bet · GO01KU5 · 2000-11-14 00:00:00 — Vid regelgivning måste mananalysera exempelvis- om de regler som man tänkt sig är det bästa medletatt uppnå det som man vill åstadkomma,-- om en reglering är effektivt utformad i fråga omorganisationen för handhavandet, beslutsnivåerm.m.,-- reglernas faktiska genomslagskraft,-- (avsedda eller icke avsedda) bieffekter,-system för uppföljning och utvärdering av olikaslag.Vidare påpekas i kommittéhandboken att denregelreformering som kan sägas ha övervägandelagteknisk karaktär är viktig, inte minst förrättssäkerheten. Regelreformering med dennainriktning går ut på att t.ex.- förenkla regelsystemet genom att göra det mindredetaljerat och klarare utformat språkligt ochredaktionellt,-sanera regelsystemet genom att avskaffa föråldradeeller onödiga regler och allmänt verka för enminskning av antalet regler.I kommittéförordningen (SFS 1998:1474) anges attbetänkanden skall vara koncentrerade och inriktadepå väsentligheter. Innehållet skall disponeras ochpresenteras så att läsarna lätt kan ta del av ochbedöma kommitténs förslag och andra slutsatser.Språket i betänkanden skall vara enkelt och klart.I regeringens skrivelse 1999/2000:75 Redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen framhålls att ett klart och enkelt språkär avgörande för regelkvaliteten och för en välfungerande kommunikation mellan myndigheter ochmedborgare. I finns sedan många årspråkexperter knutna till granskningsverksamheten iJustitiedepartementet. Bland annat har de bidragitmed ett avsnitt i kommittéhandboken om utformningenav betänkandena.Klarspråksgruppen har regeringens uppdrag attfrämja språkvårdsarbete hos myndigheterna. Gruppenhar skapat en växande insikt om språkets betydelseför effektiviteten i verksamheterna, för demokratinoch för rättssäkerheten.Vidare kan nämnas att regeringen harbeslutat att tillsätta en parlamentarisk kommittémed uppdrag att lägga fram förslag till etthandlingsprogram för det svenska språket. Syftetskall vara att främja svenska språkets ställning ochge alla i , oavsett språklig och socialbakgrund, likvärdiga möjligheter att tillägna sigsvenska (dir. 2000:66). Utredningen tillsätts efterett tillkännagivande från (bet.1999/2000:KrU2).Utskottets bedömningUtskottet vill framhålla vikten av att lagar ochregler är tydliga och förståeliga. Det gäller bådespråket i olika regler och konstruktionen av olikaregelsystem. Utskottet förutsätter att regeringensträvar åt detta håll. Som framgår av redovisningenovan sker ett arbete inte minst vad avser denspråkliga utformningen.Det är särskilt viktigt att författningar somriktar sig till enskilda medborgare är begripligaför en bred allmänhet. kan kraven pårättssäkerhet innebära att reglerna med nödvändighetblir förhållandevis komplicerade. Motstridigaintressen kan således göra sig gällande.Utskottet anser, med hänvisning till det anförda,att någon åtgärd inte är påkallad. Motion1999/2000:K221 (m) avstyrks således.EU-reglers påverkan på kostnader ochadministrationMotionenEnligt motion 2000/01:K274 av ()lades vid den svenska folkomröstningen om EU storvikt vid närhetsprincipen. Denna princip skullebidra till att begränsa den överstatligalagstiftningen. Resultatet har blivit en strid strömav nya regleringar som svenska myndigheter ochsvenska medborgare måste lyda.För närvarande pågår t.ex. ett arbete med en nystrikt - samordnad - lagstiftning omlivsmedelshygien m.m. Brittisk press har avslöjat endel av de mer bisarra förslagen. Bl.a. skall inte enanställd som tar emot pengar få hanteralivsmedel utan att ta på och av handskar. Sammalagkomplex innehåller också krav på att alla jaktlag- hur små och informella de än är - skall ha med sigen person som är specialist på livsmedelshygien omjaktlaget säljer en del av jaktbytet som de intesjälva kan konsumera. Vidare krävs att de lokaler -skjul - som används för att hänga fasaner, älgkötteller annat vilt, måste besiktigas ur hygienisksynvinkel om något av köttet