bet · GN01FiU27 · 2000-05-30 00:00:00 — Att sätta begränsningsbelopp för områden somregeringen anser bör tillföras mer resurser är, enligt utskottets mening, ettanmärkningsvärt bevis för regeringens budgettricksande.Trots att begränsningsbeloppet för biståndet förra budgetåret har utsatts förskarp kritik har regeringen återigen beslutat om nya begränsningsbelopp pådet området. har i sin uppföljning pekat på riskerna medregeringens budgetpolitik på biståndsområdet. Det framstår som uppenbartatt regeringen för att klara utgiftstaket tvingas vidta åtgärder som har effektpå kort sikt, oavsett om de är förenliga med långsiktiga hänsynstagandeneller ej.3. Tilläggsbudget för (mom. 3) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i motion Fi39 av m.fl. (m) yrkande 4där regeringens förslag att skall tillåtas behålla inkomsterna frånvissa offentligrättsliga avgifter avvisas. Den teknik som regeringen har valtär en form av manipulation med utgiftstaken. Det rätta hade varit att redovisadenna typ av avgifter som en utgiftsökning på vanligt sätt. Tullen bedriver ensamhällsnyttig verksamhet som inte bör vara avhängig av variationer i av-giftsinkomster. Tullen arbetar för att införa avgiftsfri automatklarering, vilkskulle leda till att avgiftsinkomsterna skulle minska. Genom regeringensförslag riskerar rationaliseringssträvandena att bromsas upp. Dessutom är detså, att om rationaliseringarna genomförs, kommer inkomstkällan att försvin-na och frågan kommer återigen att väckas om hur resurser skall skjutas tillTullen. Regeringen bör återkomma till med en redovisning av hurutgiftsökningen till Tullen skall rymmas inom utgiftstaket. Detta bör riksda-gen som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet kan även instämma i den kritik som framförs i motion Fi22 avBeatrice m.fl. (m). I likhet med motionärerna anser utskottet att förslagetatt CSN skulle få disponera avgiftsintäkter som tas ut för uppläggning av lånbör avvisas. Det är uppenbart att regeringen har satt i system att genom denhär typen av tricksande låta utgifterna löpa i väg vid sidan om angivna ut-giftstak. Den föreslagna ordningen ger regeringen ensidiga möjligheter att"diskret" tillföra CSN ytterligare resurser trots att myndighetens administra-tiva kostnader redan är höga. En sådan politik anser utskottet inte är accepta-bel. Statliga myndigheters inkomster skall vara synliga. Vill man ha en annanordning, vilket motionärerna förordar, måste studiemedelsadministrationenkonkurrensutsättas och delar av CSN bolagiseras.Utskottet anser att även regeringens förslag om att polisen får disponera in-komster från passavgifter bör avslås. Polisen bör tillföras ökade resursergenom höjt anslag.Utskottet anser vidare, i likhet med vad som anförs i kommittémotion Fi16av m.fl. (m), att bör avslå regeringens förslagatt förlänga försöken med . I propositionen påstås att försöks-verksamheten har slagit väl ut, men det framgår inte vad som är positivt. Istället bör andra åtgärder vidtas vilka finns redovisade i en motion från all-männa motionstiden, 1999/2000:Kr275, av m.fl. (m).På kommunikationsområdet (utg.omr. 22) delar utskottet uppfattningen imotion Fi29 av m.fl. (m) att regeringens förslag att an-slaget C1 : Förvaltningskostnader för vissa myndig-hetsuppgifter även skall kunna användas till åtgärder i form av projekt ochstöd till utbyggnad av IT-infrastrukturen bör avvisas. Marknaden kan mycketväl stå för dessa kostnader. När det sedan gäller regeringens förslag att till-skjuta mer medel till Rikstrafiken, avvisar utskottet inte förslaget, men rege-ringen bör återkomma med mer information om hur dessa medel skall an-vändas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet kan instämma i den bedömning som socialförsäkringsutskottetgör i sitt yttrande (SfU8y). Det finns inga tydliga tecken på minskad ök-ningstakt i sjukskrivningarna som skulle tyda på något trendbrott. Som fram-hålls i motion Fi38 av m.fl. (m) har länge var-nat