bet · GN01UbU11 · 2000-03-23 00:00:00 — Arbetet behöver intensifierasför att få bättre balans mellan antalet manliga och kvinnliga professorer.Kvinnor måste kunna kombinera en forskarkarriär med familjebildning, anförsdet i den sistnämnda motionen.Det är angeläget, framhåller i motion 1999/2000:Ub414 yrkan- de9, att en utredning genomförs om kvinnors möjligheter, jämfört med männens,att göra karriär efter disputation och att nå professur.Miljöpartiet förespråkar i motion 1999/2000:A819 yrkande 16 en utred- ningav problemet med att så få kvinnor avslutar högre universitetsstudier.Enligt motionen är endast en tredjedel av de som tar doktorsexamen kvinnor.Fortfarande tillsätts av professurerna vid universiteten medkvinnor. Motionärerna menar att orsakerna till detta är bl.a. att detfrämst är män som är handledare, män som väljer forskningskandidater ochmän som skapar strukturerna för konkurrensen på högre forskningsnivåer.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandena.Regeringen har i beslut uppdragit åt attfölja upp, redovisa och kommentera utfallet av följande jämställdhetssats-ningar , nämligen postdoktorala stipendier för kvinnor,gäst- professurer för kvinnliga forskare, doktorandtjänster som innehas avkvinnor och forskarassistenttjänster för underrepresenterat kön.Högskoleverket skall också inom ramen för uppdraget lämna förslag tillfortsatta åtgärder för att öka andelen kvinnor på olika nivåer inomhögskolan och forskningsområdet samt inom olika ämnes-/vetenskapsområdendär kvinnor är underrepresente- rade. Förslagen kan beröra såväl lärosätensom forskningsråd. Uppdraget skall redovisas till Utbildningsdepartementetsenast den 15 maj 2000.Enligt ett interpellationssvar av utbildningsministernavser regeringen att återkomma till frågan om fortsatta insatser till stödför jämställdhets- och genusforskningsfrågor i nästa forskningspolitiskapropo- sition . Ovan nämnda uppdrag till Högskoleverketkommer att ingå i underlaget till denna proposition.Anställningar av kvinnor och män inom högskolanModerata samlingspartiet tar i motion 1999/2000:A805 yrkande 9 upp frågorom särbehandling vid anställningar inom högskolan. avvisarbestämt alla former av särbehandling som innebär att någon får en tjänst pågrund av könstillhörighet trots sämre meriter. Den signal som skickas ut äratt det inte finns tillräckligt många kompetenta kvinnliga forskare, varförkvinnor måste hjälpas fram. Agerandet skadar därför det långsiktiga ochseriösa jämställdhetsarbetet på universiteten och högskolorna. Enligtyrkande 10 i samma motion behövs det en översyn när det gällerarbetsmetoder vid tillsättningen av professurer. menar att iett system med klara kriterier där manliga nätverk och slumpmässigafördelar inte fäller utslaget skulle alla, och i synnerhet kvinnor, få enbättre möjlighet att komma till sin rätt.En motsatt uppfattning har i motion 1999/2000:Ub803 yr-kande 10. Motionärerna anser att positiv särbehandling skall tillämpas vidanställning av lärare när det ena könet är kraftigt underrepresenterat inomämnet, institutionen eller personalkategorin. En bestämmelse om dennaskyldighet bör införas i högskoleförordningen. Enligt åsiktär positiv särbehandling av underrepresenterat kön vidtjänstetillsättningar ett sätt att frångå principen om att män irealiteten kvoteras in på grund av sitt kön.I två motioner från , nämligen 1999/2000:Ub814 yrkande 22 och1999/2000:A807 yrkande 23, anförs att en genomgång med genusper- spektivbör göras av de senaste årens professorstillsättningar där såväl kvin- norsom män varit placerade bland de tre främsta kandidaterna. Hur har t.ex.sakkunniga valts, finns skillnader i bedömning av forskningensoriginalitet, pedagogisk skicklighet etc., som kan hänföras till ompersonen i fråga är man eller kvinna?U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandena.I 4 kap. 16 § högskoleförordningen föreskrivs att om en högskola har be-slutat att positiv särbehandling får tillämpas vid en viss anställningeller