgivareatt med anledning av motionerna 1999/2000:So255,1999/2000:So274 yrkandena 4 och 8, 1999/2000:So322 yrkandena 4,8 och 18, 1999/2000:So330 yrkande 20, 1999/2000:So451 yrkandena1 och 2 och 1999/2000:So482 yrkande 14 och med avslag på motio-nerna 1999/2000:So322 yrkande 10 och 1999/2000:So348 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,9. Mångfald bland vårdgivare (mom. 3)() anför:Enligt min uppfattning innebär en ökad mångfald bland vårdgivare samtökad konkurrens stora välfärdsvinster. Alternativ till de offentliga vårdmo-nopolen är viktiga inte bara för att få resurserna att räcka längre eller för aklara av de nya krav som ställs på sjukvårdens organisation utan också för attsäkra valfrihet åt patienterna. Privata, kooperativa och ideellt drivna alternativ bör således ges förutsättningar att utvecklas. Kraven på insyn och kvali-tetsuppföljning måste vara desamma oavsett om verksamheten är friståendeeller offentlig.Inom sjukvården liksom på många andra samhällsområden ligger innova-tionerna ofta i att det startas nya företag som utvecklar spännande idéer. Meddominerande offentliga vårdgivare är det svårt att få till stånd den nyetable-ring av vård som är nödvändig för en förnyelse av sjukvården. Ofta bär sjuk-vårdsanställda på idéer om hur en mer framgångsrik vård skall organiserasoch bedrivas. Ett sätt att förverkliga idéerna är att starta eget. Det försvåraom det finns starka offentliga institutioner som gör anspråk på monopolställ-ning.Alternativa driftformer ger en sjukvård med större dynamik och innova-tion. Genom införande av konkurrens decentraliseras produktionen genom attfler alternativa utförare anlitas och genom att enheter inom landstingen fårmöjligheter till större befogenheter och större ansvar. De förändringar somgenomförs ökar utvecklingsmöjligheterna för personalen och skapar förut-sättningarna för ökat inflytande.På grund av det anförda motsätter jag mig givetvis att staten lägger hinder ivägen för att sjukhus drivs utifrån privata vinstintressen. Att förbjudavinstintressen i denna verksamhet är detsamma som att dränera vården påkapital och investeringar. Företag som går med vinst investerar i både kun-nande och teknik som det genererar ett ekonomiskt tillskott tillverksamheten.Jag anser att valfrihet bör råda både inom mödravården och inom barnhäl-sovården. En mödravårdspeng respektive barnhälsovårdspeng bör därförinföras. Vidare anser jag att det i lag bör anges att all öppenvård skall kon-kurrensutsättas.Jag vill också framhålla att den monopolsituation som råder inom storadelar av den offentligt finansierade sektorn resulterar i att lönerna hålls neroch i ett slags näringsförbud i de sektorer där kvinnor av tradition har kom-petens och erfarenhet. Det är ett gigantiskt resursslöseri med kvinnlig ska-parkraft.Slutligen vill jag uppmärksamma ett exempel på högspecialiserad hälso-och sjukvård som inte bedrivs i sjukvårdshuvudmännens egen regi. Spens-hults reumatiker- och rehabiliteringssjukhus är det enda sjukhus i har två unika kvaliteter. Dels har sjukhuset en tydlig avgränsning av sittmedicinska uppdrag, dels är det brukarägt. Båda dessa kvaliteter innebär attnya former för vård, både beträffande rent medicinska behandlingar ochandra frågeställningar inom ramen för bemötande och patientdelaktighet,vidareutvecklas inom sjukhuset. Jag anser att det finns ett behov av att speci-ellt studera värdet av den samhällsnytta som kan tillföras hälso- och sjukvår-den genom brukarägande. Vad här anförts med anledning av motionernaSo255 (m), So274 (m) yrkandena 4 och 8, So322 (fp) yrkandena 4, 8, 10 och18, So330 (c) yrkande 20, So451 (c) yrkandena 1 och 2 och So482 (kd)yrkande 14 bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande mångfald bland vårdgivareatt med anledning av motionerna 1999/2000:So255,1999/2000:So274 yrkandena 4 och 8, 1999/2000:So322 yrkandena 4,8, 10 och 18, 1999/2000:So330 yrkande 20, 1999/2000:So451 yrkan-dena 1 och 2 och 1999/2000:So482 yrkande 14 och med avslag påmotion 1999/2000:So348 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,10. Översyn av lagstiftning för olika driftsformer (mom. 4)(), (), (), (), (), (), Ken-neth () och () anför:Vi vill betona att avtalen mellan sjukvårdshuvudmännen och vårdgivarnaskall bygga på principen om lika villkor oavsett driftsform. Det är också iavtal mellan sjukvårdshuvudmannen och vårdgivaren som kvalitetskrav m.m.skall definieras. Vidare är det angeläget att en översyn av frågan om denprivata vården har samma möjligheter som den offentliga vården görs medutgångspunkten att ge lika villkor oavsett driftsform. Även kooperativa ochideella verksamheter skall enligt vår uppfattning ges likvärdiga förutsätt-ningar. Vad här anförts med anledning av motion So451 (c) yrkande 4 