bet · GO01SfU1 · 2000-11-28 00:00:00 — För de återstående dagarna i periodenhar den anställde rätt att behålla av lön och andra anställningsförmånersom han eller hon gått miste om till följd av nedsättningen i arbetsförmågan.Enligt SjLL är antalet karensdagar begränsat till tio under entolvmånadersperiod. Antalet karensdagar beräknas i förhållande till sjuklönfrån varje arbetsgivare för sig och i förhållande till sjukpenning för sig.Efter sjuklöneperioden utges sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL). Sjukpenningen utgör av den sjukpenninggrundandeinkomsten. För den som inte omfattas av SjLL, t.ex. egenföretagare ochuppdragstagare, utges sjukpenning enligt AFL från sjukperiodens början.Sjukpenning utges dock inte för i sjukperioden (karensdag).För tid därefter utges sjukpenning av den sjukpenninggrundandeinkomsten. Även enligt AFL är antalet karensdagar begränsat till högst tiounder en tolvmånadersperiod.Den 1 januari 2001 träder den nya socialförsäkringslagen i kraft.Socialförsäkringen delas genom lagen in i två delar. Den ena delen innehållerförmåner som grundas på bosättning i och den andra delen förmåner somär beroende av arbete här i landet. Den bosättningsbaserade delen avsocialförsäkringen skall avse garantibelopp och bidrag och den arbetsbaseradeförsäkringen skall avse inkomstförlust. Båda försäkringarna skall gälla likaför alla som är bosatta respektive arbetar i Sverige.Den sjukpenninggrundande inkomsten är enligt reglerna i AFL den årligainkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få föreget arbete, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst(inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annatförvärvsarbete).För rätt till sjukpenning krävs att den försäkrade har ensjukpenninggrundande inkomst som uppgår till av basbeloppet. Vidberäkning av sjukpenninggrundande inkomst bortses från sådan inkomst avanställning och annat förvärvsarbete som överstiger 7,5 basbelopp.Rehabiliteringsersättning utges under vissa förutsättningar när enförsäkrad, vars arbetsförmåga till följd av sjukdom är nedsatt med minst enfjärdedel, deltar i en arbetslivsinriktad rehabilitering.Rehabiliteringsersättning består av rehabiliteringspenning, som utges av den sjukpenninggrundande inkomsten, och ett särskilt bidrag.För köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster och arbetshjälpmedelm.m. liksom för rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom hälso- ochsjukvården (s.k. Dagmarmedel) avsätts särskilda medel. För budgetåret 2000avsattes för arbetslivsinriktad rehabilitering(inklusive ålderspensionsavgift).Närståendepenning utges enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighetför närståendevård till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda ennärstående svårt sjuk person. Ersättning kan utges även om vården sker påsjukvårdsinrättning. Antalet ersättningsdagar är begränsat förvarje person som vårdas. Närståendepenning utges av densjukpenninggrundande inkomsten för samtliga dagar i ersättningsperioden ochkan utges som hel, halv eller fjärdedels förmån.Med stöd av lagen (1992:863) om lokal försöksverksamhet med finansiellsamordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård bedrevs under åren1993-1997 försöksverksamhet på lokal nivå inom fem försöksområden (FINSAM).Syftet med försöksverksamheten var att skapa drivkrafter inom systemen försocialförsäkring respektive hälso- och sjukvård för ett bättre utnyttjande avde gemensamma resurserna.Enligt lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiellsamordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst får,om regeringen medger det, en allmän försäkringskassa, ett landsting och enkommun som har kommit överens om det bedriva sådan försöksverksamhet i syfteatt pröva möjligheterna till en effektivare användning av tillgängligaresurser (SOCSAM). Försöksverksamheten, som är begränsad till högst tioförsöksområden, startade och skall avslutas senast vidutgången av år 2002.Sedan den 1 januari 1998 får