bet · GO01NU3 · 2000-11-30 00:00:00 — I lagen sägs (3 §) att regeringensbeslut skall fattas med utgångspunkt i att reaktornskall ställas av som bäst gagnarsyftet med omställningen av energisystemet och dessgenomförande. På denna sistnämnda punkt anförs det ilagen (1 §) att syftet med omställningen är attåstadkomma en ekologisk och ekonomiskt hållbarenergiförsörjning byggd på förnybara energislag. Detsägs också att omställningen skall genomföras på ettsätt som gör det möjligt att tillförsäkra svenskindustri och samhället i övrigt el påinternationellt konkurrenskraftiga villkor. Av lagenframgår vidare att vid avgörande av när en reaktorskall tas ur drift skall hänsyn tas till reaktornsgeografiska läge. För varje reaktor skall i övrigtbeaktas andra särskilda förhållanden såsom ålder,konstruktion och betydelse för energisystemet.I samband med behandlingen av avvecklingslagenframhöll utskottet (bet. 1997/98:NU5 s. 19) att ettvillkor för avställningen av den andra reaktorn vidBarsebäcksverket är att bortfallet av elproduktionkan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktionoch minskad användning av el. Även i dettabetänkande underströk utskottet att innan enstängning av den reaktorn kan genomföras skallriksdagen ges möjlighet att pröva omförutsättningarna för en stängning av reaktorn äruppfyllda. Utskottet erinrade också om att enligt deav antagna riktlinjerna förenergipolitiken skall vidare nyelproduktionskapacitet och minskad elanvändning varaett villkor också för den fortsatta avställningen avkärnkraftsreaktorer. Efter avställningen avBarsebäcksverket skall, anförde utskottet, enuppföljning ske av utvecklingen av elpriser,investeringar, miljöpåverkan, sysselsättnings- ochfördelningseffekter samt elmarknadens funktionssättm.m. Resultatet av det energipolitiska programmetskall utvärderas och tillsammans med erfarenheternafrån stängningen av reaktorerna i Barsebäcksverketutgöra underlag för kommande beslut om hur denfortsatta omställningen skall genomföras. Utskottetkonstaterade att det nyligenfattade energipolitiska beslutet - alltså 1997 årsenergipolitiska beslut - innebär att det efter enavställning av den första reaktorn vidBarsebäcksverket fordras nya ställningstaganden frånriksdagens sida innan ytterligare avställningar avkärnkraftsreaktorer kan genomföras med stöd av dennu aktuella lagen. I reservationer (m, fp; kd)yrkades avslag på regeringens förslag till lag omkärnkraftens avveckling.Affärsverket har tillsammans medbranschorganisationen arbetat fram enövergångslösning för att minska risken föreffektbrist. Resultat av överläggningarna har underhösten 2000 redovisats i en av Svenska kraftnätupprättad promemoria. Principerna bygger på attSvenska kraftnät upphandlar upp till 1 000 MWproduktionskapacitet för tiden fr.o.m. vintern2000/2001 t.o.m. /2003. Vidare är ettvillkor att produktionsanläggningarna skall varautanför den kommersiella marknaden , varabelägna i södra delen av samt ha eninstallerad effekt om minst 10 MW el. Vid risk föreffektbrist skall kapaciteten från anläggningarna påuppmaning av bjudas ut på denfysiska spotmarknaden för elhandel på timbasis (dens.k. Risk för effektbrist definieras ienlighet med Svenska kraftnäts kriterier. När enanläggning i effektreserven är i bruk kommer dettaatt anges på Svenska kraftnäts och (dennordiska elbörsen) hemsida.Det svenska EU-arbetet på energiområdet bedrivs inomfyra huvudområden som bedöms vara centrala för denlångsiktiga utvecklingen. Det gäller skapandet av eninre marknad för energi, omställningen till ettekologiskt uthålligt energisystem, utvecklingen avenergisystemen runt och klimatpolitiken.Aktuella frågor nu - inför det svenskaordförandeskapet i EU - är bl.a. liberaliseringen avenergimarknaden där slutsatserna från möte i säger attliberaliseringen av energimarknaden (el och gas)skall påskyndas och att framstegen skall utvärderasvid i i mars 2001.För närvarande pågår beslutsprocessen(medbeslutandeförfarande) mellan rådet ochEuropaparlamentet om ett