bet · GN01BoU7 · 2000-02-24 00:00:00 — anges uttryckligen som ett allmänt intressesom skall beaktas vid planläggning och vidlokalisering av bebyggelse (2 kap. 2 §).-- Krav ställs på att byggnader skall ha en yttreform och färg som är estetiskt tilltalande (3 kap.1 §).-- Ändringar av byggnader skall utföras varsamt såatt byggnaders karaktärsdrag skall beaktas (3 kap.10 §).-- Den eller de nämnder som fullgör kommunensuppgifter inom plan- och byggnadsväsendet skallverka för estetiskt tilltalande stads- ochlandskapsmiljö (11 kap. 1 §).-Som framgår av den kortfattade redovisningen ovanhar de frågor om byggnaders kulturella ocharkitektoniska värden som tas upp i motion 1998/99:Bo237 (kd) dels lyfts fram på ett övergripande plangenom handlingsprogrammet för arkitektur,formgivning och design, dels konkretiserats genom deändringar som gjorts i PBL. Vad i motionen förordatsfår därmed anses vara tillgodosett.Utskottets tidigare bedömning står fast. Isammanhanget vill utskottet även hänvisa till vadsom i detta betänkande anförts beträffande bygglovför inre förändringar. Motion 1999/2000:Bo233 (kd)yrkande 6 om byggnaders kulturella ocharkitektoniska värden avstyrks.I motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 12 framhållermotionärerna betydelsen av att ge ökad vikt åtbevarandefrågorna i planeringen. Motionärernaförespråkar bl.a. att det görs en inventering avefterkrigstidens bebyggelse för att få en översiktöver dessa årtiondens värdefullaste bebyggelse.Bostadsutskottet delar motionärernas uppfattningatt det finns starka skäl för att hävdabevarandeintressen beträffande de nämndabyggnaderna. Som utskottet anförde i betänkande1998/99:BoU4 kan det hävdas att PBL i sin nuvarandeutformning (efter 1995) erbjuder större möjligheteratt skydda kulturbyggnader och kulturmiljöer äntidigare. Här kan nämnas möjligheten att idetaljplan eller områdesbestämmelser preciseravarsamhetskravet i 3 kap. 10 § PBL (5 kap. 7 §första stycket 4 och 16 § 4 PBL). I sammanhanget kanäven hänvisas till vad utskottet på annat ställe idetta betänkande har anfört om bygglov för inreförändringar. Som utskottet anförde ärdet viktigt att framhålla det ansvar somkommunerna har på området. Det är således ettkommunalt ansvar att med stöd av PBL utfärdaerforderliga skyddsbestämmelser m.m. Motsvarandesynpunkter gör sig gällande beträffande denefterlysta inventeringen. Utskottet är medhänvisning till det anförda inte nu berett attställa sig bakom vad som förespråkas i motion1999/2000:Bo204 (c) yrkande 12 om bevarandefrågornai planeringen.TransporterMotion 1999/2000:T208 (v) yrkande 3 behandlartransportminimerande samhällsplanering. Motionärernaförordar bl.a. att forsknings- ochutredningsverksamhet på området skall stimuleras ochatt tilldelas mer resurser för denna typ avverksamhet.Bostadsutskottet behandlade (bet.1998/99:BoU4) ett liknande motionsförslag.Förslaget avstyrktes. Utskottet anförde bl.a.följande:Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i fråga om den vikt som bör tillmätasplanarbetet då det gäller att åstadkomma enmiljöanpassning av trafiksystemen. Med stöd avdagens lagstiftning har också kommunerna storamöjligheter att ge frågorna den uppmärksamhet deförtjänar. Regeringen har uppmärksammatmyndigheterna på trafiksystemens vikt inom ettekologiskt hållbart samhälle, bl.a. vad gäller enhållbar stadsutveckling. har ocksåriksdagen antagit ett förslag till transportpolitikför en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56, bet.1997/98: TU10), ett förslag som bl.a. lägger fastatt det övergripande målet för transportpolitikenskall vara att säkerställa en samhällsekonomiskteffektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna ochnäringslivet i hela landet. Detta övergripande målhar därutöver preciserats i ett antal delmål. Underrubriken en god miljö uttrycks delmålet på följandesätt: Transportsystemets utformning och funktionskall anpassas till krav på en god livsmiljö föralla, där natur och miljö skyddas för skador. Eneffektiv hushållning med