bet · GN01NU15 · 2000-03-07 00:00:00 — Vidare anförmotionärerna att biobränslen är ett bra alternativför värmeproduktion men ett dåligt för elproduktion.Forskning och utveckling pågår kring en teknik medförgasning av biomassa i kombination med kraftvärme-eller kondensproduktion. Om, framhållermotionärerna, regeringen lyckas i ambitionen attsnabbt åstadkomma en utbyggnad av den konventionellabiokraftvärmen kommer detta att användas ifjärrvärmeanläggningarna. Vi riskerar då att det påsikt inte kommer att finnas någon marknad förutprovning och prövning av förgasningstekniken, omoch när denna närmar sig kommersiell användbarhet.I motion 1999/2000:N389 (c) anförs att hanteringenav träråvara kommer att vara av avgörande betydelseför att klara sysselsättning och välfärd i Sverige.Enligt motionärerna måste därför de möjligheter somskogsbruket i vidaste mening erbjuder bättre tastill vara. Det innebär att en målmedveten ochkonsekvent satsning bör göras på att vidareförädlaträråvaran i skogslänen.I motion 1999/2000:T205 (v) framhålls att etanol ärett av de alternativa drivmedel som det finns godaförutsättningar för att producera i Sverige.Motionärerna anför att användningen av etanol intebidrar till växthuseffekten utan tvärtom ger etanolmindre luftföroreningar. Det innebär ett stort stegpå vägen mot ett ekologiskt hållbart samhälle.Dessutom skapar framställningen av etanolarbetstillfällen med god regional spridning, i bådetillverknings- och distributionsledet. Eninblandning av etanol i bensin och diesel senastår 2006 bör, enligt motionärerna, vara ett förstasteg. Det skulle motsvara en produktion avetanol på . Motionärernaföreslår att processen med omställning tilletanoldrift sker genom lagstiftning. Lagstiftningenbör bl.a. innehålla krav på att en viss andel av dedrivmedel som säljs skall vara förnybara.Vissa kompletterande uppgifterEnligt uppgift från svararbiobränslen för av landetsenergitillförsel. Användningen har stadigt ökatunder den senaste . Biobränslen ansesinte bidra till växthuseffekten. En potential förytterligare uttag av biobränslen från skogenredovisas också i olika beräkningar.Energimyndighetens uppfattning är att beräkningarnasammantaget visar på möjligheter att utnyttjabetydligt större volymer biobränsle, dock underbeaktande av ekologiska restriktioner,kompensationsgödsling och/eller askåterföring föratt upprätthålla en långsiktig näringsbalans imarken. En stor kapacitet för produktion avförädlade biobränslen finns i landet,men efterfrågan har inte ökat i motsvarande takt.Avsättningen är cirka hälften avtillgänglig produktionskapacitet.Marknadsutvecklande insatser är därför viktiga försektorns utveckling.För att få en ökad kunskap om bioenergi som systempågår , inom ramen förenergiforskningsprogrammet, projektet . Totalt satsas påbioenergiprogrammet under åren 1998-2004.Den tidigare forskningen kring bioenergisystem harfrämst inriktats på produktionen av biomassa förenergiändamål från skogs- och jordbruk. För enfortsatt expansion av produktion och användning avbioenergi behöver hela kedjan från produktion tillanvändning studeras inkluderande även logistik,distribution, samhällsekonomisk betydelse ochpåverkan samt miljömässiga effekter. Det innebär enansats med betydande fokus även på senare led ikedjan, dvs. omvandling och slutanvändning.Beskattning av fordonsbränslen regleras av det s.k.mineraloljedirektivet (rådets direktiv /81/EEG omharmonisering av strukturerna för punktskatter påmineraloljor). Av direktivet följer att vissaminimiskattenivåer måste iakttas vad gällerbeskattningen av samtliga fordonsbränslen, dvs.såväl fossila som förnybara drivmedel.Mineraloljedirektivet ger dock medlemsländernamöjlighet att medge skattelättnader för bränslen somanvänds i försöksverksamhet inom ramen förpilotprojekt, som syftar till att utveckla mermiljövänliga bränslen. Regeringen har från år 1995och beviljat - med stöd avbestämmelser om pilotprojekt i