direktiv om främjande av elfrån förnybara energikällor på den inre marknadenför el. Vidare utvecklas strategier dels förintegration av miljödimensionen i energipolitiken,dels för att åstadkomma en ökadenergieffektivisering. Vidare återfinnsenergisektorn i den handlingsplan för den nordligadimensionen som antogs vid iFeira i juni 2000.Utskottets ställningstagandeEnligt den energiöverenskommelse som slöts ifebruari 1997 mellan företrädare förSocialdemokraterna, som ligger till grund för det beslut somriksdagen fattade - framgår att ettvillkor för stängningen av den andra reaktorn iBarsebäck är att bortfallet av elproduktion kankompenseras genom tillförsel av ny elproduktion ochminskad användning av el. I beslutet anges attriksdagen bör ges möjlighet att pröva attförutsättningen för stängningen avkärnkraftsreaktorn är uppfylld.Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömningatt de villkor som satt upp för stängningav den andra reaktorn i inte äruppfyllda. Dock kan utskottet konstatera att detinom en rimlig tid torde finnas goda möjligheter attnå de mål som är uppsatta för att kompenserakraftbortfallet. Stängningen av den andra reaktornskall genomföras så snart som erforderliga villkorfått genomslag. I likhet med regeringen bedömerutskottet att detta blir fallet senast före utgångenav år 2003.I enlighet med vad utskottet anförde närriktlinjerna för energipolitiken behandlades ärmålbilden i energipolitiken omfattande och uttryckför ambitiösa åtaganden i förhållande till olikasamhällsintressen. Enligt utskottet får inte -enligt de villkor som satte upp -en stängning medföra negativa effekter i fråga omelpriset, tillgången på el för industrin,effektbalansen eller miljön och klimatet. Utskottetvill understryka betydelsen av att regeringenfortlöpande följer upp förutsättningarna för attdessa villkor som har ställt upp kanuppfyllas. Utskottet vill också framhålla att det ärriksdagen som även fortsättningsvis prövar om nämndavillkor är tillgodosedda inför ett beslut att stängaden andra reaktorn i Barsebäcksverket.Med anledning av den bedömning som utskottet nugjort bör därutöver följande gälla för det fortsattaarbetet med omställningen av energisystemet. Det kankonstateras att förutsättningarna årsbeslut delvis har förändrats. Av detta skälformulerar regeringen i skrivelsen ett omfattandeprogram för att ta fram kompletterande analyser ochförslag inom ramen för det fortsattaomställningsarbetet. Utskottet vill uttala ettstarkt stöd för detta arbete; den mångfald avinsatser som programmet innehåller kommer att ge ettrikhaltigt och delvis nytt material för deställningstaganden som regering och riksdag framöverhar att ta i energipolitiken. Av stor betydelse ärfortsatta kraftfulla satsningar på att utveckla deförnybara energikällorna och ny teknik förframtidens energisystem. När det gäller naturgasensroll i det framtida energisystemet är det viktigtatt ta till vara den befintliga kapaciteten; urmiljösynpunkt är naturgas att föredra framför andrafossila bränslen. Vidare måste, enligt utskottetsmening, problemen med kapaciteten för överföring avel till få en lösning.Utgångspunkten för den långsiktiga strategin förett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystemär en målmedveten satsning på forskning, utvecklingoch demonstration. Målet skall vara att sänkakostnaderna för ny energiteknik som grundar sig påförnybara energislag och att främjamarknadsintroduktion av sådan teknik. Utskottet villbetona betydelsen av fortlöpande utvärderingar avdessa insatser i syfte att ge vägledning för hurfortsatta aktiviteter skall utformas.Utskottet ser med tillfredsställelse på attregeringen avser att återkomma till hösten2001 i anslutning till budgetpropositionen för år2002 med en förnyad bedömning av i vilkenutsträckning villkoren är uppfyllda för att stängaden andra reaktorn i Barsebäcksverket.Med det sagda avstyrker utskottet motionerna2000/01:N4 (c), 2000/01:N5 (mp), 2000/01:N6 (fp),2000/01:N7 (m), 2000/01:N8 (kd), 2000/01:N9 (v),2000/01:N309 (m) och 2000/01:N331 (v).