bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen gör bedömning-en att ett system för individuell kompetensutveckling i arbetslivet skullekunna öka anställbarheten och tryggheten i arbetslivet.Båda motionärerna pekar på vikten av stimulans och aktivitet för att mot-verka den passivisering som kan bli följden av långtidsarbetslöshet. Utskottetvill även här peka på det uppdrag regeringen givit AMS och som återgesovan i avsnittet 1.2.5. Uppdraget innebär att AMS skall redovisa hur insat-serna för de mest utsatta grupperna kan effektiviseras så att berörda arbetssö-kande genom egna insatser, kompetensutveckling och praktik kan öka sinamöjligheter att komma tillbaka på den reguljära arbetsmarknaden eller ut-veckla egen verksamhet.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna A254 (yrk. 5) ochSf615 (yrk. 6).1.3 DeltidsarbetslöshetBakgrundEnligt en redovisning i budgetpropositionen fanns det drygt 123 000 deltids-arbetslösa registrerade vid arbetsförmedlingarna under första halvåret 1999.Av dessa hade rätt till inkomstrelaterad ersättning, vilket är en betydligstörre andel än av de öppet arbetslösa i allmänhet där motsvarande tal är72 %.Under tre perioder har det funnits regler i arbetslöshetsförsäkringen sominnebär begränsningar i rätten att få deltidsersättning. Enligt den nuvaranderegleringen i 40 § lagen om arbetslöshetsförsäkring får regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer föreskriva om begränsningar i ersätt-ningsrätten för personer som regelbundet utför deltidsarbete. Sedan den 1januari 1996 gäller en sådan begränsning, som återfinns i 8 § förord-ningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. Begränsningsregeln avserpersoner som regelbundet utför deltidsarbete under veckor då de i övrigt ärarbetslösa. En sådan person har inte rätt till ersättning om han eller hon efteen första ersättningsperiod fortsätter en tillsvidareanställning på deltid sålänge som denna anställning pågår. Begränsningen gäller också i en ny tills-vidareanställning som påbörjas från det att den tidigaretillsvidareanställningen på deltid upphörde.Förordningen innehåller även andra regler som gäller deltidsarbetslösa.Under den tid som ersättning lämnas skall länsarbetsnämnden tillsammansmed sökande, arbetsgivare och fackliga organisationer aktivt verka för attden sökande får en sammanlagd veckoarbetstid som motsvarar hans ellerhennes önskemål om arbetstid. Om detta inte kan åstadkommas skall enlämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd erbjudas i stället. Särskild prövning aversättningsrätten skall göras var sjätte månad.I avsnitt 2 utgiftsområde 13 beskriver utskottet i korthet den s.k. som regeringen tillsatte . Uppdraget (dir. 1998:27)var att beskriva och analysera hur förekomsten av deltidsarbeten och tillfälli-ga arbeten har utvecklats och bedöma hur före-komsten av dessa anställningsformer skulle kunna tänkas utvecklas i framti-den. Mot bakgrund av den analysen skulle utredaren överväga om någraförändringar behövde göras vad gäller rätten till arbetslöshetsersättning förden berörda kategorin arbetstagare. Utredningen lade fram sitt slutbetänkan-de (SOU 1999:27) . I korthet föreslog utredningen att den somvill ha fyllnadsersättning inför arbetslöshetskassan skall uppvisa ett intygfrån arbetsgivaren att denne inte kan erbjuda mer tid. Intyget skall uppvisasförsta gången ersättningen söks och . skall få del av intyget som underlag i diskussionen om den enskil-des handlingsplan. skall arbetsgivaren och den anställdaställas inför en valsituation, "den bortre parentesen" för arbetsgivaren. Omarbetsgivaren inte erbjuder önskad tid återstår för den enskilde att antingendelta i ett anpassat arbetsmarknadsprogram på heltid eller att stanna kvar ideltidsanställningen utan fyllnadsersättning. Särregler föreslås för personeröver . Deltidsarbete skall inte längre anses som lämpligt arbete för densom söker heltidsarbete, vilket innebär att arbetsförmedlingen inte kan av-stänga den som i denna