bet · GN01MJU17 · 2000-05-23 00:00:00 — Förutsättningar för bildande av viltvårdsområden m.m.(mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Regeringenanser" och på s. 14 slutar med "Motion 1999/2000:MJ26 (kd) yrkande 2avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att regeringens bedömning i proposition 1999/2000:73Jaktens villkor är väl avvägd och motiverad såvitt gäller förslagen om vilt-vårdsområden och för vilka arter sådana får bildas. Utskottet instämmerdärför i regeringens föreslag att ett viltvårdsområde skall kunna inrättasendast om samordningen inom området avser något av viltslagen älg, kron-hjort, dovhjort, rådjur, vildsvin, björn, järv, lo eller varg. En tvångslagstifning om viltvården förutsätter att det finns ett väl underbyggt och ett avstarka allmänna intressen motiverat behov av att tillhandahålla en lagregleradsamordning över fastighetsgränserna. Det finns därför skäl att särskilja deolika viltarterna.Samordning av småviltsjakten behövs enligt utskottets uppfattning inte förviltvården och tvångslagstiftning är därför inte motiverad. Som anförs ipropositionen är förhållandena för småviltet annorlunda än för de ovannämnda viltarterna. Bestånden av småvilt påverkas oftast inte av jakten.Inom områden där jakt inte förekommer är småviltsbestånden normalt intestörre än inom områden där jakt äger rum. Annan dödlighet än jakt och destora reproduktionstalen spelar större roll. Under normala förhållanden bören ändamålsenlig viltvård kunna ske utan samordning över fastighetsgrän-serna.I Lagrådets yttrande över småviltsjakten och vad som kan anses vara an-geläget allmänt intresse anförs att begreppet inte bör ges en uttunnad inne-börd. Lagrådet konstaterar att den argumentation som regeringen framför ipropositionen vad avser avvägning mellan vad som kan anses vara angelägetallmänt intresse och tvångssammanslutning som en samordning över fastig-hetsgränserna av jakten är framstår som övertygande. Utskottet delar Lagrå-dets bedömning.Utskottet delar i övrigt regeringens bedömning att bildandet av viltvårds-området dessutom skall främja vården av det berörda viltslaget och varalämpligt med hänsyn till områdets belägenhet och omfång samt viltstammen.Kraven gäller oavsett om fastighetsägarna är överens om att bilda områdeteller inte.Utskottet föreslår att med avslag på motionerna1999/2000:MJ25 (v) yrkande 1 och yrkande 2 i motsvarande del,1999/2000:MJ26 (kd) yrkande 1, 1999/2000:MJ29 (fp), 1999/2000:MJ31 (c)yrkande 1, 1999/2000:MJ32 (m) yrkande 1, 1999/2000:MJ33 (s) yrkande 1 imotsvarande del och yrkande 2 samt 1999/2000:MJ34 (m) yrkande 3 antarregeringens förslag till lag om viltvårdsområden i nu aktuella delar.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande förutsättningar för bildande av viltvårdsområdenm.m.att med avslag på motionerna 1999/2000:MJ25 yrkande 1och yrkande 2 i motsvarande del, 1999/2000:MJ26 yrkande 1,1999/2000:MJ29, 1999/2000:MJ31 yrkande 1, 1999/2000:MJ32 yr-kande 1, 1999/2000:MJ33 yrkande 1 i motsvarande del och yrkande 2samt motion 1999/2000:MJ34 yrkande 3 antar regeringens förslag tilllag om viltvårdsområden såvitt avser 3, 7, 8, 17, 18, 21-28, 31, 37 och39 §§ samt övergångsbestämmelserna,4. Krav på tillstånd för avtal om jakträttsupplåtelse (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "Utskottetkan" och slutar med "motion 1999/2000:MJ24 (fp) yrkande 1" bort ha föl-jande lydelse:Utskottet instämmer i vad som framförts i motion 1999/2000:MJ24 (fp)yrkande 1 att om inskränkningarna i rätten att avtala om jakträttsupplåtelserslopas kan det leda till att markägare som inte själva utnyttjar sin mark istörre utsträckning än kan förmås att upplåta jakten på sin mark åtandra. De regler som föreslagits av regeringen kan också utgöra en grund förosämja om föreningen nekar en fastighetsägare att upplåta sin mark samtidigtsom föreningen själv kan upplåta jakt till en utomstående. Regeringen böråterkomma till med ett nytt förslag i denna del. Detta bör riksda-gen med anledning av motion 1999/2000:MJ24 (fp) yrkande 1 som sin me-ning ge regeringen till känna. Utskottet avstyrker regeringens förslag till lagom viltvårdsområden i den nu aktuella delen.