bet · GN01SkU17 · 2000-03-21 00:00:00 — Energibesparande åtgärder (mom. 8) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:Förutom de principiella invändningar som enligtutskottets mening kan resas mot fastighetsskattensom sådan innehåller beskattningen enskilda momentsom också de kan starkt ifrågasättas. Den mestuppenbara lösningen på dessa problem är att avveckladagens fastighetsskatt i enlighet med vad somföreslagits i motioner från (m), (kd), (c) och (fp).I avvaktan på att detta successivt kan genomförasbör dock de mest uppenbara bristerna i dagens systemrättas till. En sådan brist är de orimliga effekterpå fastighetsskatten som energibesparande och andraenergihushållningsåtgärder kan ge upphov till.Den som investerar i anläggningar som spararenergi eller som på annat sätt bidrar till atthushålla med våra resurser får med automatik etthöjt taxeringsvärde och därmed också höjdfastighetsskatt. Den som genomför åtgärder som urett långsiktigt hushållningsperspektiv är önskvärdakommer därmed att straffas för detta. Det ärnaturligtvis inte rimligt. Även skattesy-stemetmåste självfallet medverka till och inte motverkaatt energibesparande eller i övrigtmiljöförbättrande åtgärder kommer till stånd. Ienlighet med motionsförslagen bör därför reglernaför fastighetsbeskattningen ändras så attmiljöförbättrande åtgärder av olika slag intemissgynnas i skattehänseende.Fastighetsbeskattningen måste i stället utformas såatt sådana åtgärder gynnas eller åtminstone så attskatteeffekten är neutral.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 8 hemställt:8. beträffande energibesparande åtgärderatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk610,1999/2000:Sk809 och 1999/2000:N383 yrkande 9 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts.11. Återläggning vid försäljning avnäringsfastighet (mom. 11) - mCarl (), de (), () och ()hardels anfört följande:Vid avyttring av en näringsfastighet skall gjordavärdeminskningsavdrag, skogsavdrag och avdrag försubstansminskning tas upp som intäkt i närings-verksamheten. Som intäkt skall också tas upp det somskrivits av i samband med ianspråktagande aversättningsfond eller dylikt (bl.a. investerings-reserv). Även avdragen för värdehöjande reparationeroch underhåll skall tasupp som intäkt.Bestämmelserna vilar på grundsynen att om ennäringsfastighet avyttras med vinst, så har de nunämnda avdragen återvunnits, d.v.s. näringsverksam-heten som bedrivits med hjälp av fastigheten harinte dragit någon kostnad för förslitning avfastigheten.Beskattningen av de återlagda beloppen inäringsverksamhet motsvaras av en rätt att dra avhela anskaffningskostnaden vid beräkning avreavinsten av fastighetsförsäljningen i kapital.Återföringsbestämmelserna medför att en vinst vidförsäljning av en näringsfastighet beskattas med enskattesats som överstiger . Ett exempelkan tydliggöra reglerna.En skogsfastighet köps för ochefter en slutavverkning görs skogsavdrag med150 . Om fastigheten säljs för 600 000kr (till större delen bestående endast avnyplanterad skog), blir den skattepliktigareavinsten (kapitalinkomsten) 0,9 x 200 (600-400) =180 000 kr. Som intäkt av näringsverksamhet skalldessutom tas upp skogsavdraget om . Dettatrots att skogen till stor del betalades vid köpet1972 och inte har legat till grund förköpeskillingen år 2000.Motsvarande gäller för utrangerade byggnader,byggnader som genom användning förslitits,täckdikningsanläggningar som inte längre fungerareller som till större del har tjänat ut.Enligt vår mening bör reavinstberäkningen vid enfastighetsförsäljning ha som utgångspunkt att gjordavärdeminskningsavdrag och liknande har sinmotsvarighet i en värdemässigt lika stor förslitningav tillgången. Någon återföring av dessa avdrag bördärför inte ske som intäkt av näringsverk-samhet viden fastighetsavyttring. I stället böromkostnadsbeloppet minskas med dessa avdrag vidberäkning av reavinsten.