energi, mark och vatten ochandra naturresurser skall främjas. Genom miljöbalkensom trätt i kraft har ocksåkraven på miljökonsekvensbeskrivningar utökats ochskärpts, bl.a. skall regeringen prövatrafikanläggningar med större miljöpåverkan.Utskottet gör samma bedömning och avstyrkermotion 1999/2000:T208 (v) yrkande 3 omtransportminimerande samhällsplanering.Kommunal planering och företagandeEnligt motion 1999/2000:A230 (fp) yrkande 18 harkommunens planering en viktig roll när det gälleratt skapa en bra grogrund för ett lokaltföretagande.Enligt bostadsutskottets mening torde motionärernasuppfattning delas av så gott som alla. Utskottet ärvidare av den uppfattningen att dagens regelverk ärså utformat att det verkar för en planering som kantillgodose de intressen som motionärerna värnar.Framför allt handlar det dock om prioriteringar ochavvägningar som i första hand bör göras på detkommunala planet. Utskottet är inte berett attställa sig bakom det av motionärerna önskadetillkännagivandet, varför utskottet avstyrker motion1999/2000:A230 (fp) yrkande 18 om planeringoch företagande.Va-frågorMotionärerna bakom motion 1999/2000:Bo213 (s)förespråkar en kartläggning av kommunernasinvesteringar i va-nätet. De framhåller att detfinns ett stort behov av underhåll, förnyelse ochförbättringar samt att detta är ett utmärkt projektur sysselsättningssynpunkt.Kommunförbundet publicerade i november 1998Kommunerna och framtiden en långtidsutredning ombehov och resurser . Av utredningenframgår att den reala kostnaden för va-verksamhetenunder ökade med medankostnaden för väghållning och parker minskade meddrygt . I utredningen förklaras skillnaden del bero på volymförändringar och ökadekvalitetskrav. Angående kvalitetskraven sägs atteftersom de har formulerats av statliga myndigheteroch delvis reglerats i förordningar har va-verksamheten inte kunnat utsättas för sammabesparingskrav som andra verksamheter. Som en annanförklaring pekar utredningen på att va-verksamhetenär avgiftsfinansierad, varför den till skillnad frånannan verksamhet inte utsätts för samma prövning idet kommunala budgetarbetet. Utredningens intresseär dock framför allt inriktat mot behoven ochresurserna för den egna kommunala verksamheten.Frågan om behov och resurser för de kommunalaföretagen är därför av underordnat intresse, om deinte har potentiella effekter på kommunernas ekonomii framtiden, eftersom de är egna juridiska personermed en redovisning som är skild från kommunens.Utredningen ger vid handen att va-verksamheten intetorde vara ett problem för kommunernas ekonomi. Somframgår av utredningen är verksamhetenavgiftsfinansierad. Den begränsning som lagstiftarenställt upp i va-lagen för denna finansiering innebäratt avgifterna inte får överskrida vad som behövsför att täcka nödvändiga kostnader för anläggningen.Lagstiftaren ställer vidare krav på att anläggningenskall uppfylla de krav som från miljö- ochhälsovårdssynpunkt skall tillgodoses. Huvudmannenför anläggningen skall även underhålla anläggningenoch i övrigt se till att den på tillfredsställandesätt fyller sitt ändamål. En huvudman för en allmänva-anläggning har således dels av lagstiftarenuppställda krav på sig angående anläggningens(inklusive vattnets) standard, dels möjligheter attutan att det påverkar den kommunala ekonomin göra deinvesteringar som krävs. Härtill kommer somframskymtar i den refererade utredningen att detinte är ovanligt av verksamheten bedrivs ibolagsform. En slutsats som kan dras av detta är attde investeringar som görs inte annat än undantagsvispåverkar kommunens ekonomi. När det sedan gällerfrågan om bör ta initiativ i fråga omvilka investeringar som görs av kommunerna villutskottet framhålla att det är fråga om verksamheterpå det kommunala planet. Utskottet anser inte attdet finns tillräckliga skäl för att sommotionärerna önskar ta initiativ till enkartläggning av kommunernas investeringar i va-nätet. Utskottet avstyrker därför motion1999/2000:Bo213 (s) om kommunernas investeringar iva-nät.Planeringsprocessens