bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Risken för kompetensförlust minskar därmed.JägarförbandEnheterna för utbildning av jägarförband utgörs av Livgardets drago-ner (K 1) i , Livregementets husarer (K 3) i , Norrlandsdragonregemente (K 4) i och (I 22) iKiruna. Utgångspunkten är att det behövs två enheter för att tillgodose För-svarsmaktens framtida behov av skilda slag av jägarförband.Regeringen förordar att K 3 och K 4 bibehålls som enheter för jägarutbild-ning och vill anföra följande skäl.I fråga om K 1 anser regeringen att organisationsenheten saknar förutsätt-ningar för den samordning och koncentrering som är nödvändig för enhuvudenhet för jägarutbildning. En del av dagens kasernetablissemang bördärför bibehållas för förläggning. Regeringen föreslår således att K 1 somorganisationsenhet läggs ned.I diskussionen om lokaliseringen av jägarförband anser regeringen att frå-gan om utveckling av en luftburen bataljon bör vägas in. En eventuell luftbu-ren bataljon skall utvecklas ur dagens jägar- och infanteriförband samt till-sammans med transporthelikopterkapacitet utgöra ett förband med hög till-gänglighet och rörlighet. Regeringen anser att är den lämpligasteorten för lokalisering av en luftburen bataljon. Främsta skälet härför är när-heten till den markoperativa helikopterenheten som regeringen föreslår skallvara lokaliserad på Malmen.Vidare anser regeringen att övningsförutsättningarna i Karlsborgsområdetär goda och att närheten till mekaniserade förband i är av väsentligbetydelse, liksom skjutfälten och . Regeringen anser vidare attnuvarande enheter vid K 3 såsom den särskilda skyddsstyrkan och fall-skärmsjägarkåren tillsammans med en utveckling av den luftburna bataljonenkan ge synergieffekter ur kompetenssynpunkt. Det är regeringens uppfattningatt en flyttning av främst fallskärmsjägarutbildningen inte kan motiverasutifrån gjorda investeringar och behovet av närhet till transportflyget vid F 7I fråga om det andra av de två jägarförbanden anser regeringen att valetstår mellan K 4 i och I 22 i . I fråga om K 4 och Arvidsjaurkonstaterar regeringen att utbildningsbetingelserna där är goda och att rege-mentet har mycket moderna utbildningsanordningar. Ett bibehållet K 4 iArvidsjaur innebär emellertid att organisationsenheten fortsätter att vara enisolerad verksamhet utan t.ex. garnisonssamordning.I fråga om I 22 i konstaterar regeringen att enheten har goda ut-bildningsbetingelser och dessutom en viss operativ signaleffekt eftersom detär landets enda utbildningsförband norr om . Även ett I 22-alternativ skulle innebära att en isolerad verksamhet bibehålls.Vid en sammanvägning anser regeringen att K 4 bör bibehållas och att ut-bildningsverksamheten vid I 22 bör läggas ned. Främsta skälen för detta är K4:s modernitet och utbildningsbetingelser. K 4 har enligt regeringens meningbäst förutsättningar att kunna bli kompetenscentrumet för utbildning avNorrlandsjägare. Dessutom finns förutsättningar även för att utveckla K 4som bas för specialutbildning av förband, såväl nationella som internatio-nella. Genom den relativa närheten till underlättas också samövningmed förbanden där. Av produktionsrationella skäl har även en lokaliseringtill övervägts. Regeringen har dock bedömt ett sådant alternativ varamindre lämpligt. Av regionalpolitiska skäl och delvis av klimatologiska skälanser regeringen att det är motiverat med avsteg från grundprincipen att inteförorda fortsatt verksamhet på en ort där verksamheten eller verksamhetsvo-lymen blir begränsad. Även förbandets särart talar för en separat lokalisering.MarinstridskrafterKustartilleriförbandEnligt dimensionering av den framtida grundorganisationen bör det finnastvå enheter för utbildning av kustartilleriförband. En av enheterna skallhärvid utgöra huvudenhet. Kustartilleriutbildning bedrivs vid Vaxholmskustartilleriregemente och Första kustartilleribrigaden (KA 1) i ,och Andra kustartilleribrigaden (KA 2) iKarlskrona, (KA 3) i /ochÄlvsborgs kustartilleriregemente (KA 4) i Göteborg.Regeringen anser att KA 1 bör bibehållas och utgöra huvudenhet för denframtida kustartilleriutbildningen. Det främsta skälet för att bevara KA 1 ärbefintlig infrastruktur samt närheten till , vilken inne-håller övnings- och skjutfält i de för förbanden dimensionerande terrängty-perna. Det är därför nödvändigt med en fortsatt lokalisering till Vax-holmsområdet. Regeringen konstaterar vidare att det genom en sådan lokali-sering bibehålls goda möjligheter till samordning med bl.a. förband iStockholmsområdet. Enheten har god kapacitet för den verksamhet som skallbedrivas framdeles.När det gäller KA 2 konstaterar regeringen att tillgången på närövningsfält,främst avseende grundläggande soldatutbildning, är mycket god medan denrelativt begränsade tillgången på övningsterräng för aktuella förbandstypertalar mot KA 2 som huvudenhet. Om KA 2 skulle utgöra huvudenheten krävsvidare investeringar för att skapa en god rationalitet. Regeringen anser attdetta, främst av ekonomiska skäl, vore en mindre lämplig lösning. KA 2 hardäremot förutsättningar att utgöra den andra KA-enheten vid sidan av KA 1som huvudenhet.Regeringen konstaterar vidare att KA 4 har begränsade övningsförutsätt-ningar, bl.a. vad avser tillgång till lämpligt närövningsfält. I likhet med vadsom är fallet vid KA 2, krävs investeringar vid KA 4 om enheten skullekunna utgöra en rationell huvudenhet. KA 4 har däremot förutsättningar attutgöra den andra KA-enheten vid sidan av KA 1 som huvudenhet. Samtidigtsvarar KA 4 mot kravet på möjligheter för boende i den aktuella regionen attgenomföra värnpliktstjänstgöringen i anslutning till hemorten.För KA 3 gäller att verksamheten är begränsad och att enheten saknar till-räckliga och lämpliga övningsområden. Regeringen anser att varken KA 2,KA 3 eller KA 4 har förutsättningar, med hänsyn till terrängförhållanden ochinfrastruktur, att kunna fungera som huvudenhet för framtidens kustartilleri-utbildning.KA 2 och KA 4 uppfyller, vilket redovisas ovan, de krav som kan ställaspå en andra kustartillerienhet. När det gäller valet mellan de båda har rege-ringen redovisat skälen varför det bör finna viss militär närvaro, t.ex. genomkustartilleriutbildning, på . Regeringen anser att dessa skäl tydligttalar för en bevarad utbildning i . Det bör härutöver framhållas attdet är av stor betydelse med militär närvaro även i eftersom stadenbefolkningsmässigt är andra stad. Regeringen föreslår således attKA 1 och KA 4 bibehålls och att KA 2 och KA 3 läggs ned.SjöstridskrafterFör sjöstridskrafter bör det enligt den övergripande dimensioneringen finnastvå likvärdiga baser för sjöstridskrafterna. Därutöver bör det finnas base-ringsmöjlighet på ytterligare en plats. Sjöstridskrafterna är baserade iHaninge med Andra ytstridsflottiljen, Första ubåtsflottiljen och Andra min-krigsavdelningen, i med Tredje ytstridsflottiljen samt i Göteborgmed 18:e patrullbåtsdivisionen. Vid val av bas för flottan är de dimensione-rande produktionsfaktorerna främst tillgången på infrastruktur i form av kajeroch förtöjningsanläggningar samt sådana lednings- och underhållsresursersom är nödvändiga för en rationell förbandsproduktion.Regeringen anser att baserna i och ur infrastrukturellsynvinkel långsiktigt har de bästa förutsättningarna och därför bör bibehållas.Även operativa skäl med krav på koncentration av flottans verksamhet tillÖstersjön talar för regeringens förslag. Härutöver anser regeringen - avsamma skäl som i fråga om kustartilleriutbildningen - att det bör finnasmöjlighet till fortsatt verksamhet för sjöstridsförband i . Flottansfartyg bör således i samband med övningsverksamhet etc. ha möjlighet tilltillfällig basering i Göteborg.I sammanhanget vill regeringen avslutningsvis erinra om följande. I detföregående har regeringen föreslagit att KA 2 i läggs ned och attKA 4 bibehålls. Flottans fartyg kommer ha möjlighet till tillfälligbasering i . Genom regeringens förslag möjliggörs härigenom fort-satt samverkan mellan sjöstridsförband