säljs vidare.Effekterna av olika EU-regler är sannolikt ännuinte medlemskap fullt kända. Därförbör regeringen låta utreda de effekter EU-regleringarna har fått på svensk företagsamhet ochpå svensk statlig och administration menockså för enskilda svenska medborgare. Frågor sombör besvaras rör huruvida regleringarna varitkostnadsdrivande och huruvida tillämpningen avreglerna blivit mycket ojämn mellan olika delar avlandet, mellan olika näringar, mellan olika storaföretag etc. bör tillkännage förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt tillsätta en utredning om hur nya regleringarinitierade från EU har påverkat företagens kostnaderoch myndigheternas administrativa arbete.BakgrundRegeringen har i skrivelse 1999/2000:148 redovisatregelförenklingsarbetet med särskild inriktning påsmå företag. Av skrivelsen framgår att myndighetersom i stor utsträckning påverkas av genomförande avEG-direktiv och andra internationella avtal, jämförtmed övriga myndigheter, har redovisat mindreomfattande arbete med särskilda konsekvensanalyser.Myndigheternas förklaringar är oftast att de inteanser sig ha möjlighet att påverka innehållet ochatt det därmed inte har någon betydelse om man utförnågon särskild konsekvensanalys. Någon myndighetuppger dock att man trots det ofta mycket omfattandematerialet kan skriva enkla och lättillgängligaförordningar och allmänna råd, men att det har varitsvårt på grund av den korta tid som står tillförfogande. Regeringen anför i skrivelsen att det ärav stor vikt att konsekvensanalyser görs av berördamyndigheter redan under remissförfarandetbeträffande kommande EG-direktiv och förordningar.De särskilda konsekvensanalyserna är sedan ett medelför myndigheterna att undvika "gold-plating", dvs.att en extra reglering sker utöver innehållet idirektivet vid genomförandet. Regeringen avser attgenom en dialog med berörda myndigheter förtydligahur Simplexförordningen skall tolkas och klargöranär konsekvensanalyser bör genomföras.Statskontoret har på uppdrag av regeringenutvärderat erfarenheterna av statsförvaltningensmedverkan i EU-samarbetet (Statskontoret 2000:21,2000:20A-c). Vidare har Statskontoret kartlagt ochanalyserat hur svenska myndigheter genomför EG-direktiv och kompletterar EG-förordningar medmyndighetsföreskrifter (Statskontoret 1999:7). Enslutsats är att andelen varierar mellan olikamyndigheter. Av de grundförfattningar somKemikalieinspektionen respektive Livsmedelsverketutfärdade genomförde EG-direktiv. Den enskilda myndighet som under sammaperiod utfärdade störst antal grundförfattningar somgenomför EG-direktiv var dock anför att det inte har kunnatvisas att EU-medlemskap har lett till någonökning av regelmängden i (SOU 2000:1 s.123). En orsak till detta är att en betydande del avEU:s arbete med regleringar syftar till attharmonisera gällande regelverk i medlemsstaterna.Det finns dock, enligt , skälatt systematiskt gå igenom det regelverk som växtfram inom EU i syfte att se vad som kan överförastill den nationella beslutskompetensen.Tidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet har framhållit att EU böreftersträva ett så okomplicerat regelsystem sommöjligt och att man utgår från att tillämpningen avsubsidiaritets- och proportionalitetsprincipernaskall komma att leda till ett effektivareunionssamarbete och till att beslut fattas där dehör hemma och därmed till minskad byråkrati (yttr.1998/99:KU3y, 1999/2000:KU7y).Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning (skr.1999/2000:148) att det är av stor vikt attkonsekvensanalyser görs av berörda myndigheter redaninnan kommande EG-direktiv och förordningar antas.Som utskottet påpekat tidigare bör EU eftersträvaett så okomplicerat regelsystem som möjligt.Utskottet finner med hänvisning till det anfördainte någon åtgärd påkallad. Motion2000/01:K274 (m) yrkande 2 avstyrks.Regionalpolitiska perspektivMotionenEnligt motion 1999/2000:K268 av ()pågår det en flyttlasspolitik iSverige, där över 200 kommuner minskar i befolkningpå grund av stor utflyttning. En minskad befolkninginnebär stora problem för många kommuner i fleraavseenden.Den stora inflyttningen, till främst ,skapar problem som stor bostadsbrist, trafikkaos,social otrygghet för många m.m., medan dekrisdrabbade kommunerna står med ett stort antalouthyrda lägenheter, som kostar skattebetalarnastora pengar i form av täckning avhyresförluster. På många håll får man i ställetkostnader för rivning av fullt funktionsdugligahyresfastigheter, en fullständigt absurd kontrast.Arbetssökande uppmanas att flytta för att få ettarbete, vilket leder till ytterligare regionalobalans.Det krävs nu krafttag och en tydlig politisk viljaoch konkreta åtgärder om en rimlig regional balansskall kunna uppnås . Alla förslag ochinitiativ måste därför innehålla en regionalpolitiskkonsekvensbeskrivning och analys eller bådadera, somhelst behandlas i ett särskilt avsnitt i samtligapropositioner från regeringen och i samtligabetänkanden från riksdagen.Motionären anser att samtliga propositioner skallinnehålla ett särskilt avsnitt, där de förslag ochåtgärder som anförs skall analyseras ochkonsekvensbeskrivas utifrån ett regionalpolitisktperspektiv. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.BakgrundEnligt kommittéförordningen skall konsekvenserna försysselsättning och offentlig service i olika delarav landet anges i betänkandet om förslagen ibetänkandet har betydelse i de avseendena. Den nyakommittéhandboken innehåller ett nyskrivet avsnittmed en checklista och annan vägledning för hurkommittéerna skall beakta de regionalpolitiskakonsekvenserna av sina förslag.I kommittéhandboken påpekas att oavsett vilketområde en kommitté är verksam på måste den ställasig frågan om kommitténs förslag kan fåregionalpolitiska konsekvenser. Dessa konsekvenserskall beaktas när förslagen utformas.Utskottets bedömningUtskottet vill erinra om kommittéförordningens kravi detta avseende. Utskottet förutsätter attregeringen redovisar de regionalpolitiskakonsekvenserna i de propositioner där detta ärpåkallat. Det finns ingen anledning att ha engenerell regel som säger att propositionerna alltidskall innehålla ett särskilt avsnitt om deregionalpolitiska konsekvenserna.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion1999/2000:K268 (v).KlassperspektivMotionenI motion 2000/01:K390 av och () påpekas att staten har ett ansvarför att följa och förverkliga de av riksdagenstiftade lagarna. I grundlagen och i andra lagarframgår att jämlikhet mellan individer och grupperär eftersträvansvärt. När staten utreder och berederförslag bör därför, såsom i jämställdhetsfrågasärskilt belysas vilka effekter och konsekvenserförslag har i relation till lika förutsättningar,möjligheter och inom vissa områden också i relationtill jämlikhet i resultat.Alla är enligt motionärerna överens om attklassamhället finns kvar trots att det är av enannan karaktär än , t.o.m. . Att studera förslag urkönsperspektiv är lika viktigt som att studeraförslag ur ett klassperspektiv ellerintegrationsperspektiv eller barnperspektiv. Statensutredningar bör därför alltid följas upp med enanalys av förslagens konsekvenser utifrån köns-,klass-, integrations- och barnperspektiv. Riksdagenbör tillkännage för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om klassperspektiv i utrednings- ochberedningsprocessen.BakgrundI kommittéförordningen anges att om förslagen i ettbetänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna förstaten, kommuner, landsting, företag eller andraenskilda, skall en beräkning av dessa konsekvenserredovisas i betänkandet. Om förslaget innebärsamhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, skalldessa redovisas. Som redovisats ovan skall omförslagen i ett betänkande har betydelse för denkommunala självstyrelsen konsekvenserna i detavseendet redovisas i betänkandet. Detsamma gällernär ett förslag har betydelse för brottsligheten ochdet