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande krav på tillstånd för avtal om jakträttsupplåtelseatt med anledning av motion 1999/2000:MJ24 yrkande 1dels avslår regeringens förslag till lag om viltvårdsområden såvitt av-ser 29 §, dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Uteslutning av fastighet (mom. 6)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med "Enligt utred-ningens" och slutar med "motion 1999/2000:MJ26 (kd) yrkande 4" bort haföljande lydelse:Enligt utredningens förslag skulle det alltid vara möjligt att utesluta enfastighet om fastighetsägaren och viltvårdsområdesföreningen var överens ifrågan. I denna fråga har propositionen frångått utredningsförslaget. Utskot-tet anser i likhet med utredningen att en fastighet skall kunna uteslutas omalla är överens. Regeringen bör återkomma till med ett nytt förslagi denna del. Detta bör med anledning av motion 1999/2000:MJ26(kd) yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna. Regeringens förslagtill lag om viltvårdsområden i den nu aktuella delen avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande uteslutning av fastighetatt med anledning av motion 1999/2000:MJ26 yrkande 4dels avslår regeringens förslag till lag om viltvårdsområden såvitt av-ser 35 §, dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,6. Majoritetskravet vid upplösande av viltvårdsområde m.m.(mom. 7)() och () anför:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "I likhet med"och slutar med "MJ33 (s) yrkande 3 avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den av regeringen föreslagna tidsfristen för när ett vilt-vårdsområde får upplösas är ett steg i rätt riktning. Utskottet anser emellertiinte att det är tillräckligt. Det finns inga skäl för att ha en treårig tidsfridetta sammanhang. Utskottet anser att det bör vara möjligt att upplösa enviltvårdsområdesförening utan att invänta någon tidsfrist. Regeringen böråterkomma till med ett nytt förslag i denna del. Detta bör riksda-gen med anledning av motion 1999/2000:MJ26 (kd) yrkande 3 som sin me-ning ge regeringen till känna. Utskottet föreslår att motionerna1999/2000:MJ25 (v) yrkande 2 i motsvarande del, 1999/2000:MJ28 (v) samt1999/2000:MJ33 (s) yrkande 1 i motsvarande del och yrkande 3 samt rege-ringens förslag till lag om viltvårdsområden i berörd del avslås.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande majoritetskravet vid upplösande av viltvårdsområdem.m.att med anledning av motion 1999/2000:MJ26 yrkande 3och med avslag på motionerna 1999/2000:MJ25 yrkande 2 i motsva-rande del, 1999/2000:MJ28 samt 1999/2000:MJ33 yrkande 1 i mot-svarande del och yrkande 3 avslår regeringens förslag till lag om vilt-vårdsområden såvitt avser 36 § samt som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,7. Jaktkorts- och jägarexamensregistren (mom. 14)() anför:Regeringen föreslår att jaktkorts- och jägarexamensregistren sekretessbe-läggs och anför att det är naturligt att en myndighet har det formella ansvaretför registret. förutsätter att kostnaderna i de olika registren iblir högre än vad som är fallet . Högre kostnader för administration slårofrånkomligen tillbaka på jägarna. Regeringen bör vidta åtgärder för attmotverka denna utveckling.Jag anser att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande jaktkorts- och jägarexamensregistrenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ31 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,8. Svenska Jägareförbundets uppdrag att leda delar avviltvården och jakten (mom. 15)(), () och () anför:Svenska Jägareförbundet är en organisation som har bildats av en viss intres-segrupp. En sådan organisation bör inte ha en ställning