bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Det reduceradeprisbasbeloppet för pensionärer ersattes av det fulla prisbasbe-loppet som bostadstillägget till pensionerna höjdes för att gynna desämst ställda pensionärerna. I vårpropositionen går regeringen vidare ochföreslår att bostadstillägget höjs ytterligare som den tillfälligahöjningen av pensionstillskottet permanentas.Utskottet vill i sammanhanget också peka på att de satsningar som görsoch planeras inom vården och omsorgen är av stor betydelse, inte minst föräldre och pensionärer. Som tidigare redovisades ovan under behandlingen avModerata samlingspartiets partimotion går en stor del av de offentliga tjäns-terna inom vården och omsorgen till personer i de högre åldersgrupperna.Utskottet har behandlat budgetkonsolideringens effekterpå fördelning i samhället (senast i bet. 1999/2000:FiU1). Enligt utskottetsuppfattning fanns det inte något alternativ till saneringen av de offentligafinanserna. Den var nödvändig för att återställa förtroendet för svensk eko-nomi och få ned de höga räntor som allvarligt dämpade tillväxtkraften, inteminst i de mindre och medelstora företagen. Den var också nödvändig för attsäkra den framtida välfärden. Enligt utskottets mening är det också viktigt attinse att den nuvarande kraftiga uppgången i den svenska ekonomin till enganska stor del beror på det faktum att nu har sanerat de offentligafinanserna och etablerat ett överskott. En symboliskt viktig händelse och etttydligt bevis för den här utveckling är, som utskottet nämnt tidigare, att nivåpå de svenska räntorna fallit under nivån på de tyskaräntorna. Den förda ekonomiska politiken har också förbättrat mot-ståndskraft mot internationell oro, vilket inte minst blev tydligt i sambandmed Asienkrisen , 1998 och delar av 1999.Sedan regeringsskiftet har regeringen löpande redovisat un-dersökningar av fördelningseffekterna av saneringen av de offentliga finan-serna. har studierna breddats till att även omfatta undersök-ningar av t.ex. den regionala inkomstfördelningen, inkomstfördelningen iolika länder och hur utnyttjandet av offentliga tjänster ser ut mellan olikagrupper i samhället. Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till bilaga 3 ivårpropositionen. I bilagan visas bl.a. att en ökad lönespridning motverkats av en ökad utjämning genom skatte- och bidragssystemetoch att trots den ekonomisk krisen under förra årtiondet lyckatsbevara en av de jämnaste inkomstfördelningarna bland . Densammantagna inkomstspridningen minskade , men därefter ökat något. Dock har barnfamiljernas ekonomi förbättrats något under desenaste åren. En viktig lärdom av resultaten i bilaga 3 och andra fördelnings-studier, som t.ex. delrapporten från Kommittén Välfärdsbokslut, är att flermänniskor blivit marginaliserade till följd av den ekonomiska krisen. Tillexempel har antalet människor som är långtidsarbetslösa, långtidssjuka ellerberoende av socialbidrag ökat som invandrareoch andra grupper har svårt att få jobb, även om de har en god utbildning.Resultaten visar enligt utskottets mening hur viktigt det är att den ekonomis-ka politiken bygger på både tillväxt och rättvisa. I bilaga 3 finns också enredovisning av hur utvecklingen av arbetet med fördelningsanalyser ochfördelningsstatistik fortskrider. Denna redovisning begärdes av utskottet isamband med behandlingen av budgetpropositionen (bet.1998/99:FiU2).I vårpropositionen redovisas även en genomgång av fördelningsprofilen avförslagen om höjt bostadstillägg och pensionstillskott till de sämst ställdapensionärerna samt införandet av maxtaxa i barnomsorgen. Åtgärderna gerstörst relativ förbättring av de disponibla inkomsterna bland de avbefolkningen som har lägst ekonomisk standard. Vidare gynnas kvinnor merän män av förslagen.När det gäller familjepolitiken vill utskottet erinra om att regeringen i vår-propositionen föreslår en stegvis införd reformering av familjepolitiken. Frånoch med 2001 ges barn till arbetslösa rätt till barnomsorg och 2002 