bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Fyra av dessa yrkanden har överlämnats till ut-bildningsutskottet för beredning. Det gäller motionerna T28 (m) yrkandena21, 22 och 23 samt T29 (fp) yrkande 8. I betänkandet behandlas vidare 34motioner med sammanlagt 82 yrkanden om olika IT-frågor som väckts underden allmänna motionstiden hösten 1999.Trafikutskottet har berett vissa utskott tillfälle att avge yttrande över pro-positionen jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts bered-ningsområde. Yttranden har kommit in från- (1999/2000:KU8y).-- (1999/2000:SkU9y).-- (1999/2000:FöU5y).-- (1999/2000:SoU7y).-- (1999/2000:UbU5y).-- (1999/2000:NU5y).-- (1999/2000:BoU8y).-Yttrandena återfinns i bilaga 2.I samband med ärendets beredning har utskottet haft en utfrågning av repre-sentanter från Närings- och Justitiedepartementen om accessnätet och yttran-defrihetsgrundlagen. Vidare har en skrivelse kommit in från Mobiltelebran-schen, MTB, om strålningsvärden för mobiltelefoner.1.2 InformationsteknikInformationsteknik eller IT har tidigare av utskottet definierats som ett sam-lingsbegrepp för olika tekniker som används för att skapa, lagra, bearbeta,överföra och presentera ljud, text och bild (bet. 1995/96:TU19). IT gör dennahantering möjlig oberoende av mängden information och geografiska av-stånd. Sammansmältningen av tele-, data- och medieområdena har inneburitatt begreppet IT numera omfattar all datorbaserad hantering av information.Begreppet informations- och kunskapssamhälle används vidare som en be-nämning på en vidareutveckling av industrisamhället där information ochkunskap utgör en allt viktigare resurs för att skapa nationellt välstånd.IT kan därmed sägas vara ett stort tekniskt system för informationshante-ring och kommunikation i vid mening, som bygger på en sammansmältningav olika tekniker och äldre infrastrukturer, främst datorn och telesystemetsamt TV- och annan medieteknik. IT och informationssamhället är inte baraen integration av datorer, medieteknik och telesystem i snävt teknisk meningutan också ett system, där ägandeform, organisation och regelverk i hög gradavgör utvecklingen. Det betyder att sociala, kulturella, politiska och ekono-miska faktorer spelar en avgörande roll för informationsteknikens utveckling.För en närmare förklaring av olika ord och begrepp inom IT-området hän-visas till proposition 1999/2000:86 bilagorna 11 och 12. I samma propositionges även en bild över tillgången och användningen av informationsteknik iSverige (bilaga 13).1.3 IT-beslutFörsta gången behandlade IT-frågor som ett särskilt politikområdevar . godkände då regeringens förslag till mål och priorite-rade uppgifter för en nationell IT-strategi (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). Enligt IT-beslut skulle användningen avIT stimuleras genom att så många som möjligt skulle få kunskap om IT ochatt detta skulle ske på ett sätt som befrämjade kreativitet, tillväxt och syssesättning. Vidare skulle IT-politiken främja konkurrenskraft, ökakunskap, demokrati och rättvisa, främja jämställdheten, utveckla välfärds-samhället i olika avseenden, t.ex. under hänsynstagande till grupper medsärskilda behov, samt öka effektiviteten i offentlig förvaltning. Insatser på tområden prioriterades - rättsordningen, utbildningen och samhällets infor-mationsförsörjning.Trafikutskottet framhöll i sitt av godkända betänkande vikten avatt det redovisade handlingsprogrammet genomfördes snabbt och kraftfullt.Vidare konstaterade utskottet att det rådde en betydande samsyn om infor-mationsteknikens möjligheter att påverka samhällsutvecklingen i positivriktning. I utskottets betänkande underströks vidare betydelsen av att infor-mationstekniken används i sådana former att samhällsutvecklingen främjasoch att risker för regionala obalanser, försämrat integritetsskydd, ökad sår-barhet och kunskapsmässiga skillnader mellan olika grupper i samhälletmotverkas.Riksdagen godkände regeringens förslag och gav också regeringen tillkänna vad