som på-minner om en statlig myndighets. Det finns också åtskilliga andra organisa-tioner som har synpunkter på jakt- och viltvård. Utanför kretsen finns flerafrivilligorganisationer som fullgör administrativa uppgifter och då främstinom den praktiska viltvården. Dit hör de båda jägarorganisationerna, och , samt Naturskyddsföreningenoch Ornitologiska Förening.Formuleringen om att skall ha ett allmänt upp-drag och ett huvudansvar för delar av viltvården och jakten kommer att med-föra tolkningsproblem i olika avseenden. Vi anser att det vore bättre om manbetonade samverkan mellan och Jägarnas Riksför-bund. Dessa organisationer bör gemensamt ansvara för utbildning och infor-mation om viltvård och jakt.Det bör framstå som en självklarhet att de båda jägarorganisationerna skallkunna fortsätta och vidareutveckla sin allmännyttiga verksamhet med vilt-vård, djurskydd och information till jägarna och allmänheten. Med kombina-tion av samverkan och enskilda organisationsinsatser kan de båda förbundennå större delen av landets jägare och markägare med bl.a. information ochkursverksamhet.Vi anser att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande Svenska Jägareförbundets uppdrag att leda delar avviltvården och jaktenatt med anledning motionerna 1999/2000:MJ23 yrkande 1,1999/2000:MJ24 yrkande 2, 1999/2000:MJ26 yrkande 5, 1999/2000:MJ27 yrkande 1, 1999/2000:MJ30 yrkande 1 och 1999/2000:MJ32yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,9. Styrningen av det allmänna uppdraget (mom. 16)(), (), (),(), () och (m) anför:Vi avvisar förslaget att regeringen skall utse en styrelseledamot i de bådajägarorganisationernas styrelser. Att utse styrelserepresentanter i folkrörelseorganisationer är ett system som staten av flera skäl lämnat i andra samman-hang, och vi ser inget skäl att återinföra detta beträffande jaktorganisationerna. Utvecklingen har gått i den motsatta riktningen medstörre frihet och mindre styrning av folkrörelserna.Vi vänder oss emot ett ökat politiskt inflytande över jakt- och viltvårdsfrå-gorna utöver de ramar lagstiftningen ger.Vi anser att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande styrningen av det allmänna uppdragetatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ24 yrkande3, 1999/2000:MJ31 yrkande 4 och 1999/2000:MJ34 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,10. Faunaråd (mom. 17)() anför:I dag bereds jaktfrågor i den s.k. jakttidsberedningen som avger yttrande tillNaturvårdsverket inför regeringsbeslut. I jakttidsberedningen ingår såväljägare som representanter för den ideella naturvården. Med dagens konstruk-tion av beredningen har dock sista ordet när detgäller de synpunkter som lämnas till . Detta gör att denideella naturvårdens synpunkter inte förs vidare till omman har en annan uppfattning än Jägareförbundet.Enligt min mening bör en jakttidsberedning med olika organisationer varafristående utan koppling till någon organisation. Den kan då fungera som ennaturlig samtalspartner för i frågor som rör vilt-vård/förvaltande och jakt och alla organisationers synpunkter kan kommafram och ventileras. Därför bör ett faunaråd inrättas för detta ändamål.Jag anser att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande faunarådatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ762 och1999/2000:MJ702 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,11. Bidrag till jägarorganisationerna (mom. 18)() och () anför:När det gäller bidrag till jägarorganisationerna anser vi att ett årligt bidragbör utgå, lämpligen i form av ett stort grundbidrag och härutöver en del somär medlemsbaserat.Vi anser att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande bidrag till jägarorganisationernaatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ23 yrkande2, 1999/2000:MJ26 yrkande 6, 1999/2000:MJ27 yrkande 2 och1999/2000:MJ30 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,12. Viltforskning (mom. 