bet · GO01FiU9 · 2000-10-26 00:00:00 — Utskottetanser emellertid i likhet med regeringen ochLandstingsförbundet att nivån på bidraget är avvägdpå ett lämpligt sätt.Med det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag ochavstyrker motion Fi57 (c) yrkandena2 och 3.Statsbidrag till kommuner med högaLSS-kostnader samt extra statsbidragför särskilt kostnadskrävande LSS-insatserUtskottets förslag i korthetRiksdagen godkänner att regeringen inrättarett statsbidrag till kommuner med höga LSS-kostnader samt inrättar ett extra bidrag somkommuner med särskilt kostnadskrävande LSS-insatser ges möjlighet att söka. Riksdagenavslår därmed motionerna Fi54 (m) yrkandena 5och 6, Fi55 (kd) yrkande 2 och Fi56 (fp)yrkande 6. Jämför reservationerna 9 (m), 10(kd) och 11 (fp).PropositionenHuvudmannaskapet för den tidigare omsorgen ompsykiskt utvecklingsstörda fördes över frånlandstingen till kommunerna före utgången av 1995.Eftersom kostnaderna är ojämnt fördelade mellankommunerna har länsvisa s.k. mellankommunalautjämningssystem utvecklats i varje län för sig,vilket resulterat i att det finns flera olika systemför utjämning mellan kommuner av kostnader förinsatser enligt lagen (1993:387) om stöd och servicetill vissa funktionshindrade (LSS). Några av delänsvisa utjämningssystemen har löpt ut och någrakommer att göra det . I syfteatt införa ett nytt system för utjämning mellankommuner av LSS-kostnader tillsatteregeringen en arbetsgrupp som fick iuppdrag att utforma ett sådant förslag.Arbetsgruppen lämnade förslag till enutjämningsmodell som skulle kunna införas från 2001men konstaterade också att det borde vara möjligtatt utveckla en annan modell på lång sikt.Arbetsgruppens förslag mötte emellertid kritik frånflera remissinstanser bl.a. för att varakostnadsdrivande eftersom kommunerna kunde påverkahur mycket bidrag de skulle vara berättigade till.Efter att ha övervägt arbetsgruppens förslagtillsammans med remissinstansernas synpunkter lämnarregeringen i den nu aktuella propositionen ettförslag som är mer begränsat än arbetsgruppens.Regeringens förslag innebär att en form avhögkostnadsskydd för kommunerna skapas för åren 2001och 2002. Ett statsbidrag inrättas som skallkompensera kommuner som både har högaverksamhetskostnader och standardkostnader för LSS(yrkande 6). tillsätts en utredning meduppgift att överväga olika långsiktiga lösningar förutjämning av LSS-kostnader.Regeringen föreslår vidare att ett extrastatsbidrag införs somkommunerna kan ansöka för särskilt kostnadskrävandeinsatser enligt LSS (yrkande 7). Kostnaderna förfunktionshindrade kan variera kraftigt. För småkommuner kan kostnaden för enstaka personer medfunktionshinder som kräver särskilda insatser varakännbara. Regeringen anser därför att ett extrastatsbidrag bör införas för kommuner varsfunktionshindrade är i behov av extra kostsammainsatser. bör pröva kommunernasansökningar om det extra statsbidraget.Beträffande kommunernas rätt att träffa avtal omkostnadsansvar för personer bokförda i en annankommun avser regeringen att återkomma till riksdagenmed förslag . Det kommande förslagetsyftar till att skapa en utvidgad rätt att träffasådana avtal. Förslaget bör kunna träda i kraft och gälla i avvaktanpå utredningens förslag till långsiktiga lösningarför utjämning av LSS-kostnader.Statsbidragen bör enligt regeringens bedömninguppgå till sammanlagt ca . Dettabör finansieras genom att anslagen Generelltstatsbidrag till kommuner och landsting samtanslaget Bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landsting minskas med 350 respektive100 . Regeringen anmäler ipropositionen att den avser återkomma medanslagsfrågor i budgetpropositionen för 2001.MotionernaI motion Fi54 av m.fl. (m)förespråkas att kostnadsansvaret för LSS-verksamhetflyttas från kommunerna till staten (yrkande 5).Motionärerna anser inte att det är lämpligt, ochdessutom