Övriga kärnkraftsfrågorMotionernaI motion 2000/01:N242 (m) uttalas attenergipolitiken bör utformas så att de politiskahindren för fortsatt och utvecklad användning avkärnenergi tas bort. bör upphäva denbestämmelse i kärntekniklagen (6 §) som förbjudervissa typer av kärnteknisk forskning, den s.k.tankeförbudsparagrafen. Likaså bör bestämmelsen ilagen (5 a §) som förbjuder uppförandet avytterligare kärnreaktorer upphävas. Med sådanaförändringar blir det säkerheten och ekonomin somavgör kärnkraftens framtid, heter det.Ett liknande budskap framförs i motion 2000/01:N262(kd). Här sägs att den förstnämnda bestämmelsen ikärntekniklagen - tankeförbudsparagrafen - harbehandlats av ett flertal gånger men attframförda förslag om att bestämmelsen skall slopashar avvisats. Sannolikt beror detta på, menarmotionärerna, att frågan helt felaktigt har ansettskopplad till den vidare frågeställningen omkärnkraftens ställning i vårt land. Principiellkritik mot förbudet framförs numera, hävdas det imotionen, helt oberoende av inställningen tillkärnkraftens nyttjande i och detta ledertill att paragrafen både kan och bör slopas.Kärntekniklagen innebär ett förbud mot forskning påkärnkraftsområdet i syfte att utveckla nya typer avkärnreaktorer, heter det i motion 2000/01:N217 (kd).Världens energiförsörjning är en så viktig fråga attforskning måste få bedrivas på alla fronter. Fråganär av principiell natur. Skall politiker ta sigrätten att bestämma vilken typ av kunskap som skallfå tillföras samhället, eller skall forskningen varafri, så att vi alla kan ta ställning till eventuellaresultat och avgöra vad som vore värt att satsa på,frågar sig motionärerna.Även i motion 2000/01:N217 (kd) sägs att denaktuella bestämmelsen i kärntekniklagen av mångauppfattas som en markering mot tankefriheten.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen har vid ett flertal tillfällen behandlatoch avslagit motioner med krav på avskaffande avförbudet. I samband med energipolitiskabeslut anförde utskottet (bet. 1996/97:NU12 s. 49)att förbudet i kärntekniklagen (6 §) mot vissaförberedande åtgärder skall ses som ett komplementtill bestämmelsen i lagen (5 a §) om att tillståndatt uppföra nya kärnkraftsreaktorer inte får lämnas.Utskottet menade att bestämmelsen inte inkräktarvare sig på det tekniska utvecklingsarbetet eller påmöjligheterna till fri opinionsbildning. I detnämnda betänkandet återfinns en historiskredogörelse om utskottets ställningstagande isamband med att de berörda förbudsbestämmelsernainfördes i kärntekniklagen. Senast behandladeutskottet de nu aktuella bestämmelserna ikärntekniklagen (bet. 1999/2000:NU15 s.16) och upprepade där sina tidigareställningstaganden. I likhet med tidigare tillfällenavgavs en reservation (m, fp, kd) i frågan med kravpå att den aktuella bestämmelsen i kärntekniklagenskall upphävas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har, som redovisats, vid upprepadetillfällen behandlat den aktuella bestämmelsen ikärntekniklagen. Utskottet vidhåller sin uppfattningatt det saknas skäl för att omprövaförbudet i kärntekniklagen mot vissa förberedandeåtgärder och hänvisar till vad utskottet anförde idet energipolitiska betänkandet (bet.1999/2000:NU15 s. 18). Utskottet vill understrykaatt bestämmelsen inte inkräktar vare sig på dettekniska utvecklingsarbetet ochforskningsverksamheten eller på möjligheterna tillfri opinionsbildning. Inte heller bör bestämmelsenom förbud mot uppförande av ytterligarekärnreaktorer upphävas.Med det sagda avstyrker utskottet motionerna2000/01:N242 (m), 2000/01: N217 (kd), 2000/01:N227(kd), och 2000/01:N262 (kd) i här berörda delar.Ekonomiska förutsättningar för elproduktionfrån förnybara energikällorPropositionenI proposition 1999/2000:134 föreslås att ett nyttsystem för att främja förnybar elproduktion skalltas fram med sikte på ikraftträdande den 1 januari2003. Systemet skall bygga på handel med certifikatkombinerat med en skyldighet att inkludera en vissandel