träffa överenskommelse medkommun, landsting och länsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå eneffektivare användning av tillgängliga resurser (FRISAM).PropositionenI propositionen föreslås att för till anslaget 19:1Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisar ett ramanslag på 38 425 miljonerkronor.Under anslagsposten Rehabilitering redovisas förutom rehabiliteringspenningde ovan nämnda Dagmarmedlen och de särskilda medlen, bl.a. ersättning vid köpav arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, merkostnader i form av bidragtill arbetshjälpmedel samt administration.Enligt vad som anförs i propositionen ökade kostnaderna för sjukpenningen,exklusive ålderspensionsavgiften, 1999 jämfört med . Utgifternahar fortsatt att stiga , dock i avtagande takt.I propositionen anges att fortsatte antalet långtidssjukskrivnaatt öka som antalet personer som avslutar sina sjukskrivningar,genom friskskrivning eller förtidspension, inte har ökat i samma omfattning.En markant förändring i sjukförsäkringen är att den genomsnittligaersättningen vid sjukskrivning har ökat mer än löneökningarna i samhället.Det är därför rimligt att anta att det bl.a. är personer med högre inkomsteroch andra yrken som utgör en del av de nya långtidssjukskrivna.Det är främst de långa sjukfallen, längre än , som fortsätter attöka. Ökningen gäller både kvinnor och män, med en kraftig överrepresentationför kvinnor. Egenföretagare har blivit relativt sett färre, som enstörre andel sjukskrivna har inkomst av anställning. De sjukskrivna är ocksåi allt högre grad sjukskrivna för psykiska besvär.Att antalet sjukskrivna har ökar kraftigt har enligt vadsom anförs i propositionen flera förklaringar och orsakssambanden ärkomplexa. Det finns ingen enskild faktor som kan förklara ökningen avsjukfrånvaron utan flera olika förklaringsfaktorer måste kombineras.Vad gäller rehabiliteringen anförs i propositionen att användeförsäkringskassorna till administration av samordnadrehabilitering, vilket är en minskning med ca eller 29 %i jämförelse med 1998. Detta beror främst på att försäkringskassorna harflyttat personalresurser till handläggning och utbetalning av ersättningar.Trots detta har kassorna ökat aktiviteten på rehabiliteringsområdet avseendesamordnad rehabilitering, köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänsteroch samverkan med andra myndigheter.Under 1999 var av de långtidssjukskrivna föremål för samordnadrehabilitering, vilket är en minskning jämfört med 1998.Minskningen beror dock på att antalet långtidssjukskrivna ökade kraftigtunder året. Enligt propositionen fick i själva verket fler försäkradesamordnade rehabiliteringsinsatser jämfört med 1998.Av propositionen framgår att RFV har fastställt som riksmål att av demsom genomgår samordnad rehabilitering skall ha ökat sin arbetsförmåga sexmånader efter avslutad rehabilitering. uppgick andelen personer medökad arbetsförmåga till , vilket innebär att riksmålet inte uppnåddes.Försäkringskassorna har använt samtliga disponibla medel för köp avarbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster . Vidare har kassornaunder 1999 använt ca för samverkan med andra myndigheter,vilket är en kraftig ökning jämfört med 1998.För att kunna påverka utvecklingen krävs enligt propositionen åtgärder påolika områden. En arbetsgrupp har därför tillsatts med uppgift att utarbetaen handlingsplan för att minska ohälsan samt föreslå åtgärder som bryter dennegativa utvecklingen inom bl.a. sjukförsäkringsområdet. Inriktningen är attförslag skall kunna föreläggas med ett ikraftträ-dande senast fr.o.m. 2003.När det gäller rehabilitering anges att av den del av anslagsposten somavser Särskilda medel överförs till anslaget 19:7Riksförsäkringsverket och till anslaget 19:8 Allmännaförsäkringskassor. Vidare föreslås att högst fårdisponeras av för kompetenshöjning eller andra insatser sombedöms lämpliga i samband med behandling av överviktiga. Slutligen föreslåsatt avsätts för regeringens disposition för fortsattutveckling inom rehabiliteringsområdet. Den föreslagna fördelningen innebäratt mer avsätts för arbetslivsinriktaderehabiliteringsåtgärder jämfört med budgetåret 2000.