i strid med handikappreformens ursprungligaintentioner, att kostnaderna förassistansersättningen ställs mot annan kommunalverksamhet. Reglerna kring den personligaassistansen är enligt motionärerna så hårt styrda avstaten att finansiering är problematiskutifrån principen om självstyrelse.Dessutom finns problem inom LSS-verksamheten, anförmotionärerna, genom att kommuner med vårdhem ochboendeformer som attraherar människor även frånandra kommuner drabbas av orimliga kostnader.Regeringens förslag ger inte någontillfredsställande lösning på detta problem.Motionärerna anför också att regeringen bör lämnaförslag till om att även personer som fårhjälp enligt LSS ges en reell möjlighet att - medbibehållet finansieringsansvar för hemkommunen -söka boende och vård i andra kommuner (yrkande 6).I motion Fi55 av Per m.fl. (kd) anförs atteftersom LSS är statligt reglerat men innefattarfaktorer som kommunerna kan påverka bör enlångsiktigt hållbar utjämning av LSS-kostnadernaåstadkommas genom att staten tar överfinansieringsansvaret (yrkande 2). Propositionensförslag om en övergångslösning med statsbidrag anserdock motionärerna vara ett steg i rätt riktning.I motion Fi56 av m.fl. (fp) framhävsatt det är angeläget att finna en långsiktig lösningpå frågorna om hur LSS-kostnaderna skall hanteras(yrkande 6). I avvaktan på en sådan lösning ansermotionärerna att regeringens förslag kan accepteras.Utskottets ställningstagandeI proposition 1998/99:89 Förändringar iutjämningssystemet för kommuner och landsting m.m.anmälde regeringen att frågan om ett särskiltstatsbidrag avseende personer med funktionshinderbereddes vidare inom . Regeringenanger i budgetpropositionen (prop.2000/01:1) att den avser tillsätta en parlamentariskutredning med uppgift att lägga fram förslag om enpermanent nationell utjämning av LSS-kostnader somkan träda i kraft . I avvaktan på en sådanlösning föreslår regeringen i den nu aktuellapropositionen att två tidsbegränsade bidrag inrättasför 2001 och 2002. Utskottet konstaterar att detföreligger stora kostnadsskillnader avseende LSS-verksamheten mellan kommunerna och delar liksomtidigare regeringens uppfattning att någon form avutjämning behöver införas.Vad gäller frågan om statligt övertagande avfinansieringsansvaret för LSS vill utskottetframhålla att socialtjänstlagen stadgar att kommunenhar det yttersta ansvaret för att de som vistas ikommunen får det stöd och den hjälp som de behöver.Ansvaret för boendet för personer med behov avsärskilt stöd har varit ett kommunalt åtagande sedanmycket . Kommunerna hade enligt omsorgslagenansvaret för utvecklingsstörda även innan LSSinfördes. LSS ersatte omsorgslagen 1993 varvid nyagrupper kom att omfattas av lagen. Kostnaderna förkommunerna till följd av LSS reglerades mellankommunerna och staten då lagen infördes.Finansutskottet ställer sig avvisande till attstaten tar över finansieringsansvaret för kostnaderför verksamhet enligt LSS. Frågan omfinansieringsansvaret för den personliga assistansenhar behandlats av socialutskottet,senast i betänkande 1999/2000:SoU1. Socialutskottetmotsätter sig i detta betänkande fortfarandeförslaget om ett förstatligande av de första 20timmarna. delar denna uppfattning.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringensförslag och avstyrker motionerna Fi54 (m) yrkandena5 och 6, Fi55 (kd) yrkande 2 och Fi56 (fp) yrkande6. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Med hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Förändringar i kommunallagenRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen (1991:900). Därmedbifaller proposition 1999/2000:115yrkande 1 och avslår motion 1999/2000:Fi56yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (m, kd)Reservation 2 (fp)2. Förändringar i lagen om kommunalredovisningRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen om redovisning(1997:614) Därmed bifaller proposition1999/2000:115 yrkande 2 och avslår motion1999/2000:Fi56 yrkandena 3 och 4.Reservation 3 (fp)3. Inkomstutjämning för kommuner ochlandstingRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1995:1515) om utjämningsbidragtill kommuner och landsting samt regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1995:1516)om utjämningsavgift för kommuner och landsting,enligt bilaga 2 till betänkandet. Därmed bifallerriksdagen proposition 1999/2000:115 yrkandena 3och 4 och avslår motionerna 1999/2000:Fi54yrkande 1, 1999/2000:Fi55 yrkande 1,1999/2000:Fi56 yrkande 5 samt 1999/2000:Fi57yrkande 1.Reservation 4 (m)Reservation 5 (kd)Reservation 6 (fp)Reservation 7 (c)4. Omställningsbidrag till landsting medminskande befolkningRiksdagen godkänner regeringens förslag attinrätta ett omställningsbidrag för landsting medminskande befolkning. Därmed bifaller riksdagenproposition 1999/2000:115 yrkande 5 och avslårmotion 1999/2000:Fi57 yrkandena 2 och 3.Reservation 8 (c)5. Statsbidrag för LSS-kostnaderRiksdagen godkänner regeringens förslag attdels inrätta ett statsbidrag för kommuner medhöga kostnader för verksamhet enligt lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS), dels inrätta ett extrastatsbidrag för särskilt kostnadskrävandeinsatser enligt samma lag. bifallerdärmed proposition 1999/2000:115 yrkandena 6 och7 samt avslår motionerna 1999/2000:Fi54 yrkandena5 och 6, 1999/2000:Fi55 yrkande 2 och1999/2000:Fi56 yrkande 6.Reservation 9 (m)Reservation 10 (kd)Reservation 11 (fp)den 26 oktober 2000På finansutskottets vägnarJan BergqvistFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBergqvist (s), (), (),(), (), JohanLönnroth (v), (), (), (), (), SivHolma (v), Per (), (),(), (), () och (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. (punkt 1) (m, kd)av (), (), LennartHedquist (m), (), Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 1 borde ha följande lydelse:1. antar regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen (1991:900) samt tillkännagerför regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 1. Därmed bifaller proposition1999/2000:115 yrkande 1 och motion 1999/2000:Fi56yrkande 2. Motion 1999/2000:Fi56 yrkande 1 bifallsdelvis.StällningstagandeVi anser dels att kommuner skall koncentrera sinverksamhet till det som kan anses vara kommunenskärnuppgifter, dels att verksamhet iallmänhet skall bedrivas i förvaltningsform ochendast undantagsvis i bolagsform. Vi anserföljaktligen att de kommunala bolagen i första handskall avvecklas. Kommunala bolag skapar alltför oftaproblem beträffande demokratin, ekonomin ochkonkurrensen gentemot privata företag. Vi vill ävenfästa uppmärksamheten på att ett stort inslag avbolag i den kommunala verksamheten gör det svårareför kommuninvånarna att överblicka helaverksamheten, vilket är en nackdel från demokrati-och insynssynpunkt. Som framhölls i en avvikandemening till finansutskottets yttrande tillkonstitutionsutskottet med anledning av proposition1998/99:66 En stärkt revision(1998/99:FiU4y), anser vi att det är angeläget attregelverket utformas så attförvaltningsformen åter blir den helt dominerandeformen för verksamhet. För att åstadkommaen uppstramning av verksamheten som äger rum i bolagsom ändå skall kvarstå i ägo hänvisar vitill samma avvikande mening till finansutskottetsyttrande ovan angående särskild bolagsform förkommunala företag. Vi anser dessutom att regeringensförslag, att kommunallagens krav på god ekonomiskhushållning utsträcks till att gälla även dekommunala bolagen, är ett minimivillkor. Vi föreslåratt tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservationen.Vi föreslår således att bifallerproposition 115 yrkande 1 och motion Fi56 (fp)yrkande 2. Motion Fi56 (fp) yrkande 1 bifallsdelvis.2. (punkt 1) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 1 borde