brottsförebyggande arbetet, för sysselsättningoch offentlig service i olika delar av landet, försmå företags arbetsförutsättningar,konkurrensförmåga eller villkor i övrigt iförhållande till större företags, för jämställdhetenmellan kvinnor och män eller för möjligheterna attnå de integrationspolitiska målen. Vidare anger,enligt kommittéförordningen, regeringen vilkakonsekvensbeskrivningar som skall finnas i ettbetänkande.Budgetpropositionen och den ekonomiskavårpropositionen innehåller fördelningspolitiskaredogörelser (t.ex. 1998/99:100 bilaga 3, prop.1999/2000:1 volym 1 s. 38 f., bilaga 4, prop.2000/01:1 volym 1 s. 40, bilaga 3). I den ekonomiskavårpropositionen redovisade regeringen detpågående utvecklingsarbetet medfördelningsstatistiken och olika problem ifördelningsanalysen (prop. 1999/2000:100 bilaga 3,s. 26 f.). Redovisningen gavs efter etttillkännagivande från (bet. 1998/99:FiU2).Utskottets bedömningUtskottet vill erinra om kommittéförordningens kravi också detta avseende. Regeringen redovisar vidareregelmässigt fördelningspolitiska analyser i deekonomisk-politiska propositionerna.Utskottet finner inte någon åtgärdpåkallad och avstyrker således motion 1999/2000:K390(s).Teknikoberoende lagstiftningMotionernaI motionerna 1999/2000:T703 och 2000/01:T713, bådaav m.fl. (c), framhålls att det friaflöde av information mellan människor och maskiner,också över gränser, som informationsteknikenmöjliggör, ställer speciella krav på lagstiftningen.Alltför ofta hindras IT-utvecklingen av lagstiftningsom är bunden till viss teknik. Som ett exempel pådetta kan nämnas tryckfrihetsförordningen, därtryckfriheten är bunden till vissa former avtekniskt framställda produkter. Hemsidor, chattaroch annat kan inte med automatik antas omfattas avyttrandefrihet.Man kan säga att lagstiftaren överrumplats av destora omvälvningar som den tekniska utvecklingenfört med sig och därför inte hunnit anpassalagstiftningen. Att anpassa lagstiftningen till dentekniska nivån just nu förefaller inte heller attvara en framkomlig väg, eftersom nästa tekniska stegdå riskerar att på nytt göra lagstiftningen omodern.Den enda vägen är att nu inleda en omfattandeöversyn av svensk lagstiftning, i den takt det låtersig göras, för att göra lagstiftningenteknikoberoende.Regeringen bör därför utfärda ett nytt direktivtill alla kommittéer och särskilda utredare meduppdrag att belysa befintlig lagstiftning att ocksåöverväga om och i så fall vilka ändringar sombehöver göras för att göra lagstiftningenteknikoberoende. Detta bör självfallet även gällaföreslagen ny lagstiftning. Vad som anförts imotionerna om att göra lagstiftningenteknikoberoende bör ges regeringen till känna.Pågående utredningsarbeteDen beslutade regeringen (dir.1998:32) att en kommitté skulle tillkallas meduppgift att göra en översyn av bestämmelserna omallmänna handlingars offentlighet i syfte att vidgamöjligheterna för offentlighetsprincipenstillämpning i IT-samhället. Kommittén skall ocksågöra en allmän översyn av sekretesslagen.Regeringen beslutade att enparlamentariskt sammansatt kommitté skall analyserabehovet av och förutsättningarna för en mer teknik-oberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten.Utredningen har antagit namnetMediegrundlagsutredningen (Ju 1999:01, dir. 1999:8).Utvecklingen inom informationstekniken har enligtdirektiven gått snabbt sedanyttrandefrihetsgrundlagen trädde 1992. Demedier som omfattas av yttrandefrihetsgrundlagen harfortlöpande utvecklats. Nya fysiska bärare avinformation har tillkommit och tillkommer alltjämt.De blir tillgängliga och användbara för i stort settalla. skapas enligt direktiven nya medelför kommunikation med hjälp av elektromagnetiskavågor. Till bilden hör också en fortgåendeinternationalisering.Den snabba utvecklingen gör det nödvändigt attkontinuerligt bevaka och anpassa regelverken påområdet. Införandet av termen tekniska upptagningari yttrandefrihetsgrundlagen kan enligt direktivenförväntas