bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Förutsatt att den internationella konjunkturenfortsätter att förbättras kommer den svenska ekonomin att växa med histo-riskt höga tal, kring , under de närmaste åren.Sverige går starkt in i det nya seklet. har en världsledande positioninom ett antal viktiga områden i den globala och informationsintensiva eko-nomin. De offentliga finanserna är sanerade och visar överskott. Trots att denekonomiska aktiviteten är hög är inflationen en av de lägsta i industrivärldensamtidigt som räntenivån ligger under den nivå som noteras i så gott som allaEU-länder. Den inhemska ekonomin växer starkt och bytesbalansen visarväxande överskott. Alltfler deltar i arbetslivet. Efterfrågan på arbetskraft ärhög och sysselsättningen fortsätter att stiga.Sverige skall på nytt närma sig en situation med full sysselsättning. Dettaär enligt utskottets mening den stora utmaningen i den ekonomiska politiken.På kort sikt skall den öppna arbetslösheten reduceras till och på någotlängre sikt skall andelen reguljärt sysselsatta stiga tillminst . För att detta skall vara möjligt måste den nu höga tillväxten iden svenska ekonomin göras långvarig och uthållig. Den ekonomiska politi-ken skall därför inriktas på fortsatt starka offentliga finanser och låg infla-tion, bl.a. för att även skall klara de långsiktiga utmaningar somställs till följd av den demografiska utvecklingen. Risken för att ekonomingår över i överhettning skall motverkas genom att finanspolitiken anpassastill efterfrågeläget och produktionskapaciteten. Den svenska ekonominslångsiktiga produktionsförmåga skall höjas genom att lediga arbetskraftsre-surser mobiliseras, konkurrensen befrämjas och betydande satsningar görs iutbildning och kompetensutveckling. skall fortsätta att vara en fram-stående kunskapsnation. För att tillväxten skall bli långsiktigt hållbar måsteden också komma alla till del. Det innebär att rättvisan skall stärkas genomen aktiv fördelningspolitik och genom åtgärder som ökar utvecklingsmöjlig-heterna för alla medborgare oavsett kön, etnisk eller kulturell tillhörigheteller var i landet man bor. Tillväxt och rättvisa går enligt utskottets meninghand i hand. En stabil och uthållig uppgång bygger på delaktighet, att allabidrar efter sin förmåga. Tillväxten skall också vara ekologiskt hållbar.De växande överskotten i de offentliga finanserna och de gynnsamma till-växtutsikterna för den svenska ekonomin innebär, enligt utskottets mening,att det är möjligt att gå vidare med en offensiv för att förbättra tillväxtförsättningarna och öka rättvisan. För att nå målet om i öppen arbetslöshetbör arbetsmarknadspolitiken inriktas på åtgärder för de långtidsarbetslösa.Till exempel införs en aktivitetsgaranti för långtidsarbetslösa och det fram-gångsrika förstärkta anställningsstödet utökas. Kraven på aktivitet i arbets-löshetsförsäkringen tydliggörs. En bred familjepolitisk reform genomförsstegvis bl.a. i syfte att öka rättvisan, arbetskraftsutbudet och sysselsättningBarn till arbetssökande ges rätt till förskoleverksamhet och den 1 januari2002 införs en maxtaxa i barnomsorgen. Föräldraförsäkringen utökas ochbarn- och studiebidrag höjs. En rad andra åtgärder vidtas för att förbättraeffektiviteten på arbetsmarknaden och inom utbildningen och för att ytterligaförbättra företagens tillväxtbetingelser. Infrastrukturen inom IT-sektornbyggs ut genom en stor statlig satsning. Ett program för att öka sysselsätt-ningen bland människor med invandrarbakgrund införs. De sämst ställdapensionärernas ekonomi förbättras genom att bostadstillägget höjs och attden tillfälliga höjningen av pensionstillskottet permanentas. De senaste årensstora satsningar på vård, skola och omsorg fortsätter.Enligt utskottets mening innebär också ekonomins goda utsikter att skat-terna kan sänkas för att stimulera tillväxten och öka rättvisan. Ett första steen inkomstskattereform genomförs genom en skattereduktion för attkompensera delar av egenavgifterna. Vidare höjs brytpunkten för