börges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande översyn av lagstiftning för olika driftsformeratt med anledning av motion 1999/2000:So451 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,11. Kvalitet i vården (mom. 6)(), (), (), (), () och ()anför:Vi vill framhålla att konkurrensutsättning av olika verksamheter inte får bliett självändamål. Konkurrensutsättning är i stället ett medel för att skapa ochstimulera effektivt utnyttjande av begränsade resurser, stimulera nytänkandeoch bidra till god och förhöjd kvalitet, samt ge patienterna en högre grad avvalfrihet. En given fördel med att alternativa aktörer uppstår är att kvalitetssäkringen kommer i fokus. Vi anser därför att ett ackrediteringssystem skallinföras på nationell eller regional nivå. Detta finns i flera länder . Ettackrediteringssystem innebär att en vårdproducent, privat eller offentlig,måste vara godkänd kvalitetsmässigt för att få tillstånd att verka för lands-tingets pengar. Systemet kan också fungera som en form av konsument-upplysning till patienterna. har genom en överenskommelse medWHO inlett ett arbete med att ta fram ett effektivt kvalitetssäkringssystem förhälso- och sjukvården. I samband med de organisationsförändringar som nugenomförs på många håll är det extra viktigt att ha kontroll över att vården ärav samma höga kvalitet och att den ges på lika villkor. Vad här anförts medanledning av motion So482 (kd) yrkande 15 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande kvalitet i vårdenatt med anledning av motion 1999/2000:So482 yrkande 15och med avslag på motion 1999/2000:So322 yrkande 11 som sin me-ning ger regeringen till känna vad ovan anförts,12. Kvalitet i vården (mom. 6)() anför:Som anförs i motion So322 måste kvalitetskraven vara höga på alla vårdgi-vare. Som exempel på sådana krav kan nämnas att det finns möjlighet tilloffentlig insyn i verksamheten, att det finns en medicinsk behandlingsplanoch en omvårdnadsplan m.m. Detta kan kallas för en kvalitetsgaranti. Ett sättatt uppnå detta kan vara att förlägga all kontroll av verksamheten - inte baraför privata vårdgivare - till och att beställaren är skyldig atleva upp till kravlista för att upphandlingen skall bli verk-lighet. I alla vårdavtal bör inskrivas hur kvalitetssäkringen skall gå till ochlandstinget skall kunna gå in med medicinska revisioner. Vad här anförtsmed anledning av motion So322 (fp) yrkande 11 bör ges regeringen till kän-na.Jag anser att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande kvalitet i vårdenatt med anledning av motion 1999/2000:So322 yrkande 11och med avslag på motion 1999/2000:So482 yrkande 15 som sin me-ning ger regeringen till känna vad ovan anförts,13. Vårdgaranti (mom. 7)(), (), (), (), (), (), Ken-neth () och () anför:Vårdköerna har stadigt ökat sedan den tidigare vårdgarantin togs bort. Påmånga håll i landet kan man få vänta på nödvändig operationeller behandling.Enligt vår uppfattning bör en ny och vidareutvecklad vårdgaranti snarastinföras. Förhandlingar mellan staten och bör därföromedelbart inledas. I ett första steg bör den ursprungliga vårdgarantin medvissa kompletteringar införas. bör vårdgarantin omfatta alla medi-cinskt motiverade diagnoser och utfästa behandling . Deallmänt omfattade slutsatserna från skall vara ut-gångspunkt. Det innebär att den för varje tillfälle aktuella kösituationen inteskall avgöra inriktning och prioritering, utan vårdbehoven. Patienter medsvåra kroniska sjukdomar och personer i livets slutskede, dvs. patienter somhar de allra största vårdbehoven, skall inte stå tillbaka för röststarka gruppemed mindre vårdbehov. Klarar inte det egna av det skall mankunna få vården utförd hos ett annat landsting eller hos en privat vårdgivare.Vårdgarantin kan vidare bidra till att ta bort gränser mellan landstingen ochmellan olika sjukhus på ett sätt som förbättrar resursutnyttjandet. Med vård-garanti synliggörs en del av de kostnader som köerna i vården för med sig.Genom att inte ta emot patienter går sjukhusen miste om intäkter och upp-muntras därmed till att förändra verksamheten så att köer inte uppstår. Vadhär anförts med anledning av motionerna So18 (m) yrkande 2, So19 (fp)yrkande 1, So261 (m) yrkande 1, So274 (m) yrkande 9 delvis, So322 (fp)yrkande 20, So330 (c) yrkande 21 och So482 (kd) yrkande 3 bör ges rege-ringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande vårdgarantiatt med anledning av motionerna 1999/2000:So18 yrkande2, 1999/2000:So19 yrkande 1, 1999/2000:So261 yrkande 1,1999/2000:So274 yrkande 9 delvis, 1999/2000:So322 yrkande 20,1999/2000:So330 yrkande 21 och 1999/2000:So482 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,14. Utkrävbara patienträttigheter (mom. 8), , och (alla m) anför:Enligt vår uppfattning bör utkrävbara patienträttigheter införas.