bet · GN01LU18 · 2000-04-11 00:00:00 — I frågan om vilkalagändringar som bör komma till stånd bör , enligt utskottets me-ning, nu i första hand avvakta vad det pågående arbetet inom EU med direk-tivet om upphovsrätten i informationssamhället kan leda till.Däremot anser utskottet, i likhet med motionärerna, att det är angelägetmed en kartläggning dels av omfattningen av den otillåtna kopieringen, delsav vilka konsekvenser som denna för med sig. Resultatet av en sådan kart-läggning kan sedan läggas till grund för en bedömning av vilka lagstiftnings-åtgärder som kan vara påkallade. Det bör ankomma på regeringen att omgå-ende föranstalta om en sådan kartläggning och sedan i lämpligt sammanhangredovisa resultatet för riksdagen.Vad utskottet nu anfört bör , med bifall till motion L806 yrkan-de 1, som sin mening ge regeringen till känna. Ställningstagandet innebär attutskottet avstyrker bifall till yrkande 2 i samma motion.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande kopiering för enskilt brukatt med bifall till motion 1999/2000:L806 yrkande 1samt med avslag på motionerna 1999/2000:L806 yrkande 2 och1999/2000:Kr317 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. Offentliga framföranden (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Utskottet har"och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning om värdet av det arbete som påideell basis bedrivs av olika föreningar och studieförbund när det gäller att gmusikkulturen en vidare spridning. Mot den bakgrunden ter sig, som motio-närerna påpekar, upphovsmännens krav på ersättning för olika musikarran-gemang som anordnas av organisationerna ofta både onödiga och orimliga. Istället framstår det, enligt utskottets mening, som rimligt att nu införa enlagstadgad inskränkning i upphovsrätten som avser ideella organisationersoch studieförbunds olika arrangemang. Regeringen bör återkomma till riks-dagen med förslag i enlighet härmed.Vad utskottet sålunda anfört bör , med bifall till motion L805 yr-kande 1, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande offentliga framförandenatt med bifall till motion 1999/2000:L805 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. (mom. 9)(), (), (m), ElizabethNyström (m), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "När ett" ochpå s. 21 slutar med "motion L805" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det statliga engagemang-et i rimmar illa med den hårdnande attityd som påsenare tid intagit i förhållande till de ideella organisationerna. Upphovs-rättsorganisationerna är dessutom numera så välorganiserade och finansielltstarka att det inte längre finns någon egentlig anledning för staten att varaengagerad i verksamheten. Det kan till och med ifrågasättas om inte statensstarka roll i ger föreningen en alltför tydlig myndighetskaraktär. mening skulle mot denna bakgrund en lämpligare ordning vara attregeringen avstår från att utse ledamöter i styrelse.Vad utskottet nu anfört i fråga om regeringens utseende av styrelserepre-sentanter i bör , med bifall till motion L805 yrkande 2, somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande STIMatt med bifall till motion 1999/2000:L805 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Skyddet för immateriella rättigheterStig Rindborg, , och (allam) anför:Vi delar de synpunkter som förts fram i motion L802 om att den lagstiftningsom finns och som är avsedd att skydda upphovsmännen är svårtillämpad,och att det är svårt för upphovsmännen att få sina verk skyddade mot exem-pelvis plagiering. Enligt vår mening kan effektiviteten i den nuvarande lag-stiftningen ifrågasättas. Vi har emellertid slutligen stannat för att inte resevera oss till förmån för de motioner som tar upp frågor om förstärkningar avdet immaterialrättsliga skyddet. Från vårt håll vill vi i stället avvakta och svad om bl.a. pirattillverkning på den inre mark-naden kan leda till.2. Biotekniska uppfinningarStig Rindborg (m), (m), (), BeritAdolfsson (m) och () anför:Biogenetiken är en av nutidens viktigaste arenor för förnyelse och framsteg.Vi vet att de uppfinningar och innovationer som ledde till de elektro-niska kommunikationernas födelse redan har blivit en hävstång för omdaningöver jordklotet. Biogenetiken betraktas av många tänkare som en ännu vikti-gare motor för utveckling.Det är därför av yttersta vikt att den politiska debatten inte på något sättger näring till obefogad misstro för forskarnas vardagliga arbete och intesprider skräck för den industri som växer ur denna nya kunskap. harunder erhållit en särskilt stark ställning i forskning knuten till medcinsk vetenskap och läkemedelsproduktion; för landet är det avgörande attdenna skapande tradition inte försvagas , när de mycket rika amerikanskaforskningscentrumen redan investerar astronomiska belopp i biogenetiken.Klimatet i vilket den nya kunskapen diskuteras och planeras kan bli livsvik-tigt för landets framtid.Därför vill vi påpeka att uttrycket "patent på liv" är för otydligt och förgrovt för att tillfredsställa nutidens behov av rationell debatt angående dennya vetenskapens etiska gränser. Också den redan existerande och av allaerkända växtförädlingsrätten är en form av patent på liv och ingen har hittillskommit på tanken att förbjuda den.Vi vill också understryka att noggrant övervägda insatser görs inom Euro-peiska unionen i syfte att fastställa etiska regler för biogenetiken, regler sogrundas på respekt för den mänskliga värdigheten. Att i detta sammanhangmåla upp skräckinjagande bilder av forskare och företag som enligt vissauttalanden hotar bidra till mänsklighetens och naturens undergång är anting-en uttryck för en vidskeplig rädsla för nyvunna kunskapsrön eller resultat avkallt kalkylerad populism.Gränsdragningen för patenträttens omfattning på det biotekniska områdetdefinieras och omdefinieras ständigt bl.a. i Europeiska unionens ställningsta-ganden. Kunskap om människans och djurens existerande och levande mik-rostrukturer bör inte patenteras. Patent på detta område skulle ge upphov tillhinder för den fria forskningen och underlätta ohederlig konkurrens. Men attförbjuda patent på all tillämpning av biogenetiska uppfinningar betyderingenting annat än att frånta forskningen alla investeringar som kommer fråndet privata näringslivet. Detta skulle utan tvekan leda till ödesdigra resultateftersom enbart offentlig subventionering inte kan bära de stora kostnadersom biogenetikens frammarsch kräver.