bet · GO01AU3 · 2000-10-10 00:00:00 — Anställda somhar utsatts för sexuella trakasserier beskriver detobehag som de upplevt. För andra yrkesgrupper, t.ex.poliser, har arbetsgivaren beredskap för s.k.krisbehandling för anställda som i sitt arbetetvingats se och vara med om mycket obehagligahändelser. På samma sätt borde alla arbetsgivare haen beredskap för att hjälpa anställda som hamnar ien krissituation till följd av sexuellatrakasserier. Jämställdhetslagen ocharbetsmiljölagen bör därför kompletteras med enbestämmelse som ålägger arbetsgivaren att upprättaen handlingsplan för de ovan behandladesituationerna.Centerpartiet anför i motion A25 att trakasserier avsexuell natur blir allt vanligare inomutbildningsväsendet. Skolplikten gör det extraviktigt att de som vistas i skolan inte utsätts förtrakasserier och diskriminering. finns detinte något skydd för utbildningsväsendet liknandedet som jämställdhetslagen ger för arbetslivet. Detär av mycket stor vikt attjämställdhetslagstiftningen ändras så att denomfattar kvinnor i alla åldrar och oavsett vilken"arbetsplats" man befinner sig på (yrk. 2 ).I motion A711, väckt under allmänna motionstiden1999, anser () och () att lika självklart som det är att ingen skalldiskrimineras på grund av kön, etniskt ursprung etc.borde det vara att ingen skall få diskrimineras pågrund av ålder. Svensk lag tvingar personersom uppnått viss ålder att sluta delta iarbetslivet. Rätten att få arbeta kvar skall intekunna lagstiftas eller avtalas bort utan bör vara enfråga för arbetsgivaren och den enskildearbetstagaren.I motion A813, väckt under allmänna motionstiden1999, anför och (bådas) att de bestämmelser som införts ijämställdhetslagen mot sexuella trakasserier harlett till att dessa problem har uppmärksammats meroch ett mer aktivt arbete kommit till stånd. Äveninom utbildningsväsendet finns problem av liknandeslag men inga lagbestämmelser som ger ett effektivtskydd. Jämställdhetslagens bestämmelser om förbudmot sexuella trakasserier bör därför utökas till attäven omfatta studerande.Även m.fl. (s) anser i motionA815, väckt under allmänna motionstiden , attskolan är att jämställa med en arbetsplats föreleverna varför jämställdhetslagens regler börutvidgas till att även omfatta utbildningsområdet.Också m.fl. (fp) konstaterar, i motionUb814, väckt under allmänna motionstiden , attstudenter inte har något lagskydd mot sexuellatrakasserier eftersom de inte omfattas av lagen omanställningsskydd. Motionärerna anser att förbudetmot sexuella trakasserier skall utvidgas till attäven omfatta studerande (yrk. 21).I motion So203, väckt under allmänna motionstiden1999, anför () att det äroklart om jämställdhetslagens diskrimineringsförbudäven omfattar diskriminering på grund av upplevdsexuell tillhörighet. Hon anser därför att det börtillsättas en utredning med uppdrag att utreda omjämställdhetslagens diskrimineringsförbuduttryckligen skall gälla även för denna grupp ellerinte (yrk. 4).UtskottetFlera motioner tar, med lite olika formuleringar,upp frågan om att utvidga jämställdhetslagen tillatt omfatta även utbildningsområdet. Utskottet flera tillfällen tidigare behandlat frågor avliknande innebörd. Därvid har utskottet bl.a. ibetänkandet 1998/99:AU6 hänvisat till attjämställdhetslagen har en arbetsrättslig karaktäroch att det bör förbli så. Lagen reglerarförhållanden som rör arbetsplatsen och förhållandetmellan arbetsgivare och arbetssökande och anställda.Sanktionsreglerna och reglerna vid tvister anknytertill det arbetsrättsliga systemet.Utskottet vill också peka på att regeringen iproposition nr 143, som har behandlats i del I avdetta betänkande, uttalat att den anser att detfinns behov av en bredare översyn avdiskrimineringslagstiftningens tillämpningsområde,men frågan är komplicerad och berör också de andradiskrimineringslagarna. Regeringen anför där attfrågan om ett utvecklat skydd mot könsdiskrimineringpå utbildningsområdet lämpligen bör övervägasnärmare och avser att återkomma