bet · GN01SkU13 · 2000-02-22 00:00:00 — Regeringen har - enligt vad utskotteterfarit - för avsikt att tillsätta en särskildutredare som skall analysera barnbidrag,underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljeroch förutsättningslöst pröva möjligheterna ochförutsättningarna för att inom ramen för dengenerella välfärdspolitiken förändra och moderniserastödsystemen. Systemen skall på ett effektivt sättbidra till att skapa goda ekonomiska förutsättningarför barnfamiljerna och förstärka föräldrarnasförankring på arbetsmarknaden. En av de centralauppgifterna för översynen kommer att vara attanalysera träffsäkerhet och marginaleffekter och deneffekt systemen har på arbetskraftsutbudet ochsärskild vikt skall läggas vid att analysera ensam-föräldrarnas ekonomiska situation.När det gäller kraven på skatteväxling harutskottet under höstens budgetbehandling tillstyrktregeringens förslag om en höjning av energi- ochmiljöskatterna i syfte att finansiera en satsning påindividuell kompetenshöjning i arbetslivet.Härigenom skapas en möjlighet att förbättraförutsättningarna för tillväxt i och få enökad internationell konkurrenskraft. Utskottetåterkommer till stimulansen för den individuellakompetensutvecklingen under en följande rubrik.Enligt utskottets mening finns det mot den angivnabakgrunden inte något skäl för utskottet atttillstyrka en ändring av den nuvarandeskattepolitiska inriktningen.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuellamotionsyrkandena.TjänstesektornBakgrundFrågor om särskilda skatteregler för tjänstesektornhar behandlats i betänkandeUppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) och iTjänstebeskattningsutredningens betänkande Skatter,tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17).MotionernaI motion Sk602 av och () anförs att är en av desnabbast växande branscherna i . Svartaarbetstillfällen blir vita, och kostnaderna förarbetslöshetsförsäkringen sjunker. Den typ avhemtjänst som efterfrågas i första hand är servicesom fönsterputs, städning etc. Det skulle underlättaför de äldre i att klara det egna boendetoch höja deras livskvalitet om de fick sammamöjlighet (yrkande 1). Motionärerna föreslår attSkåne får bli ett försökslän vad gällerskattesubventionerad hemtjänst åt äldre (yrkande 2).I motion Sk603 av ()hemställs att beslutar om enskattereduktion för hemnära tjänster så att kvinnoroch män kan få hjälp med arbete i hemmen till enbetydligt lägre kostnad än i dag.I motion Sk639 av och () anförs att det är nödvändigt atteliminera skattekilarna om den privatatjänstesektorn skall kunna växa (yrkande 1). Företagsom har som affärsidé att erbjuda arbetsgivarna enmöjlighet att ge de anställda en förmån av fribarnpassning och andra hushållstjänster hindras av reglerna om förmånsbeskattning och det bästavore om ett schablonbelopp på t.ex. /timmefastställdes (yrkande 2).I motion N384 av m.fl. (kd) anförs attden ekonomiska brottsligheten och den svarta sektornär ett allvarligt problem med ett skattebortfall påuppemot . Seriösa företagaretvingas fuska för att överleva och det finns enligtmotionärerna en risk att dagens situation leder kraftigt urholkad skattemoral (yrkande 21).Motionärerna föreslår en skattereduktion på förhushållstjänster och att förmånsvärdet förhemservice åt anställda sänks till /timme föratt underlätta för denna typ av verksamhet (yrkande22).I motion T244 yrkande 1 av och () anförs att en väg att göraÖstergötland till ett mer företagsvänligt län är attstarta en försöksverksamhet med lägre tjänsteskatt.Med ett geografiskt avdelat område bör det varalättare att se om det blir tydliga tillväxteffekter.I motion U504 av m.fl. (kd) anförs attEuropasamarbetet måste inriktas på sänkta skatter påarbete i syfte att främja sysselsättningen, särskiltför att främja den privata tjänstesektorns storautvecklingsmöjligheter (yrkande 12) och att skattenpå hushållsnära tjänster måste sänkas. Det kanenligt motionärerna ske genom sänkt