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2001ModeraternaI motion Sf299 av m.fl. (m) begärs i yrkande 2 att riksdagenbeslutar att för till anslag 19:1 anvisa 11 040 miljonerkronor mindre än regeringen föreslagit. Besparingen uppnås enligtmotionärerna bl.a. genom ändringar i sjukpenningförsäkringen, utbildning iförsäkringsmedicin och genom att privata alternativ ges till den offentligasektorn. Vidare bör ha det finansiella ansvaret för denarbetslivsinriktade rehabiliteringen och få möjlighet att upphandlarehabiliteringstjänster på annat håll än i det egna landstinget.Havandeskapspenningen bör enligt motionärerna flyttas från utgiftsområde 12till utgiftsområde 10. Anslaget påverkas även av förslaget i motionensyrkande 1, om att sjukskrivningar på grund av trafikolyckor bör föras överfrån den allmänna sjukförsäkringen till den obligatoriska trafikförsäkringen.I motion Sf286 av m.fl. (m) yrkandena 6, 7, 10 och 12 begärsbeslut om att sjukpenninggrundande inkomst skall beräknas på ett genomsnittav de senaste 24 månadernas inkomst samt att sjukpenninggrundande inkomstskall räknas upp med basbeloppet som grund. Motionärerna anser att förslageti utredningen efter inkomst (SOU 1997:85) bör genomföras. Vidarebegärs beslut om att kompensationsnivån i sjukpenningförsäkringen skallutgöra av den sjukpenninggrundande inkomsten och om införande avytterligare en karensdag, den åttonde dagen, i sjukpenningförsäkringen.Motionärerna begär också förslag om att läkare och annan nyckelpersonal skallges en bättre försäkringsmässig utbildning. Detta skulle enligt motionärernastrama upp sjukskrivningarna.I motion Sf276 av m.fl. (m) begärs i yrkandena 3-5 attförsäkringskassan ges det finansiella ansvaret för den arbetslivsinriktaderehabiliteringen. Kassan bör få möjlighet att köpa tjänster från andralandsting, privata entreprenörer och utomlands. Motionärerna anser att ocksåersättningen vid rehabilitering skall vara av den sjukpenninggrundandeinkomsten och att rehabiliteringen skall omfattas av . Följerrehabiliteringen på en sjukskrivningsperiod bör enligt motionärernakarensdagarna från sjukperioden tillgodoräknas.KristdemokraternaI motion Sf294 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 7 i dennadel att beslutar att för till anslag 19:1 anvisa5 mindre än regeringen föreslagit. I motionen begärsbeslut om införande av en andra karensdag med bibehållet högkostnadsskydd ochatt den sjukpenninggrundande inkomsten bör beräknas utifrån genomsnittliginkomst , inräknat skattepliktiga förmåner ochsemesterersättning. Vad gäller personskadekostnader på grund av trafikolyckorbör dessa enligt motionärerna föras över till trafikförsäkringen (yrkandena3, 5 och 6).I motion Sf271 av m.fl. (kd) begärs beslut om en nyrehabiliteringsorganisation från . Motionärerna anser attförslagen i utredning, SOU 2000:78, bör genomföras.Motionärerna anser emellertid att en ny myndighet inte bör inrättas. Imotionen begärs förslag till nödvändigt lagstiftningsarbete och tillsättandeav en organisationskommitté med ansvar för genomförandet.CenterpartietI motion Sf310 av m.fl. (c) begärs i yrkande 1 i denna delatt beslutar att för till anslag 19:1 anvisa mindre än regeringen föreslagit. Enligt motionärerna börberäkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten ändras så att den baseraspå historisk inkomst och två månaders sjuklöneperiod införas i offentligasektorn. Vad gäller den arbetslivsinriktade rehabiliteringen bör man enligtmotionärerna övergå från passivt stöd till aktiva insatser. I yrkandena 2 och3 begärs att av anslaget 19:1 skall dels användas tillrehabiliteringsersättning och rehabiliteringsstöd, och att sjukpenningen imotsvarande grad skall minskas, dels få användas förfinansiell samordning och rehabiliteringsutredningar.FolkpartietI motionerna Sf292 av m.fl. (fp) yrkande 5 i denna del ochFi211 yrkande 16 