bet · GO01UbU6 · 2000-11-28 00:00:00 — Regeringen bör därför snaraståterkomma med närmare beskrivning av vad denna procentsats grundar sig på och ebeskrivning av vilka kostnader som skall täckas av externa finansiärer. Dettabör med bifall till motion 2000/01:Ub8 yrkande 4 som sin mening geregeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 11 och 15 borhemställa11. beträffande forskarutbildningatt avslår regeringens förslag i fråga om samarbete inomforskarutbildningen genom forskarskolor och motionerna 2000/01:Ub4 yrkande 6, 2000/01:Ub11 yrkandena 1 och 2 och 2000/01:Ub12 yrkandena 5 ochsamt med bifall till motionerna 2000/01:Ub6 yrkande 14 och 2000/01:Ub8 yrkandesom sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,15. beträffande redovisning av indirekta kostnader vid extern finansieringatt med bifall till motion 2000/01:Ub8 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,Särskilda yttranden1. Övergripande frågor (mom. 2) - fpUlf () anför:Kvaliteten på svensk forskning är av avgörande betydelse för hela landetsutveckling. har antalet doktorander minskat och destatliga anslagen till forskning krympt. har regeringen ochutbildningsministern uttalat att en fri ochnyfikenhetsbaserad forskning är en förutsättning för en stark vetenskapligutveckling och att kraftfulla satsningar för att stärka forskningen behövs.Därför har många med förhoppning och nyfikenhet väntat på regeringensproposition om forskningen.För dem som hoppats på en ny forskningsstrategi är tyvärr regeringensproposition, Forskning och förnyelse, en stor besvikelse. I själva verketinnehåller propositionen få nyheter. Den organisation som beskrivs är redanbeslutad av och likaså är de resurser som tillförs redan beslutade isamband med vårens budgetproposition. I princip är propositionen en utförligbeskrivning av regeringens budgetförslag , men den innehåller i litenutsträckning en beskrivning av regeringens framtida strategi.På en punkt ger dock propositionen ett tydligt besked: regeringen kommer att ökden politiska detaljstyrningen av svensk forskning. är regeringensstrategi att andelen anslag direkt till universitet och högskolor skall minska.För är detta ett negativt budskap. En liberal forskningspolitiksyftar tvärtom till att stärka den fria forskningen och skapa en bas som stårfri både mot politisk och kommersiell styrning. Försvagas den fria självständigforskningen minskar också underlaget för beställd, inriktad forskning. Det ärinte möjligt att på förhand avgöra om forskning inom ett visst område kommer atmedföra stor samhällsnytta eller inte. Det som framstår som irrelevant kai morgon äga största relevans. Historien om vetenskapens viktigastelandvinningar är ett bevis för detta. Därför skall forskningen i så hög grad somöjligt vara fri från styrning. Därför måste den nu inledda vägen mot ökadstyrning utifrån av de svenska universiteten och högskolorna stoppas.2. Prioriterade forskningsområden (mom. 4) - vBritt-Marie Danestig (v) och () anför:I den tvärpolitiska motionen 2000/01:Ju724 (yrk. 25) anges behovet att stimulerforskning runt den särskilda situation som homo-, bi- och transsexuella samttransvestiter befinner sig i. delar till fullo uppfattningen, soredogörs för i motionen, att avsaknaden av handledare ibland kan vara ett hindeatt ta sig an forskning på dessa områden. Det vore välkommet om forskning runthomo- och bisexuellas situation kunde stimuleras och om svenska myndigheter ochforskare bättre kunde följa och bevaka den internationella forskningen när detgäller transvestism och transsexualism.Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)Härigenom föreskrivs att det i högskolelagen (1992:1434) skall införas en nyparagraf, 1 kap. 3 a §, av följande lydelse.---------------------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1 kap.3 a §1---------------------------------------------------------------I högskolornas verksamhetskall vetenskapenstrovärdighet och godforskningssed värnas.