19)() anför:Enligt min mening är det viktigt att viltforskningen och viltövervakningen avde jaktbara arterna tillförs erforderliga resurser. Regelverken bör utformas såatt viltövervakningen kan fortsätta med stöd av medel ur jaktvårdsfonden.Dagens ordning för viltforskning och viltövervakning infördes och denbör inte ändras. Den värdefulla kompetens som byggts upp riske-rar att gå förlorad om regeringens förslag realiseras.Jag anser att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande viltforskningatt med anledning av motion 1999/2000:MJ31 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,13. Användning av medel (mom. 20)(), (), (),() och (m) anför:Till jaktvårdsfonden inflyter - med nuvarande prisnivå på det statliga jakt-kortet - ca . Dessa av jägarna inbetalade medel böranvändas i jägarnas intresse. Regeringens förslag att ta medel ur jaktvårds-fonden för att finansiera statens arbete med direktiv och uppföljning är oac-ceptabelt. Kostnader som avser åtgärder av mer allmänt intresse bör enligtvår mening betalas av allmänna medel. Hit hör t.ex. rovdjursforskning ochkostnader för uppspårning och omhändertagande av trafikskadat vilt.Vi anser att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande användning av medelatt med anledning av motion 1999/2000:MJ34 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,14. Länsviltnämnderna (mom. 21)(), (), (),(), () och (m) anför:Länsviltnämnderna är länsstyrelsernas rådgivande organ i frågor om viltvår-den och nämndens ledamöter representerar de areella näringarna, frilufts-och naturvårdsintresset samt trafiksäkerheten. Arbetet i nämnderna sköts påett bra sätt och enligt vår mening finns det ingen anledning att utse politiskaföreträdare i dessa. Regeringens förslag i denna del bör avvisas.Vi anser att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande länsviltnämndernaatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ24 yrkande4, 1999/2000:MJ31 yrkande 5 och 1999/2000:MJ34 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,15. Skyddsåtgärder mot skarv och allmän jakt på skarv(mom. 26 och 27)(), (), (), (), (), () och () anför:De snabbt växande bestånden av skarv utgör ett problem för yrkesfisket påsödra ostkusten. Skärgårdsbefolkningen måste ha möjligheter att hålla skarv-beståndet på en för fisket acceptabel nivå. Enligt vår mening bör regeringenskyndsamt vidta åtgärder som gör det möjligt att inte bara hejda den snabbaökningen utan också decimera den befintliga stammen. Skyddsjakten påstorskarv bör utvidgas. Fram var det tillåtet att jaga skarv underhela året. Med tanke på att antalet skarvar ständigt ökar bör den skyddsstatussom gäller för skarv ändras så att allmän jakttid kan medges där traditionellskarvjakt tidigare bedrivits.Vi anser att utskottets hemställan under 26 och 27 bort ha följande lydelse:26. beträffande skyddsåtgärder mot skarvatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ410 yrkande6, 1998/99:MJ711 i motsvarande del, 1998/99:MJ905 yrkande 1,1999/2000:MJ903 yrkande 1, 1999/2000:MJ914 yrkande 2 och1999/2000:N385 yrkande 3 i motsvarande del som sin mening ger re-geringen till känna vad ovan anförts,27. beträffande allmän jakt på skarvatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ406 yrkande 4i motsvarande del, 1998/99:MJ905 yrkande 2, 1998/99:MJ912,1999/2000:MJ409 yrkande 3, 1999/2000:MJ903 yrkande 2,1999/2000:MJ914 yrkande 1 och 1999/2000:MJ923 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,16. Jakt på säl (mom. 28)() och () anför:Vi delar utskottets uppfattning att regeringen bör ta ett övergripande ansvarför att motverka ekonomiska förluster och andra olägenheter för fiskenäring-en. Vi anser emellertid att de möjligheter till skyddsjakt som Naturvårdsver-ket har är tillräckliga. Regeringen bör därför tillse att Naturvårdsverkeutnyttjar de möjligheter till skyddsjakt som finns. kommerunder innevarande år att slutföra arbetet med en