införs enmaxtaxa i barnomsorgen, och kommunerna tillförs även medel för att kvali-tetssäkra barnomsorgen. förlängs föräldraförsäkringen med enmånad och inom ramen för den förlängda föräldraförsäkringen införs ytterli-gare en s.k. pappa- och mammamånad. Dessutom införs rätt till barnomsorgför barn till föräldrar som är föräldralediga med yngre syskon. införsen allmän förskola för 4- och 5-åringar. Vid sidan av detta har regeringentidigare aviserat att barn- och studiebidraget höjs med 2001och att även flerbarnstilläggen höjs i motsvarande grad. Sammantaget inne-bär dessa satsningar att tillskotten till barnfamiljerna uppgår till9 miljarder kronor. Om man räknar in reformeringen av studiestödssystemetstiger siffran med ytterligare 6 miljarder kronor.Utskottet delar socialförsäkringsutskottets ställningstagande i yttrandet tillfinansutskottet med anledning av vårpropositionen (SfU7y) att vårdnadsbi-drag är ett steg i fel riktning från bl.a. jämställdhetssynpunkt, eftersom bidrget motverkar att kvinnor och män tar samma ansvar för hem och familj.Jämställdheten och valfriheten för både kvinnor och män främjas enligtutskottets mening av en familjepolitik som bygger på en flexibel föräldraför-säkring, en väl utbyggd barnomsorg av god kvalitet, barnbidrag och en braskola för alla.Utskottet tillbakavisar angrepp på ochMiljöpartiet de gröna. Regeringens och de bägge samarbetspartiernas mål äratt försöka skapa en så stor uppslutning som möjligtför en politik för full sysselsättning. Enligt utskottets mening är det därförtillfredsställande att även vårpropositionen kunde bygga på en överenskom-melse mellan Socialdemokraterna, de gröna.Som tidigare berör samarbetet i vårpropositionen fem områden - ekonomi,sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö. Enligt utskottets mening gersamarbetet en signal till omvärlden att det finns en politisk majoritet för enekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning, ett offentligt över-skott om av BNP över en konjunkturcykel och prisstabilitet. Samar-betspartierna står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budget-politiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten och de nu föreslagna skatte-förändringarna.I motion Fi13 (kd) menar motionärerna att skälen mot en generell lagstadgadarbetstidsförkortning är så många att regeringen överhuvudtaget inte böröverväga en sådan (yrkande 15).Enligt utskottets mening rymmer arbetstidsfrågan viktiga välfärdspolitiskaval. Arbetstidsförkortning diskuteras i samhällsdebatten som ett medel för attminska risken för utbrändhet och ge utrymme för ett liv som inte enbartkretsar kring arbetet. med en ökad medelarbetstid per sysselsattfinns det hos många en önskan att öka utrymmet för livet vid sidan av ar-betslivet.Värdet av en arbetstidsförkortning måste dock alltid vägas mot behovet avandra reformer och hänsyn måste tas till kostnaderna. Kortar vi arbetstidentar vi ut framtida tillväxt i form av mer fritid i stället för i ökad privat ocoffentligt konsumtion. De långsiktiga konsekvenserna av en arbetstidsför-kortning för den offentliga verksamheten måste särskilt beaktas.Regeringskansliets arbetsgrupp för arbetstidsfrågor har haft i uppdrag attbedöma förutsättningarna för och konsekvenserna av olika arbetstidsföränd-ringar. Analyserna har avsett både ekonomiska aspekter och välfärdseffekter.Rapporten är nu ute på en bred remiss.Syftet är att stimulera till debatt och bidra med underlag till politiska bedömningar av på vilket sätt - avtal eller lagstiftning - som ett första steg tillarbetstidsförkortning kan tas. Regeringen avser att återkomma till dennafråga i samband med höstens budgetproposition.För behandling av kommuner och verksamhet och skatter hän-visas till utskottets behandling av motion Fi12 (m) och motion Fi15 (fp) samtutskottets ställningstagande under avsnitt 4 om skatter och övriga inkomster.När det gäller behandlingen av fastighetsskatten hänvisas till behandlingenav motion Fi15 (fp).Med hänvisning till