till frågan i ettannat sammanhang. Utskottet konstaterar också attregeringen i högskoleförordningen infört enskyldighet för högskolor och universitet att ingripamot sexuella trakasserier.Med hänsyn till det anförda avstyrks motionerna A25(yrk. 2), A813, A815, Ub803 (yrk. 4) och Ub814(yrk. 21).I fråga om förbud mot diskriminering på grund avålder pågår ett arbete inom EU. arbetslivsdirektivet är tanken att ett skyddskall skapas mot diskriminering på arbetslivetsområde på grund av kön, ras, etniskt ursprung,religion eller övertygelse, funktionshinder, åldereller sexuell läggning. Regeringen har välkomnatdetta arbete (Faktapromemoria EUN2000/436) ochinlett ett samråd med arbetsmarknadens parter, bl.a.rörande frågan om förbud mot åldersdiskriminering.Utskottet, som inte vill föregripa detta arbete,avstyrker motion A711.Den kraftiga tillväxt som bemanningsbranschen harhaft har aktualiserat en radfrågor om tillämpning av olika bestämmelser ochregler som gäller för arbetsmarknaden. I betänkandet1999/2000:AU1 föreslog utskottet att det skullegöras en förutsättningslös översyn avbemanningsbranschen i syfte att undersöka vilkaåtgärder som kunde vara aktuella att vidta. En frågasom inte uttryckligen berördes i nämnda betänkandevar de problem som uppstår när anställda i ettbemanningsföretag utsätts för sexuella trakasserierhos den till vilken arbetstagaren är uthyrd. Enligtjämställdhetslagens regler är det, som påpekas imotion A818, bemanningsföretaget i egenskap avarbetsgivare som skall se till att en anmälan omsexuella trakasserier blir åtgärdad och inte den somhyr in arbetstagaren som ju är den som har de bästamöjligheterna att utreda och åtgärda övergreppen.Det är en självklarhet att ingen arbetstagare skallbehöva bli utsatt för sexuella trakasserier. Omnågon blir utsatt måste det finnas klara och tydligaregler som leder till att kraftfulla och effektivaåtgärder vidtas för att trakasserierna skallupphöra. Avsaknaden av regler som täcker densituation som motionen tar sikte på är intetillfredsställande. Utskottet utgår därför ifrån attden ovan nämnda översynen även tar hänsyn till detnu berörda problemet. Mot bakgrund härav anserutskottet att motion A818 (yrk. 12) får ansestillgodosedd.Som anförts skall ingen arbetstagare behövabli utsatt för sexuella trakasserier. De fall somtas upp i motion A801 där anställda utsätts förtrakasserier inom av patienter eller avgäster på hotell m.m. innebär särskilda problemeftersom arbetsgivaren inte har samma möjligheteratt agera mot patienter och gäster som mot enarbetstagare. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet kommer, med anledning avförslagen om ändring av rådets direktiv /207/EEGom genomförandet av principen om likabehandling avkvinnor och män i fråga om tillgång tillanställning, yrkesutbildning och befordran samtarbetsvillkor, en genomgång att göras avbl.a. frågor kring sexuella trakasserier. de frågeställningar som väcks i motionen atttas upp.Med hänsyn därtill finner utskottet inte skäl attför närvarande vidta någon åtgärd. Motion A801avstyrks.I en motion, So203, uttrycks en oro över att detinte klart framgår om jämställdhetslagen omfattaräven transsexuella personer. Som motionären självanger finns det inga klara uttalanden i lagensförarbeten, och frågan har inte heller prövats avdomstol. Som framgått ovan har jämställdhetslagennyligen genomgått en översyn av bl.a.diskrimineringsförbuden. Enbart de oklarheter sommotionären anger anser utskottet inte ger anledningtill en ny översyn. Som utskottet också har berörtovan kan det eventuellt bli aktuellt att se översamtliga diskrimineringslagar i syfte att samordnadem. Om det skulle kvarstå några oklarheter avseendede transsexuella för den översynenfår frågan övervägas i det sammanhanget.Med hänsyn till det anförda avstyrks motion So203(yrk. 4).4 JämställdhetsombudsmannenMotionerFolkpartiet anför i motion A807, väckt underallmänna motionstiden , att det har visat sigsvårt att nå framgång i de fall