---------------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.1 Senaste lydelse 2000:260Socialutskottets yttrande 2000/01:SoU2yForskning och förnyelseTill utbildningsutskottetUtbildningsutskottet har beslutat bereda socialutskottettillfälle att avge yttrande över regeringens proposition 2000/01:3 Forskning ocförnyelse jämte motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde.Socialutskottet begränsar sitt yttrande till motionerna 2000/01:Ub5 (m) yr-kandena 1 och 3 och 2000/01:Ub6 (m) yrkande 11 samt avsnitt 7.3 i propositionenSocialutskottet överlämnar motion 2000/01:So372 (m) till ut-bildningsutskottet under förutsättning av utbildningsutskottets medgivande.SocialutskottetPropositionens huvudsakliga innehållRegeringen lämnar i propositionen sin syn på forskningspolitikens inriktningunder . Regeringen föreslår att i högskolelagen skall föras in enny paragraf som innebär att vetenskapens trovärdighet och god forskningssedskall värnas i universitetens och högskolornas verksamhet. Vidare föreslårregeringen att de lärosäten som regeringen bestämmer skall ansvara förforskarskolor inom vissa områden. Samarbetet mellan lärosätena omforskarutbildningen skall därmed utvecklas och stärkas.En utgångspunkt för propositionen är behovet av att skapa bättre förutsättningaför kraftsamling inom strategiska forskningsområden och stimulera tvär- ochmångvetenskaplig forskning. I propositionen föreslås satsningar inom ett antalprioriterade områden. Dessa är biovetenskap och bioteknik, informationsteknikoch IT-forskning, materialvetenskap, humaniora och samhällsvetenskap,utbildningsvetenskap, konst, vårdvetenskap samt miljö och hållbar utveckling.Den redan beslutade myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering föreslåi propositionen få förstärkta resurser.Regeringen föreslår även att forskningens infrastruktur förstärks genom ökadeanslag till vetenskaplig utrustning, bibliotek/arkiv och högpresterandedatorsystem. Vidare görs en satsning på ett modernt djurhus vid Smitt-skyddsinstitutet.Slutligen redovisas regeringens syn på forskningsbehov till stöd för skildapolitikområden.VetenskapsrådetPropositionenVetenskapsrådets främsta uppgift skall vara att stödja grundläggande, inom-vetenskapligt motiverad forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtligvetenskapsområden. skall överta de uppgifter som handhasav (), (), (), () och ().Vetenskapsrådet skall svara för forskning inom humaniora och samhällsvetenskapinklusive det konstnärliga området, religionsvetenskap och rättsvetenskap,medicin inklusive vårdvetenskap, odontologi och farmaci, naturvetenskap,matematik och teknikvetenskap.Inom inrättas tre ämnesråd med ansvar för humaniora-samhällsvetenskap, medicin respektive natur- och teknikvetenskap. Dessadisponerar huvudsakligen de medel för projektstöd som tidigare fördelats via defyra forskningsråden, , , NFR och TFR. Ämnesråden skall inom deekonomiska ramar som anges i budgetpropositionen och regleringsbrev besluta ommedelsfördelningen till forskningsprojekt och finansiering av anställningar förforskningsverksamhet inom sina respektive verksamhetsområden. Om Vetenskapsrådeutfärdat riktlinjer för denna medelsfördelning eller för satsningar påforskningsområden som är av särskild betydelse, skall dessa riktlinjer följas aämnesråden. Strategiska avvägningar inom ansvarsområdet är en viktig uppgift föämnesråden liksom att bevaka och underbygga svensk forsknings kvalitet.Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskapPropositionenForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap skall från det överta hela ansvarsområdet för () och delar av de ansvarsområden som handhafts av Rådet förarbetslivsforskning (). för arbetsliv och socialvetenskapskall främja såväl grundläggande forskning som behovsstyrd forskning rörandevälfärd, folkhälsa, omsorg, arbetsmarknad, arbetsorganisation och arbetsmiljö.Rådet övertar även det särskilda samordningsansvar som åvilat SFR för forskningom äldre, handikapp, internationell migration och etniska relationer samt försocialvetenskaplig alkoholforskning. Detta samordningsansvar bör enligtpropositionen bl.a. manifesteras i att rådet regelbundet sammanför berördafinansiärer och andra tyngre intressenter. Rådet får även ett brett ochframtidsinriktat uppdrag att bidra till kunskapsuppbyggnaden i frågor som rörarbetsliv. Rådet bör bl.a. främja forskning om arbetsmarknaden och dessmekanismer samt forskning om arbetsmiljö och arbetsorganisation vilket bidrartill ett arbetsliv som är öppet för alla och präglas av jämställdhet, mångfaldoch möjligheter till inflytande och delaktighet.Inom den forskning som rådet skall stödja är jämförande internationellaperspektiv i ökad utsträckning önskvärda enligt regeringen. Det är därförviktigt att stimulera ökat svenskt deltagande i olika internationella samman-hang, bl.a. inom ramen för EU:s ramprogram för forskning. Rådet bör ocksåsamverka med andra länder inom ramen för . Det ärockså önskvärt att rådet kan vara rådgivande till Styrelsen för internationelltutvecklingssamarbete (Sida) när det gäller Sidas stöd till forskning kringfolkhälsa och social utveckling av särskild betydelse för utvecklingsländerna.MotionI motion Ub6 av m.fl. (m) begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om organisationen för forsk-ningsfinansiering (yrkande 11). Motionärerna anför att den överbyggnadVetenskapsrådet är tänkt att få riskerar att få mycket skadliga konsekvenser.Centraliseringen tilltar och de s.k. ämnesråden löper risken att reduceras tillosjälvständiga avdelningar. Motionärerna anför som första förslag att inrät-tandet av bör avbrytas. I stället bör dtre ämnesråden göras till självständiga myndigheter. Motionärerna anför vidareatt deras andra förslag gäller inrättandet av ett nationellt medicin (NIH) efter amerikansk förebild för bl.a. bioteknik med medicinskinriktning, bioinformatik, klinisk forskning samt IT i hälso- och sjukvården.Institutet bör enligt motionärerna få ett brett ansvar förforskningsfinansieringen inom ett för vitalt område och under år 2001bildas genom att för medicin och det av regeringen föreslagnaForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap sammanförs i en organisation.Det kommande året bör utnyttjas för att ge institutet en ändamålsenlig strukturlämpad för den överordnade finansieringsuppgift inom det bredahälsovetenskapliga området som motionärerna vill ge det.Socialutskottets bedömningSocialutskottet vidhåller sin uppfattning i yttrande (1999/2000:SoU6y) i vårastill utbildningsutskottet med anledning av propositionen Forskning för framtide- En ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81).Socialutskottet uttalade då, med anledning av en m-motion med liknande innehållsom den nu aktuella, att den föreslagna nya organisationen för forskningsfinan-siering innebar förbättrade förutsättningar för kraftfulla forskningssatsningarinom t.ex. hälso- och sjukvårdens område. Utskottet harinte ändrat inställning i saken.Med hänvisning till det anförda anser socialutskottet att utbildningsutskottetbör avstyrka motion Ub6 (m) yrkande 11.Socialutskottet föreslår att utbildningsutskottet ställer sig bakom vad somföreslås beträffande det nya för arbetsliv och socialvetenskapavsnitt 7.3. i propositionen.Säkerhetslaboratorium och nytt djurhusPropositionenAv de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildningunder bör medel fördelas för att bygga ett modernt djurhus.Fördelningen bör öka successivt 2003 uppgå till 20 miljoner kronor.Av de nya resurserna föreslås i budgetpropositionen för att 5 miljonerkronor fördelas för ändamålet under budgetåret.Många medicinska framsteg har gjorts genom experiment som inbegriper djur. Detgäller exempelvis vacciner, behandling av tuberkulos, diabetes, högt blodtryckoch cancer. utvecklas