och kustartilleriförband i såväl som . Detta bedömer regeringen vara av stor betydelse fören vidare utveckling av marinen som taktisk enhet.HelikopterförbandHelikopterverksamheten är lokaliserad till genom , /genom helikopterbataljon, Ronne-by/genom helikopterbataljon och /Malmen genomÖstgöta helikopterbataljon. I den principiella dimensioneringen föreslås attdet skall finnas två större enheter för helikopterförbanden, denena med markoperativ inriktning och den andra med sjöoperativ inriktning.Därutöver bör det finnas en mindre enhet.En av utgångspunkterna för regeringens arbete är att undvika omlokalise-ring av verksamheter. Regeringen bedömer att en omlokalisering av heli-kopterverksamheten skulle leda till allvarliga kompetensförluster. Den fram-tida helikopterverksamheten har därför att bedrivas med utgångspunkt idagens lokalisering. Regeringen vill vidare framhålla att den markoperativarespektive den sjöoperativa verksamheten svårligen skulle inrymmas i annanbefintlig organisationsenhet. Av kostnadsskäl vore det vidare olämpligt attflytta verksamheten till en plats där infrastruktur saknas . En flyttningverksamheten skulle även vara mindre lämplig av miljöskäl. Den skulleockså kräva en helt ny miljöprövning på lokaliseringsorten.Den markoperativa helikopterverksamheten bör enligt regeringens meninglokaliseras så att samverkan med mekaniserade förband underlättas. Om denluftburna bataljonen inrättas kommer en av huvuduppgifterna för den mark-operativa helikopterverksamheten vara att utgöra den luftburna komponenteni denna bataljon. Regeringen anser därför att /Malmen är detlämpligaste lokaliseringsalternativet för den markoperativa helikopterverk-samheten. Därmed bibehålls även den kompetens som finns uppbyggd i dag.Den andra enheten bör lokaliseras så att samverkan med den sjö-operativa verksamheten möjliggörs. Regeringen anser härvidlag att Ha-ninge/utgör en mer ändamålsenlig lokalisering än /Kallinge.Huvudskälen för denna bedömning är att /är beläget mercentralt i östra kustområde där även de mest utnyttjade övningsom-rådena finns. Möjligheterna att personalförsörja staberna i medhelikopterkompetens underlättas med föreslagen lokalisering.Regeringen konstaterar vidare att det finns behov av helikopterverksamheti norra . I denna del av landet är övningsområdena mycket bra ochmöjligheterna för samövning med markförband för vinterutbildning goda. Enmindre enhet för helikopterverksamhet bör därför bibehållas i Boden.Regeringen föreslår sammanfattningsvis att helikopterbataljonoch helikopterbataljon läggs ned. Med hänsyn till förestående anskaff-ning av nya helikoptertyper bör omlokalisering av det gamla helikopterbe-ståndet undvikas om det leder till investeringar som ej kan nyttjas långsiktigtRegeringen anser därför att verksamhetsdelen vid inom nuvarande bör kvarstå till och med . Regeringen vill erinraom att en yttäckande beredskap kommer att finnas för att svara mot Försvars-maktens behov av flygräddning. Likaså kommer beredskap att finnas för attsvara mot samhällets behov av helikopterberedskap för olika typer av rädd-ningsuppdrag. Även kommer därför helikopterresurser att varautbaserade på skilda orter, t.ex. i Göteborg.FlygstridskrafterI dag finns följande flygflottiljer. flygflottilj (F 4) i ,flygflottilj (F 7) i /, Skånska flygflottiljen() i , flygflottilj (F 16) i , flyg-flottilj (F 17) i /och flygflottilj (F 21) i Luleå.Den övergripande dimensioneringen anger ett behov av fem flottiljer. En avde nuvarande flottiljerna bör således läggas ned.En utgångspunkt i fråga om flygflottiljerna är att luftoperativ verksamhetbehövs över hela landet. Regeringen anser därför att flottiljerna bör vararelativt jämnt fördelade över landet. Regeringen kan i detta sammanhangkonstatera att två flottiljer är lokaliserade till södra sin avvägning mellan flottiljerna konstaterar regeringen att F 7 är av av-görande betydelse för utvecklingen av JAS 39 . Flottiljen har vidaresärskild kompetens och infrastruktur för Tp 