bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Volymen värnpliktiga blirenbart hälften av vad som är möjligt att utbilda på Wisborgsslätt vilket inne-bär att verksamheten varken blir samordnad eller effektiv. Koncentreringenav specialtruppslagen till i huvudsak en plats i landet medför att rekrytering-en till specialtruppslagen kommer att bli mycket begränsad. Enligt motionä-ren kommer det att skapa stora luckor i systemförståelse för hur strid medbrigader och högre förband skall genomföras. Motionären menar vidare attTofta skjutfält sannolikt är det bästa skjutfältet för stridsvagnar i landet.Kostnaderna för till- och fråntransport till skjutfältet är minimala jämförtmed vilket förband som helst. I motionen yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att luftvärnsutbildningoch artilleriutbildning integreras i en försvarsmaktsgemensam utbildning påGotland (yrkande 2), om att de unika samtränings- och samövningsmöjlig-heterna på utnyttjas (yrkande 4), om att den rationella garnisonen påWisborgsslätt utnyttjas optimalt (yrkande 5), om att systemförståelse förbrigadsystemet utvecklas genom integrerad utbildning (yrkande 6), om attdet säkerställs möjlighet till rekrytering av officerare till specialtruppslageöver landet (yrkande 7) samt om att det sker en granskning av kostnadsbe-räkningarna för stridsvagnsutbildningen på (yrkande 8).Karin och framhåller i motion Fö16 (m) att internatio-nella konflikter tydligt har påvisat luftförsvarets betydelse.Luftvärnsmaterielen är av naturliga skäl modern och på en hög teknisk nivå.Försöksverksamheten måste ständigt utvecklas, och det torde enligt motionä-rerna vara ett krav att det finns närhet till civila tekniska utvecklingscentruEn avgörande fråga för vilken kvalitet luftvärnsförbanden skall kunna upp-rätthålla är möjligheten att behålla och nyrekrytera människor med rätt kom-petens till luftvärnsofficerare. Luftvärnssoldater och luftvärnsförband krävertillgång till lämpliga övningsområden. De bör vara relativt stora och miljö-skäl får inte lägga hinder i vägen för utnyttjande. Utnyttjandet av övningsom-råden på måste också vara säkerställt. Motionärerna hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom luftvärnets framtida organisation (yrkande 2).I motion Fö31 (kd) av konstateras att propositionen imånga väsentliga stycken avviker från de intentioner överbefälhavaren angi-vit i sitt underlag "Förslag till framtida strukturer för Försvarsmakten" frånden . Ett exempel på detta är antalet flygflottiljer. Motionärenunderstryker att geografiska läge mellan och är unikt.Närheten till det inte helt stabila med stora atomanläggningarpå gör att någon måste hävda territoriella integritet påNordkalotten. I 22 i kan enligt motionä-ren med fördel ges den uppgiften. För att spara ekonomiska resurser kan i I22 i lämpligen omvandlas till ett detachement under K 4 i Arvidsjaur.I 22 bör också ges utökade uppgifter för att kunna användas i fred, kris ochkrig. Soldaterna skall klara av krävande patrulltjänst i arktisk terräng, likasom sjukvård, atomsanering och flyktingmottagande. I motionen yrkas attLapplands jägarregemente I 22 i bevaras som ett detachement till K 4i (yrkande 3).Även i motion Fö8 (v) av och pläderas för ett bibe-hållande av . Motionärerna delar regeringensmotiv att behålla K 4 i . Det finns emellertid enligt motionärernastrikta försvarspolitiska motiv som talar för att jägarregementekan bibehållas med förändrad ny organisation för att dels möta behov utifrånde miljöhot som finns inom Barents region, dels komplettera K 4 i Arvids-jaur på vissa områden (yrkande 1).Yrkanden rörande kustartilleriförbandI några motioner behandlas kustartilleriförbanden KA 1 i och KA 2i samt KA 3 i Fårösund.I partimotion Fö7 (v) konstateras att regeringen föreslår attKA 2 i och KA 3 i skall läggas ned. Motionärernamenar att bör avslå detta förslag. I stället bör KA 2 i Karlskronautgöra huvudplattformen för kustartilleriet (yrkande 7). KA 1 i ochKA 