moms ellersänkta arbetsgivaravgifter i vissa branscher,exempelvis restaurang och catering, bilverkstäder,frisör, reparation av hushållsartiklar etc. Även omdessa åtgärder är dyra på kort sikt ger de vinst pålängre sikt om den totala sysselsättningen iekonomin ökar (yrkande 13).I motion Sk760 av () anförs att ettförsök med sänkta skatter på hushållstjänster måstegenomföras inom ett begränsat område så att enutvärdering kan ske. Motionären föreslår att ettsådant försök genomförs i Värmland.I motion Sk762 yrkande 1 av och (fp, c) anförs att det ur jämställdhetssynpunktär angeläget att införa en skattereduktion på 50 %för hushållsnära tjänster. Om fler kvinnor ochjämställda män skall kunna konkurrera om ledandepositioner i samhället måste det enligt motionärernabli möjligt att hederligt och öppet kunna köpa vissatjänster.I motion A230 yrkande 17 av m.fl.(fp) anförs att tjänstesektorn är stor och växersnabbt och att det i storstädernas utsatta förorteroch bland invandrare finns nya kulturimpulser,kunnande och annan tradition som kan bli en motor ien dynamisk tjänstesektor. En politik för sänktskatt på arbete och minskade skattekilar är därförenligt motionären en näringspolitik för förorten.Utskottets ställningstagandeModeraterna, föreslog under höstens budgetbehandlingatt en permanent skattereduktion för rotarbeten ochhushållstjänster skulle införas. Skattereduktionenskulle uppgå till av kostnaden inklusive momsför arbete som utförs i hemmet eller på den egnatomten och vara begränsad till per hushålloch år. Även föreslog enskattereduktion på av arbetskostnaden förhushållsnära tjänster som utförs i hemmet.Skattereduktion skulle medges med högst 20 000 krper hushåll och år och avse tjänster som utförs ihemmet som tvätt, städning, omsorg ochträdgårdsskötsel.Utskottet avstyrkte dessa förslag och anförde atten särskild stimulans för tjänstesektorn skulleinnebära ett avsteg från de principer om enlikformig och neutral beskattning som ligger tillgrund för skattereformen och som enligt utskottetsmening bör gälla. Utskottet anförde vidare att detframstår som kostsamt att genom stimulanser försökaskapa en tjänsteproduktion som kan konkurrera medhushållens egen tjänsteproduktion och att det finnsen risk att effekterna på sysselsättningen blirmycket små eller inga alls som kostnadernablir stora. Även med denna inställning i sakkonstaterade utskottet att det inte fanns något somhindrade att förslag med denna inriktning diskuterasi skattesamtalen.Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna frågaoch avstyrker därför de nu aktuella yrkandena.KompetenskontonMotionernaI motion Sk692 yrkande 36 av m.fl. (m)anför motionärerna att en kontinuerlig kunskaps- ochkompetensutveckling under en individs samlade tid iaktivt arbetsliv kräver nya, individuellafinansieringsmöjligheter, och de förordarindividuella kompetens- eller utbildningskonton tillvilka den enskilde och arbetsgivaren kan avsättaresurser för återkommande kunskapsförsörjning ochfrån vilka uttag får ske när helst det passararbetstagaren och arbetsgivaren.I motion Sk717 av och Per-SamuelNisser (m) anförs att ett system med individuellakompetenskonton kan vara ett sätt att underlättavidareutbildning men att mycket talar för attutbildningskostnader bör ses som en kostnad förframtida löneinkomster. Motionären föreslår attmöjligheten att införa en avdragsrätt för egnautbildningskostnader utreds med inriktning på attden skall gälla kurslitteratur, kursavgifter, m.m.I motion N387 yrkande 14 av m.fl.