situation vägrar att acceptera deltid.Sedan 1997 gäller enligt 25 a § lagen om anställningsskydd en särskild re-gel för deltidsanställda. Om en sådan arbetstagare anmält för arbetsgivarenatt han eller hon vill ha en anställning med högre sysselsättningsgrad harpersonen under vissa förutsättningar företrädesrätt till en ledig sådan anställning.MotionerDe deltidsarbetslösas situation tas upp i fyra enskilda socialdemokratiskamotioner.En lång rad insatser krävs enligt och () imotion A267. Arbetsgivarna måste ta sitt ansvar och organisera arbetet så attden som vill ha högre sysselsättningsgrad också kan få det. Det är inte ac-ceptabelt att kostnaderna annars övervältras på a-kassan. Motionärerna sersom en möjlighet att i lagen kräva särskilda skäl för att få inrätta hel-tidstjänster.Lena och () anser i motion A703 att den nuva-rande lagregleringen behöver skärpas. Deltid skall vara tillåtet bara om detfinns särskilda skäl som att arbetet bara utförs under dygnetAvsteg skall kunna göras genom central överenskommelse mellan arbets-marknadens parter. - I motion A707 efterlyser samma motionärer arbets-marknadspolitiska insatser. när konjunkturen vänt bör det förebyggandearbetet prioriteras. Ett annat arbetssätt med tidiga insatser krävs från arbetsförmedlingens sida, sägs det i motionen. Samarbetet bör utökas med arbets-givare och fackliga organisationer. Möjligheter till utbildning och studiefi-nansiering bör kunna komma i fråga.Marie () i motion A725 anser att lagt frammånga vällovliga förslag, men hon framhåller att pressen på arbetsgivarnamåste öka. En utvärdering bör göras av hur de arbetsrättsliga reglerna funge-rat i praktiken. Om situationen inte förbättras bör regeringen överlägga medberörda parter på arbetsmarknaden. Ambitionen bör vara att heltidsanställ-ning är en rättighet och deltidsanställning en möjlighet.Utskottets ställningstagandeUnder en följd av år har utskottet behandlat motioner som avser de deltidsar-betslösas situation bl.a. när det gäller möjligheten att få ersättning från ar-betslöshetsförsäkringen. Utskottet har uttalat att det inte går att bortse frånmånga deltidsarbetslösa ställs inför svåra val och att många lämnar sin tills-vidareanställning på deltid för att inte förlora ersättningsrätten. Utskottet hbetonat att det inte är tillfredsställande att människor förlorar anknytningentill arbetslivet på det sättet (se bl.a. 1997/98:AU5). Utskottet har därför välkomnat DELTA-utredningen.Det framgår av budgetpropositionen att förslag harremissbehandlats och att avsikten är att regeringen skall ta ställning till förslagen i samband med förslagen från den arbetsgrupp som har till uppdrag attse över vissa frågor inom arbetslöshetsförsäkringen. Som redovisats ovan hararbetsgruppen lagt fram sina förslag (Ds 1999:58).I den arbetsrättsliga frågan om en principiell rätt till heltidsanställning harutskottets uppfattning varit att anställningar på heltid skall eftersträvas. Utskottet har sett det som angeläget att det skapas förutsättningar för heltidsanställningar för den som så vill och hänvisat till de ändringar i LAS som ge-nomfördes (1998/99:AU8).I sammanhanget vill utskottet även hänvisa till slutrapporten från den s.k.vård- och omsorgskommissionen, Den ljusnande framtid är vård (Ds1999:44). Kommissionen har bestått av företrädare för regeringen, kommun-och landstingsförbunden samt de fackliga huvudorganisationerna och hartillsatts mot bakgrund av rekryteringssvårigheterna inom sektorn. I rapportenkonstaterar kommissionen att vård- och omsorgssektorn har den största an-delen deltidsanställda. är deltidsarbetslösheten oacceptabelt storoch omfattar av de sysselsatta inom yrkesgruppen, detta alltså trotsrekryteringsproblemen. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera attkommissionen enats om att bl.a. verka för att minska deltidsarbetslösheten.Målet skall vara att minska deltidsarbetslösheten fram till slutet av 2000. Enligt propositionen avser regeringen attsenare kalla de berörda parterna till möte i syfte att analysera om detta målhar nåtts.För utskottet är det mycket angeläget att det ofrivilliga deltidsarbetet kanbegränsas så långt som möjligt. Deltidsarbetslösheten är ett stort problemsom ställer krav både på arbetsgivarna och på arbetsförmedlingen. De insat-ser som görs på området är därför mycket välkomna. Utskottet vill dockinte nu låsa sig för olika tekniska lösningar som rör deltidsproblematikenutan anser att det beredningsarbete som skall ske i böravvaktas.Med hänvisning till detta avstyrks de nu behandlade motionerna A267,A703, A707 och , uthyrnings- ochbemanningsföretagBakgrundFram gällde ett principiellt arbetsförmedlingsmonopol i Sverige.Monopolet innebar i princip att arbetsförmedlingen är en offentlig angelä-genhet. Den tidigare lagstiftningen hämtade sitt innehåll från om avgiftskrävande arbetsförmedlingsbyråer. Privat arbetsför-medling kunde förekomma i viss begränsad omfattning och i noga regleradeformer. En ny lag om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraftantogs och trädde i kraft . Lagen innebar vissa upp-mjukningar i förhållande till lag i ämnet. Den verksamhet sombestår i uthyrning av arbetskraft fick en legaldefinition, "ett rättsförhållandmellan en beställare och en arbetsgivare som innebär att arbetsgivaren motersättning ställer arbetstagare till beställarens förfogande för att utföra arbsom hör till beställarens verksamhet", och legaliserades. Den som hyrde utarbetskraft måste enligt lag iaktta vissa regler som syftade till attarbetstagare som fått arbete via uthyrningsföretag inte skulle hamna i svårig-heter av olika slag, bl.a. vad gällde möjligheten att träffa tidsbegränsadeanställningsavtal.Den nuvarande lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyr-ning av arbetskraft innebar att arbetsförmedlingsmonopolet upphävdes. La-gen trädde i kraft . hade under våren1992 sagt upp 1949 nr 96 om avgiftskrävande arbetsför-medlingsbyråer. Genom den nya lagen avskaffades kravet på tillstånd avAMS för att få bedriva privat arbetsförmedling. Även AMS tillsynsfunktionslopades, och som en följd av det möjligheterna att ingripa med vitesföreläg-gande eller vitesförbud mot verksamhet som strider mot lagen. Ett straff-sanktionerat förbud infördes mot att ta betalt av arbetssökande eller arbetsta-gare. Den som förmedlar eller hyr ut arbetskraft får därmed ta betalt av ar-betsgivaren eller beställaren.1993 års lag innebar också vissa lättnader i uthyrningsföretagens verksam-het. Begränsningen i fråga om den sammanlagda tid som en enskild arbetsta-gare kan hyras ut eller hyras in avskaffades liksom begränsningen av möjlig-heten att träffa tidsbegränsade anställningsavtal. Även det generella kravetatt uthyrningen skulle vara föranledd av ett tillfälligt behov hos beställarenav extra arbetskraft upphävdes. Den s.k. karenstiden för en arbetstagare hosett uthyrningsföretag behölls. Regeln i 4 § punkt 3 innebär att en arbetstagaresom har sagt upp sig från en anställning och tar anställning hos en arbetsgi-vare som hyr ut arbetskraft inte får hyras ut till sin förra arbetsgivare tidigän efter det att anställningen hos denne upphörde. Bestämmel-sen är straffsanktionerad.I den proposition som låg till grund lagändringar (prop.1992/93:218) förutsattes att en utvärdering och analys av effekter och kon-sekvenser av avregleringen skulle göras efter en treårsperiod. Frågor somborde beaktas särskilt angavs vara avregleringens effekter på den offentligaarbetsförmedlingen och information om lediga platser (platsanmälningsla-gen), effekterna för särskilt utsatta grupper samt uthyrning av arbetskraft.Platsanmälningslagen (1976:157) innebär en principiell skyldighet för ar-betsgivare att anmäla lediga platser till den offentliga arbetsförmedlingen.Undantag gäller bl.a. för anställningar med mycket kort varaktighet. Skyl-digheten är straffsanktionerad.Riksdagsbeslutet om 1993 års arbetsförmedlingslag förutsatte i enlighetmed vad som sagts i propositionen att effekterna av de nya reglerna