3 i bör läggas ned (yrkande 8). Motionärerna framhåller att urutbildnings- och miljösynpunkt och med tanke på närheten till goda övnings-områden är KA 2 det bästa alternativet för kustartilleriets huvudplattform.Motionärerna ser det som en fördel att kustartilleriet och marinen finns påsamma ställe i en samlad garnison.Miljöpartiet de gröna framhåller också i sin kommittémotion Fö36 (mp)(yrkande 10) att det i stället för att avveckla KA 2 i vore klokareatt avveckla KA 1 i . Motionärerna pekar på att KA 2 har godaövningsbetingelser.Johnny framför i motion Fö33 (kd) också motiv för att behålla KA 2.Motionären pekar på att KA 2 enligt försvarets egna beräkningar kan bedrivakostnadseffektivare utbildning än både KA 1 och KA 4. Miljöprövning hargenomförts vilket visar att KA 2 är en långsiktigt hållbar anläggning. KA 2har många internationella kontakter och har bl.a. skapat ett vänförband medRyssland. KA 2 har visat stor förmåga att delta professionellt i internatio-nella övningar. Motionären understryker också att KA 2 har ett utvecklatsamarbete med övriga försvarsgrenar i inom ramen för garni-sonstanken. Upptagningsområdet i är vidare viktigt. Det ärockså risk för "kompetenskrasch" om KA 2 läggs ned. I motionen yrkas attKA 2 skall vara kvar som utbildningsförband (yrkande 2) och att KA 2 börutgöra huvudplattform för kustartilleriutbildningen (yrkande 3).I motion Fö24 (m) av framhålls att för att få ett modernt ochkostnadseffektivt försvar gäller det att samordna och utnyttja tillgängligaresurser regionvis. De förslag som är lagda slår sönder möjligheterna förFörsvarsmakten att utan mycket stora investeringar kunna skapa och övaförband i . Ett exempel på ett fungerande samarbete finns enligtmotionären i sydöstra i garnison. Här samarbetar befintligaförband i och . Det finns mycket goda förutsättningar förgemensamma övningar på alla nivåer. Propositionens förslag att lägga nedKA 2 bör därför enligt motionären avslås. I motionen hemställs att ,under förutsättning att regeringens proposition inte avslås i sin helhet, somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om garni-sonstanken (yrkande 2).Lilian Virgin understryker i motion Fö324 (s) att Gotlands kustartillerirege-mente har extremt goda förutsättningar för utbildning av rörligt sjöfrontsar-tilleri och är ett lämpligt område för internationell utbildning och övnings-verksamhet (yrkande 2). Närheten till goda skjutplatser i kombination medfria skjutområden enligt motionären för en effektiv utbildning.Yrkanden rörande sjöstridskrafterI ett par motioner behandlas frågor om sjöstridskrafterna.Vänsterpartiet accepterar i sin partimotion Fö7 (v) att plattformarfinns i både och samt att skall ha resurserdelar av året. Motionärerna konstaterar att i propositionen föreslåsförlora all marin verksamhet. Med tanke på att omges av internatio-nellt vatten är det enligt motionärerna ur ett försvarspolitiskt perspektivviktigt att markera vår territoriella närvaro. Motionärerna föreslår därför atttvå till tre patrullbåtar från får sin placering i (yrkande 5).Kristdemokraterna framhåller i sin kommittémotion Fö32 (kd) att med hän-syn till maritima beroende bör fartygsförband finnas i . Ur rekryteringssynpunkt och för att bevara och utveckla kom-petens samt för att ge en balanserad fördelning av den svenska flottan längsvår långa kuststräcka anser att en begränsad och perma-nent basering av fartygsförband bör ske i . Motionärerna pekarockså på att Göteborgsbaserade fartygsförband har nära till internationellaövningar. I motionen yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om permanent basering av fartygsförband i (yrkande 5).Yrkanden rörande helikopterförbandVänsterpartiet påtalar i sin partimotion Fö7 (v) att helikopterresurser har stobetydelse för stöd till samhället. Därför bör resurser placeras på flera ortervårt land än vad som föreslås i propositionen. Motionärerna framhåller attdet är av största vikt att verksamheten vid behålls även