bet · GN01SoU12 · 2000-03-30 00:00:00 — Motionärerna anser också att detbehövs ökad information till barn och föräldrar om smärta och smärtbehand-ling.En motion handlar om plötslig spädbarnsdöd.I motion So446 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande av vadi motionen anförts om stöd till anför att är en ide-ellt arbetande förening som sedan starten varit ett viktigt komplementtill sjukvården genom det stöd föreningen ger till föräldrar som tappat fot-fästet i tillvaron och där sjukvårdens resurser inte alltid räcker till att stöMotionärerna anser det viktigt att förutsättningar att fortsätta den stödjande verksamheten.En motion rör fetalt alkoholsyndrom (FAS).I motion So366 av och () yrkas tillkän-nagivanden av vad i motionen anförts om fetalt alkoholsyndrom (FAS) (yr-kandena 1-3). Motionärerna pekar på att det förebyggande arbetet hittillsinte har givit något positivt resultat varför man inte kan nöja sig med att utgfrån att barnavårdscentralerna ger information till alla gravida mödrar. Detförebyggande arbetet behöver utvärderas. Det är enligt motionärerna vidareviktigt att de som konfronteras med gravida kvinnor får möjlighettill god utbildning angående FAS och mycket stöd i det svåra arbetet. För attdet förebyggande arbetet skall lyckas krävs ett intensifierat och förbättratsamarbete mellan barnavårdscentral, sjuksköterska, vårdcentral och social-tjänst.En motion handlar om ungdomsmottagningarnas arbete.I motion So330 av m.fl. (c) yrkas ett tillkännagivande tillregeringen av vad i motionen anförts om ungdomsmottagningarnas arbeteoch allsidiga kompetens (yrkande 8). Motionärerna betonar att ungdoms-mottagningarnas arbete med sex- och samlevnadsfrågor är betydelsefullt.Mottagningarna bör ha tvärvetenskaplig och mångkulturell kompetens så attungdomar med olika bakgrund kan känna förtroende för mottagningen.Vikten av tidig screening av hörselskador berörs i en motion.I motion So266 av () begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om vikten av tidig screening av hörselskador i syfte attunderlätta en god språkutveckling hos barn. Motionären pekar på att dentidiga språkutvecklingen spelar en viktig roll för ett barns möjlighet att få efullödigt språk. Döva och hörselskadade barn som inte får en fullgod diagnosi ett tidigt skede löper stor risk att inte få den stimulans i form av teckenspoch andra stimulanser och tekniska hjälpmedel som kompenserar hörselned-sättningen.Två motioner rör barns och ungdomars behov av habilitering.I motion So411 av () begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om synskadade barns och ungdomars tillgång tillhabilitering. Motionären pekar på att landstingens barn- och ungdomshabili-tering är ett stöd för barn med funktionshinder och deras familjer, både me-dicinskt, socialt, psykologiskt och pedagogiskt. Habilitering skall erbjudasalla som är bosatta inom enligt hälso- och sjukvårdslagen. Enligtmotionären är det dock vid ytterst få av landstingens habiliteringar som barnmed enbart synskada och deras familjer får tillgång till habiliteringens resur-ser.I motion So454 av () begärs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en habilite-ringsutredning. Motionärerna pekar på att habiliteringen ser mycket olika utöver landet, både vad gäller vilka insatser barn och familj får, hur stödet gesoch i vilken omfattning samt vilka barn som habiliteringen tar emot.En motion handlar om sjukvårdsavgifter.I motion So472 av () yrkas ett tillkännagivande om behovetav en översyn av sjukvårdsavgifter för barn och ungdomar . Mo-tionären anför att barn och ungdom är avgiftsbefriade i öppensjukvård i vissa av landets län. Uppgifter har fram-kommit om att barnfamiljer i vissa fall avstår från att söka vård av ekono-miska skäl.