vad utskottet anfört ovan avstyrks motion Fi13 (kd)yrkandena 1, 9 och 15.Finansutskottets ställningstagande till förslagI motion Fi14 anförs att den svenska modellen - med världenshögsta skatter och offentliga utgifter - har hämmat både ekonomisk tillväxtoch välfärd i . Enligt Centerpartietmåste därför skatte- och utgiftstryck i de offentliga budgetarna sänkas tillsamma nivåer som i jämförbara . Inkomstskatterna för låg- ochmedelinkomsttagare måste sänkas. Vidare bör även skatterna på boendeminskas. I motionen avsätts resurser till kommunerna för en stor kvalitets-satsning på skolan . Den ekonomiska politiken måsteinriktas på att ge livskraft i hela landet, regionerna bör ges större ansvar ocinslaget av självförvaltning måste öka. Den lokala initiativkraften och före-tagsamheten bör uppmuntras. Staten bör ta ansvar för att ett finmaskigt nätav optisk fiber till "nära hemmet" kommer till stånd. Utbyggnaden bör finan-sieras av utförsäljningen av . En stor satsning bör också vidtas för ut-byggnad och underhåll av det svenska vägnätet. avvisar rege-ringens förslag till maxtaxa och vill istället bl.a. införa ett barnkonto ochavdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader. Därigenom skulle barnom-sorgsstödet nå alla barn och öka föräldrarnas valfrihet. Motionärerna villockså införa en vårdgaranti och föreslår i avvaktan på ett samlat förslagåtgärder för att öka rehabiliteringen och minska sjuktalen. Centerpartietavvisar ett svenskt medlemskap i tredje etapp, eftersom nackdelarnamed ett inträde överväger de fördelar som kan finnas (yrkandena 1, 6 och 8).Enligt utskottets mening är det viktigt att konstatera att de senaste årenskraftiga tillväxt- och sysselsättningsuppgång inte är jämnt fördelad i landet.många län och kommuner brottas man med utflyttning och en svag arbets-marknad, medan det i andra regioner snarare råder brist på arbetskraft ochinflyttningen är stor. Denna utveckling är enligt utskottets mening ett allvar-ligt hot mot en balanserad regional utveckling i landet.En viktig målsättning i den ekonomiska politiken är därför att hela Sverigeskall växa. Staten har ett övergripande ansvar för utvecklingen i hela landetsamtidigt som det även krävs aktiva lokala insatser i alla delar av landet föratt skapa förutsättning för högre tillväxt och ökad sysselsättning.Decentraliseringen av högskolan, satsningarna inom infrastrukturen, somt.ex. och förbättringen av , och de senaste årensstora bidragsökningar för att säkra en god kvalitet inom skolan, vården ochomsorgen är några av de åtgärder som vidtas för att skapa förbättrade möj-ligheter runt om i landet. En annan åtgärd är de förslag till investeringar i eIT-infrastruktur som regeringen lämnade till (prop.1999/2000:86). Ett viktigt inslag i IT-satsningen är att även hushåll ochföretag i gles- och landsbygd skall få tillgång till snabb dataöverföring tillrimlig kostnad. För statens del beräknas utbyggnaden kosta ca 8,3 miljarderkronor, och den skall pågå fram . Regelverket kring utbyggnadenförutsätter att marknadens olika aktörer satsar ungefär lika mycket som sta-ten, vilket innebär en sammanlagd satsning på s.k. bredband på runt 17 mil-jarder kronor . Det första steget är en utbyggnad avstomnätet till landets alla kommuner. Regeringen föreslår att 2,6 miljarderkronor avsätts för utbyggnad av nätet i glesbygden, dvs. till de orter ochområden där marknaden sannolikt inte kommer att ta på sig finansierings-ansvaret för en utbyggnad. Det andra steget är en anslutning av nätet tillhushåll och företag. På detta område kommer regeringen att lägga ett förslagom en skattereduktion vid bredbandsanslutning. Förslaget utformas så attsubvention utgår över ett visst belopp. Därigenom får åtgärden en god regio-nalpolitisk profil eftersom de regioner som har höga anslutningskostnadergynnas.Enligt utskottets mening är utbyggnaden av infrastrukturen inom IT-området en mycket viktig del i ambitionen att ytterligare stärka Sverigesställning som en av världens ledande IT-nationer. Dessutom är utbyggnadenviktig för att öka utvecklingskraften i alla delar av vårt avlånga land.