avlönediskriminering som har förts till domstol. Målenhar varit komplicerade i bevishänseende, ochkostnaderna för arbetsvärdering har tagit betydanderesurser i anspråk. Det är därför bra att regeringenhar tillfört JämO ökade resurser. JämO spelar ennyckelroll i detta arbete, och resurserna behövs föratt säkerställa att de rättsliga processer som drivsi lönediskrimineringsmål har bästa möjliga underlag(yrk. 7).I motion A819, väckt under allmänna motionstiden1999, vill att JämO:s uppdrag attfölja upp och utvärdera jämställdhetslagenstillämpning skall förstärkas varför det börtillsättas en utredning med uppdrag att utredamöjligheterna att utöka ombudsmannens kompetens-område till att avse hela samhällslivet. Utredningenbör också få i uppdrag att undersöka om delänsexperter som finns vid länsstyrelserna ävenskall ha tillsyn av jämställdhetslagens tillämpningpå det regionala planet (yrk. 2).UtskottetFolkpartiet har i motion A807 (yrk. 7) framhållitbetydelsen av JämO:s arbete för att säkerställa attde lönediskrimineringsmål som drivs har bästamöjliga underlag. Som har redovisats i Del I avdetta betänkande kommer jämställdhetslagen attförändras i flera avseenden. Bland annat införs enny enhetlig bevisregel och en enhetlig definition avbegreppet likvärdigt arbete. Ävendiskrimineringsförbuden genomgår förändringar.Dessutom ges JämO rätt till tillträde till enarbetsplats för att göra undersökningar bl.a. isyfte att få fram ett bättre underlag förlikalöneprocesser än vad som är möjligt i dag.Dessutom får parterna ökad möjlighet att ta del avinformation, vilket torde förbättraförutsättningarna att få fram ett bra underlag idiskrimineringsmål. Mot denna bakgrund finnerutskottet att ytterligare åtgärder inte ärpåkallade, varför motion A807 (yrk. 7) avstyrks.JämO har de uppgifter som följer avjämställdhetslagen. Som framgår av 31 § äruppgifterna knutna till arbetslivet. Avinstruktionen för ämbetet framgår att ombudsmannensverksamhet i allt väsentligt bygger på deskyldigheter m.m. som följer av jämställdhetslagenmen att ombudsmannen därutöver genom rådgivning ochinformation skall verka för jämställdhet inomskolväsendet, högskolan, arbetsmarknadsutbildningenoch andra utbildningsformer.Regeringen har, som ovan nämnts, aviserat att denåterkommer i frågan om jämställdhetslagen skallutvidgas till att omfatta även utbildningsområdet.Utskottet anser att frågor kring JämO:sverksamhetsområde lämpligast tas upp i ett sådantsammanhang. Det finns också skäl att avvakta denutredning som pågår inomRegeringskansliet av frågan om länsexperterna skallfå ett tillsynsansvar enligt jämställdhetslagen ochsom skall presentera sina slutsatser i december2000.Med hänsyn till det anförda avstyrks motion A819(yrk. 2).5 Etnisk diskrimineringMotionerCenterpartiet anför i motion Sf637, väckt underallmänna motionstiden , att företag ochorganisationer med erfarenheter från olika håll harbättre förutsättningar att bli framgångsrika.Ensidiga personalsammansättningar kan ha sin grund idiskriminering, men beror det också påförbiseenden från ledningen. För att nå en bättrekönsfördelning har i jämställdhetslagen införtsregler om en skyldighet för arbetsgivare med mer än10 anställda att upprätta en plan. I finnsett liknande system där företag med mer än 50anställda skall upprätta mångfaldsplaner. Ettliknande system bör införas i (yrk 16).I motion A230, väckt under allmänna motionstiden1999, anför att företagare måste kunnase det rimliga i de förändringar som genomförts ilagen om åtgärder mot etnisk diskriminering. För attundvika onödigt krångel till följd av missförståndoch feltolkningar av lagen är det viktigt att detgenomförs ökade utbildningsinsatser för att geföretagarna nödvändig kunskap om lagen (yrk. 7).Större företag och statliga myndigheter skullekunna spela en större roll i det aktiva arbetetgenom att få en ökad representation av invandrare isina organisationer. På det sättet skulle positivaförebilder kunna skapas. DO kan ge stöd till företagoch