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade frågan om amning senast i betänkande 1998/99:SoU1.Utskottet anförde då (s. 52) följande:Utskottet delar uppfattningen i motionerna om amningens fördelar och av attdet finns behov av information om amning. Utskottet vill i detta samman-hang erinra om att utskottet uttalat att amning är en viktig förebyg-gande friskvårdsinsats samt att utskottet därför såg mycket positivt på denökande amningsfrekvensen i . Den är sannolikt den högsta i i-län-derna. Utskottet konstaterade vidare att arbetet med att göra sjukhusen am-ningsvänliga och på andra sätt stimulera amning fortsätter men att riksdageninte borde ta något initiativ i frågan (1997/98:SoU13). Utskottet vidhållerdenna bedömning. Rutiner, utbildning, information och attityder om amningi samband med förlossningen och vistelsen på BB, men även i samband medmödrahälsovården, är sådana organisatoriska frågor som det ankommer påsjukvårdshuvudmännen att besluta om. Utskottet har erfarit att Amningshjäl-pen är ett värdefullt komplement som frivilligorganisation. Motionerna - - -avvisas.Socialstyrelsen har givit ut Amning och bröstmjölksersättningar, SoS-rapport1999:14, svensk tillämpning av den internationella koden för marknadsföringav bröstmjölksersättningar och vägledning för personal vidrådgivning. Denna vägledning ersätter allmänna råd (SOSFS1983:2) och föreskrifter (SOSFS 1983:21) om koden. I vägledningen anförsatt amningsrådgivning ges av hälso- och sjukvårdspersonal inom mödrahäl-sovård, förlossningsvård med eftervårdsavdelningar samt barnhälsovård. Detanförs att det är angeläget att attityder och budskap är så lika som möjligt ihela vårdkedjan så att motsägelsefulla budskap och råd kan undvikas.Regeringen har i ett beslut beviljat Amningshjälpenstöd ur Allmänna arvsfonden med för utökad amningsinforma-tion till invandrarkvinnor och unga mammor. Beloppet avser kostnader underdet första året av en treårig projekttid.Från har inhämtats att regeringen anser sig leva upp tillInnocentideklarationens krav på amningssamordnare och nationell amnings-kommitté genom det arbete med amning som utförs av å ena sidan barngrupp och å andra sidan expertgrupp påbarn- och ungdomsfrågor. tar även fram årlig statistik vadbeträffar amningens omfattning.I betänkande 1998/99:SoU6 behandlade utskottet bl.a. ett antal motioner frånden allmänna motionstiden gällande vissa hälso- och sjukvårdsfrågorrörande barn. I betänkandet gavs vidare en bakgrundsbeskrivning, gällandefrågeställningar med denna anknytning, vartill hänvisas (s. 46-48). Medanledning av motionsyrkanden gällande ungdomsmottagningarnas viktigaroll anförde utskottet bl.a. följande:Barnpsykiatrikommittén har betonat ungdomsmottagningarnas viktiga rollnär det gäller att tidigt fånga upp och ge stöd åt ungdomar med olika pro-blem. Vidare har fått i uppdrag att göra en översyn av ung-domsmottagningarnas förebyggande verksamhet. Mot bakgrund härav anserutskottet att inte bör ta något initiativ i anledning av motionerna -- -. v.)Med anledning av ett motionsyrkande angående smärtlindring för barn an-förde utskottet bl.a. följande:Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att sjukvården, vidbarns vistelse på sjukhus, tar hänsyn till barnens behov och inte åstadkom-mer onödigt lidande eller psykiska påfrestningar. har rege-ringens uppdrag att undersöka möjligheterna att utarbeta riktlinjer för dekvalitetskrav som Nordisk standard för omsorg om barn och unga formuleratför att tillgodose barns behov vid vistelse på sjukhus. I avvaktan på resultateav detta arbete bör motion - - - avslås. )I betänkande 1997/98:SoU13 Barnfrågor konstaterade utskottet att utför ett angeläget arbete. Föreningenerhöll stöd från . Utskottet ansåg inte att bestämmelsernaom statligt organisationsstöd borde ändras, vilket hade föreslagits i en mo-tion.Frågan om fortsatt stöd till verksamhet gällande plötslig spädbarnsdöd harberörts av socialministern i svar på fråga för skriftligt svar (1999/2000:452).I svaret har socialministern anfört bl.a. att staten genom ger medel till forskning inom området och att förebyggande insat-ser genom bl.a. mödra- och barnhälsovården samt ökad kunskap och forsk-ning om spädbarnsdöd är frågor som prioriteras högt inom