bet · GO01UbU6 · 2000-11-28 00:00:00 — Propositionen betonar angelägenheten av ettnoggrant granskningsarbete till exempel i samband med anställningar ochbedömning av avhandlingar samt i samband med forskningsfinansiärers behandlingav ansökningar och redovisningar av genomförda projekt.För att betona lärosätenas ansvar föreslår regeringen en ny paragraf - 3 a § -högskolelagen (1992:1434) med följande lydelse: I högskolornas verksamhet skallvetenskapens trovärdighet och god forskningssed värnas.Granskningen av forskning genom "peer review" är ett bärande element iforskningens kvalitetskontroll. Denna process är därmed också viktig i detförebyggande arbetet mot oredlighet i forskning. Enligt regeringens meningbedrivs ett medvetet och aktivt arbete med utveckling av peer review-processensärskilt hos forskningsråden. Regeringen följer detta utvecklingsarbete nogabl.a. genom myndigheternas årsredovisningar.Enligt regeringens mening är det viktigt att det finns tydliga kriterier förvilka forskningsprojekt som skall genomgå särskild forskningsetisk prövning.Endast särskilt integritetskänslig forskning bör granskas. Regeringen avser attvidare utreda frågan om det bör föras in en generell författningsreglering förforskningsetisk granskning som omfattar alla finansiärer och forskningsutförareMotionernaModerata samlingspartiet anser i motion 2000/01:Ub6 yrkande 2 att riksdagenskall avslå förslaget om en bestämmelse i högskolelagen innebärande attvetenskapens trovärdighet och god forskningssed skall värnas i universitetensoch högskolornas verksamhet. Alltför stor lagreglering, låt vara välment,riskerar att lägga en hämsko på den kreativitet och frihet som ärförutsättningen för vital forskning.I motion 2000/01:Ub4 yrkande 2 framhåller att det är viktigtatt forskningspolitikens värdegrund är tydlig. Såsom uttalade havårt samhälle sina rötter i den kristna etiken och den västerländska humanismenDessa värden skall vara vägledande också för forskningen.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen(1992:1434). Utskottet anser att skall avslå motionsyrkandena.Vetenskapens och teknikens stora betydelse för samhället och dess utvecklingmedför att forskningsetiska frågor är av stor betydelse. Forskningsverksamhetaktualiserar en rad frågor av etisk karaktär. Forskningsmetoderna kan krävaetiska överväganden, därför att de innebär experiment på människor eller djureller bygger på att känsliga uppgifter om enskilda personer ställs samman.Forskningsetiska överväganden kommer också in när det gäller t.ex. frågor omobjektivitet och sakkunskap vid utvärdering av forskning.I vetenskapens eget normsystem ligger krav på sanning, objektivitet, öppenredovisning och kontrollerbarhet. Såvitt man kan bedöma är upptäckta fall avforskningsfusk sällsynta. Det innebär självfallet inte att åtgärder inte behövevidtas för att förhindra forskningsfusk. Det är viktigt med ett noggrantgranskningsarbete i samband med anställningar och av avhandlingar liksom iforskningsfinansiärers behandling av ansökningar och redovisningar av genomfördprojekt. Utskottet delar regeringens uppfattning att förebyggande åtgärder somutbildning och medvetandegörande är särskilt viktiga. För att betona lärosätenaansvar bör det, i enlighet med regeringens förslag, införas en ny paragraf ihögskolelagen enligt vilken vetenskapens trovärdighet och god forskningssedskall värnas i högskolornas verksamhet.ForskningsinformationPropositionen framhåller att information om forskningsresultat har betydelse föhela samhällsutvecklingen. Forskningsinformationen bör främja dialogen mellanforskare och allmänhet och öka allmänhetens intresse för forskning,medvetenheten om forskningens betydelse och kunskaperna om forskningensmöjligheter och begränsningar. De viktigaste förmedlarna avforskningsinformation är forskarna själva. Forskningsinformation bör ses som ennaturlig del av forskningen och bör vara meriterande i forskarnaskarriärutveckling.Aktörerna som finansierar och sprider forskningsinformation