ha följande lydelse:1. antar regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen (1991:900) samt tillkännagerför regeringen som sin mening vad som framförs ireservation 2. Därmed bifalls proposition1999/2000:115 yrkande 1 och motion 1999/2000:Fi56yrkandena 1 och 2.StällningstagandeJag anser dels att kommuner skall koncentrera sinverksamhet till det som kan anses vara kommunenskärnuppgifter, dels att verksamhet iallmänhet skall bedrivas i förvaltningsform ochendast undantagsvis i bolagsform. Jag anserföljaktligen att de kommunala bolagen i första handskall avvecklas. Kommunala bolag skapar problembeträffande demokratin, ekonomin och konkurrensengentemot privata företag. Jag vill även fästauppmärksamheten på att ett stort inslag av bolag iden kommunala verksamheten gör det svårare förkommuninvånarna att överblicka hela verksamheten,vilket är en nackdel från demokrati- ochinsynssynpunkt. Som framhölls i en avvikande meningtill finansutskottets yttrande tillkonstitutionsutskottet med anledning av proposition1998/99:66 En stärkt revision (1998/99:FiU4y), anser jag att det är angeläget attregelverket utformas så attförvaltningsformen åter blir den helt dominerandeformen för verksamhet. För att åstadkommaen uppstramning av verksamheten som äger rum i bolagsom ändå skall kvarstå i ägo anser jag attregeringens förslag, att kommunallagens krav på godekonomisk hushållning utsträcks till att gälla ävende kommunala bolagen, är ett minimivillkor. Jagföreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs i reservationen.Jag föreslår således att bifallerproposition 115 yrkande 1 och motion Fi56(fp) yrkandena 1 och 2.3. Förändringar i lagen om kommunalredovisning (punkt 2) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 2 borde ha följande lydelse:2. antar regeringens förslag till lag omändring i lagen om redovisning (1997:614)samt tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservation 3. bifallerdärmed proposition 1999/2000:115 yrkande 2 ochmotion 1999/2000:Fi56 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeJag accepterar de förändringar i den kommunalaredovisningslagen som föreslås i propositionen ochsom bl.a. innebär att den kommunala redovisningenanpassas till vad som gäller i näringslivet. När detgäller frågan om avsättningar, främst vad avserpensionsförpliktelser, föreslår regeringen ingenändring. Jag anser det i samband härmed angelägetatt frågan om den kommunala förmögenhetsmassan blirföremål för granskning. Som kommunallagen ärutformad kan en kommun inte låta sin förmögenhetminska. Detta innebär för t.ex. tillväxtkommuner attde, i den här aktuella frågan, måste göraavsättningar trots att befintliga tillgångar välsvarar mot pensionsåtagandena. Det är rimligt attdet finns regler som motverkar att kommuner på ettansvarslöst sätt använder engångsintäkter för attfinansiera permanenta åtaganden, men det finns ingenanledning att kommuner skall ha storaförmögenhetsmassor. Denna fråga bör bli föremål förutredning. Jag anser att det framförda börtillkännages regeringen som mening.Jag föreslår således att bifallerproposition 115 yrkande 2 och motion Fi56 (fp)yrkandena 3 och 4.4. Inkomstutjämning för kommuner och landsting(punkt 3) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag tillkommuner och landsting samt regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1995:1516) omutjämningsavgift för kommuner och landsting samttillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 4. bifaller därmedmotion 1999/2000:Fi54 yrkande 1 och avslårproposition 1999/2000:115 yrkandena 3 och 4 samtmotionerna 1999/2000:Fi55 yrkande 1, 1999/2000:Fi56yrkande 5 och 1999/2000:Fi57 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att dagens system för inkomstutjämningmellan kommunerna är direkt tillväxtfientligt.Dagens förhållanden innebär att en kommun kandrabbas av att