bet · GO01SoU7 · 2000-12-05 00:00:00 — Beträffande valfrihet inombarnomsorgen vill utskottet framhålla att en mycketviktig faktor för valfrihet inom detta område är enväl utbyggd förskoleverksamhet med möjlighet tillolika alternativ t.ex. vad gäller olika pedagogiskainriktningar. Utskottet noterar att förnärvarande tillsammans med elva andra länder deltari en stor jämförande studie av verksamheter förförskolebarn. I en rapport (EarlyChildhood Education and Care Policy in )framhåller OECD-experterna mångfalden ochflexibiliteten i det svenska systemet. Det finns enmängd former och inriktningar som är anpassade tillbarnens och familjernas behov, nattöppna förskolorför skiftarbetare och språkprogram för invandrarbarnnämns som exempel. Även innehållet ärvariationsrikt, menar experterna, och nämnerförskolor som satsar på ekologi, data, miljö elleranvänder en särskild pedagogisk metod somMontessori eller Reggio Emilia-inspirerad pedagogik.Den svenska förskoleverksamheten anpassar sig enligtexperterna smidigt och flexibelt till barns ochföräldrars behov.Enligt utskottets mening finns det en omfattandevalfrihet inom skolväsendet. Elever och föräldrarhar successivt givits större rätt och möjlighet attvälja skola. I fråga om föreskrivs iskollagen (1985:1100) att kommunen vid fördelningenav elever på olika skolor så långt möjligt skallbeakta föräldrarnas önskemål om att deras barn skalltas emot vid en viss skola (4 kap. 6 §). Dettagäller under förutsättning att inte andra eleversberättigade krav på placering i en skola nära hemmetåsidosätts eller betydande organisatoriska ellerekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Enkommun skall i sin grundskola även ta emot en elevför vars grundutbildning kommunen inte är skyldigatt svara, om eleven med hänsyn till sina personligaförhållanden har särskilda skäl att få gå i denkommunens grundskola (4 kap. 8 §). Föräldrar kanockså som alternativ till den kommunala skolan väljaen fristående skola.Även på gymnasienivå kan en fristående skolaväljas. Om en elev tas in till utbildning vid enfristående gymnasieskola är hemkommunen skyldig attlämna bidrag om förklarat skolanbidragsberättigad. Däremot är kommunen inte skyldigatt betala interkommunal ersättning för en elev somvill genomgå en gymnasieutbildning i en annankommuns skola om hemkommunen kan erbjuda sammaprogram eller nationellt fastställda inriktning ocheleven inte på grund av sina personliga förhållandenhar särskilda skäl att få gå i den andra kommunen (5kap. 8 och 24 §§ skollagen). När det gäller val ihemkommunens utbud mellan olika skolor som har sammaprogram finns det inga centrala bestämmelser. Detförekommer också ett stort antal riksrekryterandeutbildningar i form av specialutformade program ochutbildningar inom nationella program igymnasieskolan. Dessa utbildningar regleras i 2 kap.gymnasieförordningen (1992:394) samt i bilagorna 2och 3 till förordningen.Utskottet vill också något beröra frågan ominförande av en nationell skolpeng. hartidigare vid ett flertal tillfällen avslagitliknande motionsyrkanden (jfr bet. 1999/2000:UbU1,1999/2000:UbU8, 1999/2000:UbU10). Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattningatt en schablonberäknad nationell skolpeng inte gerde grundläggande förutsättningarna för att kraven påen likvärdig skola av hög kvalitet för alla eleverskall kunna uppfyllas. Resurser till skolansverksamhet måste fördelas med utgångspunkt i debehov som enskilda elever, olika grupper av eleveroch skolor faktiskt har. Utskottet finner det därförinte rimligt att införa en central resursfördelning.BarnomsorgenI motion 2000/01:So14 (kd) yrkande 5 begärs etttillkännagivande till regeringen om att barnomsorgenär ett komplement till familjen. Motionärerna anföratt det är hög tid att uppvärdera föräldraskapetsbetydelse. Begreppet barnomsorg skall omfatta såvälföräldrarnas omsorg i det egna hemmet som