bet · GN01FiU15 · 2000-02-10 00:00:00 — Motion Fi703 (s)avstyrks.Uppgifter om ekonomisk brottslighetMotionenI motion Fi706 av () i denna delanförs att kreditupplysningslagens regler innebäratt den omständigheten att en person döms till ettlångvarigt fängelsestraff för allvarlig ekonomiskbrottslighet inte får registreras i enkreditupplysning. Motionären anser att det är heltfel. Enligt motionären bör det inte vara möjligt attbli dömd för allvarlig ekonomisk brottslighet utanatt omvärlden får kännedom om det. Motionären anseratt det finns skäl att se överkreditupplysningslagen och föreslår att riksdagenhos regeringen begär en sådan översyn.Finansutskottets ställningstagandeI 6 § kreditupplysningslagen finns bestämmelser sombegränsar möjligheterna att ikreditupplysningsverksamhet samla in, lagra ellerlämna ut uppgifter av särskilt känslig natur. Vissasådana uppgifter får över huvud taget inte användasi kreditupplysningssammanhang. Beträffande andratyper av uppgifter föreskrivs att de får förekomma ikreditupplysningsverksamhet endast efter medgivandefrån Datainspektionen. Detta gäller bl.a. uppgifterom begångna brott och om påföljder för brott. Iparagrafens fjärde stycke finns enundantagsbestämmelse som innebär att det nämndakravet på Datainspektionens tillstånd för attanvända uppgifter om bl.a. brott inte hindrar attvissa särskilt angivna uppgifter samlas in, lagraseller lämnas ut i kreditupplysningsverksamhet.Bulvanutredningen föreslår i betänkandet (SOU1998:47) Bulvaner och annat bl.a. en ändring i 6 §kreditupplysningslagen. Utredningen föreslår attkreditupplysningsföretagen skall ges möjlighet attförmedla uppgifter om lagakraftvunna domar ochgodkända strafförelägganden avseende ekonomiskbrottslighet. Betänkandet har remissbehandlats ochövervägs inom Justitiedepartementet.En proposition är planerad att avlämnas i maj 2000.Utskottet anser inte att detta arbete börföregripas. Motion Fi706 (kd) i denna del avstyrks.Kreditupplysningar om "smärre"betalningsförsummelserMotionernaI motion Fi706 av () i denna delanförs att det har visat sig att flera telebolag gören schabloniserad kreditbedömning uteslutande pågrundval av erhållen kreditupplysning. En obetaldparkeringsbot som är kan alltså ledatill att konsumenten inte har den valfrihet påtelemarknaden som en konsument utanbetalningsanmärkning har. Enligt motionären tordedetta inte ha varit lagstiftarens avsikt. Motionärenanser att det finns skäl att se överkreditupplysningslagen och föreslår att riksdagenhos regeringen begär en sådan översyn avkreditupplysningslagens regler.I motion Fi713 av Per m.fl. (v) anförsatt registreringar i olika upplysningsregister oftafår stora konsekvenser för den registrerade. Det ärinte ovanligt att personer hamnar iupplysningsregister på grund av en liten skatteskuldsom betalas lite . Motionärerna anser attett sätt att komma till rätta med detta problem äratt införa en beloppsgräns på t.ex. 3 000-5 000 kr.Detta bör ges regeringen till känna.Gällande rättEnligt 7 § kreditupplysningslagen fårkreditupplysningar om fysiska personer som inte ärnäringsidkare (personupplysningar) inte innehållauppgifter om andra betalningsförsummelser än sådanasom har slagits fast genom en domstols eller enannan myndighets avgörande eller åtgärd eller harlett till inledande av skuldsanering eller tillbetalningsinställelse, konkursansökan eller ackord.Kreditupplysningar får inte innehålla uppgifter omkreditmissbruk (t.ex. överskridande av kreditgräns),utom när krediten har lämnats av ett företag somstår under tillsyn (dvs. bankeroch kreditmarknadsföretag) och kredittagaren iavsevärd