för den negativa utvecklingen inom sjukförsäkringen och också föreslagitåtgärder för att hejda den. Motionärerna anser att ersättningen bör sänkas till75 %, att ytterligare en karensdag införs och att den sjukpenninggrundandeinkomsten beräknas . Utskottet instämmer imotionärernas förslag och anser att som sin mening bör ge rege-ringen detta till känna. Förändringarna bör träda i kraft den 1 september 2000och hinner därmed få effekt redan under innevarande år. Mot den bakgrun-den avvisas regeringens förslag om medelsökning om påtilläggsbudget.Utskottet anser vidare att bör avslå regeringens förslag att inomutgiftsområde 9 minska anslaget A14 Personligt ombud såsom föreslås imotion Fi34 av m.fl. (m). De ovanligt många förslagen tillförändringar på tilläggsbudget tyder på att regeringen allmänt sett brister iplanering och framförhållning. Utskottet vill särskilt framhålla att det i bud-getpropositionen anvisades under anslaget Per-sonligt ombud (). I propositionen angavs att regeringen avsåg att åter-komma med förslag om närmare utformning av verksamheten i särskildproposition. Det är därför med stor förvåning som utskottet konstaterar attregeringen ännu inte tagit de nödvändiga initiativen för att realisera de ange-lägna mål som låg bakom anslaget för personliga ombud. Än mer förvånandeär det att regeringen - innan de psykiskt funktionshindrade har fått någonsom helst förbättring - minskar de avsatta resurserna med 15 miljoner kro-nor. Det är vidare mycket olyckligt att regeringen ställer olika utsatta gruppemot varandra genom att delvis finansiera ersättning till tvångssteriliserade(anslag A13) genom en överföring av från anslaget förpersonligt ombud.Utskottet anser att staten inte med skattesubventioner skall konkurrera medde bredbandsaktörer som redan har etablerat sig på marknaden. Angelägnautbyggnader, som inte är kommersiellt möjliga, kan komma till stånd genomatt staten upphandlar bredbandstjänster. Utskottet instämmer med vad somanförs i motion Fi40 av Per m.fl. (m). Utskottet har inte någotemot att det av regeringen föreslagna nya anslaget för IT-infrastruktur införsom det används för detta ändamål. Dock motsätter sig utskottet att finansie-ringen sker genom att anslaget A4 Ersättning för nedsättning av socialavgif-ter minskas med . I stället bör nya pengar tillföras. Ut-skottet motsätter sig vidare att anslaget till minskas,eftersom erforderliga medel bör anvisas så länge som dess uppgifter intesköts av någon annan instans. Ökningen av anslaget till Konsumentverketavvisas. Verket bör genomföra rationaliseringar och i ökad utsträckningtäcka sina kostnader genom avgiftsfinansiering.Det föreslagna investeringsbidraget för anordnande av studentbostäder in-nebär en återgång till förlegade principer för stimulans till bostadsbyggande.Erfarenheterna av direkta ekonomiska bidrag till bostadsbyggande i olikagenerella former pekar entydigt i negativ riktning. Andra åtgärder måsteprövas för att underlätta studentbostadsbyggandet. Utskottet anser därför, ilikhet med vad som framförs i motion Fi43 av m.fl. (m), attregeringen inte bör ges något bemyndigande för framtida utgifter och inteheller att något nytt anslag inrättas. Vad sedan avser bidrag till åtgärder motradon i bostäder bör regeringens förslag avvisas och med anled-ning av motionen som sin mening ge regeringen till känna att regeringen böråterkomma till med förslag om att avskaffa bidraget.Utskottet tillstyrker med det anförda de moderata motionerna Fi16, Fi22,Fi29, Fi34, Fi38, Fi39 yrkande 4, Fi40 samt Fi43 samt avslår här berördadelar i propositionen. Propositionens förslag i övriga delar tillstyrks. Motio-nerna Fi41 (kd) och Fi42 (kd) yrkandena 2 och 3 avstyrks av utskottet.Sammantaget innebär detta att 1 mindre bör anvisas påtilläggsbudget än vad regeringen har föreslagit.