daghem,fritidshem, familjedaghem, föräldrakooperativ ellerandra alternativa former. I motion 2000/01:So12 (fp)yrkande 2 begärs en skärpning av barnomsorgslagen.Det bör bli fler fritidshemsplatser. Målsättningenär att alla barn skall erbjudas fritidshemsplatsunder hela , heter det i motionen.U t s k o t t e t vill anföra följande.Förskoleverksamhet (förskola, familjedaghem ochöppen förskola) och skolbarnsomsorg (fritidshem,familjedaghem och öppen fritidsverksamhet) skallenligt nu gällande regler tillhandahållas för barn iåldern i den omfattning det behövs medhänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete ellerstudier eller barnets eget behov (2 a kap. 1 och 6§§ skollagen). Verksamheterna är således ettfrivilligt komplement för de föräldrar och barn sombehöver det. Enligt utskottets uppfattning harbarnomsorgen tillsammans medföräldraförsäkringen och barnbidraget varit en avhörnstenarna i den svenska familjepolitiken.Förskoleverksamhetens och skolbarnsomsorgens uppgiftär att ge barn en god omsorg och stimulera derasutveckling och lärande. Verksamheterna har också ensocial betydelse genom att de bidrar till attutjämna skillnader i uppväxtvillkor för barn i olikabefolkningsgrupper och skapar mötesplatser för barnmed olika etnisk, kulturell och social tillhörighet.Barnomsorgen har också stor betydelse förbarnfamiljernas ekonomi och för jämställdhetenmellan kvinnor och män.Utskottet vill peka på att regeringen under desenaste åren drivit ett omfattande reformarbete isyfte att vidareutveckla förskoleverksamhetens ochskolbarnsomsorgens pedagogiska roll. Förskoleklassenhar införts som en frivillig skolform. Grundskolansläroplan har anpassats till att också omfattaförskoleklassen och fritidshemmet. fickförskolan sin första läroplan (Lpfö 98). Genomläroplanen intar förskolan sin plats som det förstasteget i samhällets samlade utbildningssystem förbarn, ungdomar och vuxna. I läroplanen sägs bl.a.följande: "Det enskilda barnets utveckling ochlärande skall främjas i nära samverkan mellanförskola och hem." Enligt utskottets uppfattninginnebär det att förskola och familjen kompletterarvarandra. Något särskilt tillkännagivande tillregeringen i denna fråga behövs inte enligtutskottets mening. Motion 2000/01:So14 yrkande 5 böravstyrkas av socialutskottet.Socialutskottet bör också avstyrka motion2000/01:So12 yrkande 2. En utvidgad skyldighet förkommunerna att tillhandahålla skolbarnsomsorg tordeinnebära betydligt ökade kostnader. Kommunerna har en skyldighet att tillhandahålla skolbarnsomsorgför barn för de föräldrar sombehöver det på grund av förvärvsarbete eller studiereller för barnets eget behov. Enligt vad utskottethar erfarit har 2 av 3 barn i åldern 6-9 åroch av 10-12-åringarna skolbarnsomsorg.SkolanElever i behov av särskilt stödMotionerEnligt motion 2000/01:So12 (fp) bör flerdyslexicentrum upprättas, så att alla barn som harläs- och skrivsvårigheter kan få hjälp med sinaproblem (yrk. Motionärerna betonar vikten av atthjälpen bör sättas in . Detta förutsätter attberörda personalgrupper får en adekvat utbildning omdyslexi (yrk. Behovet av fler logopeder ochkompetensutveckling av berörda personalgrupper närdet gäller stamning tas upp i yrkande 5 i motionen.I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om ettuppdrag till berörda myndigheter i syfte att berördpersonal får adekvat utbildning om ADHD. I motion2000/01:So14 (kd) yrkande 1 begärs etttillkännagivande om insatser mot psykisk ohälsa hosbarn. Barn och ungdomar med psykiska problem måsteidentifieras . Ett steg vore att öka lärarnaskunskap på detta område, heter det i motionen.Utskottets bedömningDet finns enligt utskottets mening ett betydandebehov av kompetensutveckling för lärare och annanpersonal i frågor som rör elever i behov av särskiltstöd. Kommunerna har som arbetsgivare ansvar för attfortbilda sin personal. När det gäller den personalsom har hand om utbildningen är