regeringen. Hanhar även anfört att hans förhoppning är att kommer att finna en lösning på sin ekonomiska situation bl.a.genom stöd från kommuner och landsting. Frågan har därefter, efter inter-pellation (1999/2000:221) ånyo berörts av socialministern. Han har bl.a.anfört att den statligt finansierade forskning som bedrivs inom områdetplötslig spädbarnsdöd är mycket framgångsrik och att forskningen kringspädbarnsdöd har en framskjuten position. Vad beträffar frågan om fortsattorganisationsstöd till har social-ministern hänvisat till gällande regler för organisationsstöd och betonat attdet faktum att föreningen inte har fått något stöd inte innefattar något ställ-ningstagande till föreningens värde och betydelse som riksorganisation.Utskottet behandlade i betänkande 1998/99:SoU6 frågan om fetalt alkohol-syndrom (FAS). Utskottet anförde följande (s. 49):Utskottet vidhåller att det är ytterst angeläget att informera om riskerna medatt använda alkohol och droger under graviditeten. Viktiga insatser görsredan bl.a. inom mödrahälsovården och genom försorg.Den nationella ledningsgruppen för alkohol- och narkotikaförebyggandeinsatser arbetar bl.a. med att påverka människors vanor och förhållningssätttill alkohol. Oberoende Alkoholsamarbetet (OAS) har också tagit initiativ närdet gäller att förmå kvinnor att avstå från alkohol under graviditeten. Motio-nerna - - - är i huvudsak tillgodosedda och avstyrks därför. (Ej res. )följde utskottet.Från har inhämtats att föreligger enpraxis att vid barnavårdscentralerna i samband med den s.k. fyraårs-kontrollen företa hörselundersökningar. Några rekommendationer härom harinte utfärdats av och enligt uppgift inte heller av Landstings-förbundet.I betänkande 1998/99:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. gavs en bredredogörelse för beslut om riktlinjer för prioriteringar inom hälso-och sjukvården vartill hänvisas (s. 73-74).Regeringen har tillkallat en delegation (Prioriterings-delegationen, S 1997:20) med uppgift att bl.a. sprida information och kun-skap om riktlinjerna för prioriteringar i hälso- och sjukvården och de etiskavärderingar som ligger till grund för dessa. Delegationens arbete skall varaslutfört senast vid utgången av år 2000.Motionsyrkanden om vård och behandling av olika sjukdomar behandladessenast av utskottet i det ovan nämna betänkande 1998/99:SoU10. Utskottetanförde i sin bedömning bl.a. att utskottet ställt sig bakom riktlinjer för pririteringar inom hälso- och sjukvården, vilka inte låter sig förenas med någon"lista" där vissa sjukdomar generellt prioriteras före andra. De aktuella mo-tionerna avstyrktes. Reservationer i olika delfrågor från m, kd, c, fp, mp.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1998/99:198).Utskottet behandlade i betänkande 1998/99:SoU6 (s. 44 f.) ett par motions-yrkanden om patientavgifter inom barnsjukvård. Utskottet anförde att enligt26 § hälso- och sjukvårdslagen får vårdavgifter tas ut enligt grunder somlandstinget eller kommunen bestämmer i den mån annat inte är föreskrivetoch att återinförande av patientavgifterna inom barnsjukvården inte är enfråga för . Utskottet erinrade i sammanhanget om att riksdagenantagit riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. (Ej res. )har i delbetänkandet Hälsa på lika villkor- andra steget mot nationella folkhälsomål (SOU 1999:137) behandlatfrågan om psykisk hälsa. Kommittén anför att de viktigaste målen idetta sammanhang är att den psykiska hälsan hos barn och vuxna skallförbättras. Enligt kommittén är det, för att tidigt kunna identifiera enpsykosocial problematik, särskilt viktigt att öka den psykosocialakompetensen hos personal som arbetar med mödrar, barn och ung-domar (s. 490).I budgetpropositionen för (utg.omr. 9 s. 84) uppger regeringen attSocialstyrelsen har funnit stora skillnader mellan landstingen när detgäller resurser för habilitering respektive råd och stöd (Barn och ungdo-mar med funktionshinder - en kartläggning av habiliteringsinsatserenligt HSL och råd och stöd enligt LSS).Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen i motionerna om amningens fördelar såväl ursocial som ur medicinsk synvinkel. Utskottet vidhåller att det är mycketviktigt med information om amning eftersom det är en viktig friskvårdsin-sats. Utskottet ser mycket positivt på åtgärder för att på alla sätt göra sjukhsen amningsvänliga och på andra sätt stimulera amning. Rutiner, utbildning,information och attityder till amning i samband med förlossning och vistelsepå BB - men även i samband med mödrahälsovård - är dock sådana frågorsom det ankommer på sjukvårdshuvudmännen att besluta om. Utskottetkonstaterar att givit ut en rapport på området samt attstyrelsen samarbetar med i frågan. Motionerna So279(m), So356 (mp, s, v, kd, fp), So417 (c) och So422 (s) är i huvudsak tillgodo-sedda.Utskottet vill återigen understryka vikten av att sjukvården tar hänsyn tillbarnens behov av smärtbehandling och inte vållar dem onödig smärta ellerpsykiskt lidande. Utskottet anser alltjämt att resultatet av det arbete somSocialstyrelsen bedriver inom området och som skall redovisas i december2000 bör avvaktas varför motion So263 (fp) yrkande 12 avstyrks.Utskottet anser att har en viktigfunktion att fylla. Utskottet anser dock inte att bör ta något initiamed anledning av motion So446 (s).Utskottet vill ånyo framhålla att det är ytterst angeläget att informera omriskerna med att använda alkohol och andra droger under graviditeten. Vikti-ga insatser görs redan inom mödrahälsovården och genom Folkhälsoinstitu-tets försorg. Något tillkännagivande är därför inte erforderligt. Motion So366(s) avstyrks.När det gäller ungdomsmottagningarnas arbete vidhåller utskottet sin inställ-ning såsom den redovisats i betänkande 1998/99:SoU6 och avstyrker därmedmotion So330 (c) yrkande 8.Utskottet delar uppfattningen i motion So266 (s) att det är angeläget att tidigupptäcka döva och hörselskadade barn för att på bästa sätt kompensera hör-selnedsättningen. Utskottet anser dock inte att något särskilt tillkännagivandebehövs. Motionen avstyrks.Utskottet behandlar ett stort antal motionsyrkanden från den all-männa motionstiden om insatser mot olika sjukdomar. Utskottet har tidigareregelmässigt uttalat att utskottet inte ställer sig bakom motionskrav om attsatsningar bör göras på enskilda sjukdomar eller om att vården bör organise-ras på ett visst sätt. Att bedöma sådana frågor är enligt utskottet i första haen fråga för sjukvårdshuvudmännen. Utskottet vidhåller denna bedömningvarför motionerna So411 (s) och So454 (s) avstyrks.Enligt 26 § hälso- och sjukvårdslagen får vårdavgifter tas utenligt grunder som eller kommunen bestämmer iden mån inte annat är föreskrivet. Huruvida patientavgifterskall förekomma inom barnsjukvården är således inte en frågaför . Motion So472 (s) avstyrks.Folkhälsofrågor m.m.MotionernaI motion So263 av m.fl. (fp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av barn-hälsovetenskap (yrkande 11). Motionärerna anser att satsningar behövergöras inom ett nytt område inom forskning och utbildning, nämligen barn-hälsovetenskap. Internationella hälsostrategier och folkhälsovetenskapensarbetssätt skulle där kombineras med barnens särskilda behov av skydd.Utbildningen skall enligt motionärerna var uppbyggd på inslag från olikaslags vetenskapsområden och inriktas på barn och barns behov.I motion So365 av m.fl. (kd, c, fp) begärs att genomomprioriteringar i statsbudgeten anvisar medel för en förstärkning av barnsoch ungdomars verksamhet. Årets budget redovisar inga ökade bidrag tillfritidsverksamheten. Det finns enligt motionärerna anledning för riksdagenatt göra markeringar, som en stimulans till folkrörelserna för att de skallkunna ytterligare förbättra sitt oftast väl fungerande arbete.I motion So384 av Skånberg och () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till en nationell handlingsplan för attförebygga självdestruktiva handlingar och självmord bland barn och ungdo-mar. Motionärerna anför att länge har haft en oförändrad