statligskatt. Ambitionen är att gå vidare med en fortsatt kompensation för egenav-gifterna. En sådan åtgärd bör dock enligt utskottets mening noga avstämmasmot utvecklingen i de offentliga finanserna och efterfrågeläget i den svenskaekonomin. För att förbättra företagsklimatet har en rad skatter riktade motföretagen sänkts, och det är viktigt att reglerna för företagen fortsätter attförenklas. Internationaliseringen av olika marknader innebär vidare att olikadelar av skattesystemet måste ses över.Att den svenska lönebildningen fungerar väl är enligt utskottets mening avavgörande betydelse för en fortsatt hög tillväxt och stigande sysselsättning.Det är väsentligt att de nominella löneökningarna förblir måttliga även omden öppna arbetslösheten minskar snabbt och efterfrågan på arbetskraft sti-ger. Åtgärder vidtas för att förbättra lönebildningen och minska riskerna förflaskhalsar och överhettning på arbetsmarknaden. Ytterligare satsningar görsför att öka konkurrensen och effektiviteten på produkt-, tjänste- och finans-marknaderna. För att motverka den känsla av ökad otrygghet som alltflerupplever bör bl.a. rättsväsendet få ett kraftigt resurstillskott. En del av rätsepolitiken är att visa internationell solidaritet. Därför bör biståndet höjas.Enligt utskottets mening är det tillfredsställande att vårpropositionen byg-ger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna. Samarbetet rör ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jäm-ställdhet och miljö. Samarbetspartierna står bakom riktlinjerna för den eko-nomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten för 2000och de nu föreslagna skatteförändringarna. Samarbetet visar att det finns enpolitisk majoritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsätt-ning, ett offentligt överskott om av BNP över en konjunkturcykel ochprisstabilitet.1.3.2 ställningstagande till partimotionernas förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiska politiken vad avser konkurrens,företagande och sysselsättningI Moderata samlingspartiets motion Fi12 anförs att trots goda konjunkturerpräglas av hög arbetslöshet, utflyttning av företag, brist på arbets-kraft och stor segregation. Detta ställer krav på en politik för företagande ocpå reformer på arbetsmarknaden. Bättre förutsättningar för kreativitet ochföretagsamhet skapas enligt motionärerna bl.a. genom sänkta och slopadeskatter på företagande, arbete och kapitalförsörjning. Till exempel bör in-komstskatterna sänkas, dubbelbeskattning och förmögenhetsskatt slopas ochspärr- och stoppreglerna för de minsta företagen tas bort. Skatten på hus-hållsnära tjänster bör sänkas. Vidare måste företagskrånglet minskas genomfärre och enklare regler och energiförsörjningen tryggas genom att kärnkraf-ten bibehålls. Utbildningspolitiken måste läggas om och forskningen förstär-kas. Arbetsmarknadspolitiken bör reformeras både vad gäller struktur ochlagstiftning. internationella konkurrenskraft måste förbättras. Vida-re bör konkurrenstrycket i ekonomin ökas genom t.ex. avregleringar av bo-stadsmarknaden, vården, omsorgen och utbildningen. Sjukvården bör utfor-mas med IT-sektorn som mönster och bli en högteknologisk tillväxtmotor.En nationell sjukvårdsförsäkring bör införas. De statliga företagen måsteprivatiseras i en snabbare takt än vad regeringen räknar med (yrkandena 8och 10-13).I motion Fi13 anförs att strukturella åtgärder måstevidtas för att avlägsna de seglivade bromsmekanismer som i mer än 25 årunderminerat den svenska ekonomins utvecklingskraft och bäddat för dagenshöga arbetslöshet. Stabila och goda villkor för fler och växande företagmåste skapas, bl.a. genom att arbetsgivaravgifterna sänks och att en femtio-procentig skattereduktion på hushållens köp av tjänster i det egna hemmetinförs. Vidare bör rimliga och rättvisa konkurrensvillkor för jordbruket,åkeri- och transportsektorn skapas. Förmögenhetsskatten och regeringensnya värnskatt bör avvecklas. Dessutom bör t.ex. dubbelbeskattningen påutdelningsinkomster avskaffas