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 11 hemställt:11. beträffande återläggning vid försäljningav näringsfastighetatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk631 och1999/2000:Sk826 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.12. ROT-avdrag (mom. 12) - kd, cKenneth (), ()och () hardels anfört följande:Sedan ROT-avdragen upphörde för mindre än ett årsedan finns det tecken på att tillgången på dennatyp av arbetsobjekt har minskat. Det är en olyckligutveckling. ROT-åtgärder sysselsätter i många fallarbetskraft som inte kan arbeta inomnybyggnadssektorn. Det finns därmed en uppenbar riskför att arbetslösheten bland vissa kategorierbyggnads-arbetare ökar. Avdragen har dessutombidragit till att nödvändiga reparationer och annatunderhåll kommit till stånd i en omfattning somannars inte skulle ha blivit fallet. Kort sagt harROT-avdragen bidragit till en totalt sett bättreboendemiljö.Inom tjänstesektorn i stort finns det möjlighet attgenom åtgärder på skatteområdet skapa flera arbetenoch företag. Sänkta skatter på hushållsnära tjänsterskulle dessutom möjliggöra för fler med vanligainkomster att nyttja hushållstjänster, vilket i sintur skulle leda till en större valfrihet förhushållen. Det kan t.ex. gälla barnfamiljer ochäldre eller fysiskt svaga personer. De tjänster somavses är sådana som utförs i hemmet såsom tvätt,städning, omsorg och trädgårdsskötsel. En sådanskattesänkning skulle leda till att nya småföretagväxer fram, vilket i sin tur skulle skapa åtskilliganya arbetstillfällen. Den svarta sektorn skulle blivit.I enlighet med förslagen i Sk324 yrkande 25 imotsvarande del, Sk719 och Bo204 yrkande 18 börenligt vår mening därför ROT-avdraget återinföras,vidareutvecklas och permanentas. Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 12 hemställt:12. beträffande ROT-avdragatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk324yrkande 25 i denna del, 1999/2000:Sk719 och1999/2000:Bo204 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.13. Fastighetsskatten påvattenkraftsenheter (mom. 13) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:Fastighetsskatten på elproduktionsenheter gällerbl.a. Detta aktualiserar ettkristdemokratiskt förslag som skulle gynna devattenkraftsproducerande länen. Förslaget är attfastighetsskatten i ett längre perspektiv växlasöver till en fastighetsavgift. Detta skullebli en mycket kraftfull regionalpolitisk insats,inte minst för de län som producerar el baserad påvattenkraft.Regeringen bör återkomma med förslag till hur ensuccessivt sänkt fastighetsskatt i ett längreperspektiv skall kunna växlas över till en kommunalfastighetsavgift. Särskilt bör utredas hurfastighetsskatten på vattenkraft skall kunna kommade vattenkraftsproducerande kommunerna eller länentill del vid en skatteväxling.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 13 hemställt:13. beträffande fastighetsskatten påvattenkraftsenheteratt med bifall till motion 1999/2000:N277 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.14. Slopad förmögenhetsbeskattning (mom.14) - mCarl (), de (), () och ()hardels anfört följande:Förmögenhetsskatten är en extraskatt påkapitalavkastning och motverkar den nödvändigakapitalbindningen. Ett mångfacetterat näringsliv iett viktigt omstruktureringskede behöverriskkapital, och det är ur många synvinklar mycketangeläget att kapitalbindningen kan ske i störredelen av befolk-ningen. Det är egentligen den endarelevanta definitionen av ekonomisk demokrati. Somdet är belastas skilda tillgångar olika hårt,vilket leder till snedvridande effekter somytterligare försämrar ekonomins funktionssätt.Förmögenhetsskatten är dessutom mycket godtycklig.Ägarna av 12 av 13 största förmögenheterbetalar inte förmögenhetsskatt för sinaaktieinnehav, medan låginkomsttagare som är ägare avsmåhus tvingas lämna sina hem på grund avkombinationen fastighetsskatt och förmögen-hetsskatt.Förmögenhetsskatten skall därför avvecklasi i likhet med vad som gjorts i ,, och flertalet övriga länder inomOECD.