och högfrekvens av självmord bland ungdom. bör ges i uppdragatt sammanställa en nationell handlingsplan för att förebygga självdestrukti-va handlingar och självmord bland i synnerhet barn och unga.I motion So324 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivan-de av vad i motionen anförts om en utredning med syfte att studera häl-sotillståndet hos barn och ungdomar med invandrarbakgrund (yrkande 1).Motionärerna pekar på att barn med invandrarbakgrund har ett större behovav kroppssjukvård än genomsnittet.I motion So357 av m.fl. (mp) hemställs om tillkännagivandenav vad i motionen anförts om dels att frågan med förebyggande arbete förbarns och ungdomars psykiska ohälsa prioriteras i berörda myndighetersregleringsbrev (yrkande 1), dels att barns och ungdomars psykiska ohälsaskall ses som ett folkhälsoproblem (yrkande 2).Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1998/99:SoU6 behandlades ett motionsyrkande om behovet avbarnhälsovetenskap. Utskottet anförde i sin bedömning att regeringen iforskningsproposition 1996/97:5 anfört att det är viktigt med en kontinuerligoch bred forskning om barns villkor och om hur barns hälsa utvecklats. Vida-re pekade utskottet på att i Folkhälsorapport påtalatbehovet av forskning om barns fysiska och psykiska hälsa. följde utskottet.I budgetpropositionen för anförs att uppgifter från flera källor pekarpå att barns och ungdomars psykiska hälsa har försämrats. Vidare anförs attframför allt kommuner och landsting, med anledning av Barnpsykitrikom-mitténs förslag i sitt slutbetänkande, har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra stödet till ungdomar med psykiska problem.I betänkande 1999/2000:SoU4 Vissa alkoholfrågor gavs en bred bakgrunds-beskrivning över alkoholförebyggande arbete och forskning vartill hänvisas(s. 30-32). I betänkandet anfördes bl.a. följande:Regeringen har genom Allmänna arvsfonden beslutat om 15miljoner kronor till till olika ideella organisatiners barn- och ungdomsprojekt som ligger i linje med den nationella hand-lingsplanen för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser. För åren 1998och 1999 har regeringen genom Allmänna arvsfonden tillskjutit ytterligare10 miljoner kronor.Regeringen har vidare beslutat stödja ett projekt för alkoholfriuppväxt som skall drivas av tillsammans med Riksidrottsför-bundet.Från Allmänna arvsfonden beviljas för avtre. beslutade regeringen att ge till den del av projektetsom avser ett nationellt forum och till , sombekostar utvärderingen av projektet.Av budgetpropositionen för framgår (s. 32) att , och i samverkan med be-rörda huvudmän har utarbetat en handlingsplan mot självmord. Mycket ar-bete har med utgångspunkt i handlingsplanen lagts ned i landsting och kom-muner. Antalet självmord har enligt propositionen under en följd av år mins-kat i alla åldersgrupper och uppgår till cirka hälften av 1970-talets nivNationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa ärstatens och landstings centrala expertenhet inom själv-mordsforskning och självmordsprevention och har ett nationellt och regionaltansvar för att arbeta med kunskapsinsamling, kunskapsproduktion och kun-skapsförmedling samt för att initiera och bedriva forsknings- och utveck-lingsprojekt som främjar självmordsförebyggande åtgärder. De övergripandemålen för verksamheten är bl.a. att varaktigt minska antalet självmord ochsjälvmordsförsök och att därutöver så långt möjligt undanröja omständighe-ter som kan leda till att barn och unga tar sitt liv.Nationella folkhälsokommittén har i delbetänkandet Hälsa på lika villkor -andra steget mot nationella folkhälsomål (SOU 1999:137) behandlat hälso-tillståndet hos och ungdomshälsa, Samhällsmedicin syd, Stockholmsläns landsting har i en rapport (Rapport 1998:1) Migration tillsegregation - en folkhälsorapport om barn med utländskt ursprung iStockholm genom en analys av registerdata givit en beskrivning avhälsoläget hos barn med utländskt ursprung.