i denna del begärs att beslutar att för budgetåret2001 till anslag 19:1 anvisa mindre än regeringenföreslagit. Besparingen uppnås bl.a. av förändrade regler förtrafikförsäkringen, finansiell samordning samt effektivare kontroll avsjukförsäkringen.I motion Fi211 av m.fl. (fp) yrkande 24 begärs enlagändring om att sjukförsäkringskostnader på grund av trafikolyckor börföras över till trafikförsäkringen.Lars m.fl. (fp) begär i motionerna A225 yrkande 6 och So548yrkande 2 tillkännagivanden om att regler om samverkan i form av FINSAM ochliknande omgående skall tillåtas i hela riket.I motion So541 av m.fl. (fp) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om att rätten till närståendepenning och rätten tillledighet bör förlängas från 60 . I yrkande 5 anslås för detta50 miljoner kronor.Övriga motioner om sjukpenning, rehabilitering, m.m.Övriga motioner om sjukförsäkringenI motion Sf286 av m.fl. (m) yrkandena 4, 5, 11, 13 och 16anges att det saknas ett konkret och bra definierat sjukdomsbegrepp isjukförsäkringslagstiftningen. För att nya diagnoser skall kunna bedömas urförsäkringssynpunkt är det nödvändigt att definiera ett sjukdomsbegrepp.Vidare måste skiljelinjen mellan vad som skall täckas av sjukförsäkringenrespektive arbetslöshetsförsäkringen göras klarare så att sjukförsäkringenstillämpning blir likvärdig oberoende av var den sjuke bor. Motionärerna anservidare att sjukpenningtiden bör begränsas till men med möjlighet tillersättning vid svåra fall av medicinsk rehabilitering ochför patienter som varit utsatta för förödande passiva sjukskrivningsperioder.Motionärerna begär också förslag till åtgärder för att minska den kommunalasektorns överkostnader inom sjukpenningförsäkringen. Enligt motionärernaleder översjukskrivningen inom den offentliga sektorn till att övrigaarbetsgivare får betala för sjukfrånvaro somgenereras inom kommun och landsting. Slutligen begärs i motionen etttillkännagivande om att det finansiella målet för förändringarna inomsjukförsäkringen skall vara att kostnaderna för försäkringen minskar till1997 års nivå.Margit m.fl. (m) begär i motion So364 yrkande 2 etttillkännagivande om att RFV och försäkringskassorna skall ta ett initiativtillsammans med för att på frivillig väg främjautvecklingen och tillämpningen av goda sjukskrivningsmönster. Motionärernaanser att utbildning krävs. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om attett försäkringsmedicinskt centrum skall skapas i anslutning till lämpligtuniversitet. Härigenom ges enligt motionärerna stadga åt denförsäkringsmedicinska utbildningen. I motionens yrkande 6 begärs etttillkännagivande om att kvalifikationskraven för försäkringsläkarna skallutredas samt att nationellt tillämpade kriterier vid nyanställning avförsäkringsläkare skall tillämpas.Nalin Pekgul (s) begär i motion Sf302 ett tillkännagivande om förändraderegler med maximal gräns för läkares möjligheter att sjukskriva. Motionärenmenar att en och samma läkare bör kunna sjukskriva en person längst tvåmånader. Därefter bör en annan läkare göra bedömningen om sjukskrivningen börfortsätta.I motion Sf283 av () anförs att behovet av medicinsktsakkunniga i fibromyalgi i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inomförsäkringskassan är stort. I motionen begärs ett tillkännagivande om detta.Också i motion So544 yrkande 2 av och (c) tasi yrkande 2 sjukdomen fibromyalgi upp. Motionärerna anser att sakkunniga börfinnas att tillgå inom och vid ärenden som behandlas ilänsrätt och kammarrätt. Ett tillkännagivande begärs härom.I motion Sf222 av m.fl. (v) begärs att utredningen omsjukförsäkringen bör se över även tillsynen av försäkringsläkarnas arbete.Regeringen bör besluta om tilläggsdirektiv.I motion Sf225 av () begärs en utredning om hurförsäkringskassans kunskap om sjukdomar och arbetsskador kan komma till nyttai förebyggande arbete. Motionären anser att den kunskapsbank som finns inomförsäkringskassan bör utnyttjas för bl.a. forskning.Kerstin-Maria () anser att diagnos och arbetsplats bör registrerasav