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande tilläggsbudget för budgetåret 2000att riksdagena) med bifall till motionerna 1999/2000:Fi16, 1999/2000:Fi29 yrkande2, 1999/2000:Fi34, 1999/2000:Fi38, 1999/2000:Fi40, 1999/2000:Fi43yrkande 3 samt med anledning av proposition 1999/2000:100 yrkande39dels på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändra-de ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag ienlighet med det i bilaga 2 med (m) betecknade förslaget,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ombehovet av ytterligare information om hur anslaget D2 Rikstrafiken:Administration på utgiftsområde 22 Kommunikationer avses använ-das,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omen reformerad sjukförsäkring,b) när det gäller ändrade anslagsvillkor med bifall till motion1999/2000:Fi29 yrkande 1 och proposition 1999/2000:100 yrkandena12, 18 och 36-38 samt med avslag på proposition 1999/2000:100 yr-kande 33dels avslår den föreslagna användningen av det under utgiftsområde22 Kommunikationer uppförda ramanslaget C1 Post- och telestyrel-sen: Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter,dels i övrigt = utskottet,c) när det gäller övergång till nettoredovisning med bifall till motio-nerna 1999/2000:Fi22 och 1999/2000:Fi39 yrkande 4 och med avslagpå proposition 1999/2000:100 yrkandena 15, 16 och 23dels avslår förslaget att vissa avgifter i verksamhet fr.o.m.den 1 juli 2000 redovisas mot det under utgiftsområde 3 Skatteförvalt-ning och uppbörd uppförda ramanslaget B1 ,dels som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört ombehovet av resurstillskott till ,dels avslår förslaget att avgifter i samband med att polismyndigheter-na utfärdar pass fr.o.m. redovisas mot det under ut-giftsområde 4 Rättsväsendet uppförda ramanslaget A1 Polisorganisa-tionen,dels avslår förslaget att avgiften för uppläggning av lån vid med verkan fr.o.m. redovisasmot det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskninguppförda ramanslaget ,d) när det gäller nya ekonomiska förpliktelser med bifall till motion1999/2000:Fi43 yrkandena 1, 2 och 4 och proposition 1999/2000:100yrkandena 13, 14, 17, 20-22, 27-32, 34 och 35 samt med avslag påproposition 1999/2000:100 yrkandena 24-26dels avslår förslaget att bemyndiga regeringen att , såvittavser det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörj-ning och byggande uppförda ramanslaget A8 Bidrag till åtgärder motradon i bostäder, besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åta-ganden innebär utgifter på högst ,dels avslår vad regeringen föreslår om icke slutbehandlade ärendenom bidrag till åtgärder mot radon i bostäder,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omatt avskaffa bidraget till åtgärder mot radon i bostäder,dels avslår förslaget att bemyndiga regeringen att , såvittavser det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörj-ning och byggande föreslagna nya ramanslaget A12 Investeringsbi-drag för anordnande av bostäder för studenter, besluta om stöd sominklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst400 ,dels i övrigt = utskottet,e) avslår motionerna 1999/2000:Fi41 samt 1999/2000:Fi42yrkandena 2 och 3,4. Tilläggsbudget för (mom. 3) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Utskottet är berett att tillstyrka förslag till tilläggsbudgsom huvudsakligen redovisas i motion Fi42 av m.fl. (kd). Detinnebär följande förändringar i förhållande till propositionens förslag.Inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling anser utskottetatt anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder inte bör minskas. Dessamedel bör i stället fördelas som tilläggsanslag till de ansvariga länsstyrelserna, de regionala självstyrelseorganen och för att minska gapet mel-lan anslag och bemyndiganden.Utskottet avvisar ianspråktagande av av anslagssparandetpå anslaget A2 Landsbygdslån. Detta bör som sin mening ge regering-en till känna.Beträffande minskningen av anslaget A4 Ersättning för nedsättning av so-cialavgifter vill utskottet erinra om att förhandlingarna med ännu inte är avslutade