bet · GO01SoU2 · 2000-10-24 00:00:00 — Redovisning av fördelningen av medel från Allmännaarvsfonden under och Riksdagensrevisorers förslag angående Allmänna arvsfonden I betänkandet behandlas dels regeringens skrivelse1999/2000:125 med redovisning av fördelningen avmedel från Allmänna arvsfonden under budgetåret1999, dels revisorers förslag1999/2000:RR9 angående Allmänna arvsfonden. Vidarebehandlas tre motionsyrkanden från den allmännamotionstiden och ett motionsyrkande som väcktsmed anledning av revisorernas förslag.Utskottet föreslår med anledning av Riksdagensrevisorers rapport att en utredning får i uppdragatt ge en allsidig belysning av de olikafrågeställningar som väckts i sammanhanget samt, omdet behövs, föreslå förändringar. Utskottet föreslårett tillkännagivande.Regeringens skrivelse bör inteföranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.Regeringens skrivelseI skrivelsen 1999/2000:125 lämnas en redogörelse förförvaltningen av Allmänna arvsfonden och enöversiktlig beskrivning av fördelningen av stöd urfonden. Vidare redovisas hur regeringen ochArvsfondsdelegationen fördelat medlen ur Allmännaarvsfonden under . Slutligen angesnågra områden som enligt regeringens mening särskiltbör uppmärksammas vid kommande fördelning av stöd urfonden.Riksdagens revisorers förslag1999/2000:RR9I revisorers förslag 1999/2000:RR9hemställs1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört i avsnitt 2.1 omAllmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationensrättsliga ställning och revision av verksamheten,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört i avsnitt 2.2 omstödfördelningen ur Allmänna arvsfonden,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört i avsnitt 2.3 omArvsfondsdelegationens verksamhet,4. att som sin mening gerregeringen till känna vad revisorerna haranfört i avsnitt 2.4 om rapporteringen tillriksdagen.MotionernaMotioner väckta under allmänna motionstiden 19991999/2000:So268 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att förändra Allmänna arvsfondensställning.1999/2000:So318 av och Ann-MarieFagerström (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd för en modellmed ändrade villkor för mark och gårdar som kommit iArvsfondens ägo,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att storskalighetenseffekter på landsbygdens jord- och skogsbruk börstuderas ur ett 50-årsperspektiv.Motion väckt med anledning av revisorersförslag1999/2000:So48 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om handläggningen avarvsfondsärendena. Allmänna arvsfondens förvaltning m.m.Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av1928 års riksdag i samband med att kusiner ochavlägsnare släktingar genom ändringar i ärvdabalkenuteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personerutan nära släktingar, och som inte har skrivittestamente, skall i stället tillfalla Allmännaarvsfonden. Fonden har till ändamål att främjaverksamhet av ideell karaktär till förmån för barn,ungdomar och personer med funktionshinder. Närmarebestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen(1994:243) om Allmänna arvsfonden. Allmännaarvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som ensärskild fond. En tiondel av de medel som tillfallitfonden läggs till fonden. Återstodenfår tillsammans med direktavkastningen delas ut.Fondens bokförda värde uppgick den 31 december 1999till ca och marknadsvärdettill ca . För budgetåret 2000finns det ca att dela ut.Fördelning av medel m.m.Enligt 8 § lagen (1994:243) om allmänna arvsfonden(arvsfondslagen) beslutar regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, Arvsfondsdelegationeneller annan myndighet om fördelningen av stöd urAllmänna arvsfonden. I förordningen (1994:952) omAllmänna arvsfonden regleras Arvsfondsdelegationensarbetsuppgifter. Delegationen skall fördela stöd urfonden, följa upp projekt som beviljats stöd samtinformera allmänheten om fondens ändamål ochanvändningsområde. Delegationen skall överlämna tillregeringen att avgöra ärenden som är av principiellbetydelse eller annars är av större vikt eller närdelegationen anser att stöd bör lämnas med mer än300 000 kronor.Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt 5-7 §§arvsfondslagen främja verksamhet av ideell karaktärtill förmån för barn, ungdomar och personer medfunktionshinder. Verksamhet som beviljas stöd skallvara nyskapande och utvecklande och kunna särskiljasfrån en organisations reguljära verksamhet. Stöd kanbeviljas organisationer som bedriver ideellverksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd förutvecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl.Så kan t.ex. en kommun tillsammans med en föreningbeviljas stöd för att genomföra ett projekt. Isådana fall ställs särskilt höga krav på attprojektet är nyskapande och av ideell karaktär.Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljärverksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ettprojekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmännaarvsfonden under högst . Stöd ges inte tillreguljär föreningsverksamhet. Stöd får ej heller gestill enskilda personer.Under har ca 243 miljoner kronordelats ut. Därav har fördelatsgenom 99 beslut med syfte att utveckla och förnyaverksamhet till förmån för barn . Stödhar beviljats 93 olika projekt. Av besluten rör 22projekt barn med funktionshinder. Regeringen harställt sammanlagt av dessa medeltill förfogande, att fördelatill organisationer som bedriver ideell verksamhet,för alkohol- och drogförebyggande arbete samt föratt motverka rökning bland barn och ungdomar.Verksamhet till förmån för ungdomar i åldern 12-25år har genom sammanlagt 125 beslut tilldelats ca68,. Av dessa medel harUngdomsstyrelsen, genom fem regeringsbeslut,erhållit sammanlagt att fördelatill särskilda satsningar inom ungdomsområdet.Regeringen har vidare fördelat sammanlagt 6,2miljoner kronor ur den gemensamma satsningenUtveckling och förnyelse av idrottsverksamhet,främst på lokal nivå.Till verksamhet till förmån för personer medfunktionshinder har ca avsatts.Av dessa medel har genom treregeringsbeslut avsatts för särskilda satsningar. Avsamtliga avsatta medel har 121 miljoner kronorbeviljats i stöd till 219 projekt.Särskilda satsningar för de olikamålgruppernaI regeringens skrivelse redovisas också de särskildasatsningarna, dvs. att regeringen avsätter medel urAllmänna arvsfonden för särskilda ändamål under enviss tidsperiod.Vad beträffar satsningar för alla målgruppernapekar regeringen på att den i september 1998beslutat att avsätta medel ur Allmännaarvsfonden för utveckling och förnyelse avidrottsverksamhet för fondens alla målgrupper främstpå lokal nivå. Satsningens övergripande syfte är attstödja initiativ från främst lokala organisationeratt inom några utpekade områden utveckla nya formerför idrottsverksamhet i föreningslivet för barn,ungdomar och personer med funktionshinder. avsattes20 i denna satsning.Vad beträffar satsningar till förmån för barn under12 år anförs att regeringen beslutade attställa sammanlagt till förfogande att fördelas till ideellaorganisationers projekt för att motverka rökningbland barn och ungdomar. Stöd har ävenbeviljats projekt som avser drogförebyggande arbete.Vidare har beslutats om en satsning förbättre kunskaper om FN:s konvention om barnetsrättigheter.Vad beträffar satsningar till förmån pekar regeringen på att medel har avsattstill bl.a. Ungdomars egen kulturverksamhet (1999-),Lokal utveckling av ungdomars fritidsverksamhet(1999-), Utveckling av ungdomars egen organisering(1998-) och Talangsatsning inom handikappidrotten(1998 -).Vad beträffar satsningar till förmån för personermed funktionshinder anförs bl.a. attHjälpmedelsinstitutet på regeringens uppdrag harutarbetat förslag till IT-program förfunktionshindrade och äldre. För tre av de punkter iförslaget som rör personer med funktionshinder harregeringen tidigare beslutat att avsätta sammanlagt 60miljoner kronor ur Allmänna arvsfonden. Vidarebeslutade regeringen att under entreårsperiod sammanlagt