bet · GN01UU3 · 2000-01-01 00:00:00 — Motionärerna stödjer av FNsanktionerade handelsembargon men menar att civilaprodukter med kryptoinnehåll bör jämställas medandra civila produkter i exporthänseende och intebeläggas med exportrestriktioner då det gällerhandel med länder som inte står under embargo(1998/99:U16 (fp) yrkande 2). Motionärernaefterlyser inte bara fri export utan också friimport och användning av krypteringsprogram(motionerna 1998/99:U16 (fp) yrkande 4 och1999/2000:T705 (fp) yrkande 8 [delvis]).I motion 1998/99:U16 (fp) yrkande 3 begärs enöversyn av IT-samhällets sårbarhet och framtagandeav en plan för att minska riskerna med IT-användningen.I den enskilda motionen 1999/2000:U410 (m) begärs iyrkande 1 att i allt internationelltsamarbete, främst med och andra demokratiskaländer, bör verka för fri handel medkryptoprodukter.I yrkande 2 begärs vidare att regeringen anvisarfasta och tydliga spelregler för de människor ochföretag som för sin kommunikation eller direktaverksamhet använder sig av eller tillverkarkryptoprodukter. Därför bör , enligtyrkande 3, slå fast att det inte finns några skälför att begränsa användningen av kryptoteknik iSverige. Varje sådan begränsning bidrar till attminska möjligheter att bli ettframgångsrikt IT-land med alla de fördelar sommänniskor och företag kan dra av en sådanutveckling. bör dessutom, enligt yrkande4, slå fast att alla planer på obligatoriska systemför deponering av dekrypteringsnycklar börskrinläggas och att motsätter sig andraländers krav på sådan deponering.All nyckeldeponering bör ske på frivillig basisoch skötas av icke-statliga organ. En sådan ordningbehöver inte nödvändigtvis innebära att möjlighetenatt i efterhand utkräva dekrypteringsnycklar vidmisstanke om brott försvinner.Enligt motionärerna bör i EU, WTO,och i Wassenaar-arrangemanget aktivtarbeta för en liberal exportpolicy och en ökadfrihandel med kryptobaserade produkter. För attåstadkomma detta bör verka för att starkacivila krypteringsprodukter stryks från denvarulista för den exportkontroll somWassenaararrangemanget fastställer (yrkande 5). Framtill dess att ändringar av arrangemanget vunnitgehör bör , sägs det i motionens yrkande 6,tillämpa gällande bestämmelser så liberalt sommöjligt.Kryptopolitiken från nordamerikanskt håll, somtidigare har varit militärstrategiskt betingad,håller nu på att förändras. I yrkande 7 krävs attSverige "bör sända en signal" om att dennordamerikanska kryptopolitiken riskerar att bli ettrent handelshinder som gynnar amerikanska IT-företagpå andra konkurrenters bekostnad.I partimotion 1999/2000:T703 (c) framhålls attCenterpartiet i huvudsak är tillfreds med denbedömning regeringen gör i skrivelse1998/99:116.Partiet välkomnar att regeringen i skrivelsenkonstaterar att kryptering inte börbegränsas i , men det är, enligtmotionärerna, inte tillräckligt. Eftersom skyddetför integritet och affärshemligheter kan antas spelaen roll för företags etableringsbeslut och förinvesteringar i system för elektronisk handel ochinformationsutbyte, borde det också, enligt yrkande16, göras klart att inte heller har föravsikt att reglera användningen avkryptering inom landet.Regeringen bör, enligt yrkande 17, för svenska myndighetergöra klart att de skall tillämpa bestämmelserna inomWassenaararrangemanget och inom EG-rätten sågeneröst som möjligt så att det inom ramen förgällande regelverk går att exportera svenskakrypteringsprodukter så enkelt och fritt sommöjligt.Centerpartiet beklagar att inte beretts möjlighetatt diskutera den svenska ståndpunkten i deförhandlingar som förts inom ramen förWassenaararrangemanget. Partiet menar (yrkande 18)att i fortsatta förhandlingar, inom EUlikaväl som inom Wassenaararrangemanget, måste varapådrivande för en nedmontering av deexportrestriktioner som gäller förkrypteringsprogram till ett absolut minimum.I partimotion 1999/2000:T717 (m) hävdar moderaternaatt den svenska exportkontrollen när det gällermjukvara som innehåller krypto hindrar utvecklingenav elektronisk handel och missgynnar svenskaexportföretag.I internationella förhandlingar har regeringen,sägs det, verkat för en restriktiv syn på export avsådana program och även förespråkat s.k.nyckeldeponering, som i praktiken utgör ett hinderför laglydiga företag att exportera. Nyligenoffentliggjordes att kommer attavskaffa tillståndsplikten för stora delar avkryptoexporten. Detta kommer ytterligare attförsämra konkurrensmöjligheterna för svenskaföretag.Riksdagen bör slå fast att det inte finns några skälför att begränsa användningen av kryptoteknik iSverige (yrkande 15 [delvis]). I stället börregeringen driva en politik och lägga fast reglersom uppmuntrar användning av stark och säkerkryptering. bör dessutom slå fast att allaplaner på obligatoriska system för deponering avdekrypteringsnycklar bör skrinläggas och att Sverigemotsätter sig andra länders krav på sådandeponering. All nyckeldeponering bör därför ske påfrivillig basis och skötas av icke-statliga organ.En sådan ordning behöver inte nödvändigtvis innebäraatt möjligheten att i efterhand utkrävadekrypteringsnycklar vid misstanke om brottförsvinner.Sverige bör sträva efter frihandel även förkryptobaserade produkter (yrkande 15 [delvis]) och iEU, WTO, och inom Wassenaar-arrangemanget aktivt arbeta för en liberalexportpolicy och en ökad frihandel medkryptobaserade produkter. bör tillämpagällande internationella regimer så liberalt sommöjligt.Den nuvarande exportkontrollen bör (yrkande 16) tillstörre delen avskaffas. Enda undantagen frånfrihandelslinjen bör gälla militära höggradigakrypton som inte är publika, dvs. programvara som"berör nationell säkerhet".Utskottets övervägandenI skrivelse 1998/99:116 redovisar regeringen sinuppfattning när det gäller vissa aspekter påanvändning av kryptografi vid överföring och lagringavinformation i elektronisk form samt när det gällerexport av kryptoprodukter.I huvudsak innebär regeringens ståndpunkt följande:För närvarande föreligger det inte skäl att begränsaanvändningen av kryptoteknik i , utan allaskall ha rätt att själva välja sådan teknik.Import av kryptoteknik skall förbli fri.Det finns fortsatta säkerhetspolitiska skäl attförhindra spridning av kryptoteknik till olämpligamottagare i vissa andra länder.Skulle utvecklingen motivera skärpta regler kommerregeringen att överväga lämpliga åtgärder för attskapa möjligheter till laglig åtkomst i klartext avkrypterad information för brottsbekämpande ochkontrollerande myndigheter.Regeringen anför också att politik börpräglas av flexibilitet och lyhördhet i syfte attkunna möta en ökad efterfrågan på säkerkryptoteknik, förändringar i andra länders politikoch den fortsatta tekniska utvecklingen på området.Rätten att använda krypteringI motion 1998/99:U16 (fp) yrkande 1 krävs att någrasvenska restriktioner i rätten att användakryptering inte får finnas. Också i motionensyrkande 4 (delvis) samt i motion 1999/2000:T705 (fp)yrkande 8 (delvis) begärs fri användning avkrypteringsprogram. Yrkandena 2 och 3 i motion1999/2000:U410 (m) samt motionerna 1999/2000:T703(c) yrkande 16 och 1999/2000:T717 (m) yrkande 15(delvis) har samma innebörd.Utskottet noterar att regeringen välkomnar en ökadanvändning av kryptografi i . På öppnakommunikationsnät kan kryptografi, sägs det iskrivelsen, uppfylla grundläggande säkerhetskrav ochskapa förtroende för kommunikationstjänster. Dettaligger i linje med tidigare uttalande(bet. 1998/99:TU4) att det är en grundläggandeförutsättning för elektronisk handel att företag,organisationer, myndigheter och enskilda harförtroende för och tillit till denna handel.Kryptografi är också ett medel för att skydda denpersonliga integriteten.I sin skrivelse säger regeringen vidare att allaskall ha rätt att även i fortsättningen frittanvända