84-systemet. Flottiljen har ocksåmiljötillstånd för tre Gripendivisioner. F 7 bör därför bibehållas. I fråga omF 16 vill regeringen peka på det ansvar flottiljen har för militär infrastruktuförutom i även i och på samt att flottiljen till-sammans med samlokaliserade enheter i utgör en stor garnison. F 16har dessutom betydelse för personalförsörjningen av staber m.m. i Stock-holmsområdet med flygvapenkompetens. Även F 16 bör bibehållas. F 21 harmycket goda övningsbetingelser och miljötillstånd för tre divisioner. Avgö-rande är dock enligt regeringen den långsiktiga säkerhetspolitiska signalef-fekt beträffande norra som F 21:s lokalisering ger tillsammans medBodens garnison. F 21 bör således bibehållas. F 4 har en stor betydelse för attkunna upprätthålla den erforderliga militära infrastrukturen i nedre Norrland.Till detta kommer att flottiljen har miljötillstånd för tre divisioner och harmycket goda övningsbetingelser. är dessutom en utvecklad garni-son. F 4 bör bibehållas.I finns två flottiljer, och F 17. Vid ett sammanfattandeav argumenten för respektive flottilj finner regeringen att de tyngsta argu-menten för är gjorda Gripeninvesteringar vid flottiljen samt flottiljensroll i grundutbildningen av nya flygförare och i inledningsfasen av omskol-ningen till Gripensystemet samt för exportstödet. De tyngsta argumenten föratt bevara F 17 är att flottiljen har långsiktigt goda övningsbetingelser i forav närhet till flygövningsområden. När det gäller luftrumsutvecklingen ärdessutom förutsättningarna bättre vid F 17 än vid . Även miljöförhållan-dena är bättre vid F 17 än vid . Av betydelse är också att lokaliseringenav F 17 i markerar en tydlig närvaro vid södra anser att det är viktigt att den framtida grundorgansationen ärlångsiktigt hållbar och att de enheter som bibehålls bl.a. har goda övnings-förutsättningar. Av detta skäl anser regeringen att de övervägande skälentalar för att bibehålla F 17, detta trots de genomförda investeringarna på F 10och att en nedläggning av den flottiljen kan medföra temporära svårigheterför bl.a. flygutbildningen. Mot bakgrund av regeringens övriga förslag rö-rande Blekingeregionen talar även regionalpolitiska skäl för att bibehållaF 17. bör således läggas ned.Som regeringen har anfört har en nyckelroll när det gäller den grund-läggande flygutbildningen av nya flygförare och i den pågående omskolning-en till Gripensystemet. Regeringen anser därför att det är olämpligt att lägganed innan flottiljens roll i den pågående omskolningen till Gripensy-stemet är slutförd. Regeringen konstaterar också att för att det över huvudtaget skall vara möjligt att lägga ned måste den grundläggande flygut-bildningen, dvs. Flygskolan, först flyttas. För att kunna genomföras på ettrationellt och säkert sätt är den grundläggande flygutbildningen beroende avett bansystem med korsande banor. Detta finns, förutom vid , vid F 7och F 16. Regeringen bedömer att det inte är lämpligt att förlägga Flygskolantill F 7 på grund av den omfattande Gripenverksamheten vid flottiljen. Flyg-skolan måste därför lokaliseras till F 16.Det är enligt regeringens mening angeläget att omlokaliseringen av Flyg-skolan förbereds. En omlokalisering av Flygskolan kommer sannoliktatt påverka utbildningen av nya flygförare för Försvarsmakten. Regeringenanser dock att den hittillsvarande lokaliseringen av en enskild verksamhetinte får utgöra ett absolut hinder i strävan att finna långsiktigt lämpliga ochhållbara lösningar. med detta måste den pågående Gripenomskol-ningen fullföljas.På F 16 finns två Viggendivisioner och den grundläggande taktiskaflygutbildningen med flygplan SK 60. När Flygskolan flyttas till Uppsalasamlokaliseras den grundläggande flygutbildningen med den grundläggandetaktiska flygutbildningen. Detta bör enligt regeringen leda till vissa synergi-effekter. konstaterar regeringen att det av såväl miljöskäl somtrafikavvecklingsskäl inte går att upprätthålla flygning med två stridsflygdi-visioner på F 16 parallellt med den samlade