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 14 hemställt:14. beträffande slopad förmögenhetsbeskattningatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk324yrkande 15 i denna del, 1999/2000:Sk325 yrkande8, 1999/2000:Sk326 yrkande 6, 1999/2000:Sk771yrkande 4, 1999/2000:Sk689 yrkande 4,1999/2000:Sk692 yrkande 4 och 1999/2000:Kr509yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.15. Slopad förmögenhetsbeskattning (mom.14) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:De senaste årens utveckling har visat påsvårigheterna att bibehållaförmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främstatt finna i den ökande internationaliseringen somgör det omöjligt för att i det långa loppetbibehålla ett skattetryck som avsevärt överstigeromvärldens.Förmögenhetsbeskattningen som tidigare kunnatmotiveras av fördelnings-politiska skäl får i daghelt andra effekter än de tänkta. Detta hartydliggjorts bl.a. genom att regeringen befriathuvudägarna i aktiebolag från förmögen-hetsskattmedan t.ex. en låginkomsttagare som råkar ha sittegnahem beläget i ett attraktivt område till följdav de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betalaförmögenhetsskatt. är 17 av 18aktiemiljardärer befriade från förmögenhetsskatt påsina aktieinnehav. Motivet för detta är att deannars sannolikt skulle välja att lämna medsina pengar. De som inte har de stora resurserna fårstanna kvar och finna sig i att betala skatten.Inkomstbeskattningen ochkapitalinkomstbeskattningen innebär att en faktiskinkomst beskattas. Förmögenhetsbeskattningendäremot, bygger ofta på fiktiva värden. Detta kan gefördelningspolitiskt orimliga effekter. Exempelvistvingas många småhusägare att utöver den högafastighets-skatten betala förmögenhetsskatt. Dettatrots att förmögenheten som är bunden i fastigheteninte går att omsätta till inkomster med mindre änatt bostaden säljs.Det är sannolikt att förmögenhetsskatten kommer attavskaffas inom . Detta oavsett vilkenkulör den sittande regeringen har. har denhögsta förmögenhetsskatten av OECD-länderna.Alltfler av våra grannländer avskaffar denna skatt.Så sent som 1997 sällade sig och Danmarktill de länder som inte längre har en särskild skattpå förmögenheter.Förmögenhetsskatten måste fasas ut ur det svenskaskattesystemet. Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid moment 14 hemställt:14. beträffande slopad förmögenhetsbeskattningatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk324yrkande 15 i denna del, 1999/2000:Sk325 yrkande8, 1999/2000:Sk326 yrkande 6, 1999/2000:Sk771yrkande 4, 1999/2000:Sk689 yrkande 4,1999/2000:Sk692 yrkande 4 och 1999/2000:Kr509yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.16. Slopad förmögenhetsbeskattning (mom.14) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Förmögenhetsskatten bör successivt fasas ut ur detsvenska skattesystemet. Den tas i många fall ut iform av en extra skatt på fastigheter, som har etthögt taxeringsvärde och låga inteckningsskulder. Deninternationella rörligheten för kapitalet har ökatoch därför har det varit nödvändigt att befriahuvudägare i aktiebolag från förmögenhetsskatt medhänvisning till att deras kapital är låst i derasstora företag, som fyller en viktig funktion försvenskt näringsliv och svensk arbetsmarknad. Ensituation där verkligt förmögna människor befriasfrån förmögenhetsskatt och mindre förmögna människorbelastas med förmögenhetsskatt, är naturligtvis inteacceptabel ur rättvisesynpunkt. Utfasningen bör skestegvis med slopad sambeskattning som första steg.Det anförda bör ges regeringen till känna.dels vid moment 14 hemställt:14. beträffande slopad förmögenhetsbeskattningatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk324yrkande 15 i denna del, 1999/2000:Sk325 