efter år 2003liksom att får behålla tillräckliga resurser dels för den militära utbildnings- och övningsverksamheten, dels för att bevara en god tillgänglighet isamhället (yrkande 10 i denna del).Kristdemokraterna understryker i sin kommittémotion Fö32 (kd) att Försvars-maktens helikoptrar är kvalificerade rörliga resurser i kriser och krig medgod förmåga att samverka med mark-, sjö- och flygstridskrafter. Övervak-ning och kontroll av sjöterritoriet längs hela vår kust samt stöd till det civisamhället visar på helikopterns betydelse i vårt fredstida samhälle. Behovetav en välutrustad helikopterorganisation måste enligt motionärerna tillgodo-ses i det mycket sjötrafikerade och Östersjöutloppen samt iÖstersjön. Motionärerna konstaterar att i propositionen anges att den nuva-rande verksamhetsdelen på bör kvarstå t.o.m. . För att möjliggö-ra fortsatt och regelbunden samverkan med stridskrafter i Västerhavetoch för att långsiktigt tillgodose samhällets behov av mångsidigt användbarahelikoptrar för olika räddningsinsatser anser att en heli-kopterenhet permanent skall baseras på även (yrkande14). Ett väl fungerande räddningssamarbete i och meddanska och norska helikopterförband samt ett alltmer fördjupat försvars-samarbete med Nato i PFF-sammanhang talar även enligt motionärerna föratt bör utvecklas till för internationell helikopter-verksamhet. Motionärerna erinrar också om att helikopterbaseringen påRonneby/föreslås avvecklas. För att säkerställa tillgängliga rädd-ningsresurser i södra för yttäckande beredskap och för samverkanmed sjöstridskrafterna i anser att en helikop-terenhet även skall baseras permanent i (yrkande 15).Folkpartiet liberalerna framhåller i sin partimotion Fö28 (fp) att redan införförsvarsbeslutet ställde sig partiet tveksamt till att koncentrera de helikopterdivisionerna till endast två orter och förordade fortsatt helikop-terverksamhet också på . Samhällets räddningsresurser i form av heli-koptrar måste kunna användas under maximal flexibilitet och samutnyttjan-de. Med tanke på och stora betydelse för sjövägatransporter såväl i fredstid som i krigstid vill motionärerna redan nu uttaladen såväl militära som sjöräddningsmässiga betydelse som fortsatt helikop-terbasering på kommer att ha även . I motionen hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om fortsatt helikopterbasering på (yrkande 22).Johnny framhåller i motion Fö33 (kd) att helikoptrarnas aktionsradievarierar kraftigt beroende på bra eller dåligt väder. Inte ens vid bra väder kanågon annan än en Ronnebybaserad helikopter täcka hela södra helikopter från kan t.o.m. vid dåligt väder klara en räddningsin-sats ända fram till landgräns. Med tanke på de stora fartygsrörelsernai södra framstår enligt motionären behovet av helikopterverksam-het baserad i mycket klart. Enligt motionären ter det sig mycketmärkligt att helikopterbataljon läggs ned och att endast någon enstakahelikopter blir kvar i för räddningstjänst. Konsekvenserna kommeratt bli stora. Den framtida räddningstjänsten i södra regionen kommer attutgöras av en utbaserad helikopter från eller . Detär enligt motionären inte rimligt att vid därfartygsflödet är mycket stort och där flera miljoner människor bor lämnasmed en minimal helikopterinsats. I motionen yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bevara i i nuvarande omfattning (yrkande 8).Yrkanden rörande flygstridskrafterEtt antal motioner tar upp frågor om flygstridskrafterna. Huvuddelen av demrör frågor om och F 17 Kallinge.Vänsterpartiet anser i sin partimotion Fö7 (v) att fram till år 2005skall ha fyra flygflottiljer, med vardera två divisioner: F 21 i , F 4 iÖstersund, F 7 på och i . Enligt motionärerna börriksdagen således avslå regeringens förslag att lägga ned i (yrkande 11). bör målsättningen vara att gå ned till tre flottiljmed sammanlagt åtta divisioner, eftersom flera flottiljer har kapacitet att taemot tre divisioner. Flygskolan bör enligt mening vara kvarpå . F 16 i och