för att underlätta forskning. I motion Sf287 begärmotionären förslag om att förfina statistiken hos RFV.Birgitta och () menar att om diagnoser finnstillgängliga på data kan rehabiliteringen starta tidigare. I motion Sf279begärs ett tillkännagivande om en översyn av lagstiftningen.I motion So452 av och () begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om en undersökning om varför kvinnorna inomden offentliga sektorn har högre sjukfrånvaro än de med liknadearbetsuppgifter som är anställda i privata företag.Matz m.fl. (mp) begär i motion A808 yrkande 15 en utredning avkostnaderna för sjukfrånvaron utifrån ett genusperspektiv. Motionärernafrågar sig varför kvinnors sjukfrånvaro är högre än männens och anser attsjukvård och sjukförsäkring bör utgå från att de faktiska livs- ocharbetsvillkoren är olika för kvinnor och män.I motion Sf255 av och (m, mp)anförs att de små företagen har lägre sjukfrånvaro vilket visar på störreengagemang i de anställdas hälsa. De stora arbetsplatserna saknar enligtmotionärerna incitament för att förbättra arbetsmiljön när de mindreföretagen sponsrar genom att betala sjukförsäkringsavgift på samma nivå. Imotionen begärs ett tillkännagivande om att låta utreda möjligheten försmåföretag att särskilt uppmärksammas och kompenseras vad gällersjukförsäkringsavgiften.I motion Sf258 av m.fl. (m) begärs förslag till ändring isjukförsäkringen så att egenföretagare får en inkomsttrygghet som ärlikvärdig den som gäller för löntagare. Motionärerna anser att densjukpenninggrundande inkomsten bör utgå från taxerad inkomst justerad förresultatre-glerande poster och korrigerad med skäliga fasta kostnader.Jämförelseinkomsten bör enligt motionärerna avskaffas ochdagpenningberäkningen göras likvärdig.I motion Kr230 av m.fl. (m) begärs i yrkande 8 etttillkännagivande om konstnärer och socialförsäkringssystemet. Motionärernaanser bl.a. att det finns problem när det gäller beräkningen av densjukpenninggrundande inkomsten och att det bör vara möjligt att teckna entilläggsförsäkring.Maria () anför i motion Sf216 att det är orationellt att den somunder uppbyggnadsskedet av ett aktiebolag inte tar ut lön, inte heller kan fånågon sjukpenninggrundande inkomst fastställd. I motionen begärs etttillkännagivande om att ägare av aktiebolag bör jämställas med ägare i andrabolagsformer vad gäller sjukförsäkring.I motion Sf254 anför () att det bör vara möjligt attberäkna den sjukpenninggrundande inkomsten utifrån tidigare arbetsinkomst omman blir långvarigt sjuk under uppbyggnadsskedet av ett företag.Sjukpenningen bör även räknas upp med inflationen. Ett tillkännagivande ombehovet av nya lagbestämmelser till skydd för personer som hamnar vid sidanav det sociala skyddsnätet begärs.I motion N323 yrkande 13 av m.fl. (fp) anförs attberäkningsunderlaget för olika system varierar, exempelvis räknasavsättningar för expansionsmedel som inkomst när företagaren sökerbostadsbidrag men inte när sjukpenningen skall beräknas. I motionen begärsett tillkännagivande om rättvisa regler i socialförsäkringarna.Lilian Virgin m.fl. (s) begär i motion Sf212 ett tillkännagivande ombehovet av en översyn av de regler som tillämpas när löneökning inträffarunder sjukperiod. Enligt motionärerna bör nya löneavtal påverka densjukpenninggrundande inkomsten även under pågående sjukperiod och retroaktiversättning bör utgå.Även i motion Sf263 av och () begärsett tillkännagivande om behovet av en översyn rörande beräkningsgrunderna försjukpenninggrundande inkomst. Motionärerna anser att den som är sjuk underpågående löneförhandlingar bör få retroaktiv lön.Annika och () vill ha en översyn av reglerna försjukpenninggrundande inkomst. Enligt motionärerna bör densjukpenninggrundande inkomsten eventuellt kunna vara vilande under en periodav utlandspraktik. I motion Sf288 begärs ett tillkännagivande om detta.