och att det därför är fel att föregripa ettförhandlingsnederlag genom att minska anslaget.Som en konsekvens av förslagen i proposition 1999/2000:86 Ett informa-tionssamhälle för alla om finansiering av kabelnedgrävning föreslår rege-ringen ett helt nytt anslag, A13 IT-infrastruktur: Regionala transportnät om400 . Anslaget föreslås finansieras genom omdisponering avmedel från anslagen A1, A2 och A4 inom UO 19. Utskottet avvisar det nyaanslaget A13 av de skäl som redovisas i den kristdemokratiska kommittémotio-nen 1999/2000:T24.På energiområdet (utg.omr. 21) avvisar utskottet regeringens förslag om att in-rätta ett anslag för ersättningar som skall erläggas till följd av nedläggningeen kärnkraftsreaktor i . Utskottet anser att kärnkraften skall avvecklmen i den takt som tillåter att förnybara energikällor kan fasas in och anser astängningen i inte är motiverad.Utskottet avvisar också regeringens förslag om att förlänga bemyndigandet un-der anslaget B5 Energiteknikstöd.På näringslivsområdet (utg.omr. 24) anser utskottet att det är fel att minska aslag som syftar till att främja småföretagsutvecklingen. Småföretagens betydelsi svensk ekonomi har ökat och kommer att öka . Regeringens förslagom reducerade medel för A8 Fortsatt program för småföretagsutveckling, förny-else och tillväxt bör därför avslås av riksdagen.Regeringens förslag om att på anslaget E5 Näringslivsut-veckling i används för att finansiera utgifter för integrationfrämjande åtgärder i avvisas. I stället skall dessa 15 miljonekronor fördelas med till A5 geologiska undersökning(SGU) samt med till B6 Patent- och registreringsverket.Utbetalning av EU:s arealersättningar kan enligt regelverket ske fr.o.m.den 16 november . Lantbrukarna har anpassat sin ekonomiskaplanering efter novemberutbetalningar, som fallet varit de senaste fem åren.Den tidigare beslutade senareläggningen innebär stora problem och en på-frestning på lantbruksföretagens likviditet. Regeringen framhåller i proposi-tionen bl.a. att ett ökat återflöde av medel från EG är önskvärt och att ettsådant återflöde är en över tiden saldoneutral förändring för statsbudgeten.Med en tidigarelagd utbetalning av arealersättningarna följer ett snabbareåterflöde av EG-medel. Mot denna bakgrund bör, enligt utskottet, åtgärdervidtas för att möjliggöra utbetalning av EG:s arealersättning möjligtunder innevarande budgetår. Medel härför bör anvisas på tilläggsbudgetunder hösten. Detta bör , med anledning av motion Fi41 av DanEricsson m.fl. (kd), som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet anser också att regeringens förslag om övergång till nettoredo-visning bör avvisas. Regeringen bör i stället återkomma med förslag påtilläggsbudget i budgetpropositionen om ökade anslag för de berörda myn-digheterna: Tullen, Polisen och CSN.Med det anförda anser utskottet att bör bifalla den kristdemo-kratiska motionen Fi42 yrkandena 2 och 3. Utskottet tillstyrker delvis motionFi41 (kd). Yrkandena 15, 16, 23 och 31 i propositionen avstyrks. Propositio-nens förslag i övriga delar tillstyrks. Motionerna Fi16, Fi22, Fi29, Fi34, Fi38Fi39 yrkande 4, Fi40 samt Fi43 bör avslås.Sammantaget innebär utskottets förslag att mindre bör an-visas på tilläggsbudget än vad regeringen har föreslagit.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande tilläggsbudget för budgetåret 2000att riksdagena) med bifall till motion 1999/2000:Fi42 yrkandena 2 och 3 och medanledning av motion 1999/2000:Fi41 och proposition 1999/2000:100yrkande 39dels på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändra-de ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag ienlighet med det i bilaga 2 med (kd) betecknade förslaget,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omutbetalning av arealersättning,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omutnyttjande av anslagssparande på anslaget A2 Landsbygdslån på ut-giftsområde 19,b) när det gäller ändrade anslagsvillkor= utskottet,c) när