sig av kryptering och själva ha rätt attvälja sådan teknik. I skrivelsen framhållsemellertid också, som nämnts ovan, att omutvecklingen skulle motivera skärpta regler, kommerregeringen att överväga lämpliga åtgärder för attskapa möjligheter till laglig åtkomst i klartext avkrypterad information för brottsbekämpande ochkontrollerande myndigheter.Utskottet delar den motionsvis framfördauppfattningen att överväganden utifråndemokratisynpunkt måste vara grundläggande då detgäller att bedöma behovet av regleringar i detframväxande IT-samhället. Utskottet vill emellertidsamtidigt understryka att regeringens skrivelse geruttryck just för detta synsätt och att ingaregleringar föreslås.Även om man är ense om att kryptografi är ettviktigt instrument för att försvåra eller förhindrabrottslig verksamhet så pågår i många länder, t.ex.i , och , en livligdebatt om hur samhället skall kunna skyddas motbrottsligt missbruk av kryptografi. Utvecklingen påandra teknikområden har också visat att ettövergripande samhällsintresse inneburit atttvångsåtgärder, motsvarande dem som nämnsmotionsvis, måste införas i vissa väl definieradefall. Detta gäller exempelvis beträffandetelefonavlyssning.Utvecklingen på IT-säkerhetsområdet och riskernaför missbruk av kryptografi kan inte förutsägas,bl.a. på grund av att tekniken och användningenständigt förändras. En svensk kryptopolitik måstedärför, enligt utskottets uppfattning, präglas avflexibilitet och lyhördhet. I motsats tillmotionären menar utskottet således att beslut ochåtgärder vid behov måste kunna omprövas. Utskottetanser därutöver att det vore principiellt betänkligtatt och oavsett utvecklingen, påsätt som motionärerna föreslår, förbinda sig attbevara ett visst rättsläge.Därmed avstyrks motionerna 1998/99:U16 (fp)yrkandena 1 och 4 (delvis), 1999/2000:U410 (m)yrkandena 2 och 3, 1999/2000:T703 (c) yrkande 16,1999/2000:T705 (fp) yrkande 8 (delvis) samt1999/2000:T717 (m) yrkande 15 (delvis).Krypteringsnycklar m.m.Frågan om elektroniska signaturer och kryptonycklarhänger nära samman. Regeringen anför i skrivelsenatt en central fråga vid utformandet av svenskaregler för elektroniska signaturer är hurhanteringen av certifikat och kryptonycklar skallutformas. Hur ett system för tillsyn och kontroll avsignaturtjänster kommer att se ut i måsteses mot bakgrund av de regler som det kommande EG-direktivet om elektroniska signaturer uppställer.Utgångspunkten är att medlemsstaterna inte fårinföra obligatoriska tillståndsvillkor försignaturverksamhet. Däremot finns möjlighet attutforma frivilliga ackrediteringssystem. Statenkommer att kunna fungera som förebild i sitt egetanvändande av signaturtjänster.Inom har arbete påbörjats med attskyndsamt ta fram handlingsmöjligheter och förslagtill en framtida struktur och organisation avsignaturtjänster. Detta arbete kommer att bedrivas inära samarbete med myndigheter, näringsliv ochintresseorganisationer på området.Enligt utskottets uppfattning innebär detta att desom berörs på ett lämpligt sätt får möjlighet attpåverka det arbete som bedrivs på området och att desynpunkter som framförs i motion 1999/2000:U410 (m)yrkande 4 på ett allsidigt sätt kommer att kunnaprövas. Regeringens och motionärens grundperspektivär detsamma och innebär bl.a. att möjlighet skallskapas för att skall bli ett framgångsriktIT-land. Att föregripa den pågående processenförefaller utskottet mindre lämpligt, varför motion1999/2000:U410 (m) yrkande 4 bör avstyrkas.ExportfrågorMotionärerna bakom motion 1998/99:U16 (fp) menar(yrkande 2) att civila produkter med kryptoinnehållbör jämställas med andra civila produkter iexporthänseende och inte beläggas medexportrestriktioner då det gäller handel med statersom inte står under embargo. I samma motion yrkande4 (delvis) och i motionerna 1999/2000:U410 (m)yrkandena 1 och 5-7, 1999/2000:T703 (c) yrkandena17-18, 1999/2000:T705 (fp) yrkande 8 (delvis) samt1999/2000:T717 yrkandena 15 (delvis) och 16efterlyser motionärerna olika typer av lättnaderbeträffande export av krypteringsprogram,tillämpningen av gällande exportkontrollarrangemangsamt, därutöver, visst internationellt agerande idessa frågor.Produkter med dubbla användningsområden, såsomavancerad kryptoteknik, är sådana som har enetablerad civil användning men som också kananvändas för militärt bruk (strategiska produkter).Den svenska exportkontrollen när det gäller dessaregleras i lagen (1998:397) om strategiska produkteroch rådets förordning (EG) nr 3381/94 omupprättandet av en gemenskapsordning för kontroll avexport av varor med dubbla användningsområden.Utskottet har tidigare behandlat detta regelverk isitt betänkande 1997/98:UU19.Utskottet noterar att exportrestriktioner inte baraslår mot exportindustrin. Ett aktuellt problem förmånga svenska datoranvändare är också den bristandetillgången på fullgoda krypteringsprodukter, vilketi sin tur är intimt förbundet med producenternasproblem med att få avsättning för produkter medkrypteringsinnehåll. Alla kryptoprodukter räknas som strategiska produkter, vilket synes vara enrest från den tid då kryptering var något som baraanvändes i militära och diplomatiska sammanhang.Ambitionen måste vara att så få produkter sommöjligt ska omfattas av exportkontroll. Med desvårigheter som finns att kontrollera privat exportav mjukvaruprodukter, exempelvis som bifogade fileri e-brev, är det orimligt att tillämpa en kontrollsom bara blir till hinder för svenskt näringsliv ochsvenska användare. Produkter som finns på enmassmarknad eller är lätt tillgängliga på en öppenmarknad inom landet bör därför helt undantas frånexportkontroll. Kontrollen bör i stället reserverasför produkter som inte tillhandahålls fritt på enintern marknad. Denna distinktion kan sägas motsvaraden uppdelning som i flera motioner görs mellanprodukter av huvudsakligen civil respektive militärkaraktär. En ordning av ovan nämnt slag börtillämpas så långt det är möjligt inom ramen förgällande exportkontrollregim, inklusive Wassenaar-arrangemanget. Regeringen bör därför, inom ramen försina befogenheter, verka för en liberal tillämpningav regelverket.Även givet en liberal tolkning av Wassenaar-arrangemanget i den svenska hanteringen anserutskottet att skall verka för att förändragällande regler inom arrangemanget i riktning motytterligare liberalisering. Detta innebär att deovan nämnda produkterna, i huvudsak avsedda föranvändning på en civil marknad, bör avföras frånarrangemangets varulista. Vidare anser utskottet attdet, mot bakgrund av den mycket snabbt ökandeanvändningen av kryptering i vardagssituationer, ärolämpligt att det faktum att en produkt innehållerkrypteringsfunktioner ensamt ska kunna utgöra grundför klassificering som strategisk produkt. Även inomandra forum som inbegriper förhandlingar kringinternationella regelverk som berör kryptering ochexport av kryptoprodukter bör agera ienlighet med dessa utgångspunkter.Vad utskottet ovan anfört bör med anledning avmotionerna 1998/99:U16 (fp) yrkandena 2 och 4(delvis), 1999/2000:U410 (m) yrkandena 1 och 5-7,1999/2000:T703 (c) yrkandena 17-18, 1999/2000:T705(fp) yrkande 8 (delvis) samt 1999/2000:T717 (m)yrkandena 15 (delvis) och 16 ges regeringen tillkänna.Import av krypteringsprogramI motionerna 1998/99:U16 (fp) yrkande 4 (delvis) och1999/2000:T705 (fp) yrkande 8 (delvis) efterlysermotionärerna fri import av krypteringsprogram.Detta yrkande överensstämmer, som framgår avsammanfattningen av skrivelsen tidigare i dettabetänkande, med regeringens intentioner.I skrivelsen betonas bl.a. att det är av allmäntintresse att användarna får tillgång till starkakryptosystem samt att det skapas förutsättningar förbruk av elektroniska signaturer och för skydd avkonfidentialitet. Regeringens bedömning är att enbred användning av