förnybar el som uppfyller vissa miljö-egenskaper i elleveranser eller elinköp.Certifikatshandel kombinerad med kvoter skall påsikt ersätta nu gällande stöd till förnybar ochsmåskalig elproduktion.Regeringen meddelar i propositionen sin avsikt atttillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämnanärmare förslag till teknisk utformning av ettsystem baserat på certifikatshandel kombinerat medkvoter.Det nuvarande tillfälliga stödets utformningFram till garanteradesekonomiskt acceptabla villkor för småskaligelproduktion genom det s.k.leveranskoncessionssystemet. Inom ramen för dettasystem baserades inköpspriset för småskaligelproduktion på leveranskoncessionshavarensförsäljningspris för hushållskunder och andra mindreförbrukare med avdrag för skäliga kostnader föradministration och skälig vinst. Prisnivån för densmåskaliga elproduktionen var vid början av år 1999ca per kWh. har haftregeringens uppdrag att för tiden den 1 november1999-31 december 2000 (uppdelat på tvåanbudsperioder) initiera en upphandlingsprocess somunderlättar för producenterna av småskalig kraft attpå marknadsmässiga grunder få avsättning för sinkraftproduktion och som tillförsäkrar dem enkla ochtydliga villkor. Anbudsförfrågan gick ut till ca 200elhandelsföretag. De flesta anbudsgivare har valtatt lämna bud i form av genomsnittspris och anbudenhar omfattat tillräckliga volymer för att garanteraavsättning för den småskaliga produktionen. Detgenomsnittliga anbudspriset beräknat som vägtmedelvärde med hänsyn till volymerna i de vinnandeanbuden uppgick till per kWh.I budgetpropositionen för (prop.1999/2000:1 utgiftsområde 21) föreslog regeringenatt inga beslut om den framtida stödnivån för densmåskaliga elproduktionen skulle fattas i avvaktanpå resultatet av Svenska kraftnäts upphandling.Därför bemyndigade - på näringsutskottetsförslag (bet. 1999/2000:NU3) - regeringen attbesluta om ersättningsnivån samt meddela närmareföreskrifter om stödets utformning när resultatet avupphandlingen förelåg. anmälderegeringen det tillfälliga stödet till för godkännande varvid stödnivånföreslogs uppgå till per kWh producerad elfrån småskaliga elproduktionsanläggningar. Dettainnebar en genomsnittlig ersättningsnivå på 23 öreper kWh. Regeringens bedömning var att dennastödnivå är nödvändig för att ge den småskaligaelproduktionen rimliga villkor och stimulera till enfortsatt nyetablering av småskaligaproduktionsanläggningar. Kravet på enkelhet ihanteringen av stödet talade vidare för en gemensamstödnivå för de olika kraftslagen.Det framtida stödsystemet för förnybar elproduktionMålet med ett nytt stödsystem skall vara att främjaen fortsatt utbyggnad av elproduktion från förnybaraenergikällor med vissa miljöegenskaper och samtidigtstimulera en marknadsdynamik som skaparförutsättningar för kostnadseffektivitet ochteknikutveckling utan att störningar i elmarknadensfunktion uppstår. Införandet av det nya systemetskall ske på ett sådant sätt att rimligakonkurrensvillkor för den förnybara elproduktionenlångsiktigt kan upprätthållas.Med ett certifikat avses ett dokument som tilldelaseller utfärdas av en elproducent som producerar elmed hjälp av sol, vind, vatten eller biobränsle.Produktionsteknik, anläggningsstorlek, bränsle ellerandra miljöegenskaper kan behöva avgränsas så attendast el som framställts på visst sätt skall kunnaligga till grund för utfärdandet av certifikat.Certifikatet är ett bevis på att en viss mängd elproducerats på ett angivet sätt. Certifikaten harsom syfte att vara bärare av det mervärde som elproducerad på ett visst sätt har i förhållande tillannan el. Förnybar elproduktion har oftast högreproduktionskostnader än andra produktionskällor,vilket innebär att högre intäkter krävs än för annanel, om elproducenten långsiktigt skall få täckningför sina produktionskostnader.Med kvot avses en förpliktelse eller ett åtagandeatt leverera eller använda en bestämd mängd el somfaller inom avgränsningen för vad kvotsystemetekonomiskt skall stödja. I det fall då