lagen (1994:1776) omskatt på energi (2 kap. 12 §) - ett tjugotal företagbefrielse från skatt på etanol.I 1999 års ekonomiska vårproposition (prop.1998/99:100) meddelades att regeringen avsåg attlämna in en ansökan till för attkunna medge skatttebefrielse för biodrivmedel.Enligt uppgift från Regeringskan-sliet har någonansökan till kommissionen ännu inte inlämnats omundantag enligt mineraloljedirektivet för att kunnamedge generell skattebefrielse eller nedsättning avskatt för biodrivmedel.I betänkande 1999/2000:SkU8 behandladeskatteutskottet bl.a. ett förslag till ändring imiljöbalken angående begränsad inblandning av etanoli bensin till en volymhalt om högst . Vidkammarbehandlingen beslöt riksdagenatt återförvisa ärendet till skatteutskottet förytterligare beredning. Ärendet behandlades på nytt ibetänkande 1999/2000:SkU11. På förslag avskatteutskottet i sistnämnda betänkande beslötriksdagen att göra ett tillkännagivande tillregeringen i fråga om högsta tillåtna volymhaltetanol i bensin. I betänkandet tillkännagavutskottet att det är viktigt att regeringen följerutvecklingen av produktionsmetoder samt eventuelltnya forskningsrön vad gäller etanolinblandning idrivmedel. Utskottet anförde att om det gesanledning till antagande att maximivärdet företanolinblandning i bensin bör förändras bör dettaaktualiseras under de fortsatta förhandlingarna medEU. Vidare ansåg utskottet att regeringen i avvaktanpå ytterligare beredning på området bör prövamöjligheten att kommissionen lämnar dispens fråndirektivets bestämmelser om högsta tillåtnavolymhalt etanol i bensin.Inom ramen för energiforskningsprogrammetfinansierar forskning ochutveckling kring produktion och användning avalternativa drivmedel i syfte att utveckla befintligteknik och ta fram ny teknik. Insatserna inomprogrammet för utveckling av etanolproduktion har ihuvudsak koncentrerats till skogsråvara. Etanolenanvänds inom transportsektorn för fordonsdrift.Programmet omfattar grundläggande forskningsfrågor,teknikutveckling och arbeten i pilotskala. I daganvänds etanol som drivmedel främst iinnerstadsbussar, vilket ger minskade utsläpp avpartiklar samt av svavel- och kväveoxider. utgått till projektering av en pilotanläggningför produktion av etanol från skogsråvaror iÖrnsköldsvik samt för uppbyggnad av enprocessutvecklingsenhet vid Lunds universitet.Totalt satsas påetanolprogrammet . Målet är attge tekniskt, vetenskapligt och ekonomiskt underlagför att framställa etanol i större skala till lägrekostnader. Dessutom pågår separata projekt för bl.a.biogasdrivna lastbilar, produktion av biobaseradmetanol och blandning av dieselolja och etanol.Utskottets ställningstagandeUtskottet ställer sig bakom bedömningen i motionerna1999/2000:N228 (m) och 1999/2000:N389 (c) att enökad biobränsleanvändning är nödvändig som ett led ienergiomställningen. Det behövs dock ökad kunskap omvad som krävs för att miljömålen i skogen skallkunna uppnås. Inom ramen förenergiforskningsprogrammet satsas det totalt, enligttidigare redovisning, påbioenergiprogrammet under åren 1998-2004.När utskottet behandlade motsvarande motionsyrkandeni det energipolitiska betänkandet (bet.1998/99:NU8 s. 25) bedömde utskottet bl.a. att detär viktigt att ökningen av biobränsleanvändningen ienergisektorn kan ske i en sådan takt att miljö- ochhälsomässiga konsekvenser kan beaktas. Vidareunderströk utskottet vikten av att den utbyggnad avbiobränslebaserad kraftvärme som ingår iomställningsprogrammet genomförs på ettmiljöacceptabelt sätt. Utskottet bedömde också attden lagstiftning och de regler som finns förden aktuella typen av anläggningar är en god grundför att utbyggnaden kan ske miljöanpassat. Denmiljöbevakning som utförs av myndigheter inomenergi-, miljö- och skogssektorerna samt frånforskarsamhället säkerställer att den bevakning aveffekterna på skogen som efterlyses i motion1999/2000:N228 (m) kommer att bli utförd. Utskottetsuppfattning är att förra