utsträckning överskridit den kreditgränssom gäller eller på annat sätt allvarligt missbrukatkrediten (t.ex. skaffat sig en kredit under falskaförutsättningar).Om det finns särskilda skäl får Datainspektionenbesluta att ett företag helt eller delvis skallundantas från de angivna bestämmelserna. Deuppgifter som inte får lämnas ut får inte hellerlagras i register som används ikreditupplysningsverksamhet.Finansutskottets ställningstagandeBetalningsanmärkningen uppkommer när en fordranrestförs, dvs. lämnas till kronofogdemyndigheten förindrivning. Den rättsliga prövning som föregåttbeslutet eller åtgärden har tidigare ansetts gerimliga garantier för att betalningsanmärkningen ärmateriellt berättigad (se bl.a. prop. Av en kreditupplysning framgår vilken skuld detär fråga om och skuldens storlek.Registerförfattningsutredningen (dir. 1998:2) harbl.a. haft till uppgift att göra en översyn av deförfattningar som reglerar register inomskatteförvaltningen och exekutionsväsendet. Ibetänkandet (SOU 1999:105) Skatt för behandling av datauppgifter föreslårutredningen bl.a. vissa ändringar i sekretesslagenoch kreditupplysningslagen. Förslaget innebär bl.a.att kreditupplysningsföretagens möjligheter attlämna uppgifter om förpliktelser i pågående mål hoskronofogdemyndigheten minskar.Registerförfattningsutredningens betänkande ärföremål för remissbehandling.Av den ovan lämnade redogörelsen framgår att denfråga som motionärerna tar upp är föremål föröverväganden inom . Utskottetfinner därför inte anledning att föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning av motionerna.Motionerna Fi706 (kd) i denna del och Fi713 (v)avstyrks. beträffande marknadsföringatt avslår motion 1999/2000:Fi705,2. beträffande kreditutveckling ochkreditprövningatt avslår motion 1999/2000:Fi708,3. beträffande avgiftsinformation tillfondsparareatt avslår motion 1999/2000:Fi710,4. beträffande lokala börseratt avslår motion 1999/2000:N388 yrkande 22,res. 1 (m, kd, fp) -motiv.5. beträffande kollektivahemförsäkringaratt avslår motionerna 1999/2000:Fi701 och1999/2000:Fi702,res. 2 (m, kd, c, fp)6. beträffande försäkringsdiskrimineringatt avslår motion 1999/2000:Fi704,7. beträffande vilka uppgifter som bör fåförekomma i kreditupplysningaratt avslår motion 1998/1999:Fi707 yrkandena 1 och3,res. 3 (m, kd)8. beträffande system enligt den s.k.Schufamodellenatt avslår motion 1998/1999:Fi707 yrkande 2,9. beträffande uppgift om skuldsanering ikreditupplysningaratt avslår motion 1999/2000:Fi703,10. beträffande uppgifter om ekonomiskbrottslighetatt avslår motion 1999/2000:Fi706 i denna del,res. 4 (m, kd)11. beträffande kreditupplysningar om"smärre" betalningsförsummelseratt avslår motionerna 1999/2000:Fi706 i denna deloch 1999/2000:Fi713.Stockholm den 10 februari 2000På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: JanBergqvist (s), (),(), LisbetCalner (s), (),(), SoniaKarlsson (s), (), (), SivHolma (v), Per (), AnnaÅkerhielm (m), (), (), (), () och GöranHägglund (kd). Lokala börser (mom. 4, motiveringen) (m,kd, fp)(), (), FredrikReinfeldt (m), Per (), (), () och ()anser att finansutskottets ställningstagande underrubriken börser bort ha följande lydelse:En ny börslagstiftning trädde i kraft den 1 januari1993 (prop. 1991/92:113, bet. 1991/92:NU26, rskr.1991/92:321). Den nya lagstiftningen innebar fleraförändringar. Det legala monopol som Stockholmsfondbörs hade på att organisera handel medfondpapper - främst aktier och obligationer -avskaffades. Börslagstiftningen utvidgades samtidigttill att inbegripa handel med alla slag avfinansiella instrument. Därigenom kom bl.a. derivat-instrument