metoder som gör det möjligt att utföra forskning påalternativa sätt, t.ex. med cellkulturer. Regering och riksdag har tidigarevidtagit en rad åtgärder för en restriktiv användning av experiment med djur.Fortfarande återstår en mängd angelägna medicinska problem som för sin lösningkräver fortsatt forskning, forskning som till stora delar förutsätter experimenmed djur, heter det i propositionen.Det är enligt regeringen önskvärt att svensk medicinsk forskning är föregångarenär det gäller omsorgen om de djur som används i försöken. Det är därförangeläget att det nya primatdjurhuset byggs med en standard som inte barauppfyller gällande minimikrav utan också återspeglar ett insiktsfullt ochgeneröst förhållningssätt vad gäller omsorgen om försöksdjuren.För att det i även fortsättningsvis skall kunna bedrivas kvalificeradforskning som kräver experiment med djur, framför allt om hiv/aids men ävenandra sjukdomar, kommer byggandet av ett nytt djurhus på att ingå i den forskningspolitiska struktursatsningen. Det gamladjurhuset uppfyller inte längre de djurhållningskrav som måste ställas påverksamheten. Regeringen har, enligt propositionen, under ärendets beredningövervägt alternativet att inte låta bygga ett nytt djurhus utan i stället låtaberörd forskning flytta utomlands till någon av de få moderna anläggningar somfinns. Detta har dock bedömts vara en oacceptabel lösning mot bakgrund av bl.a.Sveriges möjlighet att fylla en viktig funktion för den internationelltinriktade forskningen på området och kunna upprätthålla en högnationell beredskapsnivå.Med hänsyn till rådande brister i nuvarande djurhus är det viktigt att det nyadjurhuset kan tas i bruk . Det nya djurhuset beräknas ståklart . Regeringen bedömer att de kraftigt ökade lokalkostnadernainte endast kan finansieras genom höjt avgiftsuttag från de forskare somutnyttjar anläggningen utan att anslaget till , somformellt ansvarar för djurhuset, bör höjas med ca 30 miljoner kronor.MotionI motion Ub5 av de () yrkas att tillkännageför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det oacceptabla medytterligare förseningar då det gäller nytt primathus (yrkande 1). Motionärenanför att primathållningen vid () har varitföremål för kritik . Det nya huset skall enligt propositionen varklart . Enligt dokument från så skulle verket ha erhålliinformation från SMI angående nybyggnationen för att detnya huset skulle vara färdigt . Någon information har dock inte lämnatstill . Mot bakgrund härav och då projekteringen gång på gångblivit försenad framstår det enligt motionären som mycket tveksamt om tidsplanesom anges i propositionen skall hållas. Motionären yrkar vidare att riksdagentillkännager för regeringen sin mening om vad i motionen anförs om genomlysningav behovet av den forskning som sker vid (yrkande 3).AktuelltAv budgetpropositionen för (utg.omr. 9 s. 60) framgår bl.a. följande:SMI har inkommit med en skrivelse med redovisning av projektet att bygga ettnytt djurhus på område samt hemställt om regeringensmedgivande att få teckna ett hyreskontrakt för det nya djurhuset. Regeringen har i tidigarebudgetpropositioner angivit att ett nytt djurhus bör byggas. Medel tillförs nuför detta ändamål. Byggstarten har försenats på grund av att byggprojektetinrymmer svåra avvägningar som skall samrådas med bl.a. de myndigheter somutövar djurskyddstillsyn.SMI flyttar enligt nuvarande planer in i den nya säkerhetslaboratoriebyggnadenhösten samt i det nya djurhuset . Med anledning av detta kommerhyreskostnaderna att öka . Regeringen anser att SMI:sanslag bör höjas med till följd av ökade hyreskostnader ockostnader som uppkommer i samband med byggnationen av ett nytt djurhus.Socialutskottets bedömningUtskottet delar motionärens uppfattning i motion Ub5 (m) att det är väsentligtatt det nya djurhus som är under uppförande på områdefärdigställs och tas i bruk . Enligt utskottets mening saknas det dockskäl att nu utgå från att