årets ställningstagandealltjämt är aktuellt varför någon särskildmiljökonsekvensbeskrivning inte är påkallad. Med detsagda avstyrks de nämnda motionerna i här berördadelar.I motion 1999/2000:T205 (v) framhålls att etanol ärett av de alternativa drivmedel som det finns godaförutsättningar för att producera i . Senastfrågan togs upp av var i samband medskatteutskottets betänkande (bet. 1999/2000:SkU11).Riksdagen beslöt då, som tidigare nämnts, att göraett tillkännagivande till regeringen i fråga omhögsta tillåtna volymhalt etanol i bensin. mening bör det nu aktuellamotionsyrkandet inte föranleda någonåtgärd från sida.Med det sagda avstyrker utskottet samtliga häraktuella yrkanden. beträffande riktlinjer förenergipolitikenatt avslår motionerna 1999/2000:Sk692 yrkande 28,1999/2000:MJ547 yrkande 6, 1999/2000:N222yrkandena 1 och 2, 1999/2000:N228 yrkandena 2-4,9-11, 13, 14, 16, 18, 23, 26 och 28,1999/2000:N245 yrkande 2, 1999/2000:N261,1999/2000:N274 yrkandena 1, 2, 4-6 och 12,1999/2000:N293, 1999/2000:N356 yrkande 1 och1999/2000:N383 yrkandena 1 och 5,res. 1 (m, fp)res. 2 (kd)res. 3 (mp)2. beträffande fråga om ny folkomröstningom kärnkraftenatt avslår motionerna 1999/2000:N207,1999/2000:N210, 1999/2000:N222 yrkande 3 och1999/2000:N228 yrkande 12,res. 4 (m, kd, fp)res. 5 (mp) - motiv.3. beträffande 6 § i kärntekniklagenatt avslår motionerna 1999/2000:N228 yrkandena 7och 8, 1999/2000:N295 och 1999/2000:N383 yrkande11,res. 6 (m, kd, fp)4. beträffande säkerhetskrav ikärntekniklagenatt avslår motion 1999/2000:N274 yrkande 3,res. 7 (mp)5. beträffande MOX-bränsleatt avslår motion 1999/2000:N227 yrkandena 1 och3-5,res. 8 (mp)6. beträffande reservkraftsproduktionatt avslår motion 1999/2000:N325,7. beträffande tillsyn av fjärrvärmeatt avslår motionerna 1999/2000:N215 och1999/2000:N228 yrkande 22 i denna del,8. beträffande vindkraftatt avslår motionerna 1999/2000:N275 yrkandena 1och 10, 1999/2000:N276 yrkande 1 och1999/2000:N280,res. 9 (mp)9. beträffande vissa biobränslefrågoratt avslår motionerna 1999/2000:T205 yrkande 4,1999/2000:N228 yrkande 19 och 1999/2000:N389yrkande 4.res. 10 (m)den 7 mars 2000På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), BarbroAndersson (), (), GöranHägglund (kd), (), (), (), (),(), (), IngerStrömbom (kd), (), (), (), (), AnneLudvigsson (s) och (). Riktlinjer för energipolitiken (mom. 1)Per (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omriktlinjer för energipolitiken bort ha följandelydelse:I linje med vad som anförs i motionerna1999/2000:Sk692 (m), 1999/2000: N222 (m),1999/2000:N228 (m), 1999/2000:N245 (m) och1999/2000:N293 (m) anser utskottet att 1997 årsenergipolitiska beslut bör återkallas. skyndsamt anta nya energipolitiskariktlinjer. skall dra nytta av de resursersom står till folkhushållets förfogande. Deenergipolitiska riktlinjer som antogs skadarSverige som industrination. Särskilt allvarligt ärbeslutet om att påbörja en förtida avveckling avkärnkraften. Det innebär en kapitalförstöring somsaknar motstycke och som kommer att medföravälfärdsförluster. Miljön skadas och det blirsvårare att bekämpa arbetslösheten. Mot dennabakgrund anser utskottet att beslutet att stängaBarsebäck 1 skall rivas upp, så att kärnkraftverketkan drivas vidare så länge reaktorerna uppfyllermiljö- och säkerhetskraven. Vidare måste lagen omkärnkraftens avveckling, som kränker väsentligarättsgrundsatser, upphävas.För utskottets vidkommande är växthusgasernasklimatpåverkan särskilt oroande. Enligt utskottetsmening saknar regeringen en samlad klimatpolitisklinje, varför det finns mycket starka skäl för attgenomföra en bred miljökonsekvensanalys av enkärnkraftsavveckling i . Regeringen bördärför tillsätta enmiljökonsekvensutredning, som bl.a. redovisarkonsekvenserna av ett ökat beroende av el frånexempelvis danska kol- och oljebaseradeelproduktionsenheter.Utskottet konstaterar att det fortfarande råderoklarhet om AB:s framtida roll. mening skall