är många. Regeringeframhåller att och bör ha ett särskilt ansvarför att sprida forskningsinformation.Kristdemokraterna talar i motion 2000/01:Ub4 yrkande 11 för bättre informationrelaterad till olika målgrupper för att göra forskningsresultaten mertillgängliga och förbättra kommunikationen mellan forskare och övrigamedborgare. Det är av vikt att forskarna presenterar den framtida utveckling deser i t.ex. tänkbara scenarier. Det gör det lättare för politiker och andrabeslutsfattare att förstå konsekvenserna av olika beslut.U t s k o t t e t anser att skall avslå motionsyrkandet.Forskningen gör ständigt nya landvinningar och människor hyser storaförhoppningar till forskningens möjligheter att lösa många svåra problem. Dennya tidens kunskap väcker många frågor. Utvecklingen, bl.a. inombiotekniken och genomforskningen, innebär också att samhället och dessmedborgare måste ta ställning till allt svårare etiska frågor. Mot dennabakgrund är det nödvändigt med en omfattande, aktiv och förtroendefull dialogmellan forskarna och det övriga samhället.Som regeringen redovisar i propositionen finns en rad finansiärer avforskningsinformation. Forskningsinformation bedrivs i många former medinriktning på olika målgrupper. kommer att ha ett särskiltansvar för forskningsinformation.Statsmakterna har beslutat att skall inrättas i samband med attden nya forskningsorganisationen träder i kraft. I styrelseskall finnas företrädare för riksdagspartier samt för samtliga forskningsråd ocövriga viktigare forskningsfinansierande myndigheter. syfte äratt stärka dialogen och samverkan mellan forskare, forskningsfinansiärer,allmänhet m.fl. kommer således bl.a. att kunna få en centralroll för information och dialog om forskning.Genom och särskilda ansvar förforskningsinformation kommer det bl.a. att ges möjligheter till överblick ochsamordning inom det stora fält som forskningsinformationen utgör.En ny myndighetsorganisationRiksdagen har efter förslag av regeringen i proposition 1999/2000:81 fattatbeslut om en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering (bet.1999/2000:UbU17, rskr 257). Den omfattar fyra nya myndigheter: ,för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö,areella näringar och samhällsbyggande samt Verket för innovationssystem. Den nyorganisationen träder i kraft . En organisationskommittéförbereder införandet av den nya myndighetsorganisationen.Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen förordar om denframtida inriktningen av den nya myndighetsorganisationen förforskningsfinansiering. Regeringens riktlinjer för var och en av de berördamyndigheterna redovisas i det följande.VetenskapsrådetPropositionen och regeringens skrivelseVetenskapsrådets främsta uppgift skall vara att stödja grundläggandeinomvetenskapligt motiverad forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inomsamtliga vetenskapsområden. skall således svara för forskninginom humaniora och samhällsvetenskap inklusive det konstnärliga området,religionsvetenskap och rättsvetenskap, medicin inklusive vårdvetenskap,odontologi och farmaci, naturvetenskap, matematik och teknikvetenskap. Andrauppgifter är finansiering av dyrbar vetenskaplig utrustning, nationella ochinternationella forskningsanläggningar, högpresterande datorsystem ochlongitudinella databaser inom det samhällsvetenskapliga området samtvetenskaplig planering av polarforskning. Huvuddelen av Vetenskapsrådetsforskningsstöd fördelas efter ansökan från forskare.Vetenskapsrådet skall ha ett särskilt ansvar för att i ett internationelltperspektiv upprätthålla kvaliteten på den svenska forskningen och främjaförnyelse och rörlighet inom forskningen. Internationella utvärderingar avforskningens kvalitet är här ett viktigt instrument.Rådet skall ansvara för övergripande policyfrågor som rör hela dessverksamhetsområde. Rådet skall också ta initiativ till mång- ochtvärvetenskapliga satsningar samt svara för forskningsinformation.Rådet skall även ha ett nationellt ansvar för att i samverkan med