ett visst slag av anställning som ett led i strävandena att främjajämställdhet i arbetet gäller följande. Vid anställningen får en person avunderrepresenterat kön med tillräckliga kvalifikationer utses framför enperson av motsatt kön som annars skulle ha utsetts. Positiv särbehandlingfår dock inte tillämpas om skillnaden mellan personernas kvalifikationer ärså stor att tillämpningen skulle stå i strid med kravet på saklighet vidanställningen.Utskottet är inte berett att förorda någon ändring av gällande bestämmel-ser.Regeringen har givit i uppdrag att lämnaförslag till rekryteringsmål i vad avser andelen kvinnorbland nyrekryterade professorer. Verket skall vidare följa upp läro-sätenas redovisningar för nyrekryteringen i förhållande tillrekryteringsmålen för kvinnliga professorer . Iuppföljningen skall ingå en analys av måluppfyllelsen för respektivelärosäte och en utvärdering av lärosätets arbete med att nårekryteringsmålen. Betydelsen av jämställd- hetssatsningar skallanalyseras. Verket skall också analysera hur bestämmel- serna om befordranav lektor till professor har påverkat måluppfyllelsen för respektivelärosäte. Uppdraget skall redovisas till senastden 15 juni 2000.Krav på en jämn könsfördelning i tjänsteförslagsnämnderna förs fram avCenterpartiet i motion 1999/2000:Ub499 yrkande 31. Motionärerna anser attkvotering bör övervägas om högskolevärlden misslyckas med att uppnå en jämnkönsfördelning i dessa nämnder.U t s k o t t e t föreslår att motionsyrkandet avslås av . Vidbe- handlingen av ett motsvarande yrkande under föregående riksmöteavstyrkte utskottet detsamma under hänvisning till nya bestämmelser ihögskoleför- ordningen som ersatt tidigare föreskrifter om särskildatjänsteförslagsnämn- der.Enligt gällande regler i 3 och 4 kap. högskoleförordningen, som trädde ikraft , åvilar ansvaret för att utarbeta och avge förslagi ärenden om anställning av professorer, lektorer och forskarassistenterfakul- tetsnämnder eller motsvarande organ. Vid val av ledamöter tillfakultetsnämnd skall, om det inte finns synnerliga skäl, de föreslagnapersonerna till minst en tredjedel utgöras av kvinnor och till minst entredjedel av män (3 kap. 11 § ).Utbildning och forskning i ett genusperspektiv m.m.I motion 1999/2000:Ub416 (m) framhålls att kunskaperna inom sjukvården vadgäller kvinnors symtom och sjukdomsbild måste öka. Vikten av ett ge-nusperspektiv i utbildningen till läkare och sjuksköterska måste tydligareän markeras i examensordningen. Även i motion 1999/2000:A806 (c) yr-kande 14 begärs ett förtydligande i vad avser kravet på kunskaper om kvin-nors och mäns sjukdomar i examensmålen för läkarexamen och sjukskö-terskeexamen. Liknande synpunkter förs fram i motion 1999/2000:So492 (c).Motion 1999/2000:Ub474 (kd) yrkande 4 behandlar frågan om ett genus-perspektiv i forskning och forskarutbildning. Det är viktigt, anförmotionärerna, att genusperspektivet finns med som en naturlig del inomvarje forskningsområde och vid varje forskningsinstitution. Enligt motion1999/2000:A806 (c) yrkande 15 måste hänsyn tas till könsperspektivet närmedel fördelas till forskning och utveckling. Forskningen inom vården måsteinkludera båda könen. Behovet av ett könsperspektiv inom den medicinskaforskningen understryks också i motion 1999/2000:So331(v) yrkande 1.I motion 1999/2000:Ub414 (fp) yrkande 7 betonas att genusforskningen - somutvecklas positivt i - behöver dels en egen plattform i forskar-samhället, dels bli integrerad i övriga forskningsråds verksamhet.