den tidsplan som föreligger inte skulle vararealistisk. Något tillkännagivande från behövs inte. Med hänvisningtill det anförda anser socialutskottet att utbildningsutskottet bör avstyrkamotion Ub5 (m) yrkande 1.Socialutskottet utgår ifrån att den forskning som bedrivs vid äger rum med iakttagande av samtliga relevanta bestämmelser påområdet. anser mot bakgrund härav att utbildningsutskottet ävenbör avstyrka motion Ub5 (m) yrkande 3.Forskning till stöd för andra politikområden m.m.PropositionenHälso- och sjukvården är en mycket kunskapsintensiv verksamhet i snabbutveckling. En allt större andel av omhändertagandet av patienterna sker iprimärvården. Forskning ger ständigt ny kunskap om sjukdomars uppkomst, ommetoder för behandling och vård av sjuka, etc. Samhället måste på ett effektivtsätt kunna värdera olika medicinska metoder för att kunna välja de mesteffektiva, som metoder som av olika skäl blivit inaktuella kanutmönstras. Användningen av läkemedel utgör en integrerad del av hälso- ochsjukvården varför forskningen kring läkemedel har stor betydelse inom områdetenligt propositionen.I sammanhanget nämns att forskning om nya läkemedel är en stor fråga inom EU.Inom EU:s femte ramprogram för forskning finns ett särskilt program (Quality ofLife and Management of Programme) där projekt med anknytningtill läkemedelsforskning kan ansöka om bidrag.MotionI motion So372 av () begärs ett tillkännagivande om vad i motioneanförts om behovet av nationell och långsiktig uppföljning och utvärdering avläkemedel till kroniskt sjuka. Motionären anför att det i snabb takt kommer franya effektiva och dyra läkemedel som underlättar livet för många kroniskt sjukaNär ett läkemedelsbolag har fått en medicin godkänd, upphör emellertid dessansvar för att följa upp medicinens inverkan på patienterna. Det gör att detuppkommer ett glapp i ansvarskedjan. Ett system för långsiktig uppföljning avmediciner som rör kroniskt sjuka är därför viktigt enligt motionären. Registerfinns för de personer som utvärderats , och det är därförmöjligt att fortsätta det arbete som påbörjats. Ett ytterligare skäl att göradetta är att dessa mediciner är mycket dyra, varför felaktigt användande av deminnebär ett resursslöseri. Motionären pekar även på att det på voreangeläget att inom EU skärpa kraven på utvärderingsansvar när det gäller att fmediciner avsedda för kroniska sjukdomar registrerade.Socialutskottets bedömningUtskottet delar motionärens bedömning att det föreligger ett behov av ennationell och långsiktig uppföljning och utvärdering av läkemedel till kronisktsjuka. Att så sker är som framförts i motionen av stor vikt för såvälpatientsäkerheten som av ekonomiska skäl. Utskottet anser dock inte att någottillkännagivande till regeringen är erforderligt.Med hänvisning till det anförda anser socialutskottet att utbildningsutskottetbör avstyrka motion So372 (m).Stockholm den 24 oktober 2000På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (), (), (), Elisebeht (), RolfOlsson (v), (), (), CatherinePersson (s), (), () och ().Avvikande meningarOrganisationen för forskningsfinansieringLeif , , och (alla m) anser att utskottets bedömning bort ha följande lydelse:Socialutskottet anser att den överbyggnad som är tänkt att fåriskerar att få mycket skadliga konsekvenser. Centraliseringen tilltar och des.k. ämnesråden löper risk att reduceras till osjälvständiga avdelningar.Inrättandet av bör därför avbrytas. Istället bör de tre ämnesråden göras till självständiga myndigheter. Utskottetdelar motionärernas bedömning att ett nationellt och medicin(NIH) efter amerikansk förebild för bl.a. bioteknik med medicinsk inriktning,bioinformatik, klinisk forskning samt IT i hälso- och sjukvården bör inrättas.Enkelt uttryckt skall målet för ett sådant institut vara att samla ny kunskapför att hjälpa till att förebygga, diagnostisera och behandla ohälsa, sjukdomaroch funktionsnedsättningar. Verksamheten bör