kvoten inteinnebär ett frivilligt åtagande bestämmer statenstorleken på kvoten. Utgångspunkten för kvoten ärett mål för mängden producerad el som skall stödjaseller dess andel av den totala eltillförseln ettgivet år. Kvoten beräknas således på den summeradetillförselsidan, men den tillämpas påanvändningssidan hos den enskilda aktören somomfattas av kvotsystemet. Kvoten kan sättas antingeni absoluta tal, mätt i GWh, eller som ett procenttalsom anger hur stor andel av den totalaelanvändningen som skall härröra från en viss formav elproduktion. Avsikten är att kvotsystemet skallvara teknikdrivande och successivt leda till en ökadandel av den önskvärda elproduktionen på ett alltmerkostnads-effektivt sätt. Det långsiktiga målet äratt el som produceras av förnybara energikällor ochuppfyller vissa miljökriterier skall kunna säljasmed kostnadstäckning utan stöd på en öppenelmarknad.När en efterfrågan på certifikat skapas fårdokumenten ett värde som producenten kantillgodogöra sig. Avsikten är att det värdet skalltäcka hela eller delar av den högreproduktionskostnad som är förknippad med den form avelproduktionen som kvotsystemet är avsett attstimulera. Den el som produceras i anläggningarbaserade på förnybara energikällor köps och säljs påsamma sätt som annan el, t.ex. genom bilateralaavtal eller på elbörsen. För att skapa överblick ochenhetlighet förordar regeringen att det föreslagnasystemet med certifikatshandel kombinerat med kvoterpå sikt ersätter nu gällande stöd till förnybar ochsmåskalig elproduktion som införandet avdet nya systemet sker på ett sådant sätt att rimligakonkurrensvillkor för den förnybara elproduktionenlångsiktigt kan upprätthållas.Enligt vad som sägs i propositionen överensstämmerhandel med certifikat kombinerad med ett kvotsystemväl med det krav på marknadsnära system som regeringoch riksdag tidigare förordat. Certifikatshandelkombinerat med kvoter innebär en finansiering viamarknaden, vilket ger en ökad långsiktighet istödsystemet. Dessutom skapar modellenaffärsmöjligheter för aktörerna och enmarknadsdynamik som ger förutsättningar förkostnadseffektivitet och teknikutveckling utan attstörningar i elmarknadens funktion uppstår. Detta ärenligt regeringens mening viktiga mål för ettframtida stödsystem. Ett färdigt system med dennautformning bör enligt regeringens mening kunnautformas med sikte på ikraftträdande den 1 januari2003.Övergångslösning för att skydda småskaligelproduktionEtt syfte med den upphandling som genomförts avSvenska kraftnät är att relationen mellan köpare ochsäljare av den småskaliga kraften skall vara baseradpå marknadsmekanismer och inte på reglering ochfastprisavtal. Enligt regeringens bedömning är enpositiv utveckling av den småskaliga elproduktionenberoende av en fortsatt anpassning till mermarknadsnära förhållanden. Den upphandling somgenomförts har varit ett förstasteg i denna riktning. Regeringen avser därför attverka för att någon form av enhetliga avtalsvillkorför förhållandet mellan producenter och köpare avden småskaliga kraften tas fram också för åren 2001och 2002. krävs stabila förhållanden igällande stödsystem och övriga regelverk för attdenna marknadsanpassning skall kunna ske parallelltmed en fortsatt utbyggnad av elproduktionen frånförnybara energikällor. Av detta skäl bör, enligtregeringen, det tillfälliga stödet till småskaligelproduktion förlängas t.o.m. utgången av ,och stödnivån på per kWh bör ligga fast underhela perioden.Kostnaden för den övergångslösning som regeringenföreslår uppskattas till ca perår . Eftersom betydandevariationer i såväl vattenkrafts- somvindkraftsproduktionen förekommer är en exaktbestämning av medelsbehovet inte möjlig. Ytterligareutbyggnad av småskalig elproduktion, i enlighet meddet energipolitiska programmets genomförande, kandärutöver medföra att anspråken på medel ökar något.Regeringens samlade bedömning av stödbehovet är attdetta kommer att uppgå till i genomsnitt 210miljoner kronor under åren 2001 och 2002.Utskottet behandlar frågan