och en lindring i beskattningen av personal-optioner införas. Arbetsmarknadens funktionssätt måste förbättras för attminska riskerna för arbetskraftsbrister i ekonomin och stigande infla-tionstryck. Villkoren för lönebildningen måste förbättras genom t.ex. enhögre egenfinansiering i en ny obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. För attöka effektiviteten i vården och omsorgen anser motionärerna att konkurren-sen inom området skall öka, bl.a. genom att fler privata initiativ tillåts (yr-kandena 10 och 13).I motion Fi14 anförs att villkoren för företagande måste för-bättras. har för få företag och ett omodernt regelverk. Den nyaekonomin kräver enkla och överblickbara regler, inte minst är detta viktigtför de små företagen. De förslag till förenklat regelverk som lagts av småfö-retagsdelegationen måste genomföras. Villkoren för entreprenörskap börockså bli bättre. Reglerna på arbetsmarknaden och inom arbetsmarknadspo-litiken måste formas efter den nya ekonomins krav. Mer resurser bör satsaspå yrkesinriktade utbildningar, i stället för på dagens volymåtgärder. Motio-närerna föreslår också att s.k. övergångsarbetsmarknader inrättas. Den lokalaoch regionala nivån inom arbetsmarknadspolitiken måste ges större frihetoch flexibilitet genom en större decentralisering av AMS. Försörjningsstödenvid arbetslöshet bör samordnas och samlas i utgiftsområde 13. Ett system förframtida kompetenssäkring måste utarbetas genom t.ex. en utbildningsgarantioch ett system med kompetenskonton kopplade till den enskilde individen.Vidare anser motionärerna att t.ex. arbetsgivaravgifterna måste fortsätta attsänkas, som dubbelbeskattningen avskaffas och förmögenhets-skatten stegvis fasas ut, med en slopad sambeskattning som ett första steg.Dessutom bör energibeskattningen reformeras och en skattereduktion på50 % av arbetskostnaden på hushållsnära tjänster som utförs i hemmet infö-ras (yrkandena 7 och 9).I liberalernas motion Fi15 konstateras att behöver engod internationell konkurrenskraft. Det svenska företagsklimatet måste blimycket bättre. För att få fler och växande företag i och stoppa ut-flyttningen av huvudkontor och nyckelpersoner krävs rejäla skatteföränd-ringar. De skatter som är skadligast mot jobb och företagande bör angripasförst. I motionen föreslås bl.a. att inkomstskatterna sänks, att arbetsgivarav-gifterna i tjänstesektorn sänks, att dubbelbeskattning avskaffas, att beskatt-ningen av personaloptioner ses över och att skattereglerna för fåmansbolag,de s.k. 3:12-reglerna ändras. Vidare bör en skattereduktion på hushållnäratjänster införas. De förslag till regelförändringar för småföretagen som små-företagsdelegationen framfört bör genomföras. Dessutom måste arbetsmark-nadspolitiken läggas om så att de arbetslösa så snabbt som möjligt får riktigajobb. Åtgärderna bör inriktas mot utbildningsinsatser så att arbetskraftenskompetens höjs. Arbetsförmedlingarna måste bli mer flexibla och anpassadetill det nya informationssamhällets krav. Arbetslöshetsförsäkringen bör re-formeras och egenfinansieringen i försäkringen öka. Arbetsrätten måsteförändras så att den motsvarar de krav som dagens arbetsmarknad ställer. Tillexempel bör undantagen från turordningsreglerna återinföras, fackförening-arnas tolkningsföreträde i MBL bör avskaffas och konfliktreglerna skärpas.Socialförsäkringarna bör reformeras så att sambandet mellan avgifter, premi-er och förmåner stärks. Detta bidrar i kombination med andra åtgärder till attförbättra lönebildningen. Vården och skolan är tillväxtbranscher, enligt mo-tionärerna. Dessa är dock höggradigt reglerade. För att ge dessa områdengynnsamma tillväxtvillkor måste de avregleras. Regeringen gör i ställettvärtom genom att försvåra för friskolor och privata vårdgivare. De planeradeåtgärderna mot privat ägande av sjukhus bör ej genomföras (yrkandena 12-16 och 26).Utskottet kan med glädje konstatera att läget på den svenska arbetsmarkna-den förbättrats markant . Sysselsättningen har ökatmycket kraftigt som både den öppna