myndigheter vid utarbetandet av metoder ochframtagandet av goda exempel (yrk. För att DO påett positivt sätt skall kunna stödja och utvecklaarbetet för etnisk jämställdhet i företag ochmyndigheter bör myndighetens resurser öka (yrk. 10).I motion Sf640, väckt under allmänna motionstiden1999, anförs av () att lagen omförbud mot etnisk diskriminering i arbetslivet måstegöras lika stark som jämställdhetslagen (yrk. 13).UtskottetI motion Sf640 (yrk. 13) tas upp ett flertalyrkanden som avser lagen om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet. Utskottet noterar attexakt likadana yrkanden avstyrktes i samband med attden aktuella lagen behandlades i utskottet våren1999 i betänkande 1998/99:AU4. Utskottet, som intefinner anledning till annan bedömning , avstyrkermotionen.I fråga om yrkande rörandemångfaldsplaner vill utskottet framhålla följande. nyssnämnda lagen finns det ett generellt krav påarbetsgivare att bedriva ett målinriktat arbete föratt främja etnisk mångfald i arbetslivet. Syftet äratt komma till rätta med diskriminerande förfarandensom riktar sig mot en grupp och inte mot enskildaindivider. Reglerna skall emellertid också främja enpositiv och framåtsyftande utveckling. Åtgärdernaskall kunna leda till att andelen personer från enunderrepresenterad etnisk minoritet i en viss typ avarbete ökar eller att ny kompetens tillförsorganisationen. I kravet på målinriktat arbeteligger ett krav på planmässighet. Det är fråga omett utvecklingsarbete, där efter hand olika åtgärderkan visa sig lämpliga. DO har utformat råd för hurdet målinriktade arbetet för att främja etniskmångfald skall kunna bedrivas. Utskottet anser attde nu beskrivna reglerna ger en bra grund för detmångfaldsarbete som skall ske ute påarbetsplatserna. Motion Sf637 (yrk. 16) avstyrks iden mån den inte tillgodosetts med vad utskottetanfört.Folkpartiet efterlyser i motion A230utbildningsinsatser för företagare avseende lagen omåtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet.Som konstaterar i samma motion har DOsom en av sina uppgifter att ge råd och stöd tillenskilda och företag i frågor som har anknytningtill etnisk diskriminering. Utskottet kan ocksånotera att DO ägnar sig åt att såväl driva enskildafall av överträdelser av lagen som att arbeta medaktiva åtgärder hos företag m.m. Ibudgetpropositionen för föreslås förstärktaresurser för DO. I anslutning till förslaget omytterligare medel framhåller regeringen bl.a. att DOmåste kunna bedriva en omfattande tillsyns-,opinions-, informations- och utbildningsverksamhet.Utskottet anser mot den bakgrunden att det intefinns anledning att vidta några ytterligare åtgärdermed anledning av motionen. Motion A230 (yrk. 7, 9och 10) avstyrks.6 Arbetsdomstolens sammansättningm.m.MotionerModeraterna anför i motion A715 (yrk. 4), väcktunder allmänna motionstiden , atteffektivitetsskäl talar för en sammanslagning avJämställdhetsnämnden och bör tillskapas en myndighet med uppgift attfölja all diskriminering. Myndigheten bör läggasdirekt under för att uppnå en bättreöverensstämmelse med de s.k. Parisprinciperna därsjälvständigheten för myndigheter som har tilluppgift att skydda mänskliga rättigheter betonas.I motion A723, väckt under allmänna motionstiden1999, menar att tvister omkönsdiskriminering skiljer sig från andraarbetsrättstvister genom att skiljelinjen går mellanmanliga och kvinnliga värderingar snarare än att ettarbetstagarintresse står mot ettarbetsgivarintresse. är det innehålleti kollektivavtal som ifrågasätts idiskrimineringstvister. Där har både arbetsgivarenoch de fackliga organisationerna en störrebenägenhet att försvara de uppgörelser som harträffats. Mot denna bakgrund är Arbetsdomstolenssammansättning - med bl.a. en överväldigande manligmajoritet - inte godtagbar i mål omkönsdiskriminering.För att även kvinnliga värderingar skall kunna fågenomslag i tvister om diskriminering på grund avkön anser att det bör införas reglersom garanterar en jämn könsfördelning närArbetsdomstolen