förvaltningsplan för sälar.Det finns mot den bakgrunden inte skäl att öppna möjlighet för annan jakt änden skyddsjakt som kan besluta.Vi anser att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande jakt på sälatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ410 yrkande5, 1998/99:MJ901 yrkande 1, 1998/99:MJ915, 1998/99:MJ916 yrkan-de 1, 1999/2000:MJ410 yrkande 5, 1999/2000:MJ907,1999/2000:MJ921, 1999/2000:N385 yrkande 3 i motsvarande del ochmed avslag på motionerna 1998/99:MJ406 yrkande 4 i motsvarandedel, 1998/99:MJ711 i motsvarande del, 1998/99:MJ906, 1998/99:MJ907, 1999/2000:MJ904, 1999/2000:MJ906 yrkande 1, 1999/2000:MJ910, 1999/2000:MJ913, 1999/2000:MJ917, 1999/2000:MJ923 yr-kande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,17. Jakt på säl (mom. 28)() anför:Populationerna av de sälar som finns runt de svenska kusterna är enspillra av vad som en gång fanns. Vissa forskare menar att dagens populatio-ner är cirka en tiondel av vad som fanns . Såväl gråsäl som vikare finnspå Artdatabankens hotlista. Dessutom är miljöproblemen i intelösta. Eftersom sälar finns i toppen på näringspyramiden är de känsliga förgifter, som ju anrikas i toppkonsumenterna. Risken är uppenbar att situatio-ner som den , då många sälhonor blev sterila och många fickallvarliga missbildningar i inre organ och skelett av miljögifter, kan upp-komma igen.Den försöksjakt som bedrevs visade att det är svårtatt jaga säl och att risken för skadeskjutning är stor. Under försöket avlossa-des skott mot 27 sälar. Endast 6 djur återfanns, trots att man tror sig ha döda16 stycken. Jakten blev hårt kritiserad och två sälforskare, som skulle följaupp försöken, hoppade av i protest. Vi anser att detta visar att en etiskt för-svarbar jakt svårligen kan bedrivas på säl.Intressekonflikten mellan säl och yrkesfiske måste dock lösas, men vi an-ser att konflikten skall lösas på ett annat sätt än genom jakt. Under år 2000har anslaget till skadeersättning för annat än skador på ren förstärkts med7 till . förstärksanslaget med ytterligare under en treårsperiod.Värt att notera är också att , då sälstammen och störningarnamellan yrkesfisket och säl var stora, var också antalet laxar som vandrade in iälvarna rekordstort. Ett levande hav med större populationer av såväl fisksom säl är alltså biologiskt möjligt och skulle kunna ge utrymme för såväldet vilda som för fisket.Vi anser att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande jakt på sälatt med anledning av motion 1999/2000:MJ906 yrkande 1och med avslag på motionerna 1998/99:MJ406 yrkande 4 i motsva-rande del, 1998/99:MJ410 yrkande 5, 1998/99:MJ711 i motsvarandedel, 1998/99:MJ901 yrkande 1, 1998/99:MJ906, 1998/99:MJ907,1998/99:MJ915, 1998/99:MJ916 yrkande 1, 1999/2000:MJ410 yrkan-de 5, 1999/2000:MJ904, 1999/2000:MJ907, 1999/2000:MJ910,1999/2000:MJ913, 1999/2000:MJ917, 1999/2000:MJ921, 1999/2000:MJ923 yrkande 4 och 1999/2000:N385 yrkande 3 i motsvarande delsom sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,18. Jakt på rådjur med hagelvapen (mom. 40)() anför:Vilka djur som skall jagas med hagel respektive kula har diskuterats blandjägare och också dödsorsaken vid hageljakt. Enligt uppgift i dör djuren enbart om ett vitalt organ träffasav hagel. Djuren dör inte av allmän chock, vilket varit den tidigare uppfatt-ningen. Vid undersökningar har det visat sig att många fåglar, t.ex. gäss, harhagel i kroppen från tidigare jakter och alltså utsatts för lidande. Att riskenför skadeskjutning vid hageljakt är större ju större djuret är torde vara klartoch många jägare menar att jakt med kula på rådjur vore att föredra. I fleraländer, t.ex. , tillåts inte rådjursjakt med annan ammunition än kula.I dag skjuts ca 300 000 rådjur . Många av djuren skjuts med kula un-der smygjakt. Siffror för skadeskjutning vid de olika typerna av rådjursjakt ärinte möjliga att få fram.För att få erfarenheter anser jag att jakt med enbart kulvapen borde