detta föreskrivet iskollagen (2 kap. 7 §). Staten kan dock på olikasätt stödja kompetensutveckling t.ex. genom att gebidrag till särskilda insatser. Utskottet vill pekapå att regeringen i budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 67, bet. UbU1) haravsatt sammanlagt förutvecklingsinsatser inom skolväsendet under perioden2000-2002, bl.a. för kompetensutveckling av lärareinom det specialpedagogiska området och inom områdetspråkutveckling (läs- och skrivprocessen). Behovetav forskning och utveckling när det gäller elevermed funktionshinder understryks också ibudgetpropositionen för . Skolverketdisponerar sammanlagt under entreårsperiod för att stödja och stimulera pedagogiskforskning inom detta område. Enligt utskottetsuppfattning kommer det specialpedagogiska kunnandetatt öka bland lärarna när den nya lärarutbildningeninförs med början (prop.1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3).Utskottet vill framhålla att det finns enskyldighet för skolan att utarbeta ettåtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd.Utskottet vill betona att stöd till elever i behovav särskilt stöd måste anpassas till varje elevsindividuella behov.Utskottet vill i sammanhanget också peka på attkommittén för översyn av skollagen (dir. 1999:15)har uppdrag som berör elever i behov av särskiltstöd: Kommittén skall bl.a. analysera hur termerna"elevens rätt" respektive "kommuns skyldighet"används i skollagen och vid behov föreslå deförändringar som krävs för en ökad tydlighet vadgäller termernas innebörd. Kommittén skall redovisasitt uppdrag . Vidare beredsför närvarande betänkandet Från dubbla spår tillElevhälsa (SOU 2000:19) inom . Ibetänkandet tas frågor upp som rör elever i behov avsärskilt stöd. Utskottet har erfarit att regeringenplanerar att lämna en proposition i ämnet senareunder våren 2001.Utskottet vill i sammanhanget peka på attregeringen i budgetpropositionen för harföreslagit en kraftfull satsning på fler vuxna iungdomsskolan och fritidshemmen. Regeringen avseratt successivt fr.o.m. tillförakommunerna ökade resurser under en femårsperiod.Därefter skall medlen inordnas i det generellastatsbidraget som får en varaktig nivåhöjning med 5miljarder kronor. Utskottet utgår från att medlenkommer att ha stor betydelse för elever i behov avsärskilt stöd.Mot bakgrund av vad utskottet anfört och redovisatbör enligt utskottets mening socialutskottet föreslåatt motionerna 2000/01:So12 yrkandena 3, 4, 5 och 6samt 2000/01:So14 yrkande 1 avslås.SkolhälsovårdEnligt motion 2000/01:So12 (fp) yrkande 7 harskolhälsovården en viktig roll när det gäller attfånga upp och hjälpa barn med hälsoproblem och andrabehov av särskilt stöd.U t s k o t t e t delar motionärernas uppfattningatt skolhälsovården har en viktig roll när detgäller att fånga upp och hjälpa barn medhälsoproblem och andra behov av särskilt stöd.Utskottet föreslår emellertid att socialutskottetavstyrker yrkandet. Utskottet har i det föregåenderedovisat att regeringen planerar att lämna enproposition om elevvård och skolhälsovård undersenare delen av . Enligt utskottets meningbör pågående beredningsarbete i Regeringskanslietavvaktas.MobbningI motion 2000/01:So11 (mp) yrkande 5 framhålls attdet finns stor variation beträffande skolorshandlingsprogram och kunskaper om åtgärder motmobbning. Ansvaret för att minska mobbningen vilarpå de vuxna. Det krävs mycket, både av engagemangoch resurser, för att få en skola att fungera, heterdet i motionen.U t s k o t t e t anser att socialutskottet börföreslå avslag på yrkandet. Utskottet vill framhållaatt tydliga föreskrifter mot mobbning och annankränkande behandling finns i skolansstyrdokument såsom skollag och läroplaner. Såvälskollagen som läroplanerna är föremålför översyn. I direktiven till 1999 årsskollagskommitté (dir. 1999:15) anges att kommitténsöversyn av gällande regler även skall omfatta frågorkring kränkande behandling. En