trafikutskottet anfört om att säkerhets- och sårbarhetsfrågornainom IT-användningen borde uppmärksammas tydligare och att regeringenborde återkomma till med en utvecklad strategi för detta arbete.Riksdagen gav även regeringen till känna att den parlamentariska förank-ringen skulle stärkas genom en årlig rapportering till av utveck-lingen inom IT-området. förutsatte vidare att målen för IT-användningen skulle vidareutvecklas och förtydligas.Med den beskrivning som lämnas som en bilaga till den nu aktuella propo-sitionen (bilaga 1) har regeringen lämnat sammanlagt tre redovisningar avutvecklingen på IT-området. har dessutom behand-lat en rad förslag och skrivelser angående olika delar inom det nationellahandlingsprogrammet för informationsteknik och presenterat sina bedöm-ningar av centrala frågor för att åstadkomma ökad tillväxt och sysselsättningi informationssamhället.2 Avslag på propositionen2.1 MotionsförslagLennart m.fl. (c) kritiserar i motion T26 propositionen för att deninnehåller för få konkreta förslag och har för låg ambitionsnivå. Enligt Cen-terpartiets uppfattning behövs en ny IT-proposition, med konkreta förslagoch tydliga åtaganden om att tillgången till snabba Internetförbindelser skallkomma alla till del. saknas anledning för att be-handla en proposition som framför allt består av vaga ambitioner och allmäntresonerande kring frågan. föreslås därför avslå propositionen ochuppdra åt regeringen att återkomma med ett nytt förslag med den inriktningsom utvecklat i sina motioner.2.2 ställningstagandeTrafikutskottet anser att regeringens proposition utgör ett beslutsunderlagsom kan ligga till grund för ställningstagande om IT-politiken.Utskottet avstyrker därför motion T26 (c) yrkande 1.3 IT-politikens mål och inriktning3.1 Regeringens förslagIT-politiskt målRegeringen bedömer att i huvudsak bör IT-politiska mål gälla äveni fortsättningen, inte minst målet att bredda och utveckla IT-användningen.Regeringen anser dock att det finns skäl att göra några justeringar ochkompletteringar föranledda av den hårdnande internationella konkurrensensamt den oerhört snabba utvecklingen på IT-området. Vidare anges att mål-formuleringarna bör utvecklas så att de blir lättare att utvärdera, kvalitativtoch kvantitativt.För att ett land skall kunna hävda sig internationellt krävs numera en fram-skjuten position på IT-området. har lyckats uppnå ställ-ningen som en av världens ledande IT-nationer. regeringsförkla-ring angavs målet att skall vara en ledande IT-nation. Målet föreslåsnu sättas ett steg högre och formuleras som att skall som första na-tion bli ett informationssamhälle för alla. Målformuleringen bygger påövertygelsen om att breddsatsning är den enda hållbara grunden för att Sve-rige långsiktigt skall kunna hävda sig i den internationella konkurrensen.Statens ansvar är att se till att förutsättningarna för utvecklingen är goda ocatt de hinder som försvårar förverkligandet av detta mål avlägsnas. Statensansvar är också att bevaka att inte kriminella och andra nedbrytande krafterfår genomslag genom den nya tekniken.IT-politikens inriktningRegeringens strävan är att IT-politiken i väsentliggrad skall bidra till ökad uppfyllelse av de följande allmänna politiska målen:- sunda finanser och stabila priser,-- tillväxt, fler arbetstillfällen och lägre arbetslöshet,-- att skall vara en ledande kunskapsnation och en framståendeforskningsnation,-- att stärka trygghet, rättvisa och välfärd,-- att kunna lämna över ett samhälle till nästa generation där de stora mil-jöproblemen är lösta,-- att hela skall växa,-- att uppnå större delaktighet i den demokratiska processen samt trygghetoch rättssäkerhet.