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandena.Av nämnda utvärdering om bl.a. lärosätenas arbete medjämställdhet framgår att arbetet med att utveckla ett genusperspektiv inomgrundutbildningen varierar stort mellan och inom olika lärosäten. Även härlyfts fram som framgångsrikt. Flera avutbildningarna vid omfattar ett genusperspektiv, bl.a.läkarutbildningen. framhåller att lärosätena bör arbetavidare med att utveckla genusperspektivet inom såväl grundutbildning somforskning.När det särskilt gäller den medicinska forskningen vill utskottet fästauppmärksamheten på att () den 16 februari1999 fastställt ett policyuttalande, som riktar sig till de regionala ochlokala forskningsetikkommittéerna vid de medicinska fakulteterna i landet.I uttalandet understryks bl.a. att det ingår i det allmännakvalitetskravet på forskning att studiepopulationens sammansättning ärsådan att resultaten kan generaliseras. Vid praktisk tillämpning avforskningsresultaten finns annars en påtaglig risk för att man felaktigtöverför resultat erhållna från en studiepopulation, som avgränsats medavseende på t.ex. ålder eller kön, till en annan icke studerad grupp.Utskottet påminner om att det i statsbudgeten gjordes flera sats-ningar på genusforskning. Sålunda anvisades medel för ett nationelltsekretariat för genusforskning vid , ett nytttvärvetenskapligt tema med inriktning mot genusforskning vid Linköpingsuniversitet och 18 tjänster med inriktning mot genusforskning vid någralärosäten. Enligt förordningen om ett sekretariat för genusforskning(1997:61) skall detta nationella sekretariat med ett rikstäckandeperspektiv främja genusforskning i vid bemärkelse och verka för attbetydelsen av genusperspektiv uppmärksammas i all forskning. Detta skallske genom utredningsarbete, opinionsbildning och informationsspridning.Vidare har en samverkansgrupp bildats med representanter för forsknings-råden inom verksamhetsområde och för , Rymdstyrelsen, Skogs- och jordbrukets forskningsråd ochSocialvetenskapliga forskningsrådet (förordning 1996:1579). Samver-kansgruppen skall främja och samordna myndigheternas forskningsstödjandeverksamhet när det gäller bl.a. ett ökat medvetande om genusperspektiv iforskningen.En utvärdering av Samverkansgruppen för tvärvetenskap, genusforskning ochjämställdhet har utförts . Samverkansgruppen behandlastillsammans med andra organisatoriska frågor i den till riksdagenavlämnade propositionen om myndighetsorganisation för forsknings-finansiering (prop. 1999/2000:81).Frågan om fortsatta insatser till stöd för genusforskning kommer enligt vadutbildningsministern har förutskickat i ett interpellationssvar den 1februari att behandlas i regeringens forskningspolitiska proposition hösten2000.ÖvrigtEnligt motion 1999/2000:Ub803 yrkande 12 bör ges i uppdrag att ur ett könsperspektiv granska ett urval av deläromedel som används i den högre utbildningen. Många som sysslar medläromedel skulle genom en sådan undersökning kunna inspireras till en merkritiskt granskande blick när det gäller könsperspektivet, menarmotionärerna.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet.Enligt vad utskottet erfarit från förekommer det alltmer lokalt på lärosätena, ofta på institutionsnivå, i arbetet med att förain ett genusperspektiv i olika kurser också gör särskilda genomgångar avlitteraturen utifrån ett genusperspektiv. beträffande fler män inom förskola och skolaatt avslår motionerna 1999/2000:A804 yrkande 13, 1999/2000:A807yrkande 2 och 1999/2000:A819 yrkande 21,res. 1 (fp) - delvis2. beträffande jämställdhetsarbetet i skolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub275 yrkande 10,1999/2000:Ub294 yrkande 31, 1999/2000:Ub298, 1999/2000:Ub803 yrkandena 2och 3, 1999/2000:A804 yrkande 15, 1999/2000:A805 yrkande 6,1999/2000:A806 yrkandena 8 och 9, 1999/2000:A807 yrkande 22 och1999/2000:A819 yrkande 20,res. 2 (m, kd, c, fp) - delvisres. 3 (v) - delvis3. beträffande jämställdhetsplaner m.m. i skolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub211 yrkande 3,1999/2000:Ub212 yrkande 15 samt 1999/2000:Ub803 yrkandena 1 och 5,res. 3 (v) - delvisres. 4 (c) - delvis4. beträffande åtgärder mot sexuella trakasserier i skolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub218, 1999/2000:Ub803 yrkande7, 1999/2000:A804 yrkande 21, 1999/2000:A806 yrkande 10 och 1999/2000:A819yrkande 19,res. 2 (m, kd, c, fp) - delvis5. beträffande stimulans för flickor att arbeta med informa-tionsteknologiatt avslår motion 1999/2000:A805 yrkande 7,res. 5 (m)6. beträffande undervisning om feminism som läraatt avslår motion 1999/2000:Ub280,7. beträffande granskning av skolans läromedel ur ett könsperspektivm.