flygutbildningen. Den ena avF 16:s två divisioner skulle då kunna omlokaliseras till någon av de andraflottiljerna. Regeringen är dock av den uppfattningen att det är viktigt utifråen struktur om åtta Gripendivisioner att ha en inriktning mot fyra flottiljermed två divisioner vardera. Dessa bör fördelas på F 4, F 7, F 17 och F 21.Detta ger en mycket god långsiktighet vad avser operativt läge, möjlighet attupprätthålla flygvapnets infrastruktur över ytan samt att kunna möta såvälhårdare miljökrav som skärpta restriktioner till följd av utökat nyttjande avluftrummet för civilflyget. Det är också regeringens uppfattning att möjlig-heter till tillfällig basering av Gripen på F 16 bör upprätthållas av operativaskäl och som potential inför eventuella framtida exportåtaganden.F 10 bör läggas ned . Flygskolan bör därförvara fullt inrättad vid F 16 senast . Även överföringen avkompetens och inskolning av F 17 till Gripensystemet bör vara genomfördsenast . I enlighet med detta och de tidigare slutsatsernabör Viggenverksamheten vid F 16 upphöra såvida inte särskildabeslut fattas senare som en följd av exportåtaganden eller förändrad omskol-ningstakt avseende JAS 39 Gripen.I anslutning till dessa överväganden och förslag om flygflottiljerna vill re-geringen beröra frågan om den s.k. specialflygverksamheten. Den flygburnasignal- och radarspaningen är baserad på Malmen. På är desärskilda persontransportresurserna baserade. Frågan om en flyttning avdessa enheter till prövades . På grund av det omfattandeinvesteringsbehovet avbröts den pågående planeringen för flyttningen. Rege-ringen anser dock utifrån den nya inriktning som föreslås för F 16 att fråganbör prövas igen och främst vad avser specialflyget på Malmen. Regeringenhar därför uppdragit åt Försvarsmakten att granska förutsättningarna för attintegrera denna verksamhet med verksamheten i . Innan beslut omeventuell omlokalisering fattas måste investeringsbehovet i klarläg-gas.UnderhållsregementenRegeringen pekar på att en del i förändringen är att ur dagens underhållsre-gementen utveckla en ny logistik- och stödorganisation. Strukturenför denna behöver dock utredas ytterligare innan beslut kan fattas. I avvaktanpå detta bör underhållsregementena bibehållas.Skolor och centrumNär det gäller Försvarsmaktens skolor och centum gör regeringen följandebedömning. De tre militärhögskolorna är lokaliserade till , Sol-na/och . Som regeringen har konstaterat behövs det tremilitärhögskolor till och med . Därefter är det tillräckligt med tvåmilitärhögskolor. Styrgruppen ansåg i sin rapport att Militär-högskolan i har mindre gynnsamma förutsättningar för en bredelevrekrytering från samtliga försvarsgrenar och att det är svårare att perso-nalförsörja skolan i än de andra militärhögskolorna. Regeringendelar styrgruppens syn och lämpligheten av att lägga ned militärhög-skolan i . Regeringen anser emellertid att innan ett slutligt beslutfattas måste ett helhetsperspektiv anläggas. Regeringen konstaterar att detfinns ett antal yttre faktorer som påverkar frågan om militärhögskolorna. Detär bl.a. och frågan om meritvärdering avofficersutbildningen. Regeringen bedömer således att det behövs ytterligareutredningsinsatser innan det slutliga beslutet kan fattas. Regeringen avser attåterkomma i denna fråga till hösten 2000.Även när det gäller övrig skol- och centrumverksamhet bedömer regering-en att det inte finns tillräckligt underlag för beslut. Regeringen hardärför uppdragit åt Försvarsmakten att inkomma med ett underlag i dessadelar så att förändringarna avseende denna skol- och centrum-verksamhet kan genomföras med de övriga grundorganisationsför-ändringar regeringen föreslår i denna proposition. Regeringen återkommervid behov till i dessa frågor. Redovisningen av grundorganisatio-nens omfattning innehåller därför endast de skolor och centrum som riksda-gen fattat beslut om att inrätta.Orts- och regionvisa förändringarFör att åskådliggöra konsekvenserna av förslaget till förändrad grundorgani-sation