-Mot denna bakgrund föreslås att den vägledande inriktningen för IT-politiken skall vara att främjatillväxt genom att:- öka den svenska IT-sektorns internationella konkurrenskraft,-- bidra till nya marknader, fler jobb och ökad produktivitet i hela samhälletgenom användningen av IT,-- öka den elektroniska handeln;-sysselsättning genom att:- öka anställbarheten genom att ge IT-utbildning med hög kvalitet på allanivåer;-regional utveckling genom att:- bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet genom en braIT-infrastruktur;-demokrati och rättvisa genom att:- öka allas möjlighet till information om offentlig verksamhet och delaktig-het i politiska beslutsprocesser, både i och i övrigt inom EU ge-nom användningen av IT,-- bidra till ett aktivare medborgarskap genom att IT skapar nya möjligheteratt använda yttrandefriheten,-- att till varata IT:s möjligheter att bevara och utveckla kultur, kulturarv ocspråk i ,-- inte otillbörligt kränka människors integritet när IT används;-livskvalitet genom att:- öka individernas välfärd genom användningen av IT i vardags- och arbets-livet,-- höja utsatta gruppers livskvalitet genom användningen av IT;-jämställdhet och mångfald genom att:- öka alla människors förutsättningar för att utnyttja informationsteknikensmöjligheter oberoende av kön, ålder, etnisk bakgrund och eventuella funk-tionshinder,-- bidra till att sammansättningen av IT-specialister motsvarar befolkningenmed avseende på kön och etnisk bakgrund;-en effektiv offentlig förvaltning genom att:- låta den offentliga förvaltningen bli en föregångare i användningen av IT,-- bidra till att elektronisk kommunikation sker på ett säkert sätt mellan myn-digheter, människor och företag;-ett hållbart samhälle genom att:- använda IT för att främja en ekologiskt hållbar utveckling,-- bidra till att minska transporters miljö- och hälsopåverkan genom använd-ning av IT,-- inordna IT-utrustningen i ett hållbart kretslopp.-Prioriterade uppgifter för statenI syfte att skapa ett informationssamhälle för alla i enlighet med den före-slagna inriktningen av IT-politiken föreslås att följande tre områden priorite-ras inom IT-politiken:- tilliten till IT,-- kompetensen att använda IT samt-- tillgängligheten till informationssamhällets tjänster.-Tillit till IT skall inte förutsätta hög teknisk kompetens eller dyr utrustningutan förtroende att använda IT för kommunikation, handel och höjd livskva-litet skall kunna skapas hos alla användare. Kompetensen skall ökas inte barahos ett fåtal specialister utan en grundkompetens att utnyttja och förstå tekniken skall finnas hos alla. Tillgänglighet skall inte bara finnas i de delar avSverige som attraherar marknadens aktörer utan i alla delar av landet.3.2 MotionsförslagModerata samlingspartietBo Lundgren m.fl. (m) framhåller i motion T28 att det behövs en politik meden vision, om IT-branschen skall kunna växa i . För att behålla vårtätposition krävs därför att vi genomför åtgärder som syftar till att göra Sve-rige till ett mer attraktivt land att bo och verka i. Vårt skattesystem måsteexempelvis vara internationellt konkurrenskraftigt när det gäller beskattning-en av arbetsinkomster, kapitalinkomster och företag. Vi måste ha regler somgör det möjligt för den kunskapsintensiva och snabbväxande IT-sektorn att ihögre grad attrahera och behålla kvalificerad personal i . Vi måste haett individklimat som gör det lockande att komma till och att stannahär. I motionen framhålls också vikten av att trafiksituationen i Stockholmlöses för att möjliggöra att regionen blir den naturliga platsen för IT-investeringar i norra eller östra . Flygplatser och alla andra trans-portinfrastrukturer måste även förbättras. Bostäder utgör också en flaskhalsför utvecklingen i t.ex. . Situationen kan förbättras ge-nom väsentligt snabbare pendling till större regioner för att därigenom skapaen bredare och effektivare arbets- och bostadsmarknad. En ny bostadspolitikär därmed en förutsättning för att bl.a. skall kunna dra fullnytta av sitt IT-försprång.KristdemokraternaJohnny m.fl. (kd) framhåller i motion T24 att för Kristdemokraternaär den viktigaste utgångspunkten för IT-politiken att människan står i cent-rum. Informationstekniken är till för människan inte tvärtom. En annan ut-gångspunkt bör vara att uppmuntra och stötta entreprenörskap. Mycket talarför att