yrkande8, 1999/2000:Sk326 yrkande 6, 1999/2000:Sk771yrkande 4, 1999/2000:Sk689 yrkande 4,1999/2000:Sk692 yrkande 4 och 1999/2000:Kr509yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.17. Slopad förmögenhetsbeskattning (mom.14) - fpJohan () hardels anfört följande:Sveriges välstånd har byggt på att vi accepterat ochutnyttjat de möjligheter som ekonomiskt utbyte medomvärlden erbjudit. innebärinternationaliseringen att det är svårt för ettenskilt land att driva skattepolitik utan hänsyntill utvecklingen i omvärlden. Det gäller t.ex.förmögenhets-skatten. Denna specialskatt för "" betalas som en följd av ett antal osannolikaturer under Socialdemokraternas mandatperiodframförallt av vanliga familjer som kanske bottlänge i sina hus och amorterat av lånen. Vissaenstaka miljardärer får däremot storaskattelättnader.Vi har i vårt budgetalternativ för innevarande årföreslagit att fribeloppet höjs till 1,2 miljoner,vilket skulle ha inneburit en lättnad för mångavanliga husägare.Förmögenhetsskatten bör stegvis avskaffas undermandatperioden. Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid moment 14 hemställt:14. beträffande slopad förmögenhetsbeskattningatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk324yrkande 15 i denna del, 1999/2000:Sk325 yrkande8, 1999/2000:Sk326 yrkande 6, 1999/2000:Sk771yrkande 4, 1999/2000:Sk689 yrkande 4,1999/2000:Sk692 yrkande 4 och 1999/2000:Kr509yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.18. Sambeskattningen av förmögenhet (mom.15) - m, kd, c, fpKenneth (), (), Mariettade (), (), (), (), JohanPehrson (fp) och () hardels anfört följande:Sambeskattning av förmögenhet är det endakvarvarande momentet av sambeskattning som finns inuvarande skattesystem. Den skattepliktigaförmögenheten beräknas bland annat gemensamt förmakar som sammanbott större delen avbeskattningsåret. Med makar jämställs de som utanatt vara gifta bor tillsammans och har eller harhaft barn eller tidigare varit gifta med varandra.Detta innebär att samboende utan barn intesambeskattas.I praktiken innebär detta att två personer ellertill exempel ett samboende par utan barn kan förloraflera om de gifter sig. Denorättvisa som sambeskattningen leder till beroendepå valet av samlevnads-form är oacceptabel.Riksskatteverket anser i sin rapport tillförenklingar i skattelag-stiftningen (RSV Rapport1995:10) att ett slopande av sambeskattningen av enfamiljs förmögenhet skulle "vara till stor fördeloch innebära avsevärda förenklingar i de tekniskasystemen". Sambeskattningen innebär betydandekontrollproblem för skattemyndigheterna.Riksskatteverket har upprepat sittförslag i en promemoria om förenklingar (RSV dnr.8539-99/100). Skattemyndigheter måste hålla reda påvem som bor med vem i vilken konstellation. Särbo,sambo, gift, registrerat partnerskap, barn,styvbarn, delad vårdnad. Eftersom man inte i förvägvet vilka som kommer upp i tillräcklig förmögenhetför beskattning måste hela befolkningenssambeskattningspotential kontrolleras.Sambeskattningen av makar iförmögenhetsbeskattningen är en kvarleva iskattesystemet från den tid då kvinnor intebetraktades som egna ekonomiska subjekt. Detta ärhelt oacceptabelt. Kvinnor måste fullt ut betraktassom myndiga individer. Vi har alla rätt attbetraktas som individer, och detta skall givetvisinkludera skattskyldigheten. Hur man inom en familjdelar upp det ekonomiska ansvaret är en privatsak.Skyldigheter och rättigheter gentemot samhälletskall vara individuella. Denna syn på kvinnor böräven avspeglas i förmögenhetsbeskattningen, och somen konsekvens av detta bör sambeskattningen av makarupphöra.Vi anser att det finns starka jämställdhetsskäl,och praktiska skäl, för att avskaffasambeskattningen och föreslår att som sinmening ger regeringen till känna attsambeskattningen bör avskaffas snarast.dels vid moment 15 hemställt:15. beträffande sambeskattningen avförmögenhetatt med bifall till