F 17 i bör dock läggas ned (yrkande12). Den verksamhet som bedrivs på dessa orter bör fördelas på dekvarstående flottiljerna.Miljöpartiet de gröna framför i sin kommittémotion Fö36 (mp) att i stället föratt avveckla i vore det klokare att avveckla F 17 i (yrkande 7). Motionärerna erinrar om att på F 17 skall också enligt regering-ens förslag helikopterbataljon avvecklas. Ett av de tyngre argumentenmot var 1996 bristen på miljöhänsyn, något som är bättre. Man hari dag ett fungerande återvinningssystem, nybyggda och energieffektivarebyggnader och en hel verksamhet uppbyggd för att återvinna och ta hand omnedmonteringen av Viggenmaskiner. Övningsbetingelserna har enligt motio-närerna ansetts tillräckligt goda för F10.Maud understryker i motion Fö301 (m) betydelsen av att den om-fattande och väl fungerande verksamheten vid får fortsätta och vidare-utvecklas. Det är enligt motionären inte en tillfällighet att det beslutats attF 10 skall vara en JAS-flottilj. I motionen påpekas att det görs mångmil-joninvesteringar, att stora belopp satsas på att utbilda de anställda och att iÄngelholms kommun uppslutningen kring flottiljen är stor.I motion Fö19 (m) av m.fl. framförs att en flyttning avKrigsflygskolan från i kan få förödande konsekvenser försåväl grundutbildningen som den fortsatta utbildningen av flygförare till JAS39 Gripen-systemet. Motionärerna påpekar att en flytt av krigsflygskolaninnebär att den grundläggande flygutbildningen måste organiseras om på nyttmed stor risk för att antalet nyutexaminerade piloter kan blimycket lågt. Flygvapnet och försvaret har enligt motionärerna inte råd medde förseningar, kostnadsökningar och det risktagande som regeringens för-slag kan leda till. Det påpekas också att det står klart att få av flygskolanslärare är beredda att flytta. Motionärerna yrkar att avslår regering-ens förslag att flytta från Skånska flygflottiljen (yrkan-de 2).Siv Holma och föreslår i motion Fö8 (v) att F 16 i ochF 17 i läggs ned (yrkande 2). Motionärerna menar att Försvars-makten endast skall ha kvar fyra flygflottiljer: F 21 i , F 4 i ,F 7 på och i . På så vis kan en finansiering ske av ettbibehållande av I 22 i Kiruna.I motion Fö30 (kd) av Skånberg och framförs att ennedläggning av i synnerhet i har påvisats ge kostnader förnyinvesteringar och omlokaliseringar som är högre än andra jämförbaraalternativ. Motionärerna påpekar att en summa för merkostnad som ligger istorleksordningen har nämnts. Det är enligt motionärernainte förenligt med god personalvård att förflytta anställda till nya arbetsplatser inom ett fåtal år. I motionen yrkas att förslaget att lägga ned i Äng-elholm avslås (yrkande 2 i denna del).Även i motion Fö26 (fp) av m.fl. framförs synpunkter mot ennedläggning av . Motionärerna menar att ur en rent försvarspolitiskaspekt är propositionens förslag beträffande flygvapnet både dyrbart ochriskfyllt. Det skapas ett "svart hål" på . JAS-programmet äventyras, likaså pilotförsörjningen och möjligheten att stödjaexportansträngningarna. Enligt motionärerna ter sig den regionalpolitiskabedömningen som skulle tala för F 17:s bibehållande icke helt övertygande.Motionärerna yrkar att förslaget att lägga ned i avslås.Johnny hänvisar i motion Fö33 (kd) till de fördelar som F 17 har föratt utgöra en långsiktig etablering av en flygflottilj i . Motionären pekar särskilt på att läget vid södra är mycket värdefullt och atde stora övningsområdena över vatten är unika i . F 17 har vidaregoda samövningsmöjligheter med marinen. I motionen yrkas att riksdagenuttalar som avsikt att F 17 är en långsiktigt hållbar flygflottilj så att man iredan om några år återigen börjar ifrågasätta flottiljens existens (yrkande 7).I motion Fö14 (m, kd, fp) av m.fl. framförs att det får ansesanmärkningsvärt att F 16 som är den enda kvarvarande flygflottiljen iMellansverige inte skulle ha en permanent basering av minst en Gripen-division. Enligt motionärerna talar såväl operativa skäl som möjligheterna framgångsrik