redovisar regeringen förslagets innebörd även orts- och regionvis.Redovisningen tar endast upp orter där verksamheten förändras.I blir förändringarna följande. I /Revingehed inrättas enmilitärdistriktsenhet. I läggs försvarsområdesstaben, Skånskadragonbrigaden och A 3 ned. I kommunen inrättas en militärdistriktsenhet. IKristianstad läggs Södra militärområdesstaben och Södra arméfördelningenned. I läggs Södra flygkommandot och ned. I Ronne-by/läggs helikopterbataljon ned. I läggs Sydkus-tens marinkommando, försvarsområdesstaben och KA 2 ned. I kommuneninrättas en militärdistriktsenhet. I läggs försvarsområdesstaben ochHallandsbrigaden ned. En militärdistriktsenhet inrättas i och LvSSomlokaliseras dit. I läggs marinkommando och för-svarsområdesstaben ned. En militärdistriktsstab med en militärdistriktsenhetinrättas. I , och läggs försvarsområdesgruppen ned ochen militärdistriktsenhet inrättas. I läggs försvarsområdesstaben ochSmålandsbrigaden ned och en militärdistriktsenhet inrättas. I Uddeval-la/Skredsvik, och läggs försvarsområdesgruppen ned ochen militärdistriktsenhet inrättas.På blir det följande förändringar. Militärkommandot, A 7, och Lv2, alla i , samt KA 3 i läggs ned. En militärdistriktsstab meden militärdistriktsenhet inrättas i Visby.I blir det följande förändringar. I läggs för-svarsområdesstaben och Värmlandsbrigaden ned och en militärdistriktsenhetinrättas. I läggs försvarsområdesstaben ned och inrättas en militär-distriktsenhet. I läggs försvarsområdesgruppen ned och inrättas enmilitärdistriktsenhet. I läggs Armécentrum och försvarsområdes-staben ned och en militärdistriktsenhet inrättas. I blir förändring-arna följande. Mellersta militärområdesstaben, Östra arméfördelningen ochförsvarsområdesstaben läggs ned. En militärdistriktsstab och en militärdist-riktsenhet inrättas. I läggs Mellersta flygkommandot ochLivgardesbrigaden ned. Försvarsområdesstaben ombildas till utbildningsen-heten . Den operativa insatsledningen och en militärdistriktsen-het inrättas i kommunen. I Stock-holm läggs K 1 ned. Från omlokaliseras till . I läggs Marincentrum och marinkommandot ned. En militär-distriktsenhet inrättas i kommunen. I läggs Flygvapencentrum ned.En militärdistriktsenhet inrättas. I läggs Lv 3 ned. Från Norrtäljeomlokaliseras LvSS till . I läggs försvarsområdesgruppenned och inrättas en militärdistriktsenhet. I , slutligen, läggs försvarsområdesstaben och Dalabrigaden ned. En militärdistriktsenhet inrättas i kom-munen.I norra blir det följande förändringar. I läggs Norr-landskustens marinkommando ned. En militärdistriktsenhet inrättas. I Öster-sund läggs försvarsområdesgruppen ned och en militärdistriktsenhet inrättas.Vidare tillförs kapacitet för underhållsutbildning. I läggs försvars-områdesstaben, Ångermanlandsbrigaden och T 3 ned. En militärdistriktsen-het inrättas i kommunen. I läggs försvarsområdesstaben ned och enmilitärdistriktsenhet inrättas. I blir det följande förändringar. Norramilitärområdesstaben, Norra arméfördelningen, försvarsområdesstaben, A 8,Lv 7, S 3, 3 och helikopterbataljon läggs ned. I bibe-hålls dock kapacitet för artilleri-, luftvärns-, signal- och ingenjörutbildningVidare bibehålls helikopterverksamhet. En militärdistriktsstab med en mili-tärdistriktsenhet inrättas. I läggs Norra flygkommandot ned. I Kalixläggs gränsjägarstaben ned och inrättas en militärdistriktsenhet. I Kirunaläggs I 22 och gränsjägarstaben ned och inrättas en militärdistriktsenhet.Sammanvägda utgångspunkter - helhetslösningRegeringen betonar att det redovisade förslaget är en sammanvägning av deutgångspunkter som gäller för förändringsarbetet och att det skall ses som enhelhet. Förslaget kommer, enligt regeringens mening, att ge de mest ända-målsenliga produktionsförutsättningarna även långsiktigt för den förändradeoch utvecklade Försvarsmakten.För att åstadkomma eftersträvade samordningsvinster och effekterär det angeläget att genomförandet av förslaget inleds och senast den30 eller regeringen bestämmer.