såsom optioner och terminer att omfattas.Fri etableringsrätt och fri konkurrens mellanbörser utgör två grundprinciper i det nyaregelverket. Kännetecknande är också att det ärfrivilligt att söka börsauktorisation. Genom den nyabörslagstiftningen infördes auktoriseradmarknadsplats som en alternativ auktorisationsformtill börs. Kraven på en sådan auktoriseradmarknadsplats är i vissa avseenden lägre än vad somgäller för en auktoriserad börs.Utskottet har tidigare behandlat ett liknandemotionsyrkande (bet. 1997/98:FiU21). Utskottetavstyrkte motionen med motiveringen att utskottetinte ansåg att det fanns någon anledning förriksdagen att begära att regeringen skulle tasärskilda initiativ för att stimulera framkomsten avregionala marknadsplatser. beslutade ienlighet med utskottets förslag. Utskottet anserinte att det finns skäl att föreslå någon ändring avriksdagens tidigare ställningstagande. Motion N388(mp) yrkande 22 avstyrks.2. Kollektiva hemförsäkringar (mom. 5) (m,kd, c, fp)(), (), FredrikReinfeldt (m), Per (), (), (), () och GöranHägglund (kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken hemförsäkringar(gruppförsäkringar) bort ha följande lydelse:Alltsedan 1982 har frågan om kollektivahemförsäkringar med obligatorisk anslutning varitföremål för stark kritik. Frågan har återigenaktualiserats genom det ramavtal som tecknats mellanLO och och som ger de olika LO-förbundenmöjlighet att teckna kollektiva hemförsäkringar somomfattar samtliga medlemmar.Förhållandet att fackliga organisationer tecknarkollektiva sakförsäkringar för medlemskollektivetutan individuell anslutning innebär att enskildamedlemmar tvingas underkasta sig fackliga beslutinom områden som helt saknar anknytning tillanställningen. Utan samband med den anställdesintressen i egenskap av arbetstagare vidgar denfackliga organisationen sitt verksamhetsområde in imedlemmarnas privata sfär på ett sätt som försätterden enskilde fackmedlemmen i ett underläge.När en facklig organisation tecknar sakförsäkringför medlemmar kollektivt, utan intresseanmälan,binds den enskilde fackföreningsmedlemmen till ettvisst försäkringsbolag och till en vissförsäkringsprodukt, utan att medlemmen ges reellmöjlighet att själv välja det som passar honom ellerhenne bäst. Det finns också en uppenbar risk för attett hushåll dubbelförsäkras, eller t.o.m.trippelförsäkras.Det är inte rimligt att en enskild person, som ärmedlem i en facklig organisation som skalltillvarata hans eller hennes intressen somarbetstagare, därmed också måste acceptera ingrepp iden privata ekonomin för ändamål som inte har någonanknytning till arbetsförhållandena. Den enskildaorganisationsmedlemmen måste skyddas från kollektivaförsäkringslösningar som inskränker valfriheten,kränker den personliga integriteten och försätterindividen i underläge. Kollektiv sakförsäkring bördärför vara baserad på individuell anslutning.Kollektiva sakförsäkringar utan krav på individuellanslutning, som tecknas utan upphandlingsförfarande,med ensidigt gynnande av ett försäkringsbolag och påandra grunder än affärsmässiga, sätter den friakonkurrensen på försäkringsmarknaden ur spel.Kollektivets medlemmar mister sin valfrihet,som försäkringslösningar för dem som intetillhör kollektivet riskerar att bli dyrare. Bristenpå sund konkurrens på försäkringsområdet kanförsvåra för den som inte tillhör en organisationatt få försäkringsskydd till rimlig kostnad.Dessutom föreligger en uppenbar risk för att detuppkommer en monopolliknande situation påförsäkringsmarknaden, vilket måste undvikas. Blandannat av dessa skäl är det viktigt att kollektivsakförsäkring upphandlas i fri konkurrens på likavillkor.