att på ett tillfredsställande sätt mötaden tekniska utvecklingen när det gällerupptagningar med sådana yttranden somyttrandefrihetsgrundlagen är avsedd att skydda. Detsom nu behöver utredas är således i första handyttrandefrihetsgrundlagens tillämplighet på nykommunikation med hjälp av elektromagnetiska vågor,dvs. på informationsöverföringar som sker på annatsätt än genom att fysiska databärare transporterasmellan avsändare och mottagare. Det som har sagtshindrar enligt direktiven inte att vissa justeringarkan behöva göras i såväl tryckfrihetsförordningensom yttrandefrihetsgrundlagen för att reglerna skallanpassas till utvecklingen på informationsteknikensområde. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senastden 31 december 2000.Regeringen avser att verka för en revidering avEuropaparlamentets och rådets direktiv /46/EG avden om skydd för enskilda personermed avseende på behandling av personuppgifter och omdet fria flödet av sådana uppgifter. I syfte att nåbredast möjliga förankring av förberedelserna för enkommande revision har, på initiativ av regeringen,en grupp med representanter för samtligariksdagspartier under ledning av berördstatssekreterare i bildats.Vidare vill utskottet erinra om att regeringenavser att tillsätta en parlamentarisk utredning meduppgift att kartlägga, analysera och utvärdera sådanlagstiftning som berör den enskildes integritet (sebet. 1999/2000:JuU8s. 6 f., jfr bet. 1999/2000:KU11 s. 14 f.). FrånJustitiedepartementet har utskottet inhämtat attdirektiven förväntas bli färdigställda . Direktivarbetet är inriktat på att ge enkommitté i uppdrag att göra en bred kartläggningavseende skyddet för den personliga integriteten idet moderna samhället, inkluderande en undersökningav hur integritetsaspekten har hanterats ochreglerats i befintlig lagstiftning både på detoffentligrättsliga och privaträttsliga området, ochmed utgångspunkt häri identifiera och analyserautvecklingstendenserna. Som direktivarbetet ärinriktat avses kommittén mot bakgrund av dennakartläggning få till uppgift att överväga om detfinns behov av att ändra och komplettera nuvarandelagstiftning på olika normgivningsnivåer till skyddför den personliga integriteten.Tidigare riksdagsbehandlingI betänkande 1998/99:KU15 behandlades ett antalmotioner om personuppgiftslagen och andraintegritetsfrågor. Utskottet uttalade att en modernlagstiftning avseende behandling av personuppgiftermåste utformas så att den är väl anpassad med hänsyntill den snabba tekniska utvecklingen på framförallt IT-området. Enligt utskottets mening taladedetta för att siktet bör vara inställt på attåstadkomma en teknikoberoende lagstiftning tillskydd för den personliga integriteten. Utskottetframhöll att EG-direktivet får anses omodernt ochatt en revidering av direktivet måste ske. Det varenligt utskottet av stor vikt att den svenskaregeringen inom EU med kraft verkar för att enrevidering av direktivet sker, vilket tillkännagavsför regeringen. Vidare ansåg utskottet att enöversyn av personuppgiftslagen bör komma till ståndmed syfte att, så långt det är möjligt inom EG-direktivets ram, åstadkomma en förändring avlagstiftningen i riktning mot ett regelverk som tarsikte på missbruk av personuppgifter. Även dettagavs regeringen till känna. Enligt utskottet borde -i avvaktan på en teknikoberoendeintegritetslagstiftning - intensifierade åtgärdervidtas för att åstadkomma en lagstiftning som syftartill att ingripa mot missbruk av personuppgifter ochinte mot själva hanteringen av sådana uppgifter.Utskottet behandlade regeringensförslag till ändring av personuppgiftslagensöverföringsregler (prop. 1999/2000:11, bet.1999/2000:KU7). Utskottet konstaterade attMediegrundlagsutredningen har i uppdrag att bl.a.analysera behovet av och förutsättningarna för enmer teknikoberoende grundlagsreglering avyttrandefriheten och förutsatte att de aspekter somär relaterade till personuppgiftslagen skulle bliföremål för kommitténs