bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Klimatet för forskning, utbildning och utveckling(mom. 28)(), (), () och () anför:Internet- och kunskapssamhället kommer att i grunden förändra de institutio-ner som bar upp industrisamhället. Detta ställer krav på ett tydligt ledarskapvad gäller exempelvis den övergripande kunskapsmiljön. Det är ny kunskapsom lägger grunden för ökat välstånd och kulturell utveckling. De tydligabrister som finns framför allt i får dramatiska följdverkningar ialla andra utbildningsled. Därför krävs en övergripande strategi i syfte attreformera ungdomsskolan, den högre utbildningen och forskningen.Grundskolan måste sättas främst. En kunskapsgaranti skall ge alla elevermöjlighet att lämna med betyget godkänd i alla ämnen. Detmåste finnas utrymme för undervisning anpassad efter varje elevs behov ochintresse. Det naturvetenskapliga och tekniska intresset måste utvecklas tidigt.IT:s möjligheter i läs- och skrivundervisningen bör tas till vara. För forsk-ningssystemet måste kvalitet och förmåga till förnyelse stå i centrum. Detförutsätter i sin tur skärpta kvalitetskrav, men också ökad flexibilitet ochmångfald. Högre utbildning och forskning måste planeras utifrån långa per-spektiv och får aldrig göras till en del av en kortsiktig arbetsmarknads- ochregionalpolitik.Vi anser att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande klimatet för forskning, utbildning och utvecklingatt med bifall till motion 1999/2000:T28 yrkande 17 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,25. Staten som föregångare inom IT-användning (mom. 31)(), (), (), TuveSkånberg (kd), (), () och Jan-EvertRådhström (m) anför:En av statens viktigaste roller är att vara föregångare och användare av denya teknikerna. Förebilderna ökar kompetensen och förstärker attraktions-kraften. Stat och kommun bör vidare bli offensiva användare av elektroniskasignaturer på ett sådant sätt att inte marknaden för elektroniska signaturerhämmas.Statliga mål bör vidare införas för myndigheter som skall kunna erbjudaservice via Internet. bör samtliga företag kunna deklarera upp-gifter och kommunicera med staten helt elektroniskt. Vidare bör det vidsamma tidpunkt vara möjligt att digitalt via Internet kunna lämna in offerteroch deklarationer, kommunicera med och ansöka ombostadsbidragVi anser att utskottets hemställan under 31 bort ha följande lydelse:31. beträffande staten som föregångare inom IT-användningatt med bifall till motion 1999/2000:T28 yrkandena 6-8som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,26. Skatteeffekter av elektronisk handel (mom. 35)() anför:Redan i dag går staten miste om skatteintäkter, främst moms, genom handelpå Internet då användare beställer varor och produkter från länder utanför EUsom inte deklareras. I takt med att användningen ökar kommer skatte-bortfallet att accelerera. Även inom unionen, där moms erläggs i det land därvaran säljs, kommer skattekonkurrensen att tillta. Genom att söka på Internetkan konsumenterna finna de varor de eftersöker i länder med lägre moms.På grund av denna utveckling ökar kraven på samarbete inom skatteområ-det, främst mellan de europeiska länderna. Det finns en risk att företag iländer med höga skatter på försäljning av information missgynnas av detta,då konsumenterna lika gärna kan vända sig till företag i andra länder ochköpa informationen.Enligt det engelska analys- och forskningsinstitutet ,, riskerar myndigheterna i att redan detta år förlora 10miljarder pund, eller upp mot en femtedel av den totala försäljningsskattentill följd av att handel flyttar över på Internet. Risken för motsvarande situation i är överhängande mot bakgrund av den datormognad som finnshär.Enligt analysföretaget kan man räkna med att av alla konsu-menter handlar på Internet , och att den elektroniska handelns om-sättning i då uppgår till , att jämföra med knappt2 miljarder . Om stora