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om de regionala s.k. till-växtavtalen I samtliga län har företrädare för statliga myndigheter, kommu-ner, landsting, regionala självstyrelseorgan, företag, arbetsmarknadens parter,utbildningsväsendet och många andra arbetat fram gemensamma förslag omhur länets tillväxt och sysselsättning skall kunna öka. Tillväxtavtalen ärenligt utskottets mening en viktig process som inneburit en lokal och regio-nal mobilisering för en bättre ekonomisk utveckling. Utskottet vill i sambandmed detta också peka på de lokala utvecklingsavtal som tecknas mellanstaten och vissa kommuner om insatser i storstadsregionernas mest utsattabostadsområden.För utvecklingen inom olika regioner är det också viktigt att länen fullt ututnyttjar de resurser från som ställs till förfo-gande. Sammanlagt handlar det om under ensjuårsperiod. vill utskottet erinra om att den särskilda regionalpolitiska utredningen redovisar sina analyser och förslag till framtida in-riktning och utformning av regionalpolitiken. Regeringen anger också i vår-propositionen att den avser att förelägga enproposition om regionalpolitiken.I motion Fi14 (c) anförs också att miljöproblemen har ändrat karaktär, frånatt tidigare ha varit lokala till att nu vara globala. Detta måste få genomslagmiljöpolitiken. Politiken måste utformas från en global utgångspunkt. Rege-ringens insatser på miljöområdet har under de senaste mandatperioderna istort sett begränsats till de s.k. lokala investeringsprogrammen, anser motio-närerna (yrkande 15).Utskottet vill med anledning av motion framhålla att miljönoch en ekologiskt hållbar utveckling är ett av den ekonomiska politikensviktigaste mål. Denna högt ställda målsättning kräver en mängd åtgärder somförenar miljöpolitiken med ekonomi, social välfärd och sysselsättning.Genom t.ex. energiöverenskommelsen förverkligas nu ett omfattande pro-gram för omställning av energisystemet. Stora satsningar görs på miljövänli-ga och ekonomiskt försvarbara alternativ till kärnkraften, somkraftfulla insatser görs för en bättre hushållning av el och energi. Dessutomsatsas stora resurser på forskning och utveckling, och ett planeringsmål skallsnarast utarbetas för utbyggnaden av vindkraft. För att öka den svenska for-donsindustrins långsiktiga konkurrenskraft har industrin inbjudits till ett ökasamarbete kring utvecklingen av mer miljövänliga fordon. Med början från1998 har regeringen satsat i stöd till lokala investerings-program, för att bl.a. minska energi- och oljeförbrukning och reducera ut-släppen i marken och i vattnet. Regeringen anger i vårpropositionen att in-vesteringsprogrammen förlängs till 2003. I vårpropositionen föreslås ocksåytterligare förstärkningar av anslagen för markinköp, biotopskydd, marksa-nering, kalkning samt miljöforskning och miljöövervakning, utöver de kraf-tiga ökningarna av anslagen som tidigare genomförts. Vid sidan av dettaföreslås ett antal åtgärder inom bl.a. naturvården, och tillsammans med bl.a.folkrörelserna har regeringen nu tagit initiativ till en bred studieverksamhetom "Det gröna ".Utskottet vill också erinra om att regeringen i vårpropositionen anger att enstrategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom engrön skatteväxling kommer att presenteras i budgetpropositionen för 2001.Strategin skall bygga på skatteväxlingskommitténs slutsats att utrymmet förskatteväxling i ett femtonårsperspektiv är minst lika stort som det som ut-nyttjats . Omräknat i dagens penningvärde ochdagens BNP-nivå innebär det ett utrymme på omkring 30 miljarder kronor.En särskild arbetsgrupp med företrädare för regeringen, ochMiljöpartiet har tillsatts för att bereda frågan. Arbetsgruppen skall beaktasåväl miljö- och sysselsättningsaspekter som fördelnings- och regionalpoli-tiska aspekter på skatteväxlingen.Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till de gröna nyckeltal som sedan1999 redovisas i budget- och vårpropositionerna. Nyckeltalen är ett komple-ment till de ekonomiska nyckeltalen och speglar energianvändningen i sam-hället och ett antal miljöproblem.Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunnalämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Sve-rige skall också internationellt vara en pådrivande kraft och ett föregångslandför en ekologiskt hållbar utveckling. När målet fastställdes framhölls bl.a. atresursanvändningen i ett globalt perspektiv behöver effektiviseras. Inom EUverkar för en intensifiering av arbetet med att integrera miljöfrågornai olika samhällssektorer. Det internationella miljösamarbetet skall vara fort-satt handlingsinriktat och offensivt. En målmedveten strävan är att integreramiljöaspekten i frågor som rör handel, bistånd och tekniköverföring.Några av de viktigaste globala miljöfrågorna är jordens klimat och den s.k.växthuseffekten. Enligt FN:s Kyotoprotokoll måste utsläppen av växthusga-ser minska med 2008-2012. I EU-området skall de minska medminst . Utskottet vill i anslutning till detta erinra om att Utredningen omklimatpolitiken och ratificeringen av Kyotoprotokollet avlämnat sinslutrapport (SOU 2000:23). Utredningen är nu ute på remiss och resultaten iutredningen och från remissrundan kommer att ligga till grund för densvenska ratificeringen av Kyotoprotokollet.För behandling av det som i motionen anförs om familjepolitiken hänvisastill utskottets behandling av motion Fi13 (kd). Vad gäller skatter hänvisas tilutskottets ställningstagande under behandlingen av motion Fi12 (m) och tillutskottets ställningstagande under avsnitt 4 om skatter och övriga inkomster.Med hänvisning till vad utskottet anfört ovan avstyrks motion Fi14 (c) yr-kandena 1, 6, 8 och 15.Finansutskottets ställningstagande till liberalernas förslagI liberalernas motion Fi15 anförs att nu skördar frukter-na av ett mödosamt reformarbete i den ekonomiska politiken från främst1988 . Trots det finns risken att ekonomin över-går i överhettning och att konjunkturen kraschlandar redan om något år.Detta måste undvikas och receptet är enligt motionärerna att fortsätta medpolitiska reformer. En ny skattereform måste genomföras, med sikte på sänktskatt på arbete och risksparande. Bland annat föreslås att brytpunkten förstatlig skatt höjs och att den s.k. LO-puckeln tas bort. Stödet till barnfamil-jerna skall förbättras genom att barnstödet utökas genom införande av barn-konto. För att effektivisera kommunverksamheten bör uppgifterna koncentre-ras till kärnverksamheterna, vilket bl.a. innebär att kommunala bolag börsäljas ut. I princip bör all verksamhet inom den offentliga sektorn som inte ärmyndighetsutövning vara konkurrensutsatt. kritiserar regeringenför att överskottet i de offentliga finanserna fastslås tillenbart av BNP. Överskottet bör vara högre under en högkonjunktur,av BNP , enligt motionärerna. En-ligt motionärerna bör också fastighetsskatten sänkas, vilket minskar boende-kostnaderna och gynnar bostadsbyggandet (yrkandena 1 och 21).Utskottet vill erinra om att budgetpolitiken styrs av två övergripande mål. Desammantagna offentliga finanserna skall visa ett överskott på av BNPöver en konjunkturcykel, och de statliga utgifterna skall hållas inom de upp-satta utgiftstaken.I samband med ekonomiska vårproposition fastställdes målen förde offentliga finanserna fram . Till följd av den pågående konso-lideringen av statsfinanserna och de då relativt svaga ekonomiska utsikternabeslutades om en infasning av målet för att dämpa eventuella negativa ef-fekter på samhällsekonomin. skulle de offentliga finanserna vara ibalans. bestämdes att överskottet skulle uppgå till av BNP.