skulleutvärderas . Som särskilt utredare utsågs dåvarande landshövding-en . I slutbetänkandet Personaluthyrning (SOU 1997:58)pekade utredaren på vissa problem inom branschen. konstateradesatt det finns behov av en systematisk förmedling av korttidsjobb. Utredning-en avvisade lagstiftning om t.ex. begränsningar av längsta tillåtna uthyr-ningstid men föreslog att en statlig nämnd skulle svara för registrering avpersonaluthyrningsföretagen. Registrering skulle bara kunna ske om företa-get uppfyllde vissa villkor vad gäller t.ex. ekonomi, anställningsförhållandenoch affärsetik. Utredaren föreslog också en ändring i LAS. En arbetstagaresom varit inhyrd hos en arbetsgivare skulle ha företrädesrätt tiltillsvidareanställning hos inhyraren.Utredarens förslag har inte föranlett några lagändringar.Den s.k. (SOU 1999:27) föreslog ett tvåårigt AMS-projekt för att utveckla och stödja etablering av branschanknutna beman-ningsföretag. Projektet, "DELTA-modeller", skulle bedrivas i samarbete medparterna på arbetsmarknaden. AMS skulle tilldelas förprojektet, som skulle vara en modell att åstadkomma fasta heltidsanställning-ar.ILO antog 1997 en ny konvention (nr 181) om privat arbetsförmedling in-klusive personaluthyrning som ersätter konvention om området.Här kan även nämnas att (JämO) hargenomfört en granskning av jämställdhetsplaner hos de nio största företageninom branschen.I avsnittet ovan om deltidsarbetslöshet har en beskrivning lämnats av ar-betslöshetsförsäkringens regler om ersättningsrätt för deltidsarbetslösa.Förutom dessa lag- och förordningsregler finns anledning att nämna ettmeddelande av AMS försäkringsenhet, nr 5/1996. Med anledning av attarbetslöshetskassorna tillämpat olika bedömningar i ärenden som rör anställ-da i personaluthyrningsföretag klargör AMS sin uppfattning, och enligt med-delandet kommer den uppfattningen att vara vägledande vid tillsynsverk-samheten. Där anges att en medlem som arbetar i ett uthyrningsföretag för atthyras ut skall anses vara tillsvidareanställd i den omfattning som svarar motarbetsutbudet, och detta oavsett vad anställningsförhållandet kallas i anställ-ningsavtalet. Enligt meddelandet kan en anställning inte anses tillfällig omengagemangen är återkommande. Medlemmen måste enligt AMS ocksåanses vara anställd i den omfattning han står till företagets förfogande, obe-roende av garantitid eller lön, och detta skall anses utgöra medlemmensarbetsutbud. Meddelandet hänvisar till praxis i ett antal domar från Försäk-ringsöverdomstolen.MotionerFrågor med anknytning till privat arbetsförmedling, uthyrnings- och beman-ningsföretagen och platsanmälningslagen tas upp i ett antal motioner.I en kommittémotion av Socialdemokraterna, , föreslås en utredning avpersonaluthyrningsbranschen. Motionärerna hänvisar till den nyssnämndautredningen som gav vid handen att det finns vissa problem inom branschen.Vissa av dem rör svårigheter som mer allmänt uppstår när nya former upp-kommer på arbetsmarknaden, andra gäller de anställda och deras villkor. av dem är av det slaget att de bör lösas avtalsvägen, andra kanske intekräver nya regler men väl en annan tillämpning som innebär att regelverketfyller sin funktion. Oklarheter i lagtillämpningen bör därför ses över enligtmotionen. Den ökade tillväxttakten inom branschen gör att det nu finns skälatt följa upp utredning.I en enskild motion, A227 av m.fl. (s), föreslås en översyn avhur anställda i bemanningsföretag behandlas jämfört med andra anställda närdet gäller arbetslöshetsersättning.Moderaterna tar upp frågor som gäller bemanningsföretagen och anknytandefrågor i kommittémotion, A247. Bemanningsföretagen symboliserar en nysyn på arbete och företagande, sägs det i motionen. Företagen ger flexiblalösningar och medför frihet för både arbetstagare och företag. De innebärockså en samhällsekonomisk nytta, eftersom de bidrar till att ta bort flaskhal-sar i produktionen. vänder sig mot den uthyrningsverksamhetsom s.k. lokala arbetscentrum bedriver eftersom villkoren