delar av Internethandeln flyttar utomlands inne-bär detta inte bara påfrestningar för svenska företag, utan också för staten,som går miste om såväl moms som beskattning av företagens vinster.Det är angeläget att insikten om att informationsteknikens spridning inne-bär påfrestningar på de nationella skattesystemen även resulterar i åtgärdernationellt. Det är nödvändigt att se över den tekniska utvecklingens påverkanpå det svenska skattesystemet och dess påverkan på statens inkomster. Rege-ringen bör skyndsamt tillsätta en utredning för att bedöma dessa konsekven-ser och återkomma till med förslag till åtgärder.Jag anser att utskottets hemställan under 35 bort ha följande lydelse:35. beträffande skatteeffekter av elektronisk handelatt med bifall till motion 1999/2000:T703 yrkande 14 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,27. Marksänd digital-TV (mom. 38)(), (), (), KenthSkårvik (fp) och () anför:Utrymmet i etern är begränsat. Olika användningsområden, t.ex. mobiltele-foni, markbunden digital-TV och trådlöst Internet, konkurrerar om sammaradiofrekvenser. Det är viktigt från ett samhällsekonomiskt perspektiv attresurserna används där de gör störst nytta. Utbyggnaden av marksänd digital-TV har inte prövats mot marknadens efterfrågan eller vägts mot alternativfrekvensanvändning. Den statligt drivna utbyggnaden av marksänd digital-TV riskerar att hindra mer angelägna användningsområden för de tillgängligafrekvenserna.Enligt vår mening bör mot den bakgrunden ingen fortsatt utbyggnad av detdigitala markbundna TV-nätet ske utan att det prövas om frekvensutrymmethar större värde i något annat användningsområde. Det kan ske genom atttillgängliga frekvenser bjuds ut på auktion där olika användare ställs motvarandra.Vi anser att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande marksänd digital-TVatt med bifall till motionerna 1999/2000:T28 yrkande 5 och1999/2000:T29 yrkande 11 samt med avslag på motion1999/2000:K355 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,28. Marksänd digital-TV (mom. 38)() anför:Med ett fullständigt utbyggt bredbandsnät baserat på optisk fiber är det möj-ligt att överföra praktiskt taget obegränsade informationsmängder till mycketlåga kostnader. Genom ett högkvalitativt fiberoptiskt nät som omfattar heladet svenska samhället kan därmed även digital-TV förmedlas. Den pågåendeutbyggnaden av marksänd digital-TV bör med hänsyn till konvergensenmellan Internet och TV därför omprövas. avdigital-TV bör få i uppdrag att utvärdera konsekvenserna av en utbyggnad avbredband till hemmen för distribution av digital-TV. Principen bör ävenfortsättningsvis vara att det skall finnas ett öppet nät, med lika tillgång förolika producenter och distributörer.Jag anser att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande marksänd digital-TVatt med bifall till motion 1999/2000:K355 yrkande 1 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:T28 yrkande 5 och1999/2000:T29 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,29. Personaloptioner (mom. 42)(), (), (), TuveSkånberg (kd), (), () och Jan-EvertRådhström (m) anför:Sverige måste vara attraktivt, inte minst när det gäller att locka till sig kompetenta personer. Annars riskerar vår goda position på IT-området att bli enkort historisk parentes. Det behövs därför en politik som har förståelse förhur IT-branschen skall få växtkraft.De ekonomiska villkoren för den snabbväxande IT-branschen är mergynnsamma i andra delar av världen. , som är globala i sin själ,är det inte svårt att tänka sig att förlägga verksamheten på annan plats än iSverige. För att långsiktigt skall kunna konkurrera framgångsrikt omden globala kompetensen måste en kombination av gynnsamma villkor ochpersonliga utvecklingsmöjligheter säkerställas. Det betyder bl.a. att skatte-och optionsregler måste vara konkurrenskraftiga.Invest in () har genomfört en intervjuundersökningmed