universitetoch högskolor åstadkomma en effektiv profilering av forskningen samt för attskapa goda forskningsmiljöer för den svenska forskningen.Vidare skall rådet på regeringens uppdrag svara för forskningspolitiska analyseoch rådgivning till regeringen i forskningsfrågor. Rådet skall bl.a. i en årligrapport ge en översikt över det forskningspolitiska landskapet.Rådet skall medverka i beställning och framtagning av forskningsstatistik somunderlag för sina prioriteringar.Rådet skall också svara för vissa internationella frågor.Inom inrättas tre ämnesråd med ansvar för humaniora-samhällsvetenskap, medicin respektive natur- och teknikvetenskap. Ämnesrådenskall inom de ekonomiska ramar som anges i budgetpropositionen ochregleringsbrev besluta om framför allt medelsfördelningen tillforskningsprojekt.Med hänvisning till budgetpropositionen redovisar regeringen i denforskningspolitiska propositionen förstärkningar till påsammanlagt . Förstärkningarna avserrekryteringsanställningar och individuella bidrag till framstående unga forskarde prioriterade områdena biovetenskap, informationsteknik, materialvetenskap,vårdforskning, konst, utbildningsvetenskap och miljöforskningdyrbar vetenskaplig utrustninghögpresterande datorersmåämnenen fri resurs.I skrivelsen Resursfördelningen inom (skr. 2000/01:28) angerregeringen sin avsikt att göra följande fördelning inom anslaget 26:1Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation:(tkr)-------------------------------------------------------------| | ||1. Humanistisk och | 213 000 ||samhällsvetenskaplig | ||forskning | |-------------------------------------------------------------|2. Medicinvetenskaplig | ||forskning | 347 000 |-------------------------------------------------------------|3. Natur- och | ||teknikvetenskaplig forskning |1 000 000 |-------------------------------------------------------------|4. Utbildningsvetenskaplig | ||forskning | 20 000 |-------------------------------------------------------------|5. Dyrbar vetenskaplig | ||utrustning m.m. | 103 000 |-------------------------------------------------------------|6. Övrig | ||forskningsfinansiering m.m. | 94 101 |-------------------------------------------------------------|Summa | || |1 777 101 |-------------------------------------------------------------Regeringen anger vidare att denna fördelning skall vara bas för fördelningenmellan berörda anslagsposter för budgetåren 2002 och 2003, med eventuelltundantag för nationella anläggningar och vissa internationella åtaganden.Regeringen framhåller att det, efter det att organisationskommittén avlämnat sislutrapport till regeringen och arbetet inom börjatfinna sina former, kan finnas anledning att se över bl.a. fördelningen avresurserna inom myndigheten.MotionernaModerata samlingspartiet vill inte - motionerna 2000/01:Ub6 yrkande 11 och2000/01:Ub260 yrkande 22 - att det skall inrättas något centralt Vetenskapsråd.I stället skall ämnesråden vara självständiga myndigheter. Det medicinskaämnesrådet bör utvecklas till ett nationellt och medicin.Detta institut avses också svara för de områden som förs till Forskningsrådeför arbetsliv och socialvetenskap. Vidare bör inrättas ett forskningsråd förjordbruk, skogsbruk, trä och livsmedel samt en myndighet för teknisk ochindustrirelaterad forskning. föreslår i sitt budgetalternativ att dsammanlagt som regeringen vill anslå för Vetenskapsrådetfördelas mellan de tre ämnesområden i de proportioner som gäller förHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet, Medicinska forskningsrådetoch /, medbortseende från medlen för internationella avgifter och stöd till s.k.nationella anläggningar.Kristdemokraterna anser i motion 2000/01:Ub15 yrkandena 1 och 3 att denredovisning som regeringen lämnat av resursfördelningen inom ärbristfällig bl.a. på grund av sin kortsiktighet. Ett huvudsyfte med deforskningspolitiska propositionerna är att få en långsiktig behandling avforskningsfrågorna. Regeringen bör återkomma till med förslag