framtidens företag är mindre och mer flexibla till sin uppbyggnad ochorganisation. Konflikten mellan ägare och arbetstagare är mindre och allakänner sig delaktiga i arbetet i större utsträckning . Ur ett politiperspektiv får dessa förändringar stora konsekvenser. Stora delar av vårtregelverk och vår syn på arbetsmarknaden baseras på ett industriellt tänkan-de, med stora arbetsgivare och relativt maktlösa medarbetare, där fackföre-ningar har fungerat som en motpol. Därför måste flexibiliteten öka för mind-re och medelstora företag.Motionärerna framhåller vidare att med en avancerad IT-sektor i samhälletmåste jämställdhetsarbetet nå längre. Kvinnor skall i lika hög grad som män hatillgång till Internet och ha ett inflytande när det gäller att utforma systemebättre uppföljning av jämställdhetsplaner i branschen måste stimuleras. Meden avancerad IT-sektor i samhället måste jämställdhetsarbetet nå längre.I motion T210 av m.fl. (kd) framhålls att uppmärksamhetmåste riktas mot IT-medaljens baksida. Nya sjukdomssymptom börjar visasig, stressen ökar och Internet ger även kriminaliteten nya möjligheter. Enligtmotionen är den etiska dimensionen inom IT-världen viktig, och de negativaföreteelserna bör bekämpas genom påverkan av attityder och värderingar.CenterpartietLennart m.fl. (c) utvecklar i motion T26 uppfattningom en digital allemansrätt. Enligt motionärerna kommer IT att förändrasamhället på ett långtgående sätt. Det innebär att IT-politiken inte kan av-gränsas till enbart IT, utan måste innebära en mycket stark fokusering pågoda grundkunskaper och allmänbildning, som gör att människor kan deltasom medborgare i ett sådant samhälle. Det IT-politiska målet bör därförformuleras som att som första land skall bli ett kunskapssamhälle föralla. Detta bör uppnås genom en IT-politik som berör samhällets alla sekto-rer. I uppfattning om kunskapssamhället ligger nämligen att ITanvänds för att ta till vara människors kunskaper och kreativitet för att för-ändra strukturer och funktionssätt i samhälle och näringsliv.När det gäller IT-politikens inriktning menar att regeringenhar satt målet för lågt vad avser regional utveckling. Vägledande för IT-politiken vad avser regional utveckling bör vara att bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet genom en bra och likvärdig IT-infrastruktur.Sven m.fl. (c) anför i motion T714 att begreppet en digital al-lemansrätt innebär att informationstekniken skall komma alla till del oavsettkön, ålder, social och ekonomisk bakgrund eller var man bor i landet. Avgö-rande för detta är att tekniken är spridd men också kunskapsfrågorna - män-niskornas kunnande för att tillgodogöra sig tekniken.3.3 ställningstagandeUtskottet anser att informationstekniken har stor betydelse för samhällsut-vecklingen. Den påverkar vår produktionsförmåga och våra levnadsvillkorliksom möjligheterna att utveckla vår demokrati. Det är därför viktigt attmänniskor och företag i hela landet ges goda möjligheter att utnyttja den nyatekniken. Den oerhört snabba tekniska utvecklingen under de senaste årenhar skapat helt nya förutsättningar för användningen av IT. Enligt utskottetsmening är det därför angeläget att den IT-politik som lades fast av riksdagenår 1996 nu vidareutvecklas.I 1996 års riksdagsbeslut framhölls att den nationella IT-strategin skulle tasikte på att övergången till informations- och kunskapssamhället skulle om-fatta nationen i dess helhet och att alla medborgare skulle kunna dra nytta avIT:s möjligheter. Denna inriktning bör nu som regeringen föreslår specifice-ras och formuleras som ett tydligt mål för IT-politiken.Centerpartiet har i sin partimotion T26 förordat att begreppet kunskaps-samhälle används i målformuleringen i stället för ordet informationssamhäl-le. Enligt utskottets mening har valet mellan dessa båda begrepp inte någonavgörande betydelse för hur IT-politiken utformas. Vad som är viktigast ärtolkningen av begreppet. Av propositionen framgår att med informations-samhälle avses ett samhälle