arbetsgrupp hartillsatts inom för att göraen översyn av läroplanerna som styrdokument.Utredningen och arbetsgruppen skall arbeta fram tillden respektive . Det anges iuppdraget till arbetsgruppen att denna bör ha närakontakt med för ett ömsesidigtutbyte av synpunkter och erfarenheter.Det är, enligt utskottets mening, främst lokalt utei kommunerna och på de enskilda skolorna somutvecklingen av arbetet mot mobbning nu måste ske.Utskottet har vid ett flertal tillfällen tidigarebehandlat motionsyrkanden mot mobbning i skolan (jfrsenast bet. 1999/2000:UbU15 s. 45). Utskottet villupprepa att utskottet ser det som angeläget attSkolverket i sin tillsynsverksamhet följer uppskolornas arbete mot mobbning och annan kränkandebehandling.Arbetsmiljöarbetet i skolanI motion 2000/01:So12 (fp) yrkande 15 begärs att ennationell handlingsplan tas fram förarbetsmiljöarbetet i skolan. bör ta framgemensamma riktlinjer och handlingsplaner för hurdetta arbete skall bedrivas, så att dettillfredsställer alla barns och anställdasberättigade krav på en säker arbetsmiljö.U t s k o t t e t vill anföra följande.Arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen(1977:1160) ansvar för att verksamheten bedrivs påett sådant sätt att en tillfredsställandearbetsmiljö säkerställs. Ansvaret för attarbetsmiljöaspekter beaktas vilar på skolhuvudmanneneller, efter delegation, på rektor.Utskottet har i det föregående redovisat attskolans styrdokument ses över. arbetar med att se över skollagen (dir.1999:15) och en arbetsgrupp arbetar med att se överläroplanerna. Som utskottet också redovisat finns enkoppling mellan dessa båda översyner.Skollagskommittén har i uppdrag att också se överfrågor om arbetsmiljön i skolan. Kommittén skallgöra en översyn och vid behov föreslå förändringarav gällande regler för att stärka barns, ungdomarsoch vuxnas skydd och säkerhet i barnomsorgs- ochskolverksamheten särskilt vad avser arbetsmiljö-samt hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Kommitténskall också se över gällande ansvarsfördelningmellan stat och kommun och om den behöverförtydligas. Kommitténs arbete skall redovisas den 1maj 2001 och arbetsgruppens arbete den 31 maj 2001.Utskottet vill i sammanhanget än en gång peka påatt regeringen i budgetpropositionen för harföreslagit en kraftfull satsning på fler vuxna iungdomsskolan och fritidshemmen. Regeringen avseratt successivt fr.o.m. tillförakommunerna utökade resurser under en femårsperiod.Därefter skall medlen inordnas i det generellastatsbidraget som får en varaktig nivåhöjning med 5miljarder kronor.Utskottet föreslår med hänvisning till vadutskottet har anfört och redovisat attsocialutskottet avstyrker motion 2000/01:So12yrkande 15.Kultur i skolanI motion 2000/01:So11 (mp) yrkande 6 begärs etttillkännagivande om kultur i skolan. Motionärernaframhåller att man i bistra tider i första handskurit ned på olika kultursatsningar - bl.a. har denkommunala på många håll varit hårtdrabbad med mindre utbud av kurser och högreavgifter.U t s k o t t e t vill anföra följande.Den kommunala är inte reglerad iskollagen och ingår inte skolans verksamhet.Utskottet begränsar sig därför till att behandlayrkandet endast till den del det berör kultur iskolan. Utskottet vill i sammanhanget redovisa attsammanlagt har avsatts underbudgetåren 1999-2001 för det s.k.tiopunktsprogrammet för skolan. Insatser för kulturi skolan ingår som en del i detta program.Utskottet föreslår att socialutskottet avstyrkeryrkandet.Asylsökande barnEnligt motion 2000/01:So11(mp) yrkande 11diskrimineras asylsökande barn. De har sämrerättigheter än andra barn beträffande skolgång, rätttill förskola och rätten att bli hörda.U t s k o t t e t noterar att regeringen anmältatt den avser att lämna en proposition omasylsökande barn . Utskottet anser attregeringens beredningsarbete bör avvaktas ochföreslår att socialutskottet avstyrker yrkandet.Det