kryptografi ökar tilliten tillkommunikationssystemen.Utskottet delar regeringens bedömning och vill isammanhanget framhålla att det är av allmäntintresse att vi i har tillgång tillprodukter av god kvalitet, svenska såväl somimporterade.Något behov av ett tillkännagivande pådenna punkt föreligger ej, varför utskottetavstyrker motionerna 1998/99:U16 (fp) yrkande 4(delvis) och 1999/2000:T705 (fp) yrkande 8 (delvis).IT-samhällets sårbarhet m.m.I motionen 1998/99:U16 (fp) yrkande 3 begärs enöversyn av IT-samhällets sårbarhet, och motionärernaanser att en plan för att minska riskerna med IT-användningen bör tas fram.Riksdagen har tidigare (prop. 1998/99:74, bet.1998/99:FöU5) gjort bedömningen att det finns behovav en sammanhållen strategi förinformationskrigföring och samhällets IT-säkerhet.I skrivelse 1998/99:33 Beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred har regeringenbl.a. Den breddade användningen avinformationsteknik leder till nya typer avsårbarhet. Konsekvensen av tekniska fel, dataintrångm.m. blir större när alltfler system kopplas samman.Regeringen prioriterar därför åtgärder som syftartill att förbättra IT-säkerheten och skyddet motinformationskrigföring. Regeringens arbete syftartill att skapa förtroende för den nya tekniken ochatt säkerställa att samhällsviktiga funktionerskyddas. För säkerhet på arbetas enstrategi för samhällets IT-säkerhet fram. I ettkortare perspektiv är insatser för att säkraomställningen högprioriterade.Enligt vad utskottet inhämtat behandlas frågan omIT-samhällets sårbarhet i det nu pågående arbetetmed en IT-proposition, som beräknas bli överlämnadtill år 2000.Enär motionärens önskemål därmed redan får ansestillgodosedda erfordras inget riksdagenstillkännagivande, varför motion 1998/99:U16 (fp)yrkande 3 avstyrks.Utskottet föreslår därmed att läggerregeringens skrivelse 1998/99:116 Om kryptografitill handlingarna. beträffande restriktioner i rätten attanvända krypteringatt avslår motionerna 1998/99:U16 yrkandena 1 och4 (delvis), 1999/2000:U410 yrkandena 2-3,1999/2000:T703 yrkande 16, 1999/2000:T705yrkande 8 (delvis) samt 1999/2000:T717 yrkande15 (delvis),res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande kryptonycklar m.m.att avslår motion 1999/2000:U410 yrkande 4,res. 2 (m, kd, c, fp)3. beträffande export av produkter medkryptoinnehåll m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:U16yrkandena 2 och 4 (delvis), 1999/2000:U410yrkandena 1 och 5-7, 1999/2000: T703 yrkandena17-18, 1999/2000:T705 yrkande 8 (delvis) samt1999/2000:T717 yrkandena 15 (delvis) och 16 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 3 (s, mp)4. beträffande import av krypteringsprogramatt avslår motionerna 1998/99:U16 yrkande 4(delvis) och 1999/2000:T705 yrkande 8 (delvis),5. beträffande en översyn av IT-samhälletssårbarhet m.m.att avslår motion 1998/99:U16 yrkande 3,6. beträffande skrivelse 1998/99:116att lägger regeringens skrivelse 1998/99:116 Omkryptografi till handlingarna.Stockholm den 26 oktober 1999På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (), (), BerndtEkholm (s), (), BertilPersson (m), (),(), (),(), MarianneSamuelsson (mp), (), (),(), (), () och EvaZetterberg (v). Restriktioner i rätten att användakryptering (mom. 1), , , RoyHansson alla (m), , båda(kd), () samt Karl-GöranBiörsmark (fp) anserdels att den del av utskottets överväganden som pås. 13 börjar med "Utskottet vill emellertid" ochslutar med "1999/2000:T717 (m) yrkande 15 (delvis). "bort ha följande lydelse:Utskottet anser att regeringens syn på möjlighetenatt införa restriktioner i rätten att användakryptering är betänklig. Kryptering är ennödvändighet för att det överhuvudtaget skall gå attskydda information i ett elektroniskt samhälle. Utansådant skydd kan inte personlig och affärsmässigintegritet upprätthållas. I syfte att säkralångsiktiga och stabila spelregler för företag