tillfördelning av resurser för och då redovisafakultetsanslag och resurser till de forskningsfinansierande myndigheterna. Isamma motion, yrkande 4, uttrycks farhågor för att ämnesråden inte får någrafria medel. Det framhålls att den fria grundforskningen måste säkerställas genomedelstilldelning.I motion 2000/01:Ub15 yrkande 2 betonar att de nuvaranderesurserna är intecknade genom beslut av forskningsråden, vilket omöjliggörstörre omfördelningar i det korta perspektivet. vill på siktha en fördelning av de områdesinriktade resurserna enligt följande: tillnaturvetenskap och teknik, till medicin, till samhällsvetenskap ochhumaniora, till utbildningsvetenskap.Enligt , motion 2000/01:Ub12 yrkande 3, tar regeringen på siguppgiften att själv agera vetenskapsråd och stå för de bedömningarforskarsamhället rimligen självt borde få göra. Regeringen bör avstå från attreglera hur resurstillskottet till skall användas.Centerpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub16 följande fördelning av anslaget26:1 : Forskning och forskningsinformation:(tkr)-------------------------------------------------------------| ||1. Humanistisk och 222 000 ||samhällsvetenskaplig ||forskning |-------------------------------------------------------------|2. Medicinvetenskaplig ||forskning 362 000 |-------------------------------------------------------------|3. Natur- och ||teknikvetenskaplig forskning 1 044 000 |-------------------------------------------------------------|4. Utbildningsvetenskaplig ||forskning - |-------------------------------------------------------------|5. Dyrbar vetenskaplig ||utrustning m.m. 66 000 |-------------------------------------------------------------|6. Övrig ||forskningsfinansiering m.m. 83 101 |-------------------------------------------------------------|Summa || 1 777 101 |-------------------------------------------------------------framhåller i motion 2000/01:Ub8 yrkande 1 att prioriteringarnamellan vetenskapsområden skall göras av . I samma motion, yrkande 2,avvisas den detaljstyrning till olika ändamål som regeringen gör med avseende pde medel som skall anvisas till . förordar - motion2000/01:Ub14 - att av de föreslagna resurserna tillVetenskapsrådet förs över till universiteten och att resurserfördelas enligt följande:(tkr)-------------------------------------------------------------| ||1. Humanistisk och 250 298 ||samhällsvetenskaplig ||forskning |-------------------------------------------------------------|2. Medicinvetenskaplig ||forskning 378 567 |-------------------------------------------------------------|3. Natur- och ||teknikvetenskaplig forskning 1 003 641 |-------------------------------------------------------------|4. Utbildningsvetenskaplig ||forskning - |-------------------------------------------------------------|5. Dyrbar vetenskaplig ||utrustning m.m. 58 595 |-------------------------------------------------------------|6. Övrig ||forskningsfinansiering m.m. 10 000 |-------------------------------------------------------------|Summa || 1 701 101 |-------------------------------------------------------------I motion 2000/01:Ub8 yrkande 6 betonar att det är ett nationelltintresse att ämnen som latin, finska, grekiska och hebreiska även ifortsättningen håller en hög forskningskompetens. Regeringen borde redovisaanalysen bakom sitt förslag och återkomma till med förslag sominnehåller principbeslut om vilka små ämnen som skall ha särställning. Därutöveskall ämnesråden ha möjlighet att fördela pengar till småämnen efter egnabeslut.I motionerna 2000/01:Ub465 (fp, c, kd) och 2000/01:N383 (mp) yrkande 5 behandlalokaliseringen av högpresterande datorsystem. Båda motionerna talar för attsådana resurser skall finnas också i för arbetsliv och socialvetenskapPropositionenForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap skall främja såvälgrundläggande forskning som behovsstyrd forskning rörande välfärd, folkhälsa,omsorg, arbetsmarknad, arbetsorganisation och arbetsmiljö. Rådet skall också