aktörerI tre motioner förs fram förslag om att bereda bl.a.vissa organisationer möjlighet att delta i denkommunala beslutsprocessen. I motion 1999/2000:Bo540 (mp) yrkande 3 förespråkar motionärerna enöversyn av hur ideella organisationer skall beredastillfälle att delta i planeringsarbete som gällernatur- och kulturmiljövård. De anser att de ideellaföreningarna har en orimligt stor börda för atthävda riksintressen, , allmännaintressen som rör grönområden, strandskydd, bullerm.m. Motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 13 imotsvarande del behandlar frågan omintresseorganisationernas deltagande iplaneringsprocessen. Motionärerna nämner särskilthyresgästernas möjligheter. Motionärerna bakommotion 1999/2000:So327 (c) yrkande 3 behandlarsocialtjänstens medverkan i planeringsprocessen. Deanser att företrädare bör delta isamhällsplaneringen och de förordar attsocialtjänstlagen skall innehålla tydligarebestämmelser om roll isamhällsplaneringen.Varje kommun svarar för inom sittområde. Till socialnämndens uppgifter hör enligt 5 §socialtjänstlagen bl.a. att medverka isamhällsplaneringen. Här kan även nämnas att enligt8 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skalllandstingen i planeringen och utvecklingen av hälso-och sjukvården samverka med bl.a. samhällsorgan.Kommunen är skyldig att i samband med upprättandeav förslag till översiktsplan och detaljplan samrådamed bl.a. och andra kommuner somberörs av förslaget. Vidare skall kommunen bereda demyndigheter och enskilda som har ett väsentligtintresse av förslaget tillfälle till samråd (4 kap.3 § och 5 kap. 20 § PBL). Vid bostadsutskottetsbehandling (bet. 1995/96:BoU1) av enmotion angående bl.a. miljögruppers ochnaturvårdsföreningars rätt att delta i samrådanförde utskottet att de av motionärerna nämndagrupperna utan vidare kan räknas in i den krets medvilken samråd kan ske. Bostadsrättshavare,hyresgäster och boende som berörs av förslagettillhör enligt ordalydelsen av 5 kap. 20 § den kretssom kommunen skall bereda tillfälle till samråd. Med"enskilda" avses i 4 kap. 3 § bl.a.bostadsrättshavare, hyresgäster och boende. Syftetmed samrådet är att förbättra beslutsunderlaget ochge möjlighet till insyn och påverkan.Enligt 16 kap. 13 § MB har vissa ideellaorganisationer rätt att överklaga vissa domar ochbeslut på område. Imiljöbalkspropositionen anförde regeringen angåendeorganisationernas rätt att delta underhandläggningen av mål och ärenden attprövningsmyndigheterna normalt har skyldighet attbeakta all utredning som läggs fram i ett mål ellerärende, oavsett om utredningen kommer från entaleberättigad person eller inte, samt att av dettaföljer att miljöorganisationer och andra har storamöjligheter att föra fram sina åsikter underhandläggningen av mål och ärenden. Enligt regeringenskulle det därför inte vara mycket vunnet med att georganisationerna en rätt till agerande i redaninledda mål och ärenden.Utskottet delar i mångt och mycket de uppfattningarsom motionärerna för fram. Enligt bostadsutskottetsmening synes dock de av motionärerna behandladefrågorna genom lagstiftning i allt väsentligt haerhållit den lösning som efterlyses. Utskottet ärmot bakgrund härav inte berett att nu verka förnågra förändringar. Motionerna 1999/2000:Bo540 (mp)yrkande 3, 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 13 imotsvarande del och 1999/2000:So327 (c) yrkande 3 omplaneringsprocessens aktörer avstyrks.Natur- och kulturmiljövårdens organisation m.m.Behovet av en översyn av den offentliga natur- ochkulturmiljövårdens organisation iexploateringsärenden behandlas i motion1999/2000:Bo540 (mp) yrkande 1. att och Riksantikvarieämbetetär passiva när det gäller att värna riksintressensamt att är passivt när det gäller attvärna om tätorters närgrönområden, parker ochliknande. I motionens yrkande 2 behandlasmåluppfyllelsen inom natur- och kulturmiljövården.Motionärerna önskar en oberoende översyn av hur denoffentliga natur- och kulturmiljövårdensorganisation har förändrats och hurgraden av