inte är desamma.Mellan uppdragen hos dessa offentliga bemanningsföretag deltar nämligenpersonalen i arbetsmarknadsåtgärder och lyfter arbetslöshetsersättning, me-dan de privata uthyrarna har fasta anställningsavtal och betalar ersättning förs.k. garantitid (yrk. Ett annat exempel på sådan konkurrens utan likavillkor är den poolverksamhet som AMS bedriver. En arbetslös knyts tillpoolen, får sedan ett tidsbegränsat arbete och blir därefter åter arbetslös,knyts till poolen igen och lyfter ersättning (yrk. Motionärerna kritiserardet förutnämnda förslaget från att AMS skulle få iuppdrag att i samarbete med parterna påskynda etableringen av fler bran-schanknutna, helt intäktsfinansierade bemanningsföretag. me-nar att detta inte är en uppgift för AMS. Det är enligt motionen principielltfelaktigt att bedriva en renodlad personalutbildningsverksamhet i statlig ellerkommunal regi (yrk. I motionen påtalas också tillämpningen av arbets-löshetsförsäkringens regler i förhållande till uthyrningsföretagen. I andrabranscher där deltidsarbete är särskilt vanligt fungerar försäkringen som enindirekt subvention. I bemanningsföretagen däremot utestängs deltidsanställ-da från ersättning till följd av AMS regeltillämpning. Det är enligt Modera-terna inte självklart att lösningen ligger i att utvidga subventionen till be-manningsföretagen utan det viktiga är att reglerna är konkurrensneutrala ochicke-diskriminerande som det är nödvändigt att införa en skärptbortre parentes (yrk. Slutligen föreslås att den s.k. karensregeln i arbetsförmedlingslagen upphävs (yrk. 6).Moderaternas kommittémotion om vissa arbetsmarknadspolitiska frågor,A282, berör frågor med anknytning till privat arbetsförmedling. Motionärer-na anser att starka skäl talar för att förmedlingsverksamheten bör konkur-rensutsättas i ökad utsträckning och hänvisar till systemet i . För-medlingarna skulle då få betalt efter i vilken utsträckning de lyckas skaffafram ett arbete åt arbetslösa (yrk. ser det också som positivtom antalet specialistförmedlingar kunde öka. Förmedlarna kan då på ettbättre sätt följa vad som sker inom branschen och ha bättre kunskap om vilkakrav som olika företag ställer (yrk. 8).Kristdemokraterna påtalar i motion A255 att anställda i privata bemannings-företag till skillnad från deltidsanställda i andra företag, däribland även an-ställda i de offentligt organiserade bemanningsföretagen, s.k. arbetscentrum,anses som heltidsanställda oavsett vad avtalet innebär. De kan enligt motio-nen därmed inte få utfyllnad från arbetslöshetsförsäkringen. Samma reglerbör gälla oavsett om det är ett offentligt organiserat eller ett privat företag(yrk. 6).I motion A201 av och () efterlyser motio-närerna en ändring i reglerna för arbetslöshetsförsäkringen av motsvarandeinnebörd (yrk. I motionen begärs också ett tillkännagivande om den illo-jala konkurrens som motionärerna anser att arbetscentrumen utgör i förhål-lande till privat uthyrningsverksamhet (yrk. Liksom ansermotionärerna också att den s.k. karens- eller karantänregeln i arbetsförmed-lingslagen bör upphävas (yrk. 3).Vänsterpartiet tar upp frågan om bemanningsföretagen i sin motion A723om arbetsrätten (yrk. Personalen kan ha små möjligheter att planera sinframtid. Partiet pekar på ojämna inkomster, bristande utvecklingsmöjlighe-ter, avsaknad av inflytande och skydd mot sexuella trakasserier m.m. Bris-tande löne- och anställningsvillkor skall enligt motionen inte lösas genomoffentliga subventioner t.ex. genom arbetslöshetsförsäkringen utan genom attbranschen förbättrar anställningsvillkoren. Partiet anser dels att någon formav auktorisation bör införas med krav på tillräcklig kapitalbas, skatte- ochavgiftsredovisning enligt god sed m.m., dels att en översyn bör göras avarbetsrätten för de anställda, t.ex. vad gäller medbestämmande och fackligtinflytande. Krav på auktorisation framställs också i motionA219 om kvinnors arbetsmarknad (yrk. I denna motion påtalas att majo-riteten av de anställda är kvinnor, många av dem