Övriga motioner om ekonomisk samverkan och finansiell samordningI motion Sf201 av () begärs ett tillkännagivande omsamordning av resurser för rehabilitering. Motionären anser att en gemensampenningpåse till försäkringskassornas förfogande skulle korta vårdköer ocheffektivisera rehabiliteringsarbetet.Rose-Marie Frebran m.fl. (kd) begär i motion Sf294 yrkandena 1 och 2tillkännagivanden om att det borde vara möjligt att över hela landet användapengar till insatser för vård och rehabilitering som annars går till passivsjukskrivning (FINSAM-verksamhet) och om vikten att få med arbetsförmedlingeni SOCSAM-försöken. Motionärerna anser att arbetsförmedlingen bör föras in iett par av försöken, eftersom dessa skall pågå till.Övriga motioner om rehabiliteringI motion Sf276 av m.fl. (m) anför motionärerna att deinstämmer med utredning, SOU 2000:78, att rehabiliteringtill arbete är att betrakta som en process med tre olika faser,rehabiliteringsutredning, rehabiliteringsinsatser samt avslut ochutvärdering. Motionärerna motsätter sig dock utredningens förslag att inrättaett nytt statligt verk med ansvar för rehabilitering. Motionärerna anservidare att rehabiliteringsersättning inte bör kunna användas för studier,annat än för vissa äldre personer med avsaknad av grundskolekompetens. Imotionen redogörs för utgångspunkterna för en reform av denarbetslivsinriktade rehabiliteringen. Den enskilde individen skall ha etteget ansvar men också en rätt och en vilja att själv försörja sig och för attförebygga ohälsa genom bl.a. hälsofrämjande åtgärder, livslångt lärande samtmedverkan i utvecklingssamtal hos arbetsgivaren. Rehabiliteringen måste syftatill att underlätta återinträdet på arbetsmarknaden. Grundtanken är enligtmotionärerna att den offentliga sektorn inte skall driva verksamheter sombättre kan drivas av privata företag. I motionen föreslås attförsäkringskassan i ett första skede ges det finansiella ansvaret förrehabilitering och uppgiften att samordna de åtgärder som utförs av olikamyndigheter och arbetsgivaren. Resurser tillförs så att kassan ges möjlighetatt upphandla tjänster i andra landsting, av privata entreprenörer ellerutomlands. Samarbetet och samverkan mellan kassorna och landstingen bör dockenligt motionärerna inte minska. De bra exemplen inom bl.a. FINSAM- ochSOCSAM-försöken bör tillämpas och erfarenheterna tillvaratas i hela landet.Arbetsgivare med låg omfattning av rehabilitering bör erhålla lägrearbetsgivaravgift. Konkurrens bland arbetsgivare inom den offentliga sektorndär stor andel kvinnor arbetar skulle också enligt motionärerna stimuleratill bättre ansvar för arbetsmiljön. I ett senare skede bör en privatrehabiliteringsförsäkring införas med konkurrerande försäkringsbolag som fåransvara för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen.Rehabiliteringsförsäkringen bör vara obligatorisk. Individen väljer självförsäkringsbolag inkluderat den statliga . Väsentligt är attförsäkringen tecknas mellan arbetstagare och försäkringsbolag och attförsäkringen skall följa individen vid byte av arbetsgivare. I motionen angesatt samtliga personer som står till arbetsmarknadens förfogande och ärinskrivna vid bör omfattas av den arbetslivsinriktaderehabiliteringen, såväl tillsvidareanställda som tillfälligt anställda. Iyrkandena 1, 2, 6 och 7 begärs tillkännagivanden om det anförda.Också i motion Sf286 yrkande 14 av m.fl. (m) tas bl.a. uppfrågan om att skall ges det finansiella ansvaret för denarbetslivsinriktade rehabiliteringen med möjlighet att upphandla tjänster iandra landsting, av privata entreprenörer eller utomlands.Även i motion Sf257 av m.fl. (m) begärs förslag till ändringså att får det finansiella ansvaret förrehabiliteringsutredningar och rehabilitering.I motion A277 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 7 etttillkännagivande om tillgång till snabba insatser med rehabilitering vidarbetsrelaterad ohälsa. Enligt motionärerna blir rehabiliteringstiden längreju längre någon tvingas vänta på vård.Lennart m.fl. (c ) anför i motion Sf236 att myndigheternas insatserbör samordnas och den enskilde få en handläggare att hålla kontakt med,oberoende av vilken sektor som är den huvudsakliga finansiären.