av en relativinkomstökning konfiskeras, en renpomperipossaeffekt. Regeringens förslag innebär atten relativ inkomstökning i stället beskattas , vilket enligt vår mening närmast är parodiskt medtanke på att regeringen säger sig vilja verka förtillväxt. Vi anser att bör beslutaom en ordning där relativ tillväxt får behållas isin helhet var den än förekommer bland landetskommuner. En sådan förändring av dagens system ärenkel att genomföra, kan förenas med en fortsatt högutjämningsgrad och skulle bli en signal att belönatillväxt var den än finns i hela landet. Dettaskulle övergångsvis - i avvaktan på ett nyttutjämningssystem - rätta till de mesttillväxtfientliga inslagen i dagens grundlagsvidrigainomkommunala utjämningssystem. Det underskott somdärvid uppstår i systemet får täckas genommotsvarande minskning i det invånarbaseradestatsbidragssystemet. Vi föreslår att regeringensförslag till ändring av inkomstutjämningen avslåsoch att tillkännager för regeringen somsin mening vad vi framfört i reservationen.Vi föreslår således att bifaller motionFi54 (m) yrkande 1 och avslår proposition 115yrkandena 3 och 4 samt motionerna Fi55 (kd) yrkande1, Fi56 (fp) yrkande 5 och Fi57 (c) yrkande 1.5. Inkomstutjämning för kommuner och landsting(punkt 3) (kd)av och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag tillkommuner och landsting samt regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1995:1516) omutjämningsavgift för kommuner och landsting samttillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 5. bifaller därmedproposition 1999/2000:115 yrkandena 3 och 4 samtmotion 1999/2000:Fi55 yrkande 1 och avslårmotionerna 1999/2000:Fi54 yrkande 1, 1999/2000:Fi56yrkande 5 och 1999/2000: Fi57 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att dagens system för kommunalinkomstutjämning är kontraproduktivt.Tillväxtkommuner med hög skattekraft riskerar att pågrund av sänkta bidrag relativt landet i övrigtförlora ekonomiskt på ökade skatteintäkter, dvs.drabbas av en pomperipossaliknande effekt.Regeringen avser med föreliggande propositionåtgärda detta missförhållande, men de föreslagnaändringarna kommer alldeles för sent och är dessutomhelt otillräckliga. Vi anser således att problemetinte löses genom regeringens förslag. Vår mening äratt nuvarande ordning med inomkommunal utjämning gåremot grundlagens intentioner med den kommunalasjälvstyrelsen, lokaliseringsprincipen och denkommunala beskattningsrätten. Regeringen bör enligtvår mening tillsätta en ny utredning meduppdrag att utreda förutsättningarna för ettstatligt utjämningssystem där denpomperipossaliknande effekten helt kan elimineras.Vi föreslår således att bifallerproposition 115 yrkandena 3 och 4 samtmotion Fi55 (kd) yrkande 1 och avslårmotionerna Fi54 (m) yrkande 1, Fi56 (fp)yrkande 5 och Fi57 (c) yrkande 1.6. Inkomstutjämning för kommuner och landsting(punkt 3) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag tillkommuner och landsting samt regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1995:1516) omutjämningsavgift för kommuner och landsting samttillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 6. bifaller därmedmotion 1999/2000:Fi56 yrkande 5 och avslårproposition 1999/2000:115 yrkandena 3 och 4 samtmotionerna 1999/2000:Fi54 yrkande 1, 1999/2000:Fi55yrkande 1 och 1999/2000:Fi57 yrkande 1.StällningstagandeJag vill åstadkomma en förändring bl.a. genom attsänka utjämningsgraden i utjämningssystemet och seringen anledning att acceptera regeringens åtgärd.Ansträngningarna bör enligt min uppfattning inriktaspå att gå över till ett enklare system med en lägreutjämningsgrad i inkomstutjämningen och färrefaktorer när det gäller kostnadsutjämningen. På såsätt kan pomperipossaeffekten elimineras. Jagföreslår därför att regeringens förslag om ändringari inkomstutjämningen avslås och att riksdagentillkännager för