personer i VD-befattning i 35 IT-företag. Vad avser svagheterna domi-nerar helt de områden som rör möjligheten att rekrytera och belöna personalbåde från och från utlandet. Här nämns förutom höga inkomstskatterbl.a. reglerna för personaloptioner. Personaloptionerna beskattas oförmånligti beroende bl.a. på höga socialförsäkringsavgifter och höga inkomst-skatter. Dessutom innebär lagstiftningen att företagens kostnader för perso-naloptioner inte är tillräckligt förutsägbara. Det medför särskilda problem förde små personalintensiva kunskapsföretag som saknar finansiell styrka.Osäkerheten försvårar även framtida analys och påverkar negativt markna-dens värdering av företagen, exempelvis vid en börsintroduktion. Så längepersonaloptioner belastas med socialförsäkringsavgifter bör därför en föränd-ring av betalningstidpunkten av dessa också övervägas. Villkoren för perso-ner med personaloptioner som tillfälligt arbetar i måste också sesöver. Konkurrensen från länder med förmånligare beskattningsregler förpersonaloptioner måste tas som utgångspunkt vid en översyn av dessa regler.Vi anser att utskottets hemställan under 42 bort ha följande lydelse:42. beträffande personaloptioneratt med bifall till motionerna 1999/2000:T24 yrkande 2 och1999/2000:T28 yrkande 12 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,30. Riskkapitalbolag (mom. 43)(), (), (), LarsBjörkman (m), Skånberg (kd), (), () och () anför:När det gäller finansiellt kapital finns det i god tillgång påriskvilligt kapital för vissa sektorer, bl.a. IT/telekom. Mycket av riskkapitalkommer från "venture capital" och från "företagsänglar", vilka karakteriserasav ett aktivt engagemang i de företag i vilka investeringarna sker. Dessariskkapitalisters funktion är särskilt viktig inom nya, kunskapsintensivaverksamheter där investeringarna ofta är immateriella och den framtida po-tentialen svårbedömd.Avgörande för den långsiktiga utvecklingen av riskkapitalmarknaden ärhur svenska skatter kan konkurrera med omvärlden. Genom allt öppnaregränser, fria kapitalrörelser och snabb kommunikation har den internationellakonkurrensen ökat. Skillnaderna i beskattning får ett allt starkare och snabba-re genomslag på investerarnas beteende. Flera inslag i det svenska skatte-systemet har en klart negativ inverkan på riskkapitalmarknaden. Skatterna påförmögenhet och kapitalinkomster tenderar att driva kapitalet ur landet. Dettaunderminerar såväl skattebaser som verksamheter.De mindre företagen, som i praktiken är starkt beroende av det inhemskasparandet, får svårare att finansiera sin verksamhet på ett konkurrenskraftigtsätt. När det gäller stora företag påverkas ägarstrukturen genom ett ökatutländskt ägande. Detta är i sig inte negativt men kan bli det om det i storutsträckning är resultat av skilda skatteregler.Många svenska riskkapitalbolag drabbas speciellt av skatteregler sommissgynnar aktiva ägare (fåmansbolagsreglerna). I vissa sammanhang påver-kas företag negativt av s.k. trippelbeskattning, där vinster dels beskattas i dföretag som finansieras, dels i det finansierande företaget och dels i utdel-ningen från detta företag. Även reglerna för reavinstbeskattning ger inlås-ningseffekter inom riskkapitalbolagen. Dubbelbeskattning och förmögen-hetsskatt saknas i många länder. På flera håll har speciella lättnader för in-vesteringar i småföretag införts, främst i syfte att investeraren skall kompen-seras för den högre risk som är förenad med investeringar i onoterade bolag.Skillnaden i beskattning mellan och andra länder riskerar att ledatill att än fler svenska riskkapitalbolag föredrar att ha sitt säte utomlands.Faktum är att en stor del av det så kallade svenska riskkapitalet redan ärplacerat utanför . genomför t.ex. betydandeförändringar för att öka attraktionskraften för att riskkapital skall placeraslandet.Finansministern har i ett frågesvar ställt i utsikt att de ut-redningar som