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub803 yrkande 11,1999/2000:A804 yrkande 16 och 1999/2000:A819 yrkande 18,res. 3 (v)res. 6 (kd) - delvis8. beträffande jämnare könsfördelning inom vissa högskoleut-bildningaratt avslår motionerna 1999/2000:Ub487, 1999/2000:Ub489,1999/2000:Ub499 yrkande 33, 1999/2000:Ub803 yrkande 9 och 1999/2000:A804yrkande 19,res. 3 (v) - delvisres. 6 (kd) - delvisres. 4 (c) - delvis9. beträffande dimensionering av utbildningsplatser i högskolanatt avslår motion 1999/2000:Ub499 yrkande 32,res. 4 (c) - delvis10. beträffande jämställdhetslagstiftning för studenter, innefattandeskydd mot sexuella trakasserieratt avslår motionerna 1999/2000:Ub12 yrkande 7, 1999/2000:Ub421yrkande 5 i denna del, 1999/2000:Ub499 yrkande 30, 1999/2000:Ub803yrkandena 6 och 8 samt 1999/2000:A804 yrkande 18,res. 7 (kd, c, fp)res. 3 (v) - delvis11. beträffande likvärdiga villkor för kvinnor och män inom högreutbildning och forskningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub414 yrkande 9,1999/2000:Ub421 yrkande 5 i denna del, 1999/2000:Ub474 yrkande 5 och1999/2000:A819 yrkande 16,res. 8 (kd, fp)12. beträffande anställningar av kvinnor och män inom högskolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub803 yrkande 10,1999/2000:Ub814 yrkande 22, 1999/2000:A805 yrkandena 9 och 10 samt1999/2000:A807 yrkande 23,res. 9 (m, kd)res. 3 (v) - delvisres. 1 (fp) - delvis13. beträffande könsfördelning i tjänsteförslagsnämnderatt avslår motion 1999/2000:Ub499 yrkande 31,res. 4 (c) - delvis14. beträffande tydligare genusperspektiv i vårdutbildningaratt avslår motionerna 1999/2000:Ub416, 1999/2000:So492 yrkande2 och 1999/2000:A806 yrkande 14,res. 10 (m, c)15. beträffande genusperspektiv i forskning och forskarutbildningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub474 yrkande 4,1999/2000:So331 yrkande 1 och 1999/2000:A806 yrkande 15,res. 11 (kd, c)res. 3 (v) - delvis16. beträffande genusforskningenatt avslår motion 1999/2000:Ub414 yrkande 7,17. beträffande granskning av högskolans läromedel ur ettkönsper-spektivatt avslår motion 1999/2000:Ub803 yrkande 12.res. 3 (v) - delvisStockholm den 23 mars 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och KalleLarsson (v). Fler män inom förskola och skola, m.m. (mom. 1 och 12) - fpUlf () anför:Som anförs i vår motion 1999/2000:A807 är det ett problem att andelen mäninom förskola och skola är så liten. Historiskt sett verkar det finnas ettsamband mellan hög andel kvinnor inom ett yrkesområde och svaglöneutveckling. Rekryteringen av män till dessa verksamheter måstefrämjas för att höja yrkets status och locka fler män att arbeta i förskolaoch skola. bör bifalla motionsyrkandet.För att den bristande jämställdheten när det gäller anställningar avkvinnor och män inom högskolan skall kunna åtgärdas, måste en analys görasav de osynliga strukturer i det akademiska systemet som lägger hinder ivägen för kvinnorna. En genomgång med genusperspektiv bör göras av desenaste årens professorstillsättningar där såväl kvinnor som män varitplacerade bland de tre främsta kandidaterna. Genomgången bör belysa i vadmån det t.ex. funnits skillnader i bedömningen av forskningens originaliteteller av den pedagogiska skickligheten som kan hänföras till om personen ifråga är man eller kvinna. Detta bör med bifall till yrkandena imotionerna 1999/2000:Ub814 och 1999/2000:A807 som sin mening ge regeringentill känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1 och 12bort hemställa1. beträffande fler män inom förskola och skolaatt med bifall till motion 1999/2000:A807 yrkande 2 samt medanledning av motionerna 1999/2000:A804 yrkande 13 och 1999/2000:A819yrkande 21 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,12. beträffande anställningar av kvinnor och