motionerna1999/2000:Sk324 yrkande 15 i dennadel, 1999/2000:Sk611,1999/2000:Sk612, 1999/2000:Sk613,1999/2000:Sk614, 1999/2000:Sk732,1999/2000:Sk757, 1999/2000:Sk762 yrkande 2, 1999/2000:Sk771yrkande 5 och 1999/2000:A807yrkande 21 som sin mening gerregeringen till känna vad ovananförts.Särskilt yttrandeROT-avdrag (mom. 12) - mCarl (), de (), () och ()anför:Under allmänna motionstiden 1999lade Moderata samlingspartiet framförslag om att införa enskattereduktion för hushållsnäratjänster. Enligt vårt förslagskulle en skattereduktion på 50 %av arbetskostnaden, dock högst25 och hushåll, kunnaerhållas för ROT-arbeten och förandra hushållstjänster. Vividhåller att en skattereduktionmed denna utformning bör införas.Det är därför vår avsikt attåterkomma till med ettmotsvarande förslag.Bostadsutskottets yttrande1999/2000:BoU4yVissa frågor omfastighetsbeskattningen m.m.Till skatteutskottetSkatteutskottet har berett bostadsutskottettillfälle att avge yttrande över ett antal motionerfrån allmänna motionstid angående bl.a.fastighetsbeskattningen,realisationsvinstbeskattningen av bostäder ochskattereduktion för hushållsnära tjänster.Bostadsutskottet behandlar i yttrandet motionerna1999/2000:Sk324 yrkande 25, 1999/2000:Sk610,1999/2000:Sk627 yrkande 2, 1999/2000:Sk628,1999/2000:Sk629, 1999/2000:Sk640, 1999/2000:Sk644,1999/2000:Sk645 yrkande 2, 1999/2000:Sk653,1999/2000:Sk655, 1999/2000:Sk689 yrkandena 1, 2 och3, 1999/2000:Sk695, yrkandena 1, 2 och 4,1999/2000:Sk699, 1999/2000:Sk713, 1999/2000:Sk719,1999/2000:Sk740, 1999/2000:Sk759, 1999/2000:Sk764,1999/2000:Sk771 yrkande 1, 1999/2000:Sk772 yrkande1, 1999/2000:Sk773 yrkande 4, 1999/2000:Sk809,1999/2000:Sk820 yrkandena 1-3, 1999/2000:N277yrkande 11, 1999/2000:N383 yrkande 9,1999/2000:Bo204 yrkande 18, 1999/2000:Bo206yrkandena 5, 6 och 8, 1999/2000:Bo232 yrkande 8 och1999/2000:Bo233 yrkande 13.SammanfattningMed ett undantag avstyrker bostadsutskottet demotioner om fastighetsskatt, fastighetstaxering,skattereduktion och realisationsvinstbeskattning sombehandlas i yttrandet. Utskottet hänvisar bl.a. tillatt pågående utredningsarbete i fråga omfastighetsbeskattningen och fastighetstaxeringen böravvaktas.Med anledning av ett motionsförslag (v) förordarutskottet att reglerna för uppskov medrealisationsvinstbeskattningen skall ses över närdet gäller nybyggnad på egen tomt m.m.Till yttrandet har fogats 14 avvikande meningar ochett särskilt yttrande.UtskottetInledningBostadsutskottet behandlade senast i sitt yttrandetill finansutskottet om ramen för utgiftsområde 18för (yttr. 1999/2000:BoU1y) ocksåfrågor om fastighetsbeskattningen. I yttrandet togutskottet även ställning till motionsförslag somavsåg skattereduktion för hushållsnära tjänster m.m.Gemensamt för de behandlade förslagen var att ettgenomförande av dem bedömdes påverka framför alltstatsbudgetens inkomstsida för . De nuaktuella motionerna avser i huvudsak förslag omutformningen på avfastighetsbeskattningen och fastighetstaxeringenliksom av realisationsvinstbeskattningen samtinförande av skattereduktion för hus-hållsnäratjänster m.m. I några fall motsvarar dock förslagenmotionsförslag som tog ställning tillhösten 1999 vid sin behandling av budgeten för år2000. Det gäller främst förslagen om sänktfastighetsskatt för småhus. Genom att dessa förslagkan bedömas påverka statens inkomster för budgetåret2000 skulle de normalt sett ha behandlats ianslutning till att tar ställning tillstatsbudgeten.Fastighetsbeskattning ochfastighetstaxeringFastighetsbeskattningen på längre siktMed anslutning till tidigare förslag på områdetförordas i flera motioner en reformeradfastighetsbeskattning.Förslag om att successivt avvecklafastighetsskatten förs fram dels i Moderatasamlingspartiets partimotion 1999/2000:Bo206 yrkande5, dels i motionerna 1999/2000:Sk655 (m),1999/2000:Sk695 (m) yrkande 1 samt 1999/2000:Sk772(m) yrkande 1. I motion 1999/2000:Sk695 (m) yrkande4 föreslås dessutom att fastighetstaxeringen skallförenklas som en följd av att fastighetsskattenavvecklas. Gemensamt för motionerna är att deframhåller den höga totala beskattningen av boendetoch de orimliga effekterna av dagensfastighetstaxering och fastighetsbeskattning.