vara ett striktaffärsmässigt bolag som deltar i konkurrensen påjämbördiga villkor med andra kraftproducenter. Underde som har gått sedan bolagiseringen harVattenfalls ledning lyckats etablera bolaget som enprofessionell, trovärdig och oberoende aktör påkraftmarknaden. Alla de mål som satte uppvid bolagiseringen har uppfyllts. Enligt utskottetsmening skadar den ökade politiska styrningenförtroendet för inom och utom landet.Bolagets fortsatta utveckling hämmas när politiskaskäl lägger hinder i vägen för ett affärsmässigtagerande.Politiseringen riskerar också att snedvridakonkurrensen. När staten bestämmer spelreglerna påen återigen alltmer politiskt styrd energimarknadoch ökar den politiska kontrollen över detstörsta företaget på denna marknad uppstår enskadlig intressesammanblandning. Risken är dessutomöverhängande att det uppstår skadligaspridningseffekter, dvs. att politiseringen skaparen generell osäkerhet om den roll som stora statligaföretag spelar på konkurrensutsatta marknader.Utskottet anser därför att ävenfortsättningsvis skall bedriva sin verksamhetsjälvständigt och på affärsmässiga grunder samt attägandet i skall breddas.Sammanfattningsvis vill utskottet framhålla attenergipolitiken skall vara ett instrument för att nåövergripande mål som konkurrenskraft, god miljö ochvälfärd. Enligt utskottets mening böreffektiviseringen och hushållningen medenergiresurser fortsätta på de villkor som en frienergimarknad anger.Med det sagda tillstyrks motionerna 1999/2000:N228(m), 1999/2000: Sk692 (m), 1999/2000:N222 (m),1999/2000:N245 (m), 1999/2000:N293 (m) och1999/2000:N356 (fp) i här aktuell del. Det utskottetnu anfört ligger också delvis i linje med de i dettaavsnitt berörda yrkandena i motion 1999/2000:N383(kd). Med hänvisning till den principiella syn som idet föregående utvecklats gentemot 1997 årsenergipolitiska beslut och den politiska uppgörelsesom inför detta avgörande träffades av berördaparter avstyrker utskottet vidare motionerna1999/2000:N261 (v), 1999/2000:N274 (mp) och1999/2000:MJ547 (mp).Utskottet vill härutöver bestämt avvisa den syn somuttrycks i motion 1999/2000:N274 (mp) om hurekonomiska styrmedel skall utnyttjas inomenergipolitiken. Att använda ekonomiska styrmedel isyfte att uppnå en slutlig avveckling av kärnkraftentill är enligt utskottets uppfattning interealistiskt. En sådan energipolitik skulle fåförödande konsekvenser för svenskt näringsliv ochdärmed för sysselsättning, välfärd ochkonkurrenskraft. Denna politik skulle även få tillföljd en drastiskt försämrad miljö med negativklimatpåverkan. I detta sammanhang avstyrker ocksåutskottet de delar i motionen som berör ekonomiskastyrmedel under namnet skatteväxling, som på ettgodtyckligt sätt riskerar att slå ut industriföretagoch därmed sysselsättning i landet.Det utskottet nu anfört om energipolitikensinriktning bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande riktlinjer förenergipolitikenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk692yrkande 28, 1999/2000:N222 yrkandena 1 och 2,1999/2000:N228 yrkandena 2-4, 9-11, 13, 14, 16,18, 23, 26 och 28, 1999/2000:N245 yrkande 2 och1999/2000:N293, med anledning av motionerna1999/2000:N356 yrkande 1 och 1999/2000:N383yrkandena 1 och 5 och med avslag på motionerna1999/2000:MJ547 yrkande 6, 1999/2000:N261 och1999/2000:N274 yrkandena 1, 2, 4-6 och 12 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Riktlinjer för energipolitiken (mom. 1)och (båda kd) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omriktlinjer för energipolitiken bort ha följandelydelse:I likhet med vad som anförs i motion 1999/2000:N383(kd) anser utskottet att målet bör vara attåstadkomma ett ekologiskt uthålligt energisystem,där den negativa påverkan på hälsa, klimat och miljöär så liten som möjligt. energiförsörjningskall tryggas genom en långsiktig och medvetenenergipolitik med fasta spelregler där inhemskaförnybara energikällor och bränslen utgör en