ochenskilda menar utskottet att det är påkallat att nuuttala att kryptering inom landet även framgent skavara fri.Därmed tillstyrker utskottet motionerna 1998/99:U16(fp) yrkandena 1 och 4 (delvis), 1999/2000:U410 (m)yrkandena 2 och 3, 1999/2000:T703 (c) yrkande 16,1999/2000:T705 (fp) yrkande 8 (delvis) samt1999/2000:T717 (m) yrkande 15 (delvis).dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande restriktioner i rätten attanvända krypteringatt med bifall till motion 1998/99:U16 (fp)yrkande 1 och med anledning av motionerna1998/99:U16 (fp) yrkande 4 (delvis),1999/2000:U410 (m) yrkandena 2 och 3,1999/2000:T703 (c) yrkande 16, 1999/2000:T705(fp) yrkande 8 (delvis) samt 1999/2000:T717 (m)yrkande 15 (delvis) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Kryptonycklar m.m. (mom. 2), , , RoyHansson alla (m), , båda(kd), () samt Karl-GöranBiörsmark (fp) anserdels att den del av utskottets överväganden som pås. 14 börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"bör avstyrkas." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det angeläget i det fortsatta arbetet, såväl på det nationellasom på det internationella planet, bör sträva efteratt säkerställa att det inte införs några krav påobligatorisk deponering av krypteringsnycklar. Somframhålls i motionen kan varje sådant krav medförastora kostnader och minska möjligheter attäven fortsättningsvis vara ett framgångsrikt IT-land. Utgångspunkten för arbetet bör således varaatt, på samma sätt som inte hellersignaturverksamhet skall vara tillståndspliktig, detinte bör ställas några obligatoriska krav pådeponering av krypteringsnycklar. All deponering avkrypteringsnycklar bör ske på frivillig basis.Utskottet tillstyrker därför motion 1999/2000:U410(m) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande kryptonycklar m.m.att med bifall till motion 1999/2000:U410 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Export av produkter med kryptoinnehållm.m. (mom. 3), , ,, , alla (s) ochMarianne () anserdels att den del av utskottets överväganden som pås. 14 börjar med "Utskottet noterar att" och på s.15 slutar med "regeringen till känna." bort haföljande lydelse:Vid spridning av kryptoteknik till utlandet bör,enligt utskottets uppfattning, hänsyn tas till attSverige gynnas av frihandel och global elektroniskkommunikation. är för sinnationella säkerhet beroende av ett internationelltsamarbete där exportkontrollen utgör en del.En stor del av användningen av kryptografi i världenär ur militär synpunkt ointressant och ärdärför fri från exportkontroll. Många produkter somför bara var föremål för kontroll äri dag fria. Enligt vad utskottet erfarit är enliknande utveckling på gång i , som deklarerat enförenklad hantering av sin exportkontroll.Under ärendets beredning har utskottet med gillandeerfarit att i relevanta forum, bl.a. inomWassenaararrangemanget (WA), aktivt verkat för enkraftfull liberalisering av handeln medkryptoprodukter samt för att skapa en enhetlig ochicke-diskriminerande tillämpning av reglerna i deländer som samarbetar inom WA och inom EU, så attsvenska företag inte får en konkurrensnackdel.Sverige har också välkomnat kommissionens förslag omatt kryptoprodukter skall omfattas av den inremarknadens fria rörlighet.Tillämpningen av WA är i betydande utsträckning ennationell angelägenhet. Vid föredragning harutskottet erfarit att regeringen, sedan skrivelsenlämnats till , vidtagit betydande lättnaderav administrativ och teknisk natur för att främjaexporten av svenska kryptoprodukter. Med verkan frånoch med har Inspektionen förstrategiska produkter (ISP) beslutat om öppnagenerella tillstånd för massmarknadsprodukter medupp till till ett 60-tal länder utanförEU. Det rör sig därvid om ett tillstånd som man intebehöver söka, där man inte behöver gå igenom enteknisk prövning och som inte heller kräver att manredogör för vem köparen är.