och den totala arbetslöshetensjunkit rejält. steg sysselsättningen med omkring 150 000personer, vilket är den kraftigaste uppgång som noterats sedan mitten av1970-talet. Enligt SCB:s senaste s.k. arbetskraftsundersökning () var87 000 fler sysselsatta jämfört med . Det är en högreökningstakt än vad som noterats . Den öppna ar-betslösheten uppgick till mot samma månad . var113 100 personer sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiskaprogram, vilket är 64 700 färre än . Av SCB:s statistik framgårdock att de regionala skillnaderna är mycket stora. I vissa delar av Sverige,t.ex. och , är arbetsmarknaderna fortfarande svagaoch arbetslösheten mycket hög.Mycket tyder på att sysselsättningen fortsätter att stiga framöver, till följdav den stigande tillväxten. Antalet nyanmälda lediga platser till arbetsför-medlingarna har ökat kraftigt och som redovisatstidigare bedömer AMS i sin senaste prognos att antalet sysselsatta samman-lagt ökar med omkring 125 000 personer . Denöppna arbetslösheten sjunker ned mot mot slutet av , men årsgenom-snittet bedöms bli 4,9 respektive 4,4 %.Statistik från SCB, KI:s barometrar och olika enkäter visar att det för till-fället inte existerar någon generell bristsituation på den svenska arbetsmark-naden. I likhet med vad AMS framför i sin prognos kan utskottet dock kon-statera att det finns utpräglade brister inom särskilda yrkesgrupper och att definns en klar risk för att rekryteringsproblemen tilltar i takt med att tillväxökar.För att skapa utrymme för en fortsatt ökad sysselsättning och förhindraolika typer av arbetskraftsbrist är det enligt utskottets mening utomordentligtviktigt att lönebildningen och den svenska arbetsmarknadens sätt att fungeraförbättras. I traditionell svensk arbetsmarknadspolitisk anda måste arbetslin-jen, som kan betraktas som en arbets- och kompetenslinje, hävdas.Matchningen mellan arbetssökande och lediga platser måste effektiviseras såatt sysselsättningen kan fortsätta att öka utan att inflationsdrivande och tillväxthämmande flaskhalsar uppstår. Arbetsförmedlingarnas verksamhetmåste i ännu högre grad inriktas på att förhindra bristsituationer och för-medla lediga jobb. Vakanstiderna måste kortas och långtidsarbetslöshetenminskas. Förmedlingarna måste dock även fortsättningsvis prioritera perso-ner som är långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och riskerar utförsäkring.Omläggning av arbetsmarknadspolitikenUtskottet konstaterar att arbetsmarknadspolitiken lagtsom i en mer tillväxtfrämjande riktning. Volymmålen har tagits bort ochinslagen av matchning och utbildning har ökat. I regeringens regleringsbrevtill anges att målen för arbetsmarknadspoli-tiken skall vara att vakanstiderna för lediga platser skall hållas nere, att låtidsarbetslösheten skall minskas och att långa tider utan arbete skall motver-kas. Åtgärderna inriktas i allt högre grad mot sektorer där brist på arbetskrafbedöms uppkomma. Till exempel har en bristyrkesutbildning för redan an-ställda införts som en försöksverksamhet, det nationella programmet för IT-utbildning i samarbete med har förlängts och ettförstärkt anställningsstöd har införts för att öka de långtidsinskrivnas möjligheter att få ett reguljärt arbete. Vidare kan utskottet notera att det även pågett arbete med att minska i av arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochförenkla det arbetsmarknadspolitiska regelverket.I den arbetsmarknadspolitiska proposition (1999/2000:98) som regeringennyligen presenterade för tydliggörs också omläggningen av ar-betsmarknadspolitiken ytterligare. I propositionen föreslås, som också följsupp i vårpropositionen, bl.a. att en aktivitetsgaranti införs för personer somär eller löper risk att bli långtidsarbetslösa. Vidare läggs förslag om att kraven i arbetslöshetsförsäkringen på den enskilde att anstränga sig att finna ettlämpligt arbete skärps. I vårpropositionen aviseras också att det s.k. för-stärkta anställningsstödet utökas och att anslaget för särskilda åtgärder förarbetshandikappade