växandebas.Enligt utskottets uppfattning bör energipolitikeninriktas på att åstadkomma breda politiskauppgörelser och långsiktigt stabila spelregler föraktörerna på elmarknaden. Utgångspunkten skall varaatt genom eleffektivisering samt utveckling ochinfasning av förnybar elproduktion fasa utkärnkraften och - - även energisystemsom bygger på fossila bränslen. Målet är ettomställningsarbete som syftar till att bygga ettekologiskt uthålligt energisystem utan drastiskaprisförändringar, risk för elbrist och därmedytterligare påfrestningar på välfärd ochsysselsättning. Industri och hushåll skallgaranteras säkra elleveranser till fortsattkonkurrenskraftiga och rimliga priser. Stängningenav innebär att svensk elförsörjning,miljö, ekonomi och svenskt industriklimat försämras.Utskottet anser vidare att det saknas en samladklimatpolitisk linje. Det är minst sagtuppseendeväckande att regeringen ochriksdagsmajoriteten inte låtit göra någon som helstmiljökonsekvensanalys. De ökade koldioxidutsläppen,som kommer att bli följden av en ökadfossilbränsleanvändning, går stick i stäv med dets.k. Kyotoprotokollets intentioner.Mot denna bakgrund anser utskottet att beslutet attstänga bör rivas upp, så att verket kandrivas vidare tills motsvarande mängd el kantillföras och/eller sparas bort.Med det sagda tillstyrker utskottet de här aktuellayrkandena i motion 1999/2000:N383 (kd). nu anfört ligger också delvis i linje medde i detta avsnitt berörda yrkandena i motion1999/2000:N228 (m).Som framgår av redovisningen som lämnades ärdet utskottets uppfattning att energipolitiken ärett instrument för att nå övergripande mål somkonkurrenskraft, god miljö och välfärd. Mot dennabakgrund måste utskottet bestämt avvisa den syn somuttrycks i motion 1999/2000:N274 (mp) om hurekonomiska styrmedel skall användas inomenergipolitiken. Att använda ekonomiska styrmedel isyfte att uppnå en slutlig avveckling av kärnkraftentill är enligt utskottets uppfattning interealistiskt. En sådan energipolitik skulle fåförödande konsekvenser för svenskt näringsliv ochdärmed för sysselsättning, välfärd ochkonkurrenskraft. Denna politik skulle även få tillföljd en drastiskt försämrad miljö med negativklimatpåverkan.Det utskottet nu anfört om energipolitikensinriktning bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande riktlinjer förenergipolitikenatt med bifall till motion1999/2000:N383 yrkandena 1 och 5, medanledning av motionerna 1999/2000:Sk692yrkande 28, 1999/2000:N222 yrkandena 1 och2, 1999/2000:N228 yrkandena 2-4, 9-11, 13,14, 16, 18, 23, 26 och 28, 1999/2000:N245yrkande 2, 1999/2000:N293 och1999/2000:N356 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1999/2000:MJ547 yrkande 6,1999/2000:N261 och 1999/2000:N274 yrkandena1, 2, 4-6 och 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Riktlinjer för energipolitiken (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omriktlinjer för energipolitiken bort ha följandelydelse:Utskottet vill ansluta sig till den principiellasyn på energipolitikens utformning som uttrycks imotion 1999/2000:N274 (mp). Energisystemet måstegenomgå en total omställning till en elproduktionmed förnybara energislag och en slutgiltigavveckling av kärnkraften . Detta år böråterinföras som slutår för kärnkraftsavvecklingen.Under de närmaste fem åren bör minst trekärnkraftsreaktorer stängas, somkoldioxidutsläppen från energisektorn minskar.Utskottet anser att den svenska energipolitikensmål skall vara att inom ramen för en ekologisktbärkraftig utveckling skapaförutsättningar för att förse landet med förnybarenergi på ett sätt som medför att näringslivet geskonkurrenskraftiga villkor och hushållen får rimligatotalkostnader. En skatteväxling med högre skatterpå energi och miljöutsläpp och lägre skatter påarbete bör genomföras. Den allmänna energiskatten,som bör utgå med en enhetlig skatt per kWh, börkompletteras med produktions- och miljörelateradeskatter. Med utgångspunkt i