uppmärksamhet.Också i ett betänkande hänvisadeutskottet till uppdrag idenna del (bet. 1999/2000:KU11 s. 13, 15).Utskottets bedömningUtskottet kan konstatera att det pågårutredningsarbete som rör teknikoberoendelagstiftning. Den tekniska utvecklingen går fort ochlagstiftningen bör vara konstruerad så att den inteblir omodern snabbt. som lagstiftningenskall vara effektiv skall den inte utgöra ett ickeavsett hinder för den tekniska utvecklingen. Ettproblem är att vad som uppfattas som teknikoberoendevid en tidpunkt kan visa sig bli överspelat av ny,tidigare okänd teknik.En strävan efter teknikoberoende lagstiftning harkommit till uttryck i arbetet medyttrandefrihetsgrundlagen. I propositionen omyttrandefrihetsgrundlagen anfördes att i stället företer- och trådsändning användes i grundlagstextenuttrycken sändning, förmedling och tillhandahållandemed hjälp av elektromagnetiska vågor. Avsikten meddetta uttryckssätt var att uppnå att grundlagen blevtillämplig på alla kända varianter av radio- ochtrådsändningar oberoende av vilka moderna tekniskaformat som yttranden förmedlas genom (prop.1990/91:64 s. 108). Bakom utformningen avyttrandefrihetsgrundlagen ligger en strävan efteratt så långt som möjligt göra grundlagens reglertillämpliga oavsett vilken teknik som kommit tillanvändning även i fråga om tekniska upptagningar somär avsedda att uppfattas med hörseln eller synen(jfr prop. 1997/98:43 s. 106).Den tekniska utvecklingen har ändå lett till ettbehov av att se över yttrandefrihetsgrundlagenstillämpningsområde. Ett viktigt skäl för den nupågående översynen i äratt även fortsättningsvis ha en så liteteknikberoende reglering som möjligt.När det gäller lagstiftning om den personligaintegriteten bör, som utskottet tidigare anfört,siktet vara inställt på att åstadkomma enteknikoberoende lagstiftning till skydd för denpersonliga integriteten (bet. 1998/99:KU15).Utskottet finner det med hänvisning till detanförda inte påkallat med någon åtgärd avdet slag som motionärerna föreslår. Motionerna1999/2000:T703 (c) yrkande 11 och 2000/01:T713 (c)yrkande 15 avstyrks således. beträffande kommittéberättelsenatt lägger skrivelse 1999/2000:103Kommittéberättelse 2000 till handlingarna,2. beträffande jämställdhetsfrågor ikommittéförordningenatt avslår motion 1999/2000:K265 yrkande 2,3. beträffande källhänvisningar i utredningaratt avslår motion 1999/2000:K285,4. beträffande rekryteringen avsekreterare i statliga utredningaratt avslår motion 1999/2000:K346,5. beträffande begripliga lagaratt avslår motion 1999/2000:K221,6. beträffande EU-reglers påverkan påkostnader och administrationatt avslår motion 2000/01:K274 yrkande 2,7. beträffande regionalpolitiskaperspektivatt avslår motion 1999/2000:K268,8. beträffande klassperspektivatt avslår motion 2000/01:K390,9. beträffande teknikoberoendelagstiftningatt avslår motionerna 1999/2000:T703 yrkande 11och 2000/01:T713 yrkande 15.res. (c)den 14 november 2000På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), (),(), (), (), (), (), (), vonder Esch (kd), (), Per (), ÅsaTorstensson (c), (), (),(), AndersBengtsson (s) och (). Teknikoberoende lagstiftning (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.18 börjar med "Utskottet kan konstatera" och på s.19 slutar med "15 avstyrks således" bort ha följandelydelse:Utskottet vill erinra om att det fria flöde avinformation mellan människor och maskiner, ocksåöver gränser, som informationstekniken möjliggör,ställer speciella krav på lagstiftningen. Alltförofta hindras IT-utvecklingen av lagstiftning som ärbunden till viss teknik. Som ett exempel på dettakan nämnas tryckfrihetsförordningen, därtryckfriheten är bunden till vissa former avtekniskt framställda produkter. Hemsidor, chattaroch annat kan inte med automatik antas omfattas avyttrandefrihet.Man kan säga att lagstiftaren överrumplats av destora omvälvningar som den tekniska utvecklingenfört med sig och därför inte hunnit anpassalagstiftningen.