hasamordningsansvar för forskning om äldre, handikapp, internationell migrationoch etniska relationer samt för socialvetenskaplig alkoholforskning.Forskningsrådet skall i första hand stödja forskning vid universitet ochhögskolor samt forskningsinstitut. Rådet skall medverka i ämnesövergripandeforskningsprogram i samverkan med andra forskningsfinansiärer. En angelägenuppgift är att identifiera behov av och ta initiativ till mång- ochtvärvetenskapliga satsningar där arbetslivsforskning och socialvetenskap ärcentrala frågor. Viktigt är att stimulera till ökat svenskt deltagande i olikainternationella sammanhang.Med hänvisning till budgetpropositionen redovisar regeringen i denforskningspolitiska propositionen förstärkningar till förarbetsliv och socialvetenskap på sammanlagt under perioden2001-2003 för prioritering av ämnesövergripande frågor inom ansvarsområdet. Ibudgetpropositionen föreslås att den successiva resursförstärkningen föräldreforskning som påbörjades fullföljs genom att ytterligare 1miljoner kronor tillförs rådet. För handikappforskning föreslås ibudgetpropositionen att fördelas . Härutöver börytterligare fördelas år 2002.MotionernaModerata samlingspartiets förslag - motionerna 2000/01:Ub6 yrkande 11 och2000/01:Ub260 yrkande 22 - om ett nationellt och medicininnebär att uppgifterna för för arbetsliv och socialvetenskapskulle läggas på det föreslagna institutet.I motion 2000/01:Ub446 (v) föreslås att fritid skall noteras som ett angelägetforskningsområde för för arbetsliv och socialvetenskap.Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggandePropositionenForskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande skall främjaforskning för en ekologiskt hållbar utveckling och utveckla kunskaperna om debiologiska naturresurserna, mark- och vattenresurserna samt samhällets hållbaranyttjande av dessa resurser. Rådet skall även stödja forskning kring miljövård,miljökonsekvenser, samhällsplanering, bygg- och förvaltningsfrågor, arkitekturoch kulturvärden, boendefrågor samt samhällets riskhantering i dessa frågor.Rådet skall stödja forskning vid universitet, högskolor och forskningsinstitutsom uppfyller höga krav på vetenskaplig kvalitet och har relevans förde berörda samhällssektorerna. Det innebär att rådet skall svara förgrundläggande forskning på initiativ av forskare och för program därsamhällsrelevansen står i centrum.Med hänvisning till budgetpropositionen redovisar regeringen i denforskningspolitiska propositionen förstärkningar till för miljöareella näringar och samhällsbyggande på sammanlagt . I budgetpropositionen för föreslås även entillfällig förstärkning med för forskning och utveckling omekologisk produktion för och , som bör fördelas till för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande för forskning inom området.MotionEnligt motion 2000/01:Ub10 (s) är nuvarande resurser för viltforskning klartotillfredsställande. Viltforskningen bör prioriteras i den nyaforskningsorganisationen.Verket för innovationssystemVerket för innovationssystem skall ha till uppgift att initiera och finansierabehovsstyrd forskning och utveckling till stöd för innovationssystemet och enhållbar utveckling och tillväxt. Verksamheten skall omfatta stöd till forskningoch utvecklingsarbete inom bl.a. teknik, transporter, kommunikation, arbetslivoch arbetsmarknad liksom uppgiften att verka för att ny kunskap tas till varaoch omsätts i produkter, processer, tjänster, utvecklande arbetsorganisation,arbetsmiljö och i regelverk.Verket för innovationssystem blir ett viktigt redskap för att förverkliga deforskningspolitiska ambitionerna som det utgör ett medel också inomandra politikområden såsom närings-, transport-, kommunikations-, arbetslivs-och arbetsmarknadspolitiken, framhåller propositionen.Med hänvisning till budgetpropositionen redovisar regeringen i denforskningspolitiska propositionen förstärkningar till Verket förinnovationssystem på sammanlagt under perioden 2001-2003.Beträffande användningen av de nya resurserna