män inom högskolanatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub814 yrkande 22 och1999/2000:A807 yrkande 23, med anledning av motion 1999/2000:A805 yrkande10 samt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub803 yrkande 10 och1999/2000:A805 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,2. Jämställdhetsarbetet i skolan, m.m. (mom. 2 och 4) - m, kd, c, fpBeatrice (), (), (), (), Per (), (), () och AndersSjölund (m) anför:Vi vill betona att jämställdhetsarbetet i skolan måste grundas på kunskapoch bli en pedagogisk fråga, snarare än en moral- eller attitydfråga.Kunskap om hur pojkar och flickor utvecklar sin identitet och att det skerpå olika sätt måste förmedlas till blivande lärare och lyftas fram ilärarnas fortbildningsprogram. En jämställd utbildning måste ta fasta påskillnader mellan flickor och pojkar i mognad, värderingsmönster, språk,prestationer, val av ämnen m.m. Det är därmed av intresse hurundervisningen går till, hur skolan arbetar, när olika ämnen introducerasi tiden och hur arbetsformerna i skolan skall kunna undvika att missgynnaettdera könet. Pedagogik och metodik måste anpassas så att både flickor ochpojkar kan intressera sig och aktivt ta del av undervisningen. Detta börriksdagen med bifall till våra motionsyrkanden i ämnet som sin mening geregeringen till känna.Det är enligt vår mening av yttersta vikt att aktivt motarbeta detspråkbruk som förekommer i skolan, där flickor tilltalas med nedsättandekönsord. Vi anser att bör få i uppdrag att föreslå åtgärder motsexuella trakasserier i skolan, t. ex bör varje skola ha en handlingsplanmot sådana trakasserier. Yrkandena med denna innebörd i motionerna1999/2000:A804 och 1999/2000:A806 bör bifallas av riksdagen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 2 och 4bort hemställa2. beträffande jämställdhetsarbetet i skolanatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub275 yrkande 10,1999/2000:Ub294 yrkande 31, 1999/2000:A804 yrkande 15, 1999/2000:A805yrkande 6, 1999/2000:A806 yrkandena 8 och 9 och 1999/2000:A807 yrkande 22samt med anledning av motionerna 1999/2000:Ub298, 1999/2000:Ub803 yrkandena2 och 3 och 1999/2000:A819 yrkande 20 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,4. beträffande åtgärder mot sexuella trakasserier i skolanatt med bifall till motionerna 1999/2000:A804 yrkande 21 och1999/2000:A806 yrkande 10, med anledning av motion 1999/2000:A819 yrkande19 samt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub218 och 1999/2000:Ub803yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,3. Jämställdhetsarbetet i skolan, m.m. (mom. 2, 3, 7, 8, 10, 12, 15 och 17)- vBritt-Marie Danestig (v) och () anför:En undersökning som gjort visar att jämställdhetsarbetet iskolan tycks ha hamnat helt i skymundan till förmån för arbetet motmobbning, våld och rasism. I det pågående arbetet med skolans värdegrundbör regeringen enligt vår mening särskilt uppmärksammajämställdhetsfrågorna som en viktig del av värdegrunden. bör fåett särskilt uppdrag att informera skolledare och lärare om vikten av ettaktivt jämställdhetsarbete som ett led i arbetet med värdegrunden.Riksdagen bör med bifall till våra motionsyrkanden i frågan som sinmening ge regeringen detta till känna.För att skollagens jämställdhetsmål skall bli verklighet i störreutsträckning än bör också ges i uppdrag att särskiltinformera kommuner om vikten av att de kommunala skolplanerna, de lokalaarbetsplanerna och de årliga kvalitetsredovisningarna innehåller målrespektive utvärderingar i vad avser skolornas jämställdhetsarbete. Vianser vidare att varje skola bör ha en jämställdhetsplan för undervisningenoch elevernas vistelse vid skolan. bör fåett tilläggsuppdrag att föreslå hur en sådan bestämmelse kan införas iskollagen. Vi vill att bifaller vår motion i dessa delar.Vi anser vidare att bör ges i uppdrag att granska ett urval avskolans läromedel ur ett könsperspektiv. Granskningen bör inte bara gällade läromedel som skolorna köper in, utan