skulleavsättas ur Allmänna arvsfonden för ideellaorganisationers kostnader för att tillsammans medberörda kommuner utveckla och pröva verksamhet somkan förbättra situationen för personer med psykiskafunktionshinder.Kommande inriktning för stöd ur AllmännaarvsfondenRegeringen redovisar i skrivelsen den framtidainriktningen av stöd till respektive målgrupp menanför även att det inom vissa områden finns anled-ning att göra insatser som är gemensamma för deolika målgrupperna.Angående verksamheter till förmån för barn sägs attregeringen avser att avsätta särskilda medel förprojekt som långsiktigt förebygger och motverkarrasism, främlingsfientlighet, intolerans ochdiskriminering. Vidare anförs att nya verksamhets-former och metodutveckling för att bidra tillintegrationsmöjligheter, språk- och psykosocialutveckling bör prioriteras för barn i segregeradeområden och omkring storstäderna. Regeringen anförvidare att det är viktigt att både pojkar ochflickor har goda förebilder varför projekt somsyftar till att stimulera till arbete med degrundläggande värderingarna i samhället och hurdessa påverkar relationer mellan unga människorsärskilt bör uppmärksammas.I fördelningen av medel för verksamhet till förmånför ungdomar, kommer projekt som stärker jämlikhetenmellan olika ungdomsgrupper och jämställdhetenmellan pojkar och flickor att prioriteras, anförsdet. Regeringen anser det vidare angeläget, i syfteatt aktivt motverka sexism och våld mot ungakvinnor, att stödja projekt som lyfter fram frågorom bl.a. könsroller och samlevnad.Vad beträffar fördelningen av medel för verksamhettill förmån för personer med funktionshinder anförsdet att regeringen i den nationella handlingsplanenför handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) harslagit fast att det handikappolitiska arbetetsärskilt skall inriktas på att identifiera ochundanröja hinder för full delaktighet i samhälletför personer med funktionshinder, att förebygga ochbekämpa diskriminering samt att ge barn och vuxnamed funktionshinder förutsättningar för själv-ständighet och självbestämmande. Genom stöd urAllmänna arvsfonden kan handikapporganisationer ochandra organisationer som bedriver ideell verksamhet,i enlighet med brukarnas egna behov och önskemål,utveckla och pröva olika verksamheter och insatsersom kan komplettera och utveckla samhällets stöd,enligt skrivelsen.Riksdagens revisorers förslagDen granskning som ligger till grund förrevisorernas förslag har redovisats i rapportenAllmänna arvsfonden (Rapport 1999/2000:2).Riksdagens revisorer har på eget initiativ och efterbeslut härom granskat Allmännaarvsfonden och stödgivningen via Arvsfondsdelegatio-nen. Granskningen har främst inriktats på områdenaAllmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationensrättsliga ställning samt Arvsfondsdelegationensverksamhet. Den rättsliga ställningen har bl.a.betydelse för frågan om ansvaret för revisionen. Hurverksamheten bedrivs visar hur arvsfondens ända-målsparagraf, och regeringens riktlinjer förverksamheten, tolkas. Rapporten harremissbehandlats.Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationensrättsliga ställning och revision av verksamhetenRevisorerna föreslår i avsnitt 2.1 sammanfattningsvis attregeringen tar initiativ till att förtydliga deregler som gäller för Allmänna arvsfondens ochArvsfondsdelegationens verksamhet samt klargörförhållandena kring arvsfondens och delegationensredovisning och revision. Revisorerna föreslår ävenatt Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationensredovisning samordnas i ett gemensamt bokslut, somrevideras av . Revisorernaföreslår dessutom att en myndighet skall ansvara församtliga de myndighetsuppgifter som rör arvsfondensamt att regeringen överväger att placera dennamyndighet utanför . Myndigheten böri princip utformas och styras på motsvarande sättsom andra traditionella myndigheter. Vidutformningen av myndigheten bör särskilteftersträvas att ta till vara den typ avflexibilitet och öppenhet för nya projekt ochverksamhetsidéer