där IT finns representerat överallt i samhället. Etsamhälle där IT förändrar villkoren för företagande, arbetsliv, kultur, utbild-ning och politik. Det innebär också att IT skall användas för att ta till varamänniskors kunskaper och kreativitet och för att utveckla strukturer ochfunktionssätt i samhälle och näringsliv. I sammanhanget kan vidare nämnasatt det engelska begreppet "" alltmera används interna-tionellt för att beteckna det nya samhälle som är under framväxt och sombygger på en bred användning av IT. Utskottet bedömer mot denna bakgrundatt regeringens förslag till nytt IT-mål, skall som ett första land bliett informationssamhälle för alla, är väl formulerat och fångar in även deaspekter som betonar.Enligt utskottets mening innebär regeringens förslag till ny inriktning av IT-politiken en angelägen precisering och utveckling av tidigare gällande rikt-linjer. Beträffande synpunkter på en delvis förändrad lydelseav inriktningen för att främja regional utveckling vill utskottet understrykaatt IT-politiken självfallet skall komma hela landet till godo. Informations-tekniken har också särskilt positiva effekter i glesbygd genom sin möjlighetatt minska betydelsen av avståndsskillnader och underlätta informationsöver-föring och kontakter. Människor i glesbefolkade delar av landet kan t.ex.med hjälp av IT ta del av service, kultur och handel. Som utskottet återkom-mer till senare är det därför av särskild betydelse att en väl fungerande IT-infrastruktur finns tillgänglig i hela landet.Utskottet delar vidare regeringens bedömning att när det bl.a. gäller regel-system, utbildning och infrastruktur skall staten prioritera arbetet med att öktilliten till IT, kompetensen att använda IT samt tillgängligheten till informationssamhällets tjänster.I motion T24 (kd) behandlas en rad grundläggande och viktiga frågor i IT-politiken. Utskottet delar uppfattningen att människan måste stå i centrum.Motsvarande inriktning redovisas i propositionen där regeringen betonar attinformationstekniken måste nå ut till alla och att den kan behöva anpassas tillde särskilda krav som t.ex. utsatta grupper ställer. Utskottet instämmer även imotionärernas uppfattning att informationstekniken bidrar till att villkor ochstrukturer förändras i arbetslivet genom att möjliggöra nya arbetssätt ocharbetsorganisationer. Förändringar som enligt utskottets mening bör tas tillvara på ett sätt som tryggar den enskildes säkerhet och trygghet. Den före-slagna inriktningen av IT-politiken innebär också - som efterlyses i motio-nen - att jämställdhet och mångfald främjas genom att den ökar alla männi-skors möjligheter oberoende av kön, ålder, etnisk bakgrund och eventuellafunktionshinder och motverkar olika negativa effekter.Trafikutskottet delar den uppfattning som framförs i motion T28 (m) ombetydelsen av att det i landet finns ett samhällsklimat som möjliggör en fort-satt utveckling av informationssamhället. Så är också fallet. är en avvärldens mest framstående IT-nationer med bl.a. en stark industriell bas, höganvändning av IT samt en stark expansion av företag inom IT-sektorn. Sve-rige är t.ex. världsledande inom trådlös kommunikation och Internetanvänd-ning. Enligt utskottets mening är det angeläget att detta positiva klimat be-fästs och vidareutvecklas. Utskottet vill betona att ett lyckat infö-rande av ny teknik förutsätter att den enskildes behov av skydd för såväl denpersonliga integriteten som hälsa och säkerhet och socialt skydd tillgodoses.Dessutom krävs en kontinuerlig kompetensutveckling. Arbetsmiljöproblemsom t.ex. stress och utbrändhet som kan följa i teknikens spår behöver ocksåuppmärksammas.När det gäller motionärernas synpunkter på vissa skattefrågor instämmertrafikutskottet i vad som anförs i skatteutskottets yttrande (SkU9y) om att detinte i detta sammanhang finns något skäl att göra allmänna uttalanden omframtida skattesänkningar. Sådana frågor bör tas upp i ett större ekonomisk-politiskt sammanhang där en avvägning kan göras mot anspråken på