det gäller övergång till nettoredovisning med avslag på propo-sition 1999/2000:100 yrkandena 15, 16 och 23dels avslår förslaget att vissa avgifter i verksamhet fr.o.m.den 1 juli 2000 redovisas mot det under utgiftsområde 3 Skatteförvalt-ning och uppbörd uppförda ramanslaget B1 ,dels avslår förslaget att avgifter i samband med att polismyndig-heterna utfärdar pass fr.o.m. redovisas mot det underutgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda ramanslaget A1 Polisorga-nisationen,dels avslår förslaget att avgiften för uppläggning av lån vid med verkan fr.o.m. redovisasmot det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskninguppförda ramanslaget ,d) när det gäller nya ekonomiska förpliktelser med bifall till proposi-tion 1999/2000:100 yrkandena 13, 14, 17, 20-22, 24-30, 32, 34 och35 och med avslag på proposition 1999/2000:100 yrkande 31dels avslår förslaget att regeringen , såvitt avser det un-der utgiftsområde 21 Energi uppförda ramanslaget B5 Energiteknik-stöd, får besluta om stöd till utveckling av ny energiteknik i företagoch branscher som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifterpå högst ,dels i övrigt = utskottet,e) avslår motionerna 1999/2000:Fi16, 1999/2000:Fi22, 1999/2000:Fi29, 1999/2000:Fi34, 1999/2000:Fi38, 1999/2000:Fi39 yrkande 4,1999/2000:Fi40 samt 1999/2000:Fi43,5. Förstärkt anställningsstöd (mom. 4) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken anställ-ningsstöd bort ha följande lydelse:I likhet med Moderata samlingspartiet anser utskottet att underlaget för rege-ringens förslag till anställningsstöd är undermåligt. Av förslaget framgår intevilka regler som skall gälla avseende anställningsformer eller vilken ersätt-ning som den enskilde skall erhålla. Det framgår inte heller av förslaget vilkaanvisningsregler som skall gälla eller om åtgärderna skall återkvalificera tillarbetslöshetsersättning. anställningsstöd har inte utvärderats och denya stödformerna är - enligt regeringens egna uppgifter - inte fullt ut finan-sierade.Den finansieringsteknik som regeringen använder sig av innebär att företa-gens skattekonton krediteras, vilket ger en inkomstminskning av statsbudge-tens inkomstsida i stället för en ökning av statbudgetens utgiftssida. Dettainnebär enligt utskottets mening ett kringgående av budgetlagen och utgifts-taken. Utskottet anser därför att den föreslagna finansieringstekniken böravvisas.Utskottet anser slutligen att regeringens agerande när det gäller utform-ningen av anställningsstöden är anmärkningsvärt. Bara under det senaste årethar det vid tre olika tillfällen lämnats olika förslag till utformning och finasiering av anställningsstöden.De föreslagna åtgärderna utökat förstärkt anställningsstöd och särskilt an-ställningsstöd utgör en subvention av kostnaderna vid anställning av personersom är långtidsarbetslösa. En sådan tillfällig rabatt för att anställa vissa arbetslösa riskerar emellertid att permanenta förhållandena. I stället för att geincitament och möjligheter till den arbetssökande att bli mer "konkurrens-kraftig" på arbetsmarknaden slussas denne med stödåtgärder runt i ovisshetännu en tid.Utskottet avvisar inte kategoriskt olika former av skatterabatter i syfte attminska anställningskostnaden. Däremot är det nödvändigt att sådana formerav anställningsstöd är väl underbyggda och utformade så att undanträng-ningseffekterna minimeras. Sådana förändringar bör också i motsvarandemån påverka utgiftsramen inom det aktuella utgiftsområdet.Regeringen bör därför återkomma med fullt ut finansierade förslag somkan underlätta återinträde på arbetsmarknaden. Sådana förslag måste inne-hålla klara och tydliga regler. Enligt utskottets uppfattning måste regeringenutvärdera tidigare arbetsmarknadspolitiska åtgärder och noga analysera re-sultatet av dessa utvärderingar innan nya åtgärder föreslås.Utskottet tillstyrker med det anförda den moderata motionen Fi28 och av-styrker propositionens förslag i denna