också det gratismaterial som utgören allt större del av läromedlen i skolan. Många som sysslar med läromedelskulle genom en sådan undersökning kunna inspireras till en mer kritisktgranskande blick när det gäller läromedlens innehåll. bör bifallavårt motionsyrkande om detta.När det gäller frågan om en jämnare könsfördelning inom vissa högskole-utbildningar anser vi att positiv särbehandling är ett användbart medel föratt bryta den starka könssegregeringen inom utbildningsväsendet. Det behövsfler män inom förskola, skola, vård och omsorg och fler kvinnor inom tek-niska och naturvetenskapliga verksamheter. Vi menar att nuvarande möjlig-het för högskolan att tillämpa positiv särbehandling av underrepresenteratkön vid antagning till högre utbildningar skall omvandlas till enskyldighet i de fall då könsfördelningen är särskilt skev. En bestämmelseom detta bör införas i högskoleförordningen. Utskottet borde ha tillstyrktvårt motionsyrkande i frågan.Alla högskolor bör upprätta årliga jämställdhetsplaner för studenternasvistelse på högskolan på samma sätt som man enligt jämställdhetslagenmåste göra för de anställda. Föreskrifter om jämställdhetsplaner bör ges ihögskoleförordningen. I förordningen bör också intas bestämmelser om attvarje högskola skall ha en handlingsplan för att förebygga och motverkasexuella trakasserier bland studenter och från lärare gentemot studenter.Detta bör med bifall till våra motionsyrkanden som sin mening geregeringen till känna.Enligt vår mening är positiv särbehandling av underrepresenterat kön vidanställningar inom högskolan ett sätt att frångå principen om att män i dagi realiteten kvoteras in på grund av sitt kön. Vi anser att positivsärbehandling skall tillämpas vid anställning av lärare när det ena könetär kraftigt underrepresenterat inom ämnet, institutionen ellerpersonalkategorin. En bestämmelse om sådan skyldighet bör införas ihögskoleförordningen. bör bifalla motionsyrkandet om detta.Vi ställer oss bakom yrkandet i motion 1999/2000:So331 om behovet av ettgenusperspektiv i forskning och forskarutbildning. Särskilt inom denmedicinska forskningen måste man inse att mänskligheten består av kvinnoroch män. Kvinnors sjukdomar och vårdbehov måste få uppmärksamhet.Motionsyrkandet bör bifallas.Också på högskolans område bör ett urval av läromedel granskas ur ettkönsperspektiv. Vi menar att bör ges uppdraget. Som vianfört ovan när det gäller skolans läromedel kan en sådan undersökninginspirera till en mer kritiskt granskande blick när det gäller innehållet iläromedlen. bör med bifall till motionsyrkandet som sin meningge regeringen till känna vad vi nu anfört.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 2, 3, 7,8, 10, 12, 15 och 17 bort hemställa2. beträffande jämställdhetsarbetet i skolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub803 yrkandena 2 och 3samt med anledning av motionerna 1999/2000:Ub275 yrkande 10,1999/2000:Ub294 yrkande 31, 1999/2000:Ub298, 1999/2000:A804 yrkande 15,1999/2000:A805 yrkande 6, 1999/2000:A806 yrkandena 8 och 9, 1999/2000:A807yrkande 22 och 1999/2000:A819 yrkande 20 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,3. beträffande jämställdhetsplaner m.m. i skolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub803 yrkandena 1 och 5samt med anledning av motionerna 1999/2000:Ub211 yrkande 3 och1999/2000:Ub212 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,7. beträffande granskning av skolans läromedel ur ett könsperspektivm.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub803 yrkande 11 samt medavslag på motionerna 1999/2000:A804 yrkande 16 och 1999/2000:A819 yrkande18 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,8. beträffande jämnare könsfördelning inom vissa högskoleut-bildningaratt med bifall till motion 1999/2000:Ub803 yrkande 9 samt medavslag på motionerna 1999/2000:Ub487, 1999/2000:Ub489, 1999/2000:Ub499yrkande 33 och 1999/2000:A804 yrkande 19 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,10.