(c) anförs att individuella kompetenskonton med ettdelat ansvar för arbetstagare, arbetsgivare ochsamhälle bör införas. Den enskilde avsätter en delav sin lön, arbetsgivaren tillskjuter en del ochstaten bidrar genom att göra avsättningarna skatte-mässigt gynnade. Staten kan vidare ikläda sig enutjämnande funktion för den som är arbetslös ellerhar låg lön.Utskottets ställningstagandeUnder höstens budgetbehandling har ett yrkande frånKristdemokraterna om införande av ettutbildningskonto avslagits.Riksdagen har beslutat avsätta 2,4miljarder kronor för enstimulans av kompetensutveckling i arbetslivet.Satsningen görs med utgångspunkt från det förslagsom Arbetsgruppen för kompetensutveckling iarbetslivet överlämnade till arbetsmarknadsministerni . Avsikten är att finansieringendelvis skall ske inom ramen för Nya mål 3 inom EG:ssocialfond. En särskild utredare har i betänkandetNya mål 3 för utvecklingen av de mänskligaresurserna i arbetslivet (SOU 1999:107) lagt framförslag om den närmare utformningen av stimulansen.Förslaget bereds inomRegeringskansliet. Programmet kräver godkännande.Riksdagen har vidare fattatbeslut om en skatteväxling som finansierar enavsättning på för reducerad skattvid kompetensutveckling i arbetslivet under perioden2000-2002. Syftet är att stimulera till kontinuerligindividuell kompetensutveckling i arbetslivet,vilket kan öka individens möjligheter att välja ochbyta arbete, och därmed öka tryggheten iarbetslivet.Regeringen har beslutat ge enutredare i uppdrag att föreslå hur de avsattabudgetmedlen för individuell kompetensutvecklingeffektivast skall disponeras (dir. 1999:106).Utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag senast den15 januari 2001.Enligt utskottets mening har redanbeslutat avsätta medel för en stimulans förindividuell kompetensutveckling i arbetslivet, ochdet pågår nu ett arbete som syftar till attklarlägga hur stimulansen bör vara utformad.Utskottet anser att resultatet av det pågåendeberedningsarbetet bör avvaktas och avstyrker därförmotionerna.ReseavdragBakgrundRiksdagen har höjt det avdragsgilla beloppet förkostnad för resor med egen bil mellan bostad ocharbetsplats och i tjänsten från till 15 krfr.o.m. höjdes gränsenför avdragsgilla kostnader för resor mellan bostadenoch arbetsplatsen från till (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1).Avdrag medges endast för resa mellan bostad ocharbetsplats. Eventuell omväg eller tidsförlust närbarn hämtas eller lämnas på vägen beaktas inte, utanses som en ej avdragsgill levnadskostnad.MotionernaI motion Sk634 yrkande 1 av ochAnders G Högmark (m) hemställs att hosregeringen begär förslag om en höjning av avdragetför arbetsresor utan att gränsen för reseavdragsamtidigt höjs.I motion N277 yrkande 4 av m.fl.(kd) anförs att den egna bilen på landsbygden äroumbärlig för resor till och från arbetet. Enligtmotionärerna måste landsbygdsbefolkningenkompenseras för de allt högre drivmedelspriserna,och de begär ett tillkännagivande om att det ärviktigt att gränsen för reseavdraget återställs till6 000 kr.Även i motion N214 yrkande 28 av . (c) anförs att bilen är viktig för de boendeute på landsbygden och att reseavdraget därför måstehöjas. Motionärerna föreslår att regeringen får iuppdrag att utreda ett nytt differentieratglesbygdsavdrag som beror på avstånd och tillgångtill basservice.I motion A807 yrkande 20 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om att den tid dettar att köra barn till och från dagis på väg tilljobbet skall få räknas in när rätten till avdrag förresor med egen bil bestäms.Också i motion Sk762 yrkande 3 av (fp, c) framhålls att småbarnsföräldrarshämtning och lämning av barn på dagis är en del avresan till jobbet, och motionärerna föreslår attreglerna ändras.I motion Sk637 yrkande 1 av m.fl.(mp) anförs att någon form av bidrag eller avdragkan behövas för att det skall vara möjligt att bo iglesbygd med höga miljöskatter på drivmedel.Förmånen kan utformas så att barn beaktas och denkan göras beroende av avståndet till tätort. Det ärenligt motionärerna hög tid att regeringen utrederfrågan om en kompensation till glesbygdsboende såatt de får bättre möjligheter att bo kvar och verkai glesbygd.I motion Sk687 av m.fl. (s) anförsatt de negativa effekterna av biltrafiken ärbetydligt större i storstadsområden än i glesbygdoch att vägstandarden dessutom är betydligt sämre iglesbygd. Trots