måluppfyllelse inom viktiga områden inomnatur- och kulturmiljövården har utvecklats.Utskottet delar uppfattningen att det är enangelägen uppgift att med lämpliga intervallutvärdera de verksamheter som våra myndigheter haratt svara för. När det gäller de nu aktuella verkenoch deras ansvar finns det skäl att uppmärksammaföljande pågående översyner.Regeringen beslutade att tillkallaen parlamentarisk beredning med uppgift att ienlighet med vad som anges i propositionen Svenskamiljömål - miljöpolitik för ett hållbart (1997/98:145) göra en samlad översyn av vilka delmålsom behövs för att nationellamiljökvalitetsmål, med undantag förmiljökvalitetsmålet "begränsad klimatpåverkan",skall kunna nås inom en generation. Beredningenskall mot bakgrund av bl.a. propositionen isamverkan med berörda myndigheter kartlägga ochanalysera behovet av delmål. Arbetet skall redovisastill regeringen senast den 1 juni 2000.Vid sitt sammanträde beslutaderegeringen att tillkalla en parlamentarisktsammansatt kommitté med uppdrag att utvärderatillämpningen av och lämna förslag tillnödvändiga reformer. Kommittén skall ägna särskilduppmärksamhet åt bl.a. tillsynens effektivitet samtmiljösanktionssystemet, dess effektivitet ochsamspel med andra myndighetsingripanden. Kommitténskall lämna delbetänkanden dels senast den 31december 2000, dels . Ettslutbetänkande skall enligt direktiven avges senastden 31 december 2003.Mot bakgrund av detta pågående utredningsarbetefinner utskottet inte tillräckliga skäl att nuföreslå ytterligare översyner inom området. Motion1999/2000:Bo540 (mp) yrkandena 1 och 2 om natur- ochkulturmiljövården avstyrks.Regionplan för SkåneMotionärerna bakom motion 1999/2000:Bo534 (s)förespråkar en samlad regionplan för Skåne.Liknande motioner har behandlats och avstyrkts avbostadsutskottet tidigare, (bet.1998/99:BoU4). Till grund för sina tidigarebedömningar har utskottet bl.a. framhållit att debehov av samordning av planering somföreligger bör kunna komma till stånd inom ramen förde planeringsinstrument som finnstillgängliga och att regionplanering i första handär en angelägenhet som det ankommer påkommunerna att ta initiativ till. Utskottet har ävenpekat på uppgift att verka för enkommunal samordning och erinrat omförsöksverksamheten i bl.a. län. Här finnsskäl att även uppmärksamma att fattatbeslut om ett skånskt arbete i anledning av , ESDP, sominnefattar bl.a. utbildningsinsatser med inriktningpå kommunikationer, nätverk och regionala system.Utskottet finner inte tillräckliga skäl för att nuställa sig bakom vad motionärerna förespråkar ochavstyrker motion 1999/2000:Bo534 (s) om Regionplanför Skåne.Grönområden och strandnära markFrågor som avser bevarandet av grönområdenrespektive strandnära mark tas upp i tre motioner.Enligt motion 1999/2000:Bo507 (s) bör ges iuppdrag att exempelvis i samarbete med utveckla planeringsrutiner somtjänar syftet att säkerställa tillgången påallemansrättsligt tillgänglig mark eller samplaneraför en utökning av sådana arealer. I motion1999/2000:Bo231 (c) yrkande 7 förespråkarmotionärerna samlade regler om användandet avstrandnära mark i tätorter och tätortsnära områden.Motionärerna anser bl.a. att de stränder som inte ärexploaterade måste hållas tillgängliga förallmänheten och till största del skyddas från vägaroch bebyggelse.Bostadsutskottet behandlade (bet.1996/97:BoU9) ett motionsförslag angående s.k. grönastråk och brist på allemansrättslig mark. Utskottetavstyrkte förslaget och anförde bl.a. följande:Utskottet har ovan betonat vikten av att det i våratätorter finns tillgång till närbelägna natur- ochgrönområden. Som utskottet i anslutning härtillredovisat har också ändringar gjorts ibl.a. för att ytterligareförstärka skyddet av sådana områden. medändringarna i ändrades ocksånaturresurslagen i syfte att stärka skyddet förgrönområden i närheten av tätorter. Ändringeninnebär att bestämmelserna i 2 kap. 6 § rörandemark- och vattenområden som har betydelse frånallmän synpunkt på grund av områdenas naturvärdenm.m. vidgades