Även i motionerna 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 13,1999/2000:Sk689 (kd) yrkandena 1 och 3 samt1999/2000:Sk771 (kd) yrkande 1 föreslås attfastighetsskatten skall avvecklas. Enligtmotionerna bör den i stället ersättas av en kommunalfastighetsavgift som är kopplad till kommunenskostnader för gatuunderhåll, va-system ochbrandförsvar m.m. Som motiv för denna reformframhålls framför allt den tunga börda somfastighetsskatten utgör för många och den bristandeneutralitet som den ger upphov till. Enligtförslaget i motion 1999/2000:Sk773 (kd) yrkande 4bör som innebär att kommittén skallutreda ett alternativ till fastighetsskatten somkapitalinkomstbeskattning. Dessutom bör det krav påoförändrat skatteuttag som kommittén har att arbetamed tas bort för att möjliggöra en förutsättningslösprövning av fastighetsbeskattningen.Enligt partimotion 1999/2000:Sk324yrkande 25 i motsvarande del bör fastighetsskattensuccessivt avvecklas. Den bör i stället ersättas medett system med schablonintäkt mot vilken avdrag fårgöras för fastighetens kostnader. Förslaget i motion1999/2000:Sk640 (c) innebär attfastighetsbeskattningen skall decentraliseras så attkommunerna får del av intäkterna från beskattningen.Enligt motionen bör fastighetsskatten helst tasbort. Så länge den finns kvar anges det dock varamotiverat att kommunerna, som har betydandekostnader för fastigheterna, också får del av deskatteinkomster de ger.Enligt motion 1999/2000:Bo232 (fp) yrkande 8 börFastighetsbeskattningskommittén utarbeta ett förslagtill schablonintäktsbeskattning av fastigheter.Samtidigt bör dock nivån på beskattningen sänkas.Två utredningar arbetar med frågor som avserfastighetsbeskatt-ningen.Fastighetsbeskattningskommittén (dir. 1998:20), somär parlamentariskt sammansatt, skall se över ochutvärdera reglerna om fastighetskatt m.m.Fastighetstaxeringsutredningen (dir. 1997:36) skallse över förfarandet vid fastighetstaxeringen.Utredningarna skulle ha avslutat sitt arbete i ochmed utgången av . De har dock båda fåttförlängd utredningstid. Enligt de nya tidsplanernaskall avge ettbetänkande ochFastighetstaxeringsutredningen ett betänkande senastunder februari månad.Fastighetsbeskattningskommittén har dock under år1999 avgett delbetänkandet Begränsad fastighetsskatt(SOU 1999:59). I betänkandet behandlas frågor omfastighetsskatten i attraktiva fritidsområden.Bostadsutskottet har vid flera tidigare tillfällenbehandlat motionsförslag som avser förändringar ifastighetsskatten såväl för innevarande budgetår sompå (senast i bet. 1999/2000:BoU1y s. 6).Utskottet har i dessa sammanhang pekat på den ökadebetydelse fastighetsbeskattningen kommit att få förboendet och boendekostnaderna. I takt med attsamhällets subventioner till byggandet och boendetminskat har fastighetsskatten tillsammans med övrigbeskattning av boendet kommit att bli en alltviktigare faktor när det gäller påverkan påboendekostnaderna liksom på neutraliteten mellanolika upplåtelseformer. Ur ett bostadspolitisktperspektiv är det sålunda av stor vikt attbeskattningen av boendet vägleds inte bara avfiskala överväganden utan också av bostadspolitiskahänsyn. I det fortsatta arbetet med att se överfastighetsbeskattningen finns det enligt utskottetsmening därför anledning att noga övervägabeskattningens bostadspolitiska konsekvenser. Det ärockså mot denna bakgrund som utskottet senare i vårkommer att anordna en offentligt utfrågning omboendekostnaderna och boendebeskattningen.Som utskottet i korthet redovisat ovan pågår detinom ramen för två offentliga utredningar enutvärdering och översyn av dagensfastighetsbeskattning.