detta beskattas bilisterna iglesbygd i praktiken hårdare än bilister i städerna.Enligt motionärerna bör boende i glesbygdkompenseras för sina höga resekostnader genom ökadereseavdrag eller genom en särskild skattereduktionför boende i glesbygd.Utskottets ställningstagandeUnder höstens budgetbehandling har riksdagenavslagit yrkanden från om en höjning avavdraget för resor till och från arbetet till 16 krper mil, en sänkning av det icke avdragsgillabeloppet för arbetsresor till och om atttidsåtgången för att lämna barn på dagis skall fåräknas. Även ett yrkande från omen sänkning av det icke avdragsgilla beloppet till har avslagits.När behandlade fråganom en uppjustering av det avdragsgilla beloppet förresor med egen bil hade detta legat på sedan1993. Ökade rörliga kostnader, bl.a. för bensin, gavdå anledning till en uppjustering av avdraget.Eftersom den nya nivån borde bestå under flera årbestämdes uppjusteringen till . Med hänsyn tillstatsfinanserna och för att ge åtgärden entillfredsställande fördelningsprofil höjdessamtidigt gränsen för avdragsgilla kostnader förresor till och från arbetet från till 7 000kr. Konstruktionen innebar att åtgärden fick eninriktning mot dem med förhållandevis långa avståndmellan bostaden och arbetsplatsen.Som framgår har avsikten varit att fastställaavdragsbeloppet för resor med en viss marginal föratt på det sättet undvika årliga justeringar. Närdet gäller avdragsgränsen för resor har denna utöversin fördelningspolitiska innebörd också en praktiskbetydelse genom att den bidrar till att förenklataxeringsarbetet. Utskottet ser mot denna bakgrundinte någon anledning att nu överväga någon justeringav de aktuella beloppen.När det gäller förslagen om en möjlighet att räknain den extra tiden för att lämna barn på dagis finnsdet enligt utskottets mening skäl att hålla gräns-dragningen kring dagens avdragsrätt för resor tilloch från arbetet så enkel och lättillämpad sommöjligt. Att låta skattemyndigheterna beakta resanför inlämning och hämtning av barn på dagis närtidsvinsten beräknas skulle komplicera debedömningar som måste göras i dessa fall. Härtillkommer att fördelningspolitiska invändningar kanriktas mot åtgärder som innebär att endast vissabarnfamiljer erbjuds en avdragsrätt för en del avsina levnadskostnader. Om syftet är att förbättrabarnfamiljernas ekonomiska situation bör andralösningar användas, t.ex. förbättringar av de olikastöd som går direkt till barnfamiljerna.Med det anförda avstyrker utskottet de nu aktuellamotionsyrkandena.Arbetsrum i bostadenBakgrundPraxis är mycket restriktiv när det gäller avdragför anställds kostnad för arbetsrum i den egnabostaden. Avdrag medges inte om arbetsrummet ävenkan används som bostadsrum.Näringsidkare medges ett schablonavdrag för arbetei hemmet om arbete i bostaden utförts minst 800timmar under beskattningsåret. Om arbetet utförts ibostad på egen fastighet uppgår avdraget till 2 000kr, annars till 4 000 kr.MotionernaI motion Sk606 av de ()anförs att alltfler utför distansarbete i hemmet ochatt möjligheten att få skatteavdrag för arbetsrum ibostaden behöver utvidgas.I motion Sk607 av () anförs attden begränsade möjligheten till avdrag för arbetsrumi bostaden måste ses över och hänsyn därvid tas tillden framtida arbetsmarknaden med ökandedistansarbete i hemmet.Utskottets ställningstagandeDistansutredningen har haft i uppdrag att belysaförekomsten av olika former av distansarbete ochföreslå de ändringar som behövs för attdistansarbete skall underlättas och uppmuntras. Isitt slutbetänkande SOU 1998:115 har utredningenbl.a. föreslagit ett schablonavdrag för arbetsrum ibostaden. Arbetstagare skall enligt förslaget medgesavdrag för bostadskostnad, även om någon del avbostaden inte särskilt inrättats för verksamheten,om arbete i tjänsten utförts i bostaden minst 800timmar under beskattningsåret och det med hänsyntill arbetet eller anställningens art har varitmotiverat att utföra arbetet i bostaden.Distansutredningens