till att också avse grönområden ieller i närheten av tätorter. Även om dessabestämmelser i och för sig inte tar sikte på deförhållanden som beskrivs i motion 1996/97:Bo519 (s)torde de i viss utsträckning vara tillämpliga. Detfrågan i motionen närmast gäller är dock huromställningen av till annan användningskall kunna samordnas med behovet av grönområden.Detta är naturligtvis inte bara en fråga för denkommunala planeringen. Här måste också andraförhållanden som markens lämplighet för åkerbrukrespektive annan användning vägas in. Det innebäratt bl.a. jordbrukspolitiska och miljömässigabedömningar måste ges en stor tyngd vid sidan av derent planmässiga.Bostadsutskottet anser inte att det finnstillräckliga skäl för att nu tillstyrkamotionärernas förslag. Utskottet avstyrker motion1999/2000:Bo507 (s) och motion 1999/2000:Bo231 (c)yrkande 7 om skyddet för gröna områden ochstrandnära mark.I motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 11 önskarmotionärerna ytterligare avmindre grönområden i stadsmiljö. Motionärerna anseratt skyddet bör kunna skrivas in istadsplanebestämmelser (numera detaljplaner) ochskall inte kunna undanryckas genom en enkelplanändring.Bostadsutskottet behandlade och avstyrkte ettliknande motionsförslag (bet.1997/98:BoU5). Utskottet pekade härvid bl.a. på attde förändringar av PBL som trädde i kraft 1996innebar krav på att bebyggelsemiljön inom områdenmed sammanhållen bebyggelse skall utformas medhänsyn till behovet av parker och andra grönområdenoch att lagändringarna dessutom innebär attskyddsbestämmelser kan tas in i detaljplan ellerområdesbestämmelser för tomter och allmänna platsersom är särskilt värdefulla från bl.a. miljömässigsynpunkt (2 kap. 4 §, 5 kap. 7 och 16 §§ PBL).Utskottet delade därför inte uppfattningen att detkrävdes ett ytterligare förstärkt lagskydd avgrönområden. Utskottet vill nu även hänvisa till dentidigare i detta betänkande berörda bestämmelsen somnumera återfinns i 3 kap. 6 § MB första stycket varianges att behovet av grönområden i tätorter och inärheten av tätorter skall beaktas särskilt.Utskottet står fast vid sin tidigare bedömning avbehovet av de förespråkade förändringarna ochavstyrker motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 11 omförstärkt lagskydd av grönområden.BullerfrågorI motion 1999/2000:Bo539 (mp) yrkande 3uppmärksammar motionärerna behovet av att åtgärdafriluftsområdenas bullersituation. I motion1999/2000:Bo521 (mp) yrkande 1 förespråkarmotionärerna en utredning som klarlägger behovet avbullerfria miljöer i syfte att skapa utrymmen därbuller och bakgrundsljud minimeras. I samma motionsyrkande 2 uppmärksammas behovet av att bygga etttystare samhälle.Bostadsutskottet behandlade och avstyrkte hösten1999 ett motionsyrkande angående buller inationalstadsparken (bet. 1998/99:BoU2). Utskottetanmärkte härvid bl.a. att Miljömålskommitténbehandlar frågor om buller, att kommittén skallredovisa sitt arbete och atten proposition som behandlar bl.a. buller kanförväntas i december 2000.Enligt utskottets mening bör det pågående arbetetpå området avvaktas. Utskottet avstyrker medhänvisning härtill mp-motionerna 1999/2000:Bo521samt 1999/2000:Bo539 yrkande 3 om bullerfrågor.ÖvrigtMotionären bakom motion 1999/2000:Bo512 (m)förespråkar planering för arbetsplatser vidÖresundsbrofästet och förordar en snabbutredning avhur skall kunna inhämta ett förmodat dansktförsprång när det gäller att erbjudatillväxtmöjligheter i anslutning till Öresundsbron.Enligt utskottets mening är den av motionärenuppmärksammade frågan närmast av sådan natur attden, liksom andra frågor som rör planering,i första hand bör behandlas av berörda kommuner.Utskottet är för sin del inte berett att ställa sigbakom att tar initiativ till den begärdautredningen och avstyrker motion 1999/2000:Bo512 (m)om arbetsplatser vid Öresundsbrofästet.I motion 1999/2000:Bo535 (c) förespråkar motionärenen ny utbildning med beteckningenlandsbygdsarkitekt. Motionären efterlyser enarkitektutbildning som tillgodoser behovet av