förstärks. ges också i uppdrag att analy-sera hur högskolans utbildningsutbud bättre skall kunna anpassas till arbets-marknadens behov. i vår kommer regeringen också att lägga förslagom en reformering av arbetslöshetsförsäkringen, i den meningen att försäk-ringens roll som omställningsförsäkring skall förtydligas.Till åtgärderna för att t.ex. öka arbetskraftsutbudet och minska riskerna förinflationsdrivande flaskhalsar skall enligt utskottets mening också läggas dereformer och de medel som satsas på att effektivisera och öka utbildningenoch kompetensutvecklingen. Dessutom vidtas en rad åtgärder för att ökainvandrarnas deltagande på arbetsmarknaden. Bland annat förstärks denkompletterande utbildningen för arbetslösa invandrare med utländsk utbild-ning inom hälso- och sjukvårdsområdet. Vidare genomförs en kompletteran-de utbildning för personer med utländsk utbildning inom lärarområdet ochinom teknik och naturvetenskap. Den s.k. valideringen av utländsk yrkes-kompetens utökas, och en försöksverksamhet med alternativ platsförmedlingför invandrare införs. Enligt utskottets mening bidrar också förslagen ommaxtaxa i barnomsorgen och de genomförda skattesänkningarna försärskilt låg- och medelinkomsttagare till att öka utbudet av arbetskraft.Lönebildningen inför avgörande provDen svenska lönebildningen ställs inför ett avgörande prov i samband med2001 års avtalsrörelse. har löneökningarna varit måttligatrots den kraftigt stigande tillväxten. skall, efterden ekonomiska krisen , huvuddelen av arbetsmarknadenförhandla om nya löner i en miljö där arbetslösheten sjunker och efterfråganpå arbetskraft stiger starkt. Enligt utskottets mening är det dock osäkert omlönebildningen fullt ut har anpassats till de krav som ställs i dagens snabb-växande låginflationsekonomi. Om tillväxten och sysselsättningen skallkunna fortsätta att öka är det av avgörande betydelse att löneökningarna äveni fortsättningen hamnar på en måttlig nivå. Enligt utskottets mening är det idetta sammanhang angeläget att företagens styrelser och företagsledningartar sitt ansvar genom att hålla tillbaka alltför höga ersättningar på ledningsnvå.Utskottet kan i det här sammanhanget dock konstatera att lönebildningensinstitutionella omgivning har förändrats en hel del under de senaste åren.Inom t.ex. industrin och inom delar av handeln har nya samarbetsavtal teck-nats. Avtalen utgör den ram inom vilken avtalsförhandlingarna bedrivs. Inomkort inrättas också det nya s.k. medlingsinstitutet, vars uppgift är att under-stödja avtalsparterna i deras strävan att uppnå både en stabil reallöneutveck-ling och en snabb och uthållig uppgång i sysselsättningen.När det gäller arbetsrätten är det utskottets principiella uppfattning att detmånga fall finns överdrivna föreställningar om att förändringar i arbets-rättslagstiftningen skall ge betydande effekter på tillväxten och sysselsätt-ningen. Utskottets uppfattning styrks också av den studie av arbetsrätten iolika som publicerade i Employment Outlook somma-ren 1999. Enligt visar jämförelsen att arbetsrättens utformning haringa eller endast begränsade effekter på den totala sysselsättningen och dentotala arbetslösheten i ett land. Möjligtvis kan utformningen av arbetsrätten,enligt , i viss mån påverka den demografiska sammansättningen avarbetslösheten och sysselsättningen, t.ex. att en viss grupp av människor ihögre grad än andra drabbas av arbetslöshet om t.ex. arbetsrätten är kraftigtreglerande. Enligt är dock den effekten statistiskt sett osäker.Innan utskottet går in på frågorna kring konkurrens och företagsklimat villutskottet kort kommentera diskussionen om försäljningar av företag till ut-landet och den pågående internationella omstruktureringen i bransch efterbransch. Det är utomordentligt viktigt att globaliseringens och det ökadeutlandsägandets effekter på näringslivet och sysselsättningen noga analyse-ras. Enligt utskottets uppfattning är detta inte en fråga som är unik för . Utan runt om i både och övriga industrivärlden pågår