prövar mål om diskriminering pågrund av kön. Vidare bör två av ledamöterna varaexperter rörande diskrimineringsjuridik ochjämställdhetsfrågor samt, för att antalet ledamöterinte skall vara för stort, var och en avarbetsmarknadens parter endast företrädas av enrepresentant (yrk.14).I motion A818, väckt under allmänna motionstiden1999, anför att närGrupptalanutredningen lade fram sittbetänkande Grupprättegång (SOU 1994:151) föreslogden bl.a. en möjlighet till grupptalan idiskrimineringstvister enligt jämställdhetslagen.Betänkandet har beretts , varför regeringensnarast bör återkomma till med ettlagförslag om möjlighet till grupptalan ijämställdhetslagen (yrk. 3).Centerpartiet anser i motion A806, väckt underallmänna motionstiden , att erfarenheterna fråndet fåtal mål som har drivits i Arbetsdomstolenrörande lönediskriminering är nedslående. En troligorsak till detta utfall är att ingen av parterna iden partssammansatta domstol som Arbetsdomstolenutgör har något intresse av att få kollektivavtalenslönevillkor prövade i domstol. Det finns därför skälatt pröva formerna för hur lönediskrimineringsmålskall avgöras (yrk. 13).Med hänvisning till uttalanden av JämO hävdarMiljöpartiet i motion A819 (yrk. 9), väckt underallmänna motionstiden , att en prövning av deolika diskrimineringslagarna i Arbetsdomstolen kaninnebära att det uppstår problem av jävskaraktär,varför det bör tillsättas en utredning med uppdragatt utreda om tvister enligt diskrimineringslagarnaäven skall prövas i Arbetsdomstolen.I motion A720, väckt under allmänna motionstiden1999, uttrycker () en oro för atträttegångskostnader som de tematiska ombudsmännendrabbas av i samband med processer går ut över deordinarie anslagen. För att de tvister somombudsmännen driver inte skall påverka de ordinarieanslagen, och därmed den övriga verksamhet sombedrivs, bör de rättegångskostnader som drabbarombudsmännen hanteras genom ett gemensamt anslag fördetta ändamål.I motion A817, väckt under allmänna motionstiden1999, anför och (båda kd) att det vidlönediskrimineringstvister bör införas en möjlighetför Arbetsdomstolen att anlita en oberoende expert ilönediskrimineringsmål. Domstolen skulle när denfinner skäl därtill, efter en framställning frånkäranden, kunna utse en sådan person för attgenomföra en arbetsvärdering (yrk. 3).UtskottetUtskottet tar först upp yrkande omsammanslagning av diskriminering. Som utskottet berört i avsnitt 3ovan i samband med att yrkanden om samordning av deolika diskrimineringslagarna avstyrktes bör en sådanöversyn anstå till dess att de olika lagarna varit ikraft under en så att det går att utvärderahur de fungerat i sin nuvarande utformning.Utskottet, som anser att frågor om sammanslagning avJämställdhetsnämnden och prövas i ett sådant sammanhang, avstyrkermotion A715 (yrk. 4).I de förändringar av jämställdhetslagen som nuföreslås har reglerna utformats så att det i förstahand ankommer på parterna i en tvist att själva ståför den utredning som domstolen skall ha som grundför sitt avgörande. Som framgår av avsnitt 5.5.delar utskottet emellertid regeringensställningstagande att en domstol, när den finner detvärdefullt för utredningen, skall kunna anlitasakkunniga för att t.ex. i likalönetvister gedomstolen ett bättre underlag än vad parternaförmår.Med hänsyn därtill bör motion A817 (yrk. 3)avstyrkas i den del den inte kan anses tillgodoseddmed vad utskottet anfört.Utskottet ser liksom att en rätttill grupptalan i diskrimineringstvister skulle haett värde då en sådan möjlighet skulle innebära enmindre exponering och risk för repressalier för denenskilde arbetstagaren. Många fall där det kan antasförekomma diskriminering berör också stora grupperarbetstagare. Till skillnad från tvister som drivssom pilotmål får en dom vid en grupprättegång sammarättsverkan för samtliga som omfattas av gruppen.Svensk rätt innehåller inte någrabestämmelser som ger möjlighet till grupptalan. Ettinförande av en sådan möjlighet kan få storaåterverkningar