om anslagets storleksenare i betänkandet.MotionernaDet föreslagna stödsystemet är krångligt ochsvårförståeligt, vilket bl.a. innebär att dessverkliga kostnader döljs eftersom kostnaderna ihuvudsak ligger utanför statsbudgeten, lyder detkritiska omdömet i motion 1999/2000: N42 (m).Motionärerna hyser farhågor för att kostnaderna försystemet i stor utsträckning kommer att vältras överpå elkonsumenterna, som det kommer att blisvårt att utvärdera exakt hur stor merkostnaden förkonsumenterna blir. Detta, sägs det, ökar i sin turrisken för att stödsystemet permanentas.I motion 1999/2000:N41 (kd) yrkas att riksdagenskall avslå regeringens förslag till riktlinjer förframtida stödsystem till elproduktion från förnybaraenergikällor. Argumentet i motionen är att förslagetär otydligt och att konsekvenserna är omöjliga attförutse. Regeringens förslag att behålla dennuvarande stödnivån på per kWh fram till den31 avvisas i motionen; i stället börstödet ligga högre för att garantera fortsatt driftav den befintliga och planerade volymen småskaligelproduktion. Motionärerna menar att den osäkraperiod som de småskaliga elproducenterna ochservicebranschen befinner sig i förlängs medregeringens förslag . Vad somföljer därefter är omöjligt att förutse,heter det.För att kunna genomföra den kommande storskaligautbyggnaden av vindkraftverk i landet, som är sånödvändig för omställningen till ett ekologisktsamhälle, är det nödvändigt att effektbegränsningenpå 1 500 kW för småskalig elproduktion tas bort heltoch hållet, är budskapet i motion 2000/01: N265 (c).Motionärens uppfattning är att den nämnda gränsen ären kvarleva från gamla regler som inte hör hemma pådagens fria elmarknad. Konsekvenserna blir enligtmotionären att t.ex. redan uppförda verk medgenerator-effekt på 1 650 kW körs på 1 500 kW,vilket är ett slöseri med ekonomin och mot suntförnuft. Mot bakgrund av att det numera i andraländer finns färdigutvecklade vindkraftverk på 2000-2 500 kW i generatoreffekt bör gränsen på 1 500kW tas bort.Det finns ingen anledning att nu ta ställning tillregeringens förslag om framtida riktlinjer för ettnytt stödsystem för den småskaliga elproduktionen,anförs det i motion 1999/2000:N43 (fp). Att redan nuta principiell ställning för ett kvotsystem, sompåminner om det gamla inmalningstvånget inomjordbrukspolitiken, är inte nödvändigt. Enligtmotionärerna är risken med den föreslagna modellenatt den leder till att de extra kostnaderna förolönsam energiproduktion övervältras påkonsumenterna utan tillfredsställande information. Imotionen erinras om att iprincip tagit ställning för att den småskaligaelproduktionen efter utgången av får agerapå elmarknaden på samma villkor som annanproduktion, och därmed avvisas regeringens förslagtill stöd.Införandet av det nya systemet innebär attmerkostnaden för den dyrare förnybara elektriciteteni huvudsak kommer att bäras av alla elkunder istället för av staten via subventioner, konstaterasi motion 2000/01:MJ780 (mp). Motionärernasuppfattning är att det nya systemet innebär atthuvuddelen av de nuvarande stödformerna förproduktion av el från förnybara energikällor kanslopas.Vissa kompletterande uppgifterDet nuvarande stödet på per kWh producerad elfrån småskaliga elproduktionsanläggningarfinansieras genom en särskild avgift på perkWh . Avgiften tas ut av innehavare avnätkoncession, vars ledningar är anslutna tillstamnätet. Avgiftsskyldigheten upphör sålunda vidutgången av . Avgiftsuttaget regleras i lagen(1999:1377) om tillfällig avgift för stöd tillsmåskalig elproduktion. I förordningen om stöd tillsmåskalig elproduktion (2000:614) lämnasbestämmelser om den närmare utformningen av stödet.Stödet godkändes av . Ettanslag på är uppfört förändamålet på statsbudgeten för inomutgiftsområde 21 (B 9 Skydd för småskaligelproduktion). Stödet riktar sig till elproduktionfrån småskaliga anläggningar med en effekt av högst1 500 kW. Utbetalningen av stödet går tillelhandelsföretagen och ej direkt till producenternaav den småskaliga kraften.