del samt motionerna Fi15 (fp) yrkande10 och Fi42 (kd) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande förstärkt anställningsstödatt med bifall till motion 1999/2000:Fi28 avslår proposition1999/2000:100 yrkande 19 samt motionerna 1999/2000:Fi15 yrkande10 och 1999/2000:Fi42 yrkande 1,6. Förstärkt anställningsstöd (mom. 4) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken anställ-ningsstöd bort ha följande lydelse:Arbetsmarknadspolitiken har en nyckelroll när det gäller att stödja en ut-hållig och långsiktig sysselsättningsutveckling. Utbildning, individuellt an-passade åtgärder och effektiv matchning mellan arbetssökande och arbetsgi-vare är nyckeln till en effektiv arbetsmarknad. Trots stor efterfrågan på ar-betskraft visar den senaste statistiken att antalet arbetslösa inte minskat såmycket som det borde ha gjort. Den öppna arbetslösheten är fortfarande hög.Siffrorna är ett bevis på problemet med flexibiliteten på den svenska arbets-marknaden.Utskottet kan konstatera att vårpropositionen inte innehåller några kon-kreta åtgärder som skulle innebära ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. Denarbetsrättsliga lagstiftningen är fortfarande mycket stel. Tillväxten i svenskekonomi skulle enligt utskottets mening ha varit bättre om arbetsmarknadenhade fungerat bättre.Det krävs därför aktiva åtgärder för att förhindra att antalet långtidsar-betslösa ökar. Utskottet vill i likhet med betona vikten avindividuella handlingsplaner för alla arbetssökande som innebär att arbets-förmedlingarna arbetar aktivt med att matcha arbetsgivare och arbetssökan-de. För att förhindra långtidsarbetslöshet måste kompetensen höjas för attunderlätta möjligheten att få arbete i de branscher som har de bästa framtids-utsikterna. Rundgång i systemen måste så långt som möjligt förhindras.Utskottet kan konstatera att det nu aktuella förslaget beträffande anställ-ningsstödet är det fjärde . Visserligen är det positivt att regeringenoch dess stödpartier har insett att sänkta arbetskraftskostnader kan öka sys-selsättningen, men det är enligt utskottets mening viktigt att en åtgärd fårverka fullt ut och inte störas av ständiga regelförändringar. Det är ocksåorimligt med så höga subventioner som de två senaste för-slagen innebär.Utskottet delar uppfattning att individuella handlings-planer, ett personligt stöd till den långtidsarbetslöse, ökade krav på att denarbetssökande skall vara aktiv samt nuvarande anställningsstöd på avlönekostnaden och därefter av lönekostnaden i ytterli-gare 18 månader borde vara tillräckliga arbetsmarknadspolitiska instrumenttillsammans med de övriga åtgärder som finns.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motion Fi42 (kd) yrkande1. Regeringens förslag om införande av ett utökat förstärkt anställningsstöd(punkt 19 i regeringsförslaget) samt motionerna Fi15 (fp) yrkande 10 ochFi28 (m) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande förstärkt anställningsstödatt med bifall till motion 1999/2000:Fi42 yrkande 1 avslårproposition 1999/2000:100 yrkande 19 samt motionerna 1999/2000:Fi15 yrkande 10 och 1999/2000:Fi28,7. Förstärkt anställningsstöd (mom. 4) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken anställ-ningsstöd bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är viktigt att de långtidsarbetslösas situation uppmärksammas. Denna grupp är mycket hårt drabbad. Känslan av att anstränga sigutan att få ett arbete är mycket frustrerande för den enskilde. Långvarig ar-betslöshet innebär att man riskerar att förlora sin kompetens, och det finns enmarkant risk för att den arbetslöse slås ut från arbetsmarknaden. Utskottetanser därför att det är viktigt att det sätts in olika former av åtgärder för akomma till rätta med de långtidsarbetslösas problem.Den åtgärd som regeringen föreslår, ett utökat förstärkt anställningsstöd,innebär att det införs ytterligare en form av subventionerade anställningarförbehållna vissa grupper av arbetslösa.