på många områden. Det är därförviktigt att frågan övervägs noga. Frågan bereds förnärvarande inom . Utskottet, somutgår från att det arbetet sker utan onödigtuppehåll, avstyrker motion A818 (yrk. 3).Den verksamhet som de, av en motionär benämnda,tematiska ombudsmännen ansvarar för är av storbetydelse. Det gäller både för enskilda individersom drabbas på olika sätt och ombudsmännens roll somopinionsbildare och informatörer till företag ochorganisationer. En del av ombudsmännens verksamhetbestår av att driva tvister i domstol m.m. Vidsådana tvister kan ombudsmännen enligt vanligaprocessuella regler drabbas av rättegångskostnadersom påverkar de anslag som respektive ombudsman har.Det är emellertid viktigt att ombudsmännen inteavstår från att driva tvister av rädsla för att enförlust skall komma att påverka den övrigaverksamheten genom att anslag för den verksamhetentas i anspråk för att täcka eventuella kostnader.Som motionären påpekar har det särskilda anslag somtidigare fanns för sådana rättegångskostnader tagitsbort, men i stället har medel avsatts inomRegeringskansliet för täckande av sådana eventuellaextra kostnader. Enligt de upplysningar utskottetinhämtat har endast JämO, , begärtoch beviljats medel. Utskottet som ser det somangeläget att ombudsmännen kan driva de processersom de anser nödvändiga. Utskottet förutsätter attregeringen delar denna uppfattning.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att detför närvarande inte finns anledning att vidta någraytterligare åtgärder. Utskottet förutsätter dock attregeringen bevakar utvecklingen. Motion A720avstyrks.Arbetsdomstolen är den domstol som har att prövafrågor med anknytning till arbetslivet. Domstolenssammansättning hänger samman med att domstolen skallha en så god kännedom som möjligt om förhållandena iarbetslivet och de faktiska villkor som råder där.Jämställdhetslagen är även den i grunden enarbetsrättslig lag. I mål om diskriminering blirdet, liksom i andra arbetsrättsliga tvister, iblanden fråga om bedömningar av vad som står iöverensstämmelse med god sed på arbetsmarknaden. Detförhållandet att vissa av de avtal som träffatsmellan arbetsmarknadens parter kan komma attunderkännas av domstolen kan utskottet integenerellt se som en källa till jäv för de ledamötersom utsetts på förslag av arbetsmarknadsparterna.Utskottet delar dock den oro som flera avmotionärerna ger uttryck för när det gällerkönssammansättningen i Arbetsdomstolen. Det ärangeläget med jämn könssammansättning i domstolenssamtliga mål. En speciell sammansättning i vissaslag av mål skulle kunna minska känslan av ansvarför en generellt bättre könssammansättning idomstolen. Utskottet utgår från att parterna ochregeringen målmedvetet och intensifierat arbetar förett större antal kvinnliga ledamöter iArbetsdomstolen. Motion A806 (yrk. 13) och A819(yrk. 9) avstyrks.Vad sedan gäller de åsikter som Vänsterpartietframför om att Arbetsdomstolen skall ha en annansammansättning, bl.a. med experter pådiskrimineringsjuridik och jämställdhetsfrågor, villutskottet, utöver det anförda, erinra om denmöjlighet som domstolen har att anlita sakkunnig.Med hänsyn därtill avstyrks ävenmotion A723 (yrk. Utskottet hemställerDel I1. beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 1999/2000:A22 och1999/2000:A24 yrkande 1,res. 1 (m)2. beträffande konkurrensutsättning avkvinnodominerade yrken m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A24 yrkandena 2och 3,res. 2 (m)3. beträffande frivilliga insatser förjämställdhetatt avslår motionerna 1999/2000:A23 yrkande 1 och1999/2000:A804 yrkande 10,res. 3 (kd)4. beträffande samordnad lagstiftning motdiskrimineringatt avslår motionerna 1999/2000:A23 yrkande 3,1999/2000:A25 yrkande 1, 1999/2000:A220 yrkande5 och 1999/2000:A818 yrkande 1,res. 4 (kd, c, fp)5. beträffande översyn avjämställdhetslagenatt avslår motion 1999/2000:A220 yrkande 3,6. beträffande översyn avjämställdhetsplaner m.m.att avslår motion 1999/2000:A807 yrkande 8,res.