exportsatsning på JAS 39 för att F 16 utrustas medGripen. Om F 16 inte förses med Gripen torde det enligt motionärerna medregeringens försvarspolitik framöver bli aktuellt med en diskussion om ned-läggning av flottiljen. I motionen yrkas att varje flygflottilj skall utrustasminst en division JAS Gripen (yrkande 2).Yrkanden rörande regionalt försvarI olika motioner tas frågan upp om hur försvaret på ett övergripande vis börvara organiserat regionalt i landet.GotlandI liberalernas partimotion Fö28 (fp) framförs att det mot bak-grund av den säkerhetspolitiska vikt för som och debaltiska staternas stabila utveckling utgör, bör roll som militärope-rativ plattform säkerställas på ett tydligare sätt än vad propositionen anger.Det handlar enligt motionärerna särskilt om att snabbt kunna säkerställasåväl erforderlig luftoperativ förmåga som effektgivande marin närvaro -också tillsammans med andra länder i t.ex. ett större europeiskt stabiliserandesammanhang - vid hotande utvecklingar. I det senare fallet bör särskilthandlingsfrihet finnas för att kunna basera fartygsenheter i Fårösundsbas-sängen. I motionen hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av att säkerställa som enmilitäroperativ plattform, bl.a. för fartygsbasering (yrkande 21).Roy framhåller i motion Fö304 (m) att och Got-land har, relativt många andra regioner, fått och förutspås få en ökad betydel-se för vår och andras säkerhet. Enligt motionären bör försvarets organisationpå omfatta lednings- och underrättelseförband, mekaniserad brigad,kvalificerat luftvärn, artilleriförband, sjömålsartilleriförband (rörligt), amfbieförband, fartygsförband (territoriell integritet), hemvärnsförband, under-hålls- och sjukvårdsförband samt resurser för basering av sjö- och flygstrids-krafter. I motionen yrkas att försvarsorganisationen på skall inne-hålla en allsidigt sammansatt insatsorganisation och mot den en korresponde-rande grundorganisation som därmed är försvarsgrenssamordnad.Roy pekar i motion Fö 22 (m) på att försvarspropositionen innebärutomordentligt omfattande förändringar för försvaret på . Gotlandhar haft en allsidigt sammansatt krigsorganisation. Propositionenförändrar enligt motionären detta på ett dramatiskt sätt. I motionen yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom möjligheterna att möta intrång på vårt territorium om försvarsmaktsge-mensamma stridsgrupper på säkerställs (yrkande 3).I motion Fö21 (m) av anförs att regeringen inte avser att be-hålla någon som helst marin kapacitet på och inte heller möjligheteratt basera förband där. Motionären konstaterar att de nya militärdist-riktsstaberna inte kommer att få uppgiften att hävda territoriet till havs utanenbart på marken. Motionären pekar på att det finns fartyg på Gotlandsom kan lösa denna uppgift. Motionären pekar också på att det stöd som KA3 lämnat avseende fartygs- och båtresurser kommer att upphöra då KA 3 iFårösund läggs ned. unika läge mitt i med internationelltvatten runt om som utgör av Sveriges kuststräcka gör enligt motionärenatt uppgifterna att upprätthålla incidentberedskap och hävda integritetensvårligen kan lösas runt utan basering av bevakningsfartyg på Got-land. I motionen pekas på att propositionen anger att ett taktiskt kommandoför stridskrafter skall inrättas centralt och att Försvarsmakten skall hansvaret för produktion och drift av sjöcentralerna samt sammanställa sjölä-gesinformation från Försvarsmakten och civila myndigheter. Motionärenmenar att det är mycket svårt för att inte säga omöjligt att centralt på en plai landet samla in och skapa en riktig bearbetad sjölägesbild. En marin närva-ro på i syfte att visa att finns på största ö är enlmotionärens uppfattning av väsentlig betydelse för trovärdigheten av detsvenska försvaret internationellt. Motionären understryker vidare att det förstaten kan vara kostnadseffektivt att bibehålla Försvarsmaktens specialkom-petenser på som de merutnyttjas i stället för att kompeten-serna