en intensivdebatt om utländska förvärv, företagsutflyttningar, sammanslagningar ochföretagsklimat. Debatten är emellertid ofta osaklig och behäftad med under-gångstoner. Enligt utskottets mening finns det mycket som tyder på att ut-ländska investeringar i kan spela en viktig roll för utvecklingen isvensk ekonomi. I många fall tillför nya internationella ägare nytt kapital, nykompetens och nya förutsättningar för en ökad expansion.Företagen och globaliseringenBilden av en ödesmättad utförsäljning av svenska företag måste kompletterasmed att även svenska företag i stor utsträckning köper utländska företag föratt stärka sin ställning och kompetens. betalningsbalansstatistikvisar att svenska företag direktinvesterade i utlandet för 159miljarder kronor. köpte utländska företag svenska fö-retag för . Av dessa svarade emel-lertid fusionen mellan för . (Siffran är uppblåst eftersom Astras innehav i Zeneca är bokfört som ett s.k.portföljinnehav, medan Zenecas innehav av betraktas som en direktin-vestering.) Rensas siffror från Astra-Zeneca-affären uppgickutlandets direktinvesteringar i till , dvs.ungefär i nivå med de svenska utlandsinvesteringarna under samma period.Riksbankens siffror visar också att ingående och utgående direktinvestering-ar i stort sett varit i balans . har svenska företaggjort direktinvesteringar i utlandet för , medanutländska företag direktinvesterat i för omkring 620 miljarder kro-nor.Utlandets kraftigt stigande intresse för , svenska företag ochsvenskt näringsliv beror till en del på framgångar inom den kraftigtexpanderande IT-sektorn. Vid sidan av direktinvesteringar i svenska IT-företag sker ett betydande inflöde av utländska investeringar när det gällerforskning och utveckling inom IT. Att utvecklats till en av världensmest framstående nationer på IT-området förklaras bl.a. av att användningenav den nya informationstekniken är mycket hög inom både offentlig ochprivat sektor, vilket bl.a. beror på den stora persondatorreformen 1998.Dessutom är användningen av IT inom den svenska industrin större jämförtmed i många andra länder. har antalet företag inom IT-sektorn fullkomligt exploderat, och är bl.a. världsledande inom om-råden som trådlös kommunikation och Internetanvändning. Vid flera tillfäl-len har utsetts till och IT-huvudstad.Helt avgörande för , den svenska tillväxten och sysselsättningen äratt konkurrenskraft är hög och företagsklimatet gott. Det grundläg-gande klimatet för företagande, expansion och högre sysselsättning är nuockså, enligt utskottets mening, bättre än på mycket . Det visar inteminst den i internationell jämförelse mycket starka expansionen inom densvenska IT-sektorn.De offentliga finanserna har sanerats, vilket har gett en stabil och hållbarmakroekonomisk situation. Räntorna har sjunkit kraftigt både i förhållandetill tidigare och till räntenivån under 1970- och 1980-talen.För första gången i modern tid har också de svenska obligationsräntornaunder varit lägre än de tyska obligationsräntorna. Det kanjämföras med ett räntegap mot på mellan 4-5procentenheter. Innebörden av denna utveckling är att svenska företag ochhushåll kan finansiera sig till en lägre kostnad än de tyska kan. Det stimule-rar både företagens investeringsverksamhet och den inhemska efterfrågan.Nivån på näringslivets investeringar är mycket hög och investe-ringarna väntas fortsätta att öka starkt både och under nästa år.Vidare har inflationen fallit mycket kraftigt , till en nivåsom understiger den i våra viktigaste konkurrentländer. har löne-ökningarna varit relativt låga, trots högkonjunkturenoch den snabbt stigande sysselsättningen. Bland annat som en följd av dennautveckling har de svenska företagen under en stor del av kraftigtökat sina andelar på världsmarknaden som icke konjunkturkänsligakunskapsintensiva branscher ökat sina andelar av svensk export. Om konkur-renskraften skall kunna bevaras och sysselsättningen stiga ytterligare är detenligt utskottets mening av avgörande vikt att löneökningarna förblir måttli-ga.