livslånga lärandetI motion 2000/01:So11 (mp) yrkande 2 tas frågor uppmed anknytning till det livslånga lärandet.Motionärerna ifrågasätter regeringens beskrivning avmöjligheterna för dagens unga att ångra studieval,börja om och pröva nytt. De pekar på attstudiemedelssystemet är uppbyggt utifrån att manrelativt klart måste veta vilken utbildningsväg manskall gå i och med att det finns ett tämligen lågtsatt tak för antalet beviljade terminer medstudiemedel.U t s k o t t e t föreslår att socialutskottetavstyrker yrkandet. behandlade under förrahösten regeringens förslag till ett reformeratstudie-stödssystem (prop. 1999/2000:10, bet. UbU7,rskr. Den längsta tiden för studiemedel påhögskolenivå fastställdes (6 normalastudieår). Regeringen föreslog (och riksdagenställde sig bakom) att tid utöver de fastställdatidsgränserna skall kunna beviljas endast om detfinns synnerliga skäl. Detta innebar en skärpning avgällande regler om särskilda skäl. Det finns enligtutskottets mening ingen anledning att förändra detav beslutade studiestödssystemet.Stockholm den 24 oktober 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), LarsHjertén (m), (), TorgnyDanielsson (s), (), LennartGustavsson (v), (), Per (),(), (), () och ().Avvikande meningar1. Valfrihet inom barnomsorg och skolaBeatrice (), (), Per () ochAnders () anför:Vi vill betona att det är familjens möjlighet attsjälv fatta beslut och stå på egna ben som behöverförstärkas. Vi vill skapa möjligheter att förenafamiljeliv och yrkesliv på ett bra sätt mensamtidigt ge de föräldrar som så önskar en reellmöjlighet att vara hemma med barnen längre än vadföräldraförsäkringen medger. De fyra borgerligapartierna lade fram ett gemensamt förslagsom innebär att barnomsorgsstödet omfattar alla ochinte går omvägen via kommunerna. Förslaget ommaxtaxa innebär att föräldrarnas valfrihetbegränsas. Genom vårt förslag med avdrag för styrktabarnomsorgskostnadet ges möjlighet till flexiblabarnomsorgslösningar i hemmiljö. I stället för enallmän förskola för fyra- och femåringar förespråkarvi en barnskola för barn i åldern fyra till sex år.En barnskola med en tydlig pedagogisk profil och meden flexibel skolstart ger alla barn ett spännandealternativ som lägger en bra grund för lärande.Utskottets majoritet beskriver att skollagen gerföräldrar och elever valmöjligheter och attkommunernas skolorganisation skall planeras utifrånföräldrars önskemål, vilket är helt korrekt.Problemet är att den socialdemokratiska regeringeninte tagit några initiativ för att förverkligaintentionerna bakom reglerna, trots rapporter om attflertalet kommuner inte informerar elever ochföräldrar om deras rättigheter, än mindre planerarden egna organisationen efter att ha tagit reda påelevers och föräldrars önskemål vad gäller val avskola. Ett naturligt led i vår ambition attförverkliga ett aktivt val av skola och rättvisamellan skolor med olika huvudmän är införande av ennationell skolpeng.Enligt vår uppfattning bör socialutskottettillstyrka motion 2000/01:So13.2. BarnomsorgenYvonne () och ()anför:Enligt vår uppfattning är det hög tid att uppvärderaföräldraskapets betydelse och myndigförklaraföräldrarna. Begreppet barnomsorg skall omfattasåväl föräldrarnas omsorg i det egna hemmet somdaghem, fritidshem, familjedaghem,föräldrakooperativ eller andra alternativa former.Vi anser att socialutskottet bör tillstyrkaKristdemokraternas motion 2000/01:So14 yrkande 5.3. BarnomsorgenUlf () anför:Rätten till barnomsorg för det barn vars föräldrarså önskar är en väsentlig del av en god barndom. Detmöjliggör för båda föräldrarna att yrkesarbeta.Kvinnorna ges genom barnomsorgen tillsammans medföräldraförsäkringen möjligheten att slippa väljamellan barn och yrkesarbete. Det skapar frihet ochsjälvständighet för många kvinnor.En oroande tendens är den minskademöjligheten till fritidsplats. Behovet av fritidshemuppfylls inte av kommunerna. Det innebär i