nyssnämnda mål förenergipolitiken bör såväl kärnkraften som fossilabränslen avvecklas ur det svenska energisystemet.Kärnkraften bör avvecklas helt, medan målsättningenför fossila bränslen bör vara att användningen skallminska med . bör målet vara attbortfallet av energi inte skall ersättas fullt ut.En minskad andel kärnkraftsproducerad elektricitetbör kompenseras dels av en minskad elanvändninggenom konvertering från eluppvärmning samteffektivare elanvändning och hushållning, dels av enutbyggnad av ny elproduktion med förnybaraenergislag. Även för miljövänliga energislag gällerdet att finna en optimal snarare än en maximal nivåpå användningen. Vikten av en effektivisering avenergianvändningen kan därför inte nog understrykas.Utskottet förordar mot denna bakgrund en strategisom går ut på att aktivt utnyttja marknadsekonomiskastyrmedel för att åstadkomma huvuddelen avkärnkraftsavvecklingen. Alla energislag skall betalasina fulla kostnader. Effekterna av dessa styrmedelkommer emellertid inte att nås så fort att de kanutnyttjas för inledningen av kärnkraftsavvecklingen.För att åstadkomma en påbörjad avveckling avkärnkraften och för att säkerställa att avvecklingensker i en jämn och rimlig takt behövs därför enkompletterande lagstiftning i form av enavvecklingslag. Med utnyttjandet av ekonomiskastyrmedel och bestämmelserna i lagen om kärnkraftensavveckling är det utskottets uppfattning att trekärnkraftsreaktorer kan stängas under de närmastefem åren.Med det sagda tillstyrker utskottet de aktuellayrkandena i motion 1999/2000:N274 (mp). Övriga härbehandlade motioner avstyrks i berörda delar. nu har anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande riktlinjer förenergipolitikenatt med bifall till motion 1999/2000:N274yrkandena 1, 2, 4-6 och 12 och med avslag påmotionerna 1999/2000:Sk692 yrkande 28,1999/2000:MJ547 yrkande 6, 1999/2000:N222yrkandena 1 och 2, 1999/2000:N228 yrkandena 2-4,9-11, 13, 14, 16, 18, 23, 26 och 28,1999/2000:N245 yrkande 2, 1999/2000:N261,1999/2000:N293, 1999/2000:N356 yrkande 1 och1999/2000:N383 yrkandena 1 och 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Fråga om ny folkomröstning omkärnkraften (mom. 2)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omfråga om ny folkomröstning om kärnkraften bort haföljande lydelse:Folkomröstningen om kärnkraften i Sverigegenomfördes , d.v.s. för20 år sedan. har avsevärdatekniska framsteg gjorts inom många områden,inklusive energiområdet. har ökad insiktvunnits om olika energikällors miljöeffekter, t.ex.i fråga om utsläppen av koldioxid.Till detta kommer att såväl väljargrupper somriksdagens sammansättning har förändrats sedanfolkomröstningen genomfördes De drygt 2 miljonerväljare som har tillkommit har intefått uttala sig i kärnkraftsfrågan. Av dagens aktivariksdagsledamöter och ersättare satt vid tiden för folkomröstningen.Kärnkraftstekniken har vidare varit föremål för ensnabb utveckling, inte minst på säkerhetsområdet. Idiskussionen inför folkomröstningen fanns det ingareservationer för att nya tekniska innovationer kanförändra såväl säkerhets- som miljöaspekter avkärnkraftsanvändningen. Ett beslut grundat på 1980års tekniska utvecklingsnivå skulle alltså gällaockså framdeles.Med den redovisade bakgrunden har utskottet velatpeka på det orimliga i att dagens - men ocksåmorgondagens - energipolitik skall styras utifrån1980 års folkomröstning och de förhållanden som dåvar kända. Utformningen av energipolitiken måstesjälvfallet påverkas av de nya omständigheter somtillkommit sedan folkomröstningen:energifrågornas globala karaktär har inte minstgenom växthuseffekten blivit allt tydligare;bedömningen av de svenska kärnkraftsreaktorernastekniska livslängd har förändrats jämfört med den25-åriga livslängd som låg till grund årsbeslut om avveckling ; den svenskaelmarknaden har avreglerats, och elkunderna hardärigenom fått större makt att påverka de produkteroch de tjänster som erbjuds.