Även om det finns en reservationsrätt äranslutningsformen en form av negativ avtalsbindningsom inte är tillåten på marknaden i övrigt. Detsaknas klara regler för de enskildamedlemmarnas ställning i förhållande tillmedlemsorganisationerna. Det finns därför behov aven lagstiftning som klargör hur långtorganisationers befogenheter sträcker sig iförhållande till den enskilde medlemmen.Vad utskottet anfört med anledning av motionernaFi701 (m) och Fi702 (m) bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande kollektiva hemförsäkringaratt med anledning av motionerna 1999/2000:Fi701 och1999/2000:Fi702 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,3. Vilka uppgifter som bör få förekomma ikreditupplysningar (mom. 7) (m, kd)(), (), FredrikReinfeldt (m), Per (), ()och () anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken som bör få förekomma ikreditupplysningar bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en effektivkreditupplysningsverksamhet ökar säkerheten inäringslivet och främjar den ekonomiskautvecklingen. En kreditupplysning måste vara enfärskvara för att samhället skall få tillgång effektiv kreditprövning. I likhet medmotionärerna anser utskottet att det vore mycketvärdefullt om flödesinformation fick användas ikreditupplysningar. Utskottet vill understryka atten bred användning av flödesinformation är möjligenligt gällande lag men att detta inte har godtagitsav Datainspektionen. En proposition där denna frågabehandlas är aviserad att avlämnas till imaj 2000. Utskottet utgår från att de synpunkter somutskottet redovisat kommer att beaktas i detpågående arbetet.I sammanhanget vill utskottet också nämna att dettorde vara lämpligt att överväga om det bör införasen skyldighet för den som lämnar en kreditupplysninginnehållande uppgift om att mål ombetalningsföreläggande har inletts att även ange ommotparten har bestritt ansökan.Vad utskottet anfört med anledning av motion1998/99:Fi707 (m, kd, c, fp) yrkandena 1 och som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande vilka uppgifter som bör fåförekomma i kreditupplysningaratt med anledning av motion 1998/99:Fi707 yrkandena1 och 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Uppgifter om ekonomisk brottslighet(mom. 10) (m, kd)(), (), FredrikReinfeldt (m), Per (), ()och () anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken om ekonomisk brottslighet bort haföljande lydelse:Kreditupplysningslagens regler innebär att denomständigheten att en person döms till ettlångvarigt fängelsestraff för allvarlig ekonomiskbrottslighet inte får registreras i enkreditupplysning. Utskottet anser att det är heltfel. Själva grunden för svensk rättskipning är attden skall ske offentligt och inför allas åsyn.Utskottet anser att det inte skall vara möjligt attbli dömd för allvarlig ekonomisk brottslighet utanatt omvärlden får kännedom om det. Utskottet anserdärför att det finns skäl för regeringen att se överkreditupplysningslagen i detta avseende. anfört med anledning av motion Fi706 (kd)i denna del bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande uppgifter om ekonomiskbrottslighetatt med anledning av motion1999/2000:Fi706 i denna del som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,Särskilt yttrandeAvgiftsinformation till fondsparare (mom.3) (m, kd, fp)(), (), FredrikReinfeldt (m), Per (), (), () och ()anför:Vi vill erinra om att vi i de tidigarelagstiftningsärendena har motsatt oss regeringensförslag till regler om individuellkostnadsinformation till fond-andelsägare (bet.1998/99:FiU7 och bet. 1998/99:FiU21).