regeringen vad jag har framfört.Jag föreslår således att bifaller motionFi56 (fp) yrkande 5 och avslår proposition 115yrkandena 3 och 4 samt motionerna Fi54 (m) yrkande1, Fi55 (kd) yrkande 1 och Fi57 (c) yrkande 1.7. Inkomstutjämning för kommuner och landsting(punkt 3) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 3 borde ha följande lydelse:3. antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag tillkommuner och landsting samt regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1995:1516) omutjämningsavgift för kommuner och landsting samttillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 7. bifaller därmedproposition 1999/2000:115 yrkandena 3 och 4 samtmotion 1999/2000:Fi57 yrkande 1 och avslårmotionerna 1999/2000:Fi54 yrkande 1, 1999/2000:Fi55yrkande 1 och 1999/2000: Fi56 yrkande 5.StällningstagandeJag anser att en viktig förutsättning för tillväxtoch livskraft i hela landet är ett utjämningssystemsom skapar likvärdiga förutsättningar för allakommuner att bedriva verksamhet. Jag anseratt ett nytt system, med enklare regler som stärkerden demokratiska kontrollen, måste utvecklas förframtiden. Denna s.k. pomperipossaeffekt måsteavskaffas i ett reformerat system, då den upplevssom orättfärdig och inkräktar på det kommunalasjälvstyret. En sänkning av kompensationsgraden idagens system är dock ett oacceptabelt sätt attkomma till rätta med pomperipossaeffekten. Deförändringar av inkomstutjämningen som regeringenföreslår gör att beräkningarna blir merkomplicerade. Jag anser att det bör tillkännages förregeringen att det finns behov av fortsatt utredningför att skapa ett nytt utjämningssystem, med enklareoch mer överblickbara regler.Jag föreslår således att bifallerproposition 115 yrkandena 3 och 4 samt motion Fi57(c) yrkande 1 och avslår motionerna Fi54 (m) yrkande1, Fi55 (kd) yrkande 1 och Fi56 (fp) yrkande 5.8. Omställningsbidrag till landsting medminskande befolkning (punkt 4) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 4 borde ha följande lydelse:4. avslår regeringens förslag att inrättaett omställningsbidrag för landsting med minskandebefolkning samt tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs om bidrag till kommuner ochlandsting med minskande befolkning. Riksdagentillkännager dessutom för regeringen som sin meningvad som framförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motion 1999/2000:Fi57 yrkandena 2 och 3samt avslår proposition 1999/2000:115 yrkande 5.StällningstagandeTryggheten i vården är inte förenlig med tvära kast.För att ge möjlighet till en anpassning avkostnaderna under lugna former har vi tidigare krävten alternativregel i inkomstutjämningen som tarhänsyn till snabba befolkningsminskningar i såvälkommuner som landsting. Mot denna bakgrund ger detviss tillfredsställelse att regeringen nu försökerlösa problemet med stora befolkningsminskningar ävenför landstingen. Regeringens förslag är emellertidinte tillfredsställande, dels för attomställningsbidraget är för lågt, dels för attlösningen är tillfällig. Jag anser att det behövs enpermanent lösning inom det befintligautjämningssystemet och föreslår därför attersättningen vid en befolkningsminskning somöverstiger sätts till 100kr per invånare och att detta skall gälla såvälkommuner som landsting. Jag anser dessutom att enalternativregel bör införas för att mildraeffekterna av befolkningsminskningar större än 2 %under en tvåårsperiod. Vid tillämpningen av regelnbör ersättningen förslagsvis sättas till perinvånare för både kommuner och landsting. Jagföreslår att regeringens förslag om bidrag tilllandsting med minskande befolkning avslås och attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framfört om bidrag till kommuner ochlandsting med minskande befolkning.Jag föreslår således att bifaller motionFi57 (c) yrkandena 2 och 3 samt avslår proposition115 yrkande 5.9.