praktikenatt många nioåringar blir nyckelbarn och skall klarasig själva efter skolan och på många av skolåretslov. liberalerna föreslår en skärpningav barnomsorgsgarantin, så att det blir flerfritidsplatser. Målsättningen är att alla barn skallerbjudas fritidsplats under hela grundskolan.Socialutskottet bör tillstyrka motion 2000/01:So12yrkande 2.4. Elever i behov av särskilt stödUlf () anför:Läs- och skrivsvårigheter är ett stort problemsom många människor lider av. Det är mycket viktigtatt hjälpen sätts in tidigt, helst redan påförskolenivå. Det förutsätter emellertid attförskole- och specialpedagogerna har fått en gedigenutbildning om dyslexi, om behandlingsmetoder ochåtgärdsprogram. I finns flera dyslexicentrummen deras resurser är otillräckliga för alla dem sombehöver hjälp. Det bör upprättas fler sådanacentrum, så att alla de barn som har läs- ochskrivsvårigheter kan få hjälp med sina problem.Stamning är ett långt vanligare problem än vadmånga tror. Det är viktigt att diagnosen ställs ochbehandlingen sätts in . Det är viktigt attBVC-personal, skolhälsovårdspersonal och läraremedvetandegörs om detta och får utbildning omstamning och hur man kan hjälpa barnen med dettaproblem. Det behövs en kompetensutveckling av berördpersonal. Vidare bör berörda myndigheter, bl.a.Socialstyrelsen, få i uppdrag att utarbeta ettrikstäckande program för hur barn som stammar skallfå hjälp med sina problem. Berörda myndigheter börockså få i uppdrag att se till att lärare,förskolepersonal och personal inom barn- ochskolhälsovården får en adekvat utbildning om dia-gnosgruppen ADHD och/eller DAMP. Det är viktigt attbarn med denna diagnos får hjälp tidigt för attundvika att problemen blir större när de blivitvuxna.Mot denna bakgrund bör socialutskottet tillstyrkaFolkpartiets motion 2000/01:So12 yrkandena 3, 4, 5och 6.5. Elever i behov av särskilt stödYvonne () och ()anför:Barn och ungdomar med psykiska problem måste kunnaidentifieras tidigt och få stöd och hjälp innan gravpsykisk ohälsa utvecklats. Ett steg i rätt riktningvore att öka lärarnas kunskap inom området.Socialutskottet bör tillstyrka Kristdemokraternasmotion 2000/01:So14 yrkande 1.6. SkolhälsovårdUlf () anför:Skolhälsovården har en viktig roll när det gälleratt tidigt fånga upp och hjälpa barn och ungdomarmed hälsoproblem och andra behov av särskilt stöd.Skolhälsovården har på många håll nedrustatstill men för barns hälsa och välbefinnande. EnligtFolkpartiets uppfattning bör skolhälsovårdenförstärkas. Vår motion 2000/01:So12 yrkande 7 börtillstyrkas av socialutskottet.7. Arbetsmiljöarbetet i skolanUlf () anför:Skolverket bör ta fram gemensamma riktlinjer ochhandlingsplaner för hur arbetsmiljöarbetet skallbedrivas nationellt, inom varje kommun och inomvarje skolenhet så att det tillfredsställer allabarns och anställdas berättigade krav på en säkeroch bra arbetsmiljö. bör tillstyrkamotion 2000/01:So12 yrkande 15.Särskilda yttranden1. BarnomsorgenBeatrice (), (), Per () ochAnders () anför:Den socialdemokratiska barnomsorgspolitiken harkonsekvent inneburit en nedtoning av föräldrarsbetydelse och ansvar, med bekymmersamma konsekvensersom följd. Valfriheten är i praktiken mycket liten,och talet om den offentliga barnomsorgen som ett"frivilligt komplement" är dessvärre mestteoretiskt. Ett tillkännagivande i enlighet medmotionen (2000/01:So14 yrkande 5) synes emellertidföga verksamt, då den förda politiken ligger i linjemed socialdemokratiska idéer.2. Elever i behov av särskilt stödBeatrice (), (), Per () ochAnders () anför:Stöd till elever med svårigheter är inte enbart enfråga om resurser. Vi anser att majoriteten somvanligt hänvisar till medel som när retorikenanalyseras anses räcka till att lösa alla problem.Så är det inte i verkligheten. Lika viktigt ärprioriteringar och hur verksamheter organiseras. Närdet gäller elever med talsvårigheter vill vi bl.a.erinra om vår kritik av nedläggning.