arbetar med vissa företagsskattefrågor kommer att lämnaförslag som löser riskkapitalbolagens problem genom att kapitalvinster pånäringsbetingade aktier skattebefrias.Vi anser att den aviserade förändringen skulle få stor betydelse för risk-kapitalbolagens möjligheter att verka i och förutsätter att arbetet medförslaget bedrivs skyndsamt så att det kan antas . Risk-kapitalbolagens verksamhet är viktig för IT-sektorn, och det vore enligt vårmening olyckligt om regeringen skulle dröja med att lägga fram förslaget.Vi anser att utskottets hemställan under 43 bort ha följande lydelse:43. beträffande riskkapitalbolagatt med bifall till motionerna 1999/2000:T24 yrkande 3 och1999/2000:T28 yrkande 12 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,31. Skattesubventionering av programvara och dator (mom. 44)() och Skånberg (kd) anför:Regeringen beskriver att bakom den snabba utvecklingen på IT-områdetligger en medveten strategi för att göra datorer tillgängliga för alla. Härnämns skattesubventioneringen av företagsdatorer för anställda samt LO:soch TCO:s program för av PC. Detta har onekligen bidragit till attSverige ligger i täten vad gäller tillgång till datorer och Internet. strategi skall vara långsiktig och innehålla flera steg. Regeringen redovi-sar inte fortsättningen på strategin.Det finns även brister i dagens system: Hem-PC-programmet enligt dagensmodell påverkar pensionen negativt för låginkomsttagare. Hem-PC-pro-grammet når heller inte studenter, pensionärer och arbetslösa.Regeringen bör mot denna bakgrund överväga den modell man valt i USAdär man får göra avdrag för programvara och dator oavsett vem man är ellervar man jobbar. Datorn får skrivas av på tre år.Vi anser att utskottets hemställan under 44 bort ha följande lydelse:44. beträffande skattesubventionering av programvara och datoratt med bifall till motion 1999/2000:T210 yrkande 50som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,32. Europeisk Nasdaqbörs (mom. 47)(), (), () och () anför:Vi anser att det är av yttersta vikt att de företag som verkar och finns påden svenska marknaden inte försvinner till andra marknader. En förutsättningför detta är att riskkapitalmarknaden för kunskapsföretag fungerar väl. Ana-lyskapacitet, managementkapacitet och likviditet på marknaden skulle för-bättras om en "Nasdaqbörs" etableras i Europa.Vi anser att utskottets hemställan under 47 bort ha följande lydelse:47. beträffande europeisk Nasdaqbörsatt med bifall till motion 1999/2000:T28 yrkande 16 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,33. Mobiltelefoners hälsorisker (mom. 49)(), () och ()anför:Mobiltelefoner har blivit mycket vanliga i samhället och användsnumera även allt oftare av barn. Trots den snabbt ökade användningen finnsdet stor kunskapsbrist om mobiltelefonernas hälsoeffekter. Forsknings-rapporter om att inga effekter har kunnat påvisas avlöses av larmrapporterom nervskador, cellförändringar och cancer till följd av strålning. Undersök-ningar finns också om att mobiltelefonanvändare oftare känner av huvud-värk, koncentrationssvårigheter, sömnrubbningar och trötthet.Vi anser mot denna bakgrund att tills dess vi vet något säkert om mobilte-lefonernas säkerhet bör försiktighetsprincipen gälla. Strålningsvärden förmobiltelefoner bör vidare redovisas. Det borde vara naturligt för mobiltele-fontillverkarna att ge konsumenterna själva möjlighet att bedöma vilka fakto-rer man vill väga in när man skaffar mobiltelefon. Vill inte tillverkarna of-fentliggöra dessa uppgifter bör lagstiftning övervägas. Den undantagsklausulsom finns bl.a. i som anger att apparater under ett visst värde (7watt) inte behöver kontrolleras bör vidare slopas, eftersom ett stort antalmobiltelefoner nu kommer ut på marknaden vilket innebär att strålningenökar i samhället. En varningstext som varnar för alltför flitigt användandebör finnas på mobiltelefoner, och en rekommendation bör