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin inställning när det gäller behovet av barnhälsoveten-skap. Motion So263 (fp) yrkande 11 avstyrks därför.Utskottet vill ånyo betona att frivilliga organisationer utför värdefulla insatser inom det sociala området som ett komplement till samhällets insatser.Utskottet anser det därför viktigt att det arbete med barn och ungdomar sombedrivs av dessa organisationer kan fortgå och utvecklas. Utskottet kan dockinte ställa sig bakom det krav på omdisponeringar i statsbudgeten som fram-förs i motion So365 (kd, c, fp). Motionen avstyrks.En handlingsplan mot självmord har i samverkan med berörda huvudmänutarbetats av och . Motion So384 (kd) fårdärför anses i huvudsak tillgodosedd och avstyrks.Utskottet anser det otillfredsställande att hälsotillståndet hos barn och ung-dom med invandrarbakgrund synes vara sämre än för den övriga befolk-ningen. har behandlat bl.a. frågan om hurhälsotillståndet hos invandrare skall kunna förbättras. Motion So324 (mp)yrkande 1 får härigenom anses åtminstone delvis tillgodosedd och avstyrks.Psykisk ohälsa torde vara att betrakta som ett folkhälsoproblem.Socialstyrelsen behandlar frågan bl.a. i Folkhälsorapport . har också behandlat psykisk ohälsa. Motion So357 (mp)yrkande 2 får därför anses i huvudsak tillgodosedd och avstyrks. Utskottetställer sig inte bakom ett tillkännagivande om att frågan om förebyggandearbete för barns och ungdomars psykiska hälsa skall prioriteras i berördamyndigheters regleringsbrev. Även yrkande 1 avstyrks.Föräldrautbildning och familjerådgivningMotionernaI motion So493 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivanden tillregeringen av vad i motionen anförts om relationsstörningar mellan det lillabarnet och dess föräldrar (yrkande 13) och om samlevnadskrisen (yrkande14). Motionärerna anför att spädbarnet har behov av såväl fysisk som psy-kisk omsorg. En positiv, känslomässig relation är förutsättningen för att ettspädbarn skall växa och utvecklas normalt.I motion So330 av m.fl. (c) yrkas ett tillkännagivande tillregeringen av vad i motionen anförts om barnhälsovården (yrkande 9). Mo-tionärerna anför att det i dagens fortfarande finns åtgärdbara socialaskillnader när det gäller spädbarnstidens sjukdomar. Livssituationen förgravida kvinnor och nyblivna mödrar har stor betydelse för små barns hälsa.Ett systematiskt arbete bör påbörjas med syfte att utveckla metoder så attföräldrautbildningen passar socialt mindre gynnade föräldrar.I motion So325 av m.fl. (c) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att underlättaföräldraskapet (yrkande 5). Motionärerna pekar på att föräldrautbildning förbåda föräldrarna bör vara en återkommande del under barnens uppväxt ochinte bara under barnens första levnadsår.I motion So291 av () hemställs om ett tillkännagivandeav vad i motionen anförts om behovet av att aktualisera föräldrautbildningen(yrkande 1). Motionären anför, mot bakgrund av att det förekommer attföräldrar överger sina barn, att det för ett tiotal år sedan utarbetades prograför föräldrautbildning inom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen ochskolan. I den situation, som vi enligt många tycks befinna oss i när detgäller omvårdnaden och omsorgen om barnen, anser motionären att det kanfinnas anledning att aktualisera föräldrautbildningen både före och efterbarnets födelse och ge den en nystart inom såväl kommunernas som lands-tingens ansvarsområden.I motion So340 av () yrkas att hos regeringendels begär förslag om åtgärder för ett utvecklat stöd i föräldraskapet (yrkande1), dels att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio-nen anförts om information om föräldrastödjande verksamhet (yrkande 2).Motionären anför att många föräldrar känner en osäkerhet i sin föräldraroll.Exempel på intressanta studiematerial för föräldrar och personal finns. Bris-ten på överblick gör det dock svårt för dem som vill starta föräldracirklar.Det finns därför enligt motionären behov av att sammanställa det utbud somfinns så att det blir tillgängligt för fler.