anges att forskningen inombioteknik och informationsteknik skall få stöd med förvartdera området.Utskottets bedömningUtskottet anser att skall godkänna vad regeringen förordat om denframtida inriktningen av den nya myndighetsorganisationen förforskningsfinansiering samt avslå motionsyrkandena.Riksdagen godkände vissa riktlinjer för den nya myndighetsorga-nisationen för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81, bet. UbU17, rskr.257). Utskottet ser inga skäl att ompröva detta beslut. Regeringens riktlinjernu förevarande proposition innebär en vidareutveckling och ett förtydligande avvad som tidigare angetts. Utskottet delar regeringens uppfattning att den nyaorganisationen kommer att ge möjligheter till kraftsamling inom viktigavetenskapliga områden och underlätta tvärvetenskapligt samarbete överämnesgränser respektive mellan forskning och utveckling. Den nya organisationenkommer också att främja spridningen av information om forskning och dessresultat.Socialutskottet har i sitt yttrande uttalat att den nya organisationen förforskningsfinansiering innebär förbättrade förutsättningar för kraftfullaforskningssatsningar inom t.ex. hälso- och sjukvårdens område.Riksdagen och regeringen skall, i enlighet med vad statsmakterna tidigarebeslutat, ange den övergripande resursfördelningen inom , bl.a.omfattningen av de medel som skall fördelas av vart och ett av ämnesråden.Regeringen har i en särskild skrivelse (skr. 2000/01: 28) redovisatresursfördelningen inom för samt utgångspunkterna förresursfördelningen därpå följande år. Utskottet har inget att invända mot vadregeringen anfört. De bedömningar som regeringen redovisat ger långsiktigautgångspunkter för användningen av resurserna.I fråga om stödet till småämnen kan konstateras att regeringens förslag grundaspå en utredning inom och attbehovet av motsvarande stöd inom andra områden kommer att utredas inomVetenskapsrådet.Regeringen anser att industriforskningsinstituten spelar en central roll i detsvenska innovationssystemet och att de utgör ett viktigt komplement tilluniversiteten och högskolorna. I det påbörjade förnyelsearbetet bör målet varaatt skapa ett behovstäckande och samordnat system av institut. Näringsutskottethar i sitt yttrande understrukit vikten av att skapa långsiktighet ochkontinuitet beträffande industriforskningsinstituten. Utbildningsutskottetinstämmer i dessa bedömningar.Såväl som de båda forskningsråden och Verket förinnovationssystem skall ha stor frihet inom de ekonomiska ramar somstatsmakterna ger. Utskottet är därför inte berett att närmare peka ut särskildforskningsområden som skall ges stöd av de forskningsfinansierandemyndigheterna.Universitet och högskolor som forskningsutförarePropositionen framhåller att universiteten och högskolorna spelar en centralroll inom svensk forskning och har ett huvudansvar som forskningsutförare.Universiteten och högskolorna med vetenskapsområde ansvarar dessutom förforskarutbildningen.En allt större del av forskningsresurserna vid universitet och högskolor bör,enligt propositionen, erhållas efter prövning hos externa forskningsfinansiärervilket möjliggör en starkare profilering av lärosätenas forskning. Profileringebör leda till en arbetsfördelning som skapar förutsättningar för en ökadsamverkan mellan lärosätena.Moderata samlingspartiet vill - motion 2000/01:Ub6 yrkande 12 - att tvåuniversitet/högskolor skall ombildas till fristående universitet/högskolor istiftelseform. Vidare anser i samma motion yrkande 13 attuniversitetsstyrelserna bör avpolitiseras för att minska det icke-akademiskabeslutsfattandet på lokal nivå och för att öka den akademiska friheten, dvs.friheten för forskarna och lärarna - enskilt och kollegialt - att råda öververksamheten.Enligt i motion 2000/01:Ub12 yrkande 1 bör det införas enkvalificeringstrappa med innebörd att högskolor som erhållit examensrättigheterefter prövning skall kunna inrätta vetenskapsområde och vidare uppnåuniversitetsstatus eller utvecklas till en profilhögskola.