som finns hosArvsfondsdelegationen. Arvsfondens unika ställningbör dessutom bestå.Stödfördelning ur Allmänna arvsfondenRevisorerna föreslår i avsnitt 2.2 att regeringens fastslagnariktlinjer för den framtida stödgivningen beaktas ien större omfattning. Revisorerna föreslår dessutomatt regeringen på ett tydligare sätt redovisar hurstor andel av de utdelningsbara medlen som fördelatsvia s.k. särskilda satsningar samt attregeringen redovisar hur mycket som kan komma attfördelas på detta sätt under det kommandebudgetåret.Arvsfondsdelegationens verksamhetRevisorerna föreslår i avsnitt 2.3 att stöd på högre belopp,förslagsvis stöd som beviljats av regeringen,föranleder krav på revision av auktoriserad ellergodkänd revisor. Revisorerna föreslår även attuppföljningen och utvärderingen av projekten ochstödverksamheten utvecklas och att externa personeri större omfattning anlitas för ändamålet.Rapporteringen till riksdagenRevisorerna föreslår i avsnitt 2.4 sammanfattningsvis attregeringens rapportering till ses över.Det bokslut som bifogas, angående arvsfondens medelpå Kammarkollegiet, bör vara reviderat.Möjligheterna att följa verksamhetens utvecklingunder budgetåren bör förbättras. Det bör dessutomredovisas mer information om effekterna avverksamheten och mindre av projektbeskrivningar.Motioner med anledning av revisorernas förslag samtmotioner från den allmänna motionstiden 1999I motion So48 yrkar m.fl. (m) att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handläggningen av arvsfondsärendena.Motionärerna anför att det finnsomfattande oklarheter kring arvsfondens ochArvsfondsdelegationens rättsliga ställning och kringrevisionen av verksamheten. Motionärerna delarrevisorernas uppfattning att detta ärotillfredsställande och välkomnar i huvudsakrevisorernas förslag under 2.1. Oklarheterna medförsåväl bristande insyn som bristande kontroll ochuppföljning. Styrningen från riksdag och regering avtill vilka ändamål stöd lämnas blir vidare otydligoch oklar. Nuvarande placering av arvsfondens kanslihos i kombination medArvsfondsdelegationens tydliga koppling till ledandepolitiska tjänstemän i departementen riskerarenligt motionärerna att allvarligt minskaförtroendet för arvsfondens användning. Motionärernaanser att handläggningen av arvsfondsärendena tillfullo bör ske utanför Regeringskansliet.I motion So268 av och () begärsett tillkännagivande av vad i motionen anförts ombehovet av att förändra Allmänna arvsfondensställning. Motionärerna anför att det är uppenbartatt gällande beslutsordning medför utomordentligtstora risker för att beslut om utdelning politiseraspå ett olämpligt sätt.I motion So318 av och ()begärs tillkännagivanden om hanteringen av mark somkommit i arvsfondens ägo.Utskottets bedömningSocialutskottet anser att ger stöd för att flera olikafrågeställningar i anslutning till Allmännaarvsfonden och Arvsfondsdelegationen bör bli föremålför ytterligare utredning. Utskottet föreslår därföratt en utredning bör få i uppdrag att ge en allsidigbelysning av olika frågeställningar i sammanhangetsamt, om det behövs, föreslå förändringar.Vad utskottet nu anfört med anledning av Riksdagensrevisorers förslag samt motionerna So48 (m) ochSo268 (m) bör som sin mening ge regeringentill känna.Det ankommer inte på att vidta någrasärskilda åtgärder beträffande hanteringen av marksom kommit i arvsfondens ägo. Motion So318 (s)avstyrks.Skrivelsen, som inte föranlett någon motion, börinte föranleda någon åtgärd från sida. beträffande revisorersförslag m.m.att med anledning av revisorers förslagsamt motionerna 1999/2000:So48 och1999/2000:So268 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,2. beträffande mark i arvsfondens ägo m.m.att avslår motion 1999/2000:So318,3. beträffande regeringens skrivelseatt lägger skrivelsen till handlingarna.Stockholm den 24 oktober 2000På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), SusanneEberstein (s), (), ChatrinePålsson (kd), (), (),(), (),Elisebeht (), (), CristinaHusmark (), (),(), (), () och ().