utfärdas om an-vändning av mobiltelefon i bilar m.m.Enligt vår mening bör också forskningen om radiofrekventa fält förstärkasför att bl.a. klarlägga om gällande gränsvärden behöver skärpas med hänsyntill nya forskningsrön och ett ökat mobiltelefonanvändande. Med hänsyn tillatt det finns en mängd olika elektriska fält, som samverkar med varandra, böräven forskning ske för att utröna hur alla tillkommande elektriska fält sam-verkar i luften och hur detta eventuellt kommer att påverka mänskligheten.Vi anser att utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande mobiltelefoners hälsoriskeratt med bifall till motionerna 1999/2000:T702, 1999/2000:T706 yrkandena 1-3 och 5-8, 1999/2000:T712 yrkande 1 och1999/2000:Bo528 yrkande 4 samt med avslag på motion 1999/2000: T712yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförs.SÄRSKILT YTTRANDETillgång till accessnät och lokal monopolisering (mom. 4)(), (), () och () anför:Vi anser att klarhet om regelverkets utformning måste skapas så att operatö-rerna på teleområdet kan ges långsiktiga spelregler. En fri och öppen tillgångtill accessnätet har också stor betydelse för konsumenterna och för utveck-lingen på IT-området. Alla monopol kring fast nät bör därför upphöra. Där-med kan den framgångsrika liberaliseringen av telemarknaden i Sverigevidareutvecklas.Enligt vår mening kan regeringens hantering av denna fråga klandras.Trots mångårigt utredningsarbete har ännu inget lagförslag presenterats.Trots besked om att telemonopolen skall upphöra saknassvenska regler. Trots att flera andra länder öppnat sina accessnät har ingethänt i . Oklarhet råder dessutom om såväl när som hur nödvändiglagreglering kommer att införas. ledande position på telemarknadenkan därmed äventyras. Inte minst mot bakgrund av att skallbörsnoteras och få andra ägare vid sidan av staten hade det varit angeläget attdenna fråga hade kunnat lösas före försäljningen av , då statenvarit ensam ägare.Vi ställer oss bakom trafikutskottets tillkännagivande att regeringen sna-rast skall föreslå de lagändringar som krävs. Regeringen bör enligtmoderat uppfattning komma in med dessa förslag före Telias börsnoteringunder första hälften av juni och före det beslut som avseratt fatta med utgångspunkt från trafikutskottets betänkande 1999/2000:TU9Ett informationssamhälle för allaPropositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i ledningsrättslagen(1973:1144)yttrande 1999/2000:KU8yEtt informationssamhälle för allaTill trafikutskottetTrafikutskottet har vid sitt sammanträde beslutat att bereda bl.a.konstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla jämte eventuella motioner ide delar som berör respektive utskottets beredningsområde. Yttrandena skallvara trafikutskottet till handa senast den 4 maj.Konstitutionsutskottet koncentrerar sitt yttrande på avsnitten 5.1 (det IT-politiska målet), 5.2 (IT-politikens inriktning med avseende på demokratioch rättvisa) samt avsnitt som berör IT och demokrati (4.3.3 och 5.6.1) ochsamhällets informationsförsörjning (5.5.7). Beträffande frågor som rör IToch massmedierna hänvisar utskottet till sitt avgivna betänkande1999/2000:KU15.Konstitutionsutskottet överlämnar med eget yttrande motion1999/2000:K345.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås mål, inriktning och prioritering av områden för IT-politiken. Vidare föreslås en ändring i ledningsrättslagen (1973:1144), enändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd samt en ansvarsfördelningvad gäller informationssäkerhetsarbetet.Enligt propositionen präglas informationstekniken av snabbhet och gräns-löshet. Utvecklingen påverkar och förändrar levnadsvillkoren för alla. Målenför en nationell IT-strategi som framfördes IT-proposition harföljts upp och avrapporterats . Enligt regeringen kan tidiga-re angivna mål ligga kvar men de behöver utvecklas och preciseras, liksomde prioriterade åtgärdsområdena.Sverige