Åren 2000 och 2001 skulle överskottet uppgå till respektive avBNP. I anslutning till budgetpropositionen höjdes ambitionen ochmålet höjdes från tidigare till av BNP.Utskottet kan konstatera att erfarenheten av de preciserade bud-getmålen är mycket god. Målen har uppnåtts och ibland överskridits medbred marginal. visade de offentliga finanserna ett över-skott på av BNP, vilket är över måletför respektive år. väntas, enligt prognoserna i vårpropositionen ett över-skott på jämfört med målet på 2,0 %.Denna framgångsrika utveckling har bidragit till att pressa ned statsskul-den, sänka räntenivån i samhället och därmed även räntekostnaderna i bud-geten. Detta har i sin tur bl.a. skapat utrymme för de senaste årens satsningarpå sysselsättningen, vården, skolan och omsorgen och de nya reformer somföreslås i vårpropositionen. Det är utskottets övertygelse att förutsättningarnför att nå målen och överskrida dem skulle ha varit mycket små med debudgetalternativ som liberalerna presenterat för den aktuellaperioden.I vårpropositionen föreslår regeringen att målen och2002 ligger fast och att även målet fastställs till av BNP. Imotion Fi15 hävdas att målet borde vara under de kommande treåren om målet om av BNP över en konjunkturcykel skall nås.Utskottet vill i detta sammanhang påpeka att det i vårpropositionen klartframgår att utifrån gällande prognos om den ekonomiska utvecklingen kom-mer överskotten i de offentliga finanserna att kraftigtöverstiga målen på av BNP. Regeringen anger också att om det över-skjutande utrymmet utöver de i sin helhet skulle utnyttjas tillskattesänkningar eller högre offentliga utgifter skulle det leda till att finanpolitiken blir starkt expansiv under t.ex. 2001.Eftersom det finns en betydande osäkerhet kring lönebildningen och densvenska ekonomins långsiktiga produktionsförmåga avvaktar därför rege-ringen till budgetpropositionen med att slutligt fastslå nivån påöverskottsmålet . Regeringen har ju också tidigare slagit fastatt om tillväxten av konjunkturmässiga skäl väsentligt avviker från den be-räknade skall motsvarande avvikelse från överskottsmålet tolereras.När det gäller fastighetsskatten, som är en viktig del av den svenska kapi-talbeskattningen, vill utskottet anföra följande. Genom en rad beslut harstatens uttag av fastighetsskatt begränsats. Taxerings-värdena har i princip varit oförändrade , som skattesat-sen sänkts från till . För bostadshyreshus har skatten tillfäl-ligt sänkts ytterligare till . Såväl frysningen av taxeringsvärdena somden tillfälligt sänkta skatten för hyreshus upphör att gälla 2001.Om inga nya beslut tas i innebär det att statens uttag av fastig-hetsskatt ökar för boende i såväl små- som hyreshus. Skatten skulle stigakraftigt, framför allt för villaägare i attraktiva områden i storstäderna därfastighetspriserna ökat markant . I vårpropositionengörs bedömningen att det handlar om ett ökat skatteuttag på omkring 8 mil-jarder kronor (inklusive effekter via förmögenhetsskatten).Utskottet vill erinra om att regeringen i vårpropositionen anger att den tän-ker återkomma i budgetpropositionen med förslag som begränsar ökningenav skatteuttaget. Utskottet kan i detta sammanhang också nämna att avlämnade sitt slutbetänkande. Utskottetavvaktar därför med ytterligare ställningstagande när det gäller nivån på detframtida fastighetsskatteuttaget.I motion Fi15 (fp) anförs också att reformer på bostadsområdet bör genomfö-ras. Bland annat bör delar av de kommunala bostadsbolagen säljas ut, plan-processen och nybyggnadsreglerna förenklas och utformningen av det s.k.bruksvärdessystemet ses över (yrkande 17).Utskottet vill i anslutningen till frågor om bostadspolitiken hänvisa till attinom ramen för en parlamentarisk kommitté, Utredningen om allmännyttigabostadsföretag och bostadssocial utveckling, görs en omfattande översyn aven stor del av bostadspolitiken. Dessutom har utredningen om allmännyttanoch bruksvärdet avlämnat sitt betänkande. Utskottet väljer därför attavvakta med ställningstagande kring de förändringar i bostadspolitiken sommotionärerna föreslår. avstyrker motionen i sitt yttrande(BoU9y) till finansutskottet.Beträffande vad som anförs i motion Fi15 (fp) om skatter hänvisas till ut-skottets ställningstagande med anledning av motion Fi12 (m) och underavsnitt 4 om skatter och övriga inkomster.