måste skapas på flera myndigheter. Ett antal samverkande regionalamyndigheter behöver vid sin utövning stöd av den militära maritima organi-sationen. Utan basering kring kommer stödet till att uteblieller avsevärt fördröjas. En marin närvaro på bidrar också enligtmotionären i hög grad till att behålla en för Försvarsmakten nödvändig lokalförankring genom det stöd som kan ges.I motionen framhålls vidare att i och med undertecknandet avSchengenavtalet har förbundit sig att ha kapacitet att ingripa mot varje fartygsom anländer till svenskt sjöterritorium. Detta förutsätter enligt motionärenen permanent fysisk närvaro på Gotland.I motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till kän-na vad i motionen anförts om att förmåga att hävda den territoriellaintegriteten till havs utanför säkerställs (yrkande 2), om havsterrito-riet runt (yrkande 3), om att en sjöcentral även fortsättningsvis skallfinnas på (yrkande 4), om möjligheten att agera med enheteri havsterritoriet runt (yrkande 5) och om att baseringsmöjligheter avmarina stridskrafter även fortsättningsvis skall finnas på (yrkande6). I motionen yrkas dessutom att hos regeringen begär en utred-ning av de tillkommande ekonomiska konsekvenserna för myndigheter ochorganisationer på vid ett totalt tillbakadragande av resurserfrån (yrkande 7).I motion Fö23 (m) av anförs att det är i rikets intresse att Gots-ka Sandön med sitt strategiska läge är bebodd året runt då detta förhållandehar stor betydelse för hävdandet av landets gränser. Försvarsmakten tillsam-mans med andra statliga myndigheter svarar gemensamt för ifrågavarandebemanning. I motionen yrkas att även fortsättningsvis skallvara bemannad (yrkande 1). I motionen konstaterar motionären också attregeringens föreslagna nedläggning av 3 i kommer att leda tillatt de resurser som används för att transportera personal och nödvändigmateriel till och från året runt kommer att utgå. I motionenyrkas att det inom ramen för Försvarsmaktens resurser på ävenfortsättningsvis skall finnas de fartyg och båtar som erfordras för att upprätthålla nödvändigt transportstöd till (yrkande 2).VästsverigeRosita Runegrund och understryker i motion N241 (kd) att densvenska marinen spelat en stor roll för skärgårdsbefolkningen i på har genomfört otaliga sjöräddningsinsatser ochsjuktransporter. De olika förbanden på har också i samverkan medandra myndigheter och organisationer genomfört stora sjöräddningsövningaroch annat förebyggande säkerhetsarbete. Motionärerna framhåller att Sveri-ges långa kust kräver kontinuerlig övervakning bl.a. av våra vidsträcktaskärgårdsområden och för att skall kunna markera sina intressen iVästerhavet. stridskrafter bör därför enligt motionärerna även i fort-sättningen baseras och utbildas i liksom helikopterförbandet påSäve. Motionärerna menar att detta är en viktig säkerhetspolitisk signaleffektutifrån operativa behov som är positiv även ur rekryteringssynpunkt. Sombonuseffekt ökar tryggheten i det civila samhället till lands och sjöss i ochkring rikets andra stad. I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om Försvarsmaktens betydelsepå (yrkande 6).Berit och menar i motion Fö307 (m) att Göteborg ochvästkusten har utmärkta förutsättningar som lokaliseringsort för utvecklingav försvaret i när det gäller överbefälhavarens förslag från den 19maj beträffande sjöstridskrafter, amfibieförband och helikopterförband . Härfinns mycket goda utbildningsbetingelser, okänslig miljö - låg miljöpåver-kan, speciella hydrografiska förhållanden, isfria vatten, intresserade ochvälmotiverade värnpliktiga och mycket stor rekryteringskraft av officerareoch deras familjer. I finns ca 11 500 hemvärnsmän ochfrivilliga. har största hamnstad och en betydande interna-tionell verksamhet. och har också flera geografiskafördelar. Motionärerna pekar också på att på i finnsFörsvarsmakten och ett antal myndigheter lokaliserade vilket medför storaekonomiska, personella och effektivitetsmässiga fördelar.