omfatta allt från de mest sällsyntgenetiskt betingade tillstånden till vanliga förkylningar. Detta kan ske genombl.a. forskning i egna laboratorier, stöd till forskare på universitet, iutbildning, på sjukhus och forskningsinstitutioner samt genom hjälp medutbildning av forskare.Institutet får härigenom ett brett ansvar för forskningsfinansieringen inom ettför vitalt forskningsområde. Institutet bör bildas genom attÄmnesrådet för medicin, och det av regeringen föreslagna förarbetsliv och socialvetenskap sammanförs i en organisation. Moderatasamlingspartiet har i sitt budgetförslag beträffande utgiftsområde 16 anvisat520 till det medicinska ämnesrådet samt därtill 300 miljonerkronor för att möjliggöra en stark start för detnationella och medicin. bör utnyttjas föatt ge institutet en ändamålsenlig struktur, lämpad för den överordnadefinansieringsuppgift som utskottet anser att institutet bör få.Utskottet anser att med anledning av motion Ub6 (m) yrkande 11 bör geregeringen detta till känna.Säkerhetslaboratorium och nytt djurhusLeif , , och (alla m) anser att andra stycket i utskottets bedömning bort haföljande lydelse:Vid Smittskyddsinstitutet () bedrivs både hivforskning och annanforskning. Av propositionen framgår inte om det gjorts någon genomlysning avbehovet av den forskning som sker på apor i i förhållande tillannan internationell forskning, såväl djurbaserad forskning som forskning sombygger på alternativa metoder. I samband med skapandet av ett och medicin och utformningen av en ändamålsenlig struktur födetta är det därför, enligt utskottets mening, lämpligt att en genomlysning avall den verksamhet som sker vid SMI görs för att man bl.a. skall kunna taställning till lämpligaste framtida verksamhetsform i relation till det nyainstitutet.Utskottet anser att med anledning av motion Ub5 (m) yrkande 3 bör geregeringen detta till känna.Långsiktig uppföljning och utvärdering av läkemedel för kroniskt sjukaChatrine (), (), (), CristinaHusmark (), (), (), () och () anser att utskottets bedömningbort ha följande lydelse:Nya effektiva och dyra mediciner som underlättar livet för många kroniskt sjukatillkommer i snabb takt. De nya medicinerna skapar dock vissa problem somenligt utskottets mening måste observeras. Som exempel kan de under de senasteåret registrerade nya medicinerna mot ledgångsreumatism tas. Vad beträffar tvåav dessa, s.k. TNF-alfablockerare ger de mycket bra effekt för cirka entredjedel av de behandlade. Medicinerna botar dock inte, utan måste troligen tahela livet för att ge effekt. Detta faktum gör att oron för biverkningar ärhögst befogad. När ett läkemedelsbolag har fått en medicin godkänd, upphörbolagets ansvar för att följa upp medicinens inverkan på patienterna. Det göratt det uppkommer ett glapp i ansvarskedjan. Utskottet anser därför att ettsystem för långsiktig uppföljning av mediciner som rör kroniskt sjuka ärviktigt. Register finns för de personer som utvärderats ochdet är därför möjligt att fortsätta det arbete som påbörjats. Stor hänsyn tillden personliga integriteten måste givetvis tas vid sådan forskning. Ett ytter-ligare skäl för en långsiktig uppföljning är att dessa mediciner är mycket dyravarför fel användande av dem innebär ett resursslöseri. Utskottet anser även atdet på är angeläget att inom EU skärpa kraven på utvärderingsansvarnär det gäller att få mediciner avsedda för kroniska sjukdomar registrerade.Vad utskottet anfört med anledning av motion So372 (m) bör geregeringen till känna.Näringsutskottets yttrande 2000/01:NU1yForskning och förnyelseTill utbildningsutskottetUtbildningsutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 2000/01:3 om forskning och förnyelse jämte motioner.Näringsutskottets yttrande koncentreras till frågor om tillämpad forskning ochom det nya verket för innovationssystem.I den nämnda propositionen om forskning och förnyelse redovisas regeringens synpå forskningspolitikens inriktning .