är yngre och utan socialtnätverk på arbetsplatsen.Folkpartiet anser enligt motion A231 att det är viktigt att de privata arbets-förmedlingarna får finnas kvar och utvecklas (yrk. Utvecklingen visarmed all tydlighet att lagen fungerar. Dagens mångfald på arbetsförmedlings-området gynnar både arbetsgivare och arbetstagare, sägs det i motionen.I motion A218 föreslår och () att platsan-mälningslagen upphävs. Motionärerna motiverar sitt förslag med att denoffentliga förmedlingen inte längre har monopol, att två av tre platser i dagtillsätts utan den offentliga förmedlingens medverkan och att lagen inte harmedfört några sanktioner - en lag vars efterlevnad inte kontrol-leras är överflödig enligt motionärerna.Utskottets ställningstagandeBemanningsbranschen består av företag och organisationer som arbetar medpersonaluthyrning, rekrytering och entreprenad. Enligt branschens egnauppgifter sysselsattes ca 22 000 personer i branschen . Det mot-svarar av arbetskraften. Branschen domineras av några storaföretag. Totalt finns ca 400 företag med personal anställd. Till det kommerett mycket stort antal egenföretagare. Branschen växter kraftigt, årstillväxtenligger på . Enligt branschens prognoser kommer mer än 30 000personer att sysselsättas där under nästa år.Verksamheten förekommer främst i med omkring70 % av de anställda. De viktigaste personalgrupperna inom bemanning ärsekreterare, telefonister och receptionister, som tillsammans står för avuthyrningen.Enligt branschens uppgifter är majoriteten av de anställda organiserade iHTF, . Enligt kollektivavtal erhåller deanställda av den genomsnittliga timlönen som garantilön under den tidde inte är uthyrda. av de anställda har garantilön. av deanställda har en genomsnittlig veckoarbetstid som motsvarar heltid, 35 tim-mar eller mer.Den nyssnämnda utvärderingen (SOU 1997:58) granskade uthyrningsfö-retagen från skilda utgångspunkter och kom fram till att det största fråge-tecknet gäller de anställdas situation. Som utredaren pekade på, vilket ocksåframhålls i motion A261 av m.fl. (s), är en del av proble-men, exempelvis löneform och arbetstid, av sådant slag att de enligt svenskpraxis skall lösas avtalsvägen. Andra frågor kräver kanske inte nya reglermen en tillämpning som gör att regelverket fyller sin funktion. Utskottetinstämmer i att oklarheter i tillämpningen av reglerna motiverar att verksam-heten åter ses över. Ett ytterligare skäl är den starka expansionen av bran-schen - mer än en fördubbling mätt i antalet sysselsatta personer bara sedanutvärderingen gjordes.Som framgått av de ovan refererade motionerna väcker verksamheten ibemanningsföretagen, reglerna för själva verksamheten, verksamhetensförhållande till andra regelsystem, konkurrensförhållanden m.m. en rad frå-gor. anser att översynen av verksamheten bör be-drivas förutsättningslöst, men de anställdas situation och de problem som kanvara förknippade med en anställning i bemanningsföretag måste stå i fokus.Vad utskottet anfört med anledning av motion A261 bör ges regeringen tillkänna. Övriga i sammanhanget berörda motioner avstyrks, i den mån de intetillgodosetts med vad utskottet anfört. Det gäller motionerna A201 (yrk. 1-3), A219 (yrk. 3), A227, A247 (yrk. 1, 2, 5 och 6), A255 (yrk. 6) samt A723(yrk. 8).Med anledning av synpunkter på förslaget från den s.k.DELTA-utredningen om utveckling av branschanknutna bemanningsföretagkan utskottet konstatera att utredningens förslag är under beredning i Rege-ringskansliet. Utskottet ser inga skäl att föregripa resultatet av den bered-ningen och avstyrker därför motionsyrkandet i fråga, A247 (yrk. 4).Moderaterna talar i sin motion A282 om vikten av privata arbetsförmed-lingar och av att den offentliga förmedlingen konkurrensutsätts i större ut-sträckning. Med anledning av de synpunkterna vill utskottet understryka attden offentliga förmedlingens roll inte helt lätt går att jämföra med de privataförmedlingarna och att det därför är svårt att över huvud taget tala i termer akonkurrens.