bör enligt propositionen som första land bli ett informationssam-hälle för alla. Regeringens strävan är att IT-politiken skall bidra till ökadmåluppfyllelse av de allmänna politiska målen och föreslår en inriktning somskall vara vägledande. Statens insatser skall främst gälla frågan om tillitentill IT, kompetensen att använda IT och tillgänglighet till informationssam-hällets tjänster.Propositionen innehåller också förslag till inriktning för statens åtagandenvad avser IT-infrastrukturen. Inriktningen avser omfattningen av stöd tillutbyggnad i glesbygd och kommande utformning av stöd till kommuner föratt möjliggöra abonnentanslutning med hög överföringskapacitet i glestbebyggda områden m.m.Närmare om propositionens innehållIT-politikens innehållDet IT-politiska målet skall enligt propositionen vara att som förstaland blir ett informationssamhälle för alla. Med detta avses en bred IT-kompetens i samhället och ett starkt förtroende för användandet av dennateknik med målet att lyckas med detta före andra länder. Målformuleringenbygger på övertygelsen att bredbandssatsning är den enda hållbara grundenför att långsiktigt skall kunna hävda sig i den internationella konkur-rensen. Statens ansvar är att se till att förutsättningarna för utvecklingen ärgoda och att de hinder som försvårar förverkligandet av detta mål avlägsnas.Statens ansvar är också att bevaka att inte kriminella och andra nedbrytandekrafter får genomslag genom den nya tekniken.IT-politikens inriktningRegeringen föreslår att vägledande inriktning för IT-politiken skall vara attfrämja bl.a. demokrati och rättvisa genom att öka allas möjligheter till infor-mation om offentlig verksamhet och delaktighet i politiska beslutsprocessen,både i och i övrigt inom EU genom användningen av IT, vidare attbidra till ett aktivare medborgarskap genom att IT skapar nya möjligheter attanvända yttrandefriheten. Genom de nya formuleringarna i förhållande till1996 års IT-proposition framhävs särskilt värdet av IT i samband med stär-kande av yttrandefriheten, av insyn även inom EU samt av att IT inte otill-börligt får kränka integriteten.Regeringens bedömningar och förslagIT för demokratiEnligt regeringens bedömning bör försök genomföras i olika typer av boen-demiljöer för att med IT-stöd öka medborgarnas insyn och delaktighet idemokratiska beslutsprocesser.Enligt propositionen saknas det kunskaper inom området IT och demokra-ti, av hur IT kan användas för att t.ex. skapa mötesplatser och diskussionsfo-ra som främjar den demokratiska dialogen. Regeringen vill fästa uppmärk-samheten på behovet av ytterligare kunskap om informationstekniken som ettdemokratiskt redskap. Därför är det angeläget att det tas initiativ somsyftar till att testa IT-stödd demokrati i praktiken. Sådana försök kan utfor-mas i relativt stor skala med ett brett spektrum av möjlig-heter samt med ett underifrånperspektiv. Regeringen avser att inleda ettutvecklingsarbete med IT och demokrati syftande till att via ett antal pilot-kommuner få svenska och internationella erfarenheter av hur IT kan använ-das för att skapa demokratiska mötesplatser och diskussionsfora som främjardialogen mellan medborgare och förtroendevalda.I propositionen nämns i detta sammanhang också medborgarpaneler, sominnehåller grupper av medborgare som valts ut med avseende på kön, ålder,inkomst, utbildning m.m. så att den motsvarar befolkningen som helhet.Grupperna informeras utförligt om en sakfråga eller ett samhällsproblem ochfår möjlighet till diskussion och eftertanke, varefter dess medlemmar genomen röstningsprocedur redovisar sina slutsatser.I propositionen framhålls också problemet med skillnader mellan olika be-folkningsgrupper i fråga om tillgång till IT i olika former. Om inte alla med-borgargrupper har tillgång till den nya tekniken eller inte kan använda den,blir det enligt propositionen svårt att tala om en fullvärdig demokrati.