resurserför ändamål som t.ex. vård, skola och omsorg. Som bostadsutskottet redovi-sat i sitt yttrande (BoU8y) finns det heller inte anledning för att ni sak behandla bostadspolitikens inriktning i enlighet med förslaget i Mode-rata samlingspartiets partimotion.Med hänvisning till det anförda tillstyrker trafikutskottet regeringens för-slag till IT-politiskt mål, IT-politikens inriktning och prioriterade uppgifterUtskottet avstyrker samtliga motioner, dvs. T24 (kd) yrkandena 1 och 8, T26(c) yrkandena 2 och 3, T28 (m) yrkandena 11 och 12 i denna del, 14 och 15,T210 (kd) yrkande 49 och T714 (c) yrkande 1. Syftet med flertalet motions-yrkanden förutsätts dock komma att tillgodoses.4 Tillgänglighet4.1 IT-infrastrukturRegeringens bedömningRegeringen anser att hushåll och företag i alla delar av inom denärmaste åren bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapa-citet. Detta skall i första hand ske i marknadens regi. Staten har dock ettövergripande ansvar att se till att IT-infrastruktur med hög överföringskapa-citet finns tillgänglig i hela landet. Konkurrens, låga priser och en snabbutveckling främjas av att ett stort antal operatörer och IT-företag har möjlig-het att nyttja näten. Konkurrensneutralitet och mångfald på näten skall främ-jas genom statliga insatser och regler. Den teknik som skulle kunna över-brygga avstånden i landet får inte på grund av stora skillnader i tillgänglig-het, taxor och kapacitet bli ytterligare en klyfta mellan storstad och glesbygdNationellt infrastrukturprogramRegeringen anser att det finns behov av ett nationellt infrastrukturprogramför att skapa en helhetsbild av behovet av IT-infrastruktur samt för att geunderlag till ställningstaganden om principer för ansvarsfördelningen mellanstaten och övriga aktörer. En viktig utgångspunkt är att programmet i förstahand skall vara vägledande och underlätta en utbyggnad i marknadens regi,som grundläggande krav att åstadkomma en tekniskt sammanhäng-ande helhet uppfylls. Regeringen har därför beslutat uppdra åt en särskildutredare att överväga dessa frågor, liksom också de organisatoriska formernaför en fortsatt statlig medverkan (Infrastrukturprogram för bredbandskom-munikation, dir. 2000:04).Nationellt stomnätRegeringen anser att ett stomnät bör skapas med hög överföringskapacitet tillalla kommuner. Tillgängligheten i nätet skall vara hög så att låga priser ochen snabb utveckling främjas av att ett stort antal aktörer har möjlighet attnyttja nätet. Konkurrens skall också skapa förutsättningar för så långt möjligtavståndsoberoende priser i hela landet. Enligt regeringen bör det vara möjligtför alla tjänsteleverantörer som så önskar att få tillgång till stomnätet.Regeringens uppfattning är att det första steget i utvecklingen mot en till-gänglig infrastruktur med hög överföringskapacitet bör tas genom att affärs-verket bygger ut ett stomnät för bredbandskommunikationmellan landets alla kommuner på marknadsmässiga villkor där svart fibererbjuds. Ett sådant nät utgör början av utvecklingen mot en högre kapacitet inätet som helhet. Investeringskostnader för ett nationellt optofibernät somnår fram till varje kommunhuvudort beräknas till ca 2,5 miljarder kronor.Det regionala nätetDet regionala nätet förbinder de mindre orterna i en kommun med stomnätetsom i sin tur förbinder kommunernas huvudorter med varandra. Regeringenbedömer att detta transportnät i stor utsträckning kommer att förverkligas avmarknaden och andra icke statliga aktörer. Det är därför viktigt att osäkerhetom statens intentioner inte hämmar andra aktörers investeringsvilja. Utreda-ren bör därför göra en bedömning av de transportnätsförbindelser som börprioriteras av regional- och näringspolitiska skäl och som inte bedöms kom-ma till stånd på helt kommersiella grunder. Avpropositionen framgår att för statligt stöd till dessa nät har reserverats 2 625 miljoner kronor.Lokala transport- och accessnätFörbindelsen ända fram till slutanvändaren betecknas som lokala transport-och accessnät.