slutbetänkande harremissbehandlats och är nu föremål för övervägandeninom Regeringskansliet.Enligt utskottets mening bör regeringensöverväganden med anledning av Distansutredningensförslag avvaktas. Utskottet avstyrker de nu aktuellayrkandena.FackföreningsavgiftBakgrundAvdrag för medlemsavgift till fackförening medgesinte enligt gällande regler. När det gällerarbetsgivarnas rätt till avdrag för avgifter tillarbetsgivarorganisationer föreligger inte hellernågon avdragsrätt för den del av avgiften som avserutgifter för föreningsangelägenheter ellerserviceåtgärder. Däremot får arbetsgivarna avdragför den del av avgiften som avser medel förkonfliktändamål. Anledningen är att sådana avgifteranses ha karaktär av försäkringspremie och därför, ienlighet med grundläggande principer förföretagsbeskattningen, är avdragsgilla. Denskattemässiga jämställdheten mellan arbetstagare ocharbetsgivare anses upprätthållen genom att utbetaldakonfliktersättningar är skattepliktiga förarbetsgivare men inte för fackföreningsmedlemmar.MotionenI motion Sk702 av och () anförs att arbetsgivarna harmöjlighet att göra avdrag för avgifterna till decentrala organisationer som företräder dem och attnågon motsvarande möjlighet inte finns förarbetstagarna. Detta är enligt motionärenoacceptabelt och motionären föreslår att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att detfinns ett behov att skapa jämställda förhållanden påarbetsmarknaden genom att ge löntagarna enavdragsrätt för fackföreningsavgift.Utskottets ställningstagandeUtredningen om avdragsrätt för fackföreningsavgifteroch avgifter till arbetsgivarorganisationer (dir.1998:81) har fått regeringens uppdrag att kartläggaoch utvärdera tillämpningen av nuvarandebestämmelser och skall därvid särskilt uppmärksammafrågan om arbetsgivare och arbetstagare behandlaslika från skattesynpunkt. Bakgrunden är att det harhävdats att beskattningen av avgifterna tillarbetsmarknadens organisationer inte är likformigeftersom arbetsgivarorganisationerna kan uppnåavdragsrätt för en del av sina tjänster tillmedlemmarna genom att erbjuda dem via särskildaservicebolag. Utredningen beräknas avsluta sittarbete senast 2000.Som framgår har regeringen redan uppmärksammat detproblem som motionärerna tar upp och tillsatt enutredning som skall kartlägga förhållandena påområdet. Enligt utskottets mening bör resultatet avdenna kartläggning nu avvaktas. Utskottet avstyrkermotionsyrkandet.Förmån av fritidshusMotionenI motion Sk698 av () anförs attförmånsbeskattning av fri eller billig användning avfritidshus kan leda till att en anställd i vissafall kan få betala mer för det subventioneradefritidshus som arbetsgivaren erbjuder, än om han hyrpå den öppna marknaden. I många fall har det ocksåenligt motionären visat sig att marknadsprisernavarit lägre än de katalogpriser som legat till grundför beskattningen. Motionären föreslår att för-månsbeskattningen i stället beräknas på ett genom-snitt av uthyrningspriserna över året.Utskottets ställningstagandeFri eller subventionerad semesterbostad som utgåttför tjänsten är en skattepliktig förmån ochvärderingen grundar sig i princip på hyreskostnadenför likvärdiga bostäder på orten under aktuelltidsperiod. Vad motionären anfört utgör enligtutskottets mening inte något skäl att överväga enändring av dessa principer. Utskottet avstyrkerdärför motionsyrkandet.Ökade levnadskostnader vid dubbelbosättningBakgrundMöjligheten att få avdrag för ökade levnadskostnadervid tillfälligt arbete var fram årstaxering begränsad till . Avdrag kunde medgesunder än , om "anställningensnatur" eller "andra särskilda skäl" talade för det.I syfte att underlätta rörligheten påarbetsmarknaden och göra reglerna enklareoch mer förutsebara har slopattvåårsgränsen för avdrag för ökade levnadskostnadervid tillfälligt arbete års taxering.Avdrag skall medges så länge det tillfälliga arbetetpågår och förutsättningarna i övrigt för avdrag äruppfyllda. 