tillåtaspå rådjur under någon eller några jaktsäsonger. En utvärdering under tidenkan visa fördelar och nackdelar och ligga som underlag för en bedömning förframtiden.Jag anser att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande jakt på rådjur med hagelvapenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ915 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,19. Viltskador (mom. 42)(), (), () ochAnders G Högmark (m) anför:Trots de goda intentionerna med ett decentraliserat beslutsfattande och ettutökat ansvar för vården av viltet för markägarna genom de nyinrättadeälgskötselområdena har en god balans mellan älgvård och skogsvård inteuppnåtts på alla ställen. Staten och myndigheterna måste agera på ett meransvarsfullt sätt . Det är viktigt att skogsvårdsorganisationernaverkligen tar tag i problemet. En utredning bör tillsättas för att se överälgskötselområdena och eventuellt komma med förslag om sådana föränd-ringar som främjar syftet med dessa områden. bör det lokala sam-rådet uppmärksammas.Vi anser att utskottets hemställan under 42 bort ha följande lydelse:42. beträffande viltskadoratt med anledning av motion 1999/2000:MJ306 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,20. Jakttiden på mindre markområden (mom. 44)() och () anför:Jakttiden på licensområdena kan omfatta . I jämförelse härmedmåste det anses vara skäligt att man på de mindre markerna åtminstone på sig att fälla det enda djur man har tillstånd att skjuta.Vi anser att utskottets hemställan under 44 bort ha följande lydelse:44. beträffande jakttiden på mindre markområdenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ922 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,21. Mål för rovdjursförvaltningen (mom. 45)() anför:I fråga om den långsiktiga rovdjursförvaltningen bör det vara ett mål för detsvenska samhället att ha livskraftiga stammar av björn, järv, lo och varg.Stammarna skall ha en sådan utbredning att arternas långsiktiga överlevnad iSverige kan garanteras. När dessa grundläggande mål uppnåtts skall stam-marnas numerär och utbredning genom jakt balanseras till nivåer som äracceptabla för lokalbefolkningen, de areella näringarna inklusive rennäringensamt de jägare som beskattar de viltstammar som de stora rovdjuren påver-kar.Jag anser att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande mål för rovdjursförvaltningenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ923 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,22. Decentraliserad rovdjursförvaltning (mom. 48)() anför:Enligt min mening finns det ett behov av en decentraliserad förvaltning avrovdjursstammarna med jakt som baseras på biologisk grund. När stammarnaav de stora rovdjuren nått en sådan utbredning och numerär att deras lång-siktiga överlevnad kan garanteras bör de betraktas som jaktbara viltarter.Sådan jakt bör bedrivas som licensjakt och avlysningsjakt och beslut om jaktbör fattas på länsnivå.Jag anser att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande decentraliserad rovdjursförvaltningatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ919 yrkan-de 1 och 1999/2000:MJ923 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,23. Skyddsjakt utan föregående beslut av myndighet (mom. 51)(), (), (), (), (), () och () anför:Vi anser att rätten till nödvärn mot varg bör utvidgas och klart framgå avlagstiftningen. krävs att angreppet skall ha påbörjats innan rätt att in-gripa föreligger.Vi anser att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande skyddsjakt utan föregående beslut av myndighetatt med anledning av motion 1999/2000:MJ918 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,24. Minimistraff för grovt jaktbrott (mom. 52)() anför:Under de senaste åren har ett antal mycket uppmärksammade jaktbrott upp-dagats. Det gäller olaga jakt på järv och björn. I ett fall jagades järv medskoter mycket länge, kördes fast under skotern och slogs ihjäl med yxa.