attutveckla såväl stads- som landsbygdsbebyggelse.Enligt vad utskottet har erfarit erbjuderarkitektutbildningen möjligheter till enspecialisering inom det av motionären behandladeområdet. Utskottet finner därför inte tillräckligaskäl att ställa sig bakom motionärens förslag om enny arkitektutbildning och avstyrker motion1999/2000:Bo535 (c) om landsbygdsarkitektutbildning. beträffande bygganmälan m.m.att avslår motion 1999/2000:Bo517 yrkandena 1, 3och 4,res. 1 (v)2. beträffande vissa avgifter på plan- ochbyggområdetatt avslår motion 1999/2000:Bo517 yrkande 2,3. beträffande bygglov för inreförändringaratt avslår motion 1999/2000:Bo517 yrkande 5,res. 2 (v)4. beträffande översyn av reglerbeträffande byggande i vissa miljöer med lokalsärprägelatt avslår motion 1999/2000:Bo401 yrkande 2,res. 3 (m, kd, c, fp)5. beträffande producentansvar m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Bo517 yrkande 6och 1999/2000:MJ707 yrkande 3,res. 4 (mp)6. beträffande rivningsanmälan m.m.att avslår motion 1999/2000:Bo532,7. beträffande utvärdering av kommunernasflexibilitet i planeringenatt avslår motion 1999/2000:Bo204 yrkande 15,res. 5 (m, kd, c, fp)8. beträffande informations- ochsamrådsplikt inför markarbetenatt avslår motionerna 1999/2000:N273 yrkande 21och 1999/2000:N384 yrkande 9,res. 6 (m, kd, c, fp)9. beträffande handelsändamålet idetaljplanatt avslår motionerna 1999/2000:Bo419 yrkande 7,1999/2000:Bo501 och 1999/2000:Bo508,res. 7 (m, kd)10. beträffande upphävande avdetaljplaneratt avslår motionerna 1999/2000:Bo419 yrkande 8och 1999/2000:T208 yrkande 5,res. 8 (m, kd)res. 9 (v)11. beträffande stormarknadsutvecklingenatt avslår motionerna 1999/2000:Bo510,1999/2000:Bo525 och 1999/2000:T208 yrkande 6,res. 10 (v)res. 11 (mp)12. beträffande kommunala servicezoneratt avslår motion 1999/2000:Bo502,res. 12 (m)13. beträffande boendeplaneringsprogramm.m.att avslår motionerna 1999/2000:Bo212 och1999/2000:Bo411 yrkande 6,res. 13 (v)14. beträffandebostadsplaneringsstrategier m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Bo204 yrkandena 5och 8 och 1999/2000:Bo231 yrkandena 1 och 3,res. 14 (kd, fp)res. 15 (c)15. beträffande brottsförebyggandebostadsplaneringatt avslår motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande 6,1999/2000:Bo233 yrkande 8, 1999/2000:Ju907yrkande 38 och 1999/2000:So320 yrkande 8,res. 16 (kd, c)16. beträffande äldreboendeatt avslår motionerna 1999/2000:Bo224,1999/2000:Bo233 yrkande 19 och 1999/2000:So320yrkandena 6 och 7,res. 17 (kd, c)17. beträffande barns intressenatt avslår motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande 13i motsvarande del och 1999/2000:Bo522 yrkande 1,res. 18 (c)18. beträffande byggnaders kulturella ocharkitektoniska värdenatt avslår motion 1999/2000:Bo233 yrkande 6,res. 19 (kd, fp)19. beträffande bevarandefrågorna iplaneringenatt avslår motion 1999/2000:Bo204 yrkande 12,res. 20 (kd, c, fp)20. beträffande transportminimerandesamhällsplaneringatt avslår motion 1999/2000:T208 yrkande 3,res. 21 (v, mp)21. beträffande planering ochföretagandeatt avslår motion 1999/2000:A230 yrkande 18,res. 22 (fp)22. beträffande kommunernas investeringari va-nätatt avslår motion 1999/2000:Bo213,23. beträffande planeringsprocessensaktöreratt avslår motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande 13i motsvarande del, 1999/2000:Bo540 yrkande 3 och1999/2000:So327 yrkande 3,res. 23 (c)res. 24 (mp)24. beträffande natur- ochkulturmiljövårdenatt avslår motion 1999/2000:Bo540 yrkandena 1 och2,res. 25 (mp)25. beträffande Regionplan för Skåneatt avslår motion 1999/2000:Bo534,26. beträffande skyddet för gröna områdenoch strandnära markatt avslår motionerna 1999/2000:Bo231 yrkande 7och 1999/2000:Bo507,res. 26 (c)27. beträffande förstärkt lagskydd avgrönområdenatt avslår motion 1999/2000:Bo204 yrkande 11,res. 27 (c)28. beträffande bullerfrågoratt avslår motionerna 1999/2000:Bo521 och1999/2000:Bo539 yrkande 3,res. 28 (mp)29. beträffande arbetsplatser vidÖresundsbrofästetatt avslår motion 1999/2000:Bo512,30.