1998/99:83, bet. 1998/99:SkU17).En skattskyldig som på grund av sitt arbete flyttartill ny bostadsort och behåller bostaden på dentidigare bostadsorten kan medges avdrag för ökadelevnadskostnader beroende på vederbörandes bostads-och familjeförhållanden. Vid dubbel bosättningmedges gifta och sammanboende par avdrag underlängst och ensamstående skattskyldiga underlängst . Avdrag kan medges omdet finns särskilda skäl.MotionernaI motion Sk748 av Per m.fl. (v) anförs attnär tvåårsgränsen för avdrag för ökadelevnadskostnader vid tillfälligt arbete numeraslopats bör det också övervägas vilka förändringarsom kan göras i rätten till avdrag för ökadelevnadskostnader vid dubbel bosättning med anledningav permanent arbete. En utvidgad avdragsrätt viddubbel bosättning med anledning av permanent arbeteär enligt motionärerna betydelsefull för människor iglesbygdsområden, där den enda möjligheten är att taarbete utanför hemorten. Motionärerna hemställer attriksdagen hos regeringen begär en utredning avkonsekvenserna av en utvidgad avdragsrätt vid dubbelbosättning med anledning av permanent arbete.Utskottets ställningstagandeDen fråga som motionärerna tar upp har numerabehandlats utförligt av Utredningen om avdrag förökade levnadskostnader i betänkandet Förmåner ochökade levnadskostnader (SOU 1999:94). Utredningenkonstaterar - i likhet med motionärerna - attbeslutet att slopa tvåårsgränsen för avdrag förökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete väckerfrågan om en motsvarande åtgärd när det gälleravdraget för ökade levnadskostnader vid dubbelbosättning. Efter en genomgång av motiven för debåda avdragen finner utredningen att det finnsavgörande skillnader mellan avdragen och att dessakan sammanfattas med att avdraget vid tillfälligtarbete har sin grund i den skattskyldigesanställningsförhållanden under det att avdraget viddubbel bosättning motiveras av den skattskyldigesbostads- och familjeförhållanden. När det gälleravdraget vid tillfälligt arbete gör knytningen tillarbetsförhållandena att det finns en naturligslutpunkt för avdragsrätten även sedan tvåårsgränsenslopats. Avdragsrätten kvarstår bara så längearbetet är kortvarigt. Någon motsvarande spärr finnsemellertid inte när det gäller avdraget vid dubbelbosättning, och utredningen anser att en dubbelbosättning som pågår är attbetrakta som en följd av ett inom familjen mer ellermindre frivilligt träffat val. Det är utredningensbestämda uppfattning att ett sådant val av skildabosättningsorter inom familjen inte skall stödjasmed skattelättnader, och utredningen förordar därföratt tidsbegränsningen av avdraget vid dubbelbosättning skall finnas kvar. Utredningen föreslårendast att möjligheten till en förlängning avavdragsperioden slopas av förenklingsskäl.Även om utskottet kan instämma i utredningensprincipiella resonemang anser utskottet, i likhetmed motionärerna, att en utvidgning av avdragsrättenför ökade levnadskostnader i dessa fall skulle kunnage positiva effekter. Rörligheten på arbetsmarknadenskulle öka och möjligheterna att bo och arbeta iglesbygd skulle förbättras. Enligt utskottets meningfinns det skäl att genomföra en kompletterandeutredning som belyser dessa effekter. Även denstatsfinansiella kostnaden för en sådan reform börbelysas.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.TjänstebilBakgrundSmåföretagsdelegationen har i rapporten ochenklare regler (SOU 1997:186) föreslagit att förmånav fritt bränsle skall schablonbeskattas så att denbyråkrati, med körjournaler och liknande, som nubelastar småföretagen kan undvikas. Enligtdelegationens Förslagskatalog (SOU 1998:94) skulleförslaget få svagt positiva statsfinansiellaeffekter.MotionernaI motion Sk605 av () anförmotionären att arbetet med körjournaler ärtidskrävande både för den som har tjänstebil och densom skall sköta administrationen. Uppgifterna ärenligt motionären också mycket svåra attkontrollera, vilket gör att det måste finnas storamöjligheter att fuska.