bet · GN01SoU9 · 2000-03-22 00:00:00 — En sådan utveckling bör kunna bidra till ettbättre bemötande samt bättre kontinuitet och tillgänglighet i vården. Dettabör ha positiva effekter även för personalen.I Samverkansdelegationens betänkande behandlas frågan om samverkanmellan offentlig och privat vård. När det gäller frågor om enskilda vårdgiva-res rätt till etablering, rätten att överlåta en etablering samt den s.k. 65-årsgränsen och dess tillämpning konstaterar utskottet att dessa behandlats avSamverkansdelegationen. Delegationens betänkande bereds i Regerings-kansliet. bör avvakta beredningen. Motionerna So262 (fp) yrkan-de 7, So274 (m) yrkande 11 och So322 (fp) yrkande 15 bör därför avstyrkas.Vidare avstyrks motionerna So274 (m) yrkande 10 och So322 (fp) yrkandena13 delvis och 14. Slutligen avstyrks motion So300 (m).Samverkansdelegationen har också föreslagit att även andra legitimeradevårdgivargrupper än läkare och sjukgymnaster bör ges möjlighet att bedrivaverksamhet som enskild vårdgivare med finansiering av landsting. I utred-ningen nämns bl.a. sjuksköterskor, barnmorskor, psykologer och psykotera-peuter. Inte heller i denna del bör ta något initiativ. MotionernaSo290 (kd), So322 (fp) yrkande 13 delvis och So463 (m) yrkandena 1 och 2avstyrks därför.Betänkandet Upphandling av hälso- och sjukvårdstjänster (SOU 1999:149)bereds i . Enligt utskottets uppfattning bördenna beredning avvaktas. Motion So322 (fp) yrkande 16 avstyrks.Högkostnadsskydd m.m.I motion So482 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om vadi motionen anförts om att en översyn bör göras av hela systemet med hög-kostnadsskydd (yrkande 19). har avgifterna för den enskildeökat dramatiskt dels genom att högkostnadsskyddet höjts, dels därför att fleravårdavgifter inte omfattas av högkostnadsskyddet. Kostnader för resor isamband med vård ingår inte. Motionärerna anser att en översyn bör göras såatt högkostnadsskyddet verkligen inkluderar alla vårdavgifter i vården samtolika hjälpmedel.I motion So484 av () begärs ett tillkännagi-vande om möjligheten att överväga om migräniker bör få lägre högkostnads-skydd eller gratis mediciner (yrkande 5). Motionären anför att om regeringenavser att se över systemet med högkostnadsskydd bör man även se över ominte migräniker bör få gratis medicin eller lägre högkostnadsskydd än andraeftersom de redan ofta är ekonomiskt drabbade på olika sätt.I motion So322 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om ett bättre högkostnadsskydd (yrkande 22).Motionärerna anför att högkostnadsskyddet skall vara detsamma, ,både för läkemedelsutgifter och för besök i den öppna hälso- och sjukvården.I motion So430 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagi-vande om vad i motionen anförts om bidragssystemet för glasögon till barn.Motionärerna anför att det råder stora olikheter inom respektive lands-ting för hur stora bidragen till barns glasögon skall vara. Denna ojämlikhetbör ses över. Staten, som anslagsgivare till landstingen, bör ta initiativ tillöverläggningar med kartlägga situationen ochutreda kostnader samt kostnadsersättningar för glasögon till barn.I motion So380 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om att utreda möjligheten till ett utgiftstak som täckerde befintliga högkostnadsskydden m.m. Motionärerna anför att en enskildperson kan drabbas av höga sammantagna avgifter. De viktigaste avgiftsom-rådena avser hemtjänst, kostnader för särskilt boende, färdtjänst, ledsagning,hjälpmedel, utprovning av hjälpmedel, läkemedel, läkarbesök, tandvård,rehabilitering och övrig sjukvårdande behandling. Motionärerna föreslår attregeringen utreder möjligheten att införa ett stort utgiftstak som täcker debefintliga högkostnadsskydden samt andra utgifter som kan drabba den en-skilde när det gäller de i motionen uppräknade kostnadsområdena.Tidigare behandling, pågående arbeteUtskottet behandlade proposition 1998/99:106 Vissa änd-ringar i läkemedelsförmånen, se betänkande 1998/99:SoU14. Utskottet ställ-de sig i princip bakom propositionens förslag, vilket innebar att beloppsgrän-sen för högkostnadsskyddet vid köp av läkemedel skulle höjas från 1 300 krtill . För att kompensera ekonomiskt utsatta grupper ställde sig ut-skottet bakom en höjning av pensionstillskottet på visst sätt vilket innebar enhöjning med för en pensionär med fullt pensionstillskott.Riksdagen följde utskottet, (rskr. 1998/99:209). De nya reglerna trädde ikraft den 1 juni 1999.Utskottet behandlade motionsyrkanden om ett gemensamt hög-kostnadsskydd för sjukvård, läkemedel, hjälpmedel och tandvård (se betän-kande 1998/99:SoU10). Utskottet anförde att det inte ansåg att det fannsnågon anledning att se över reglerna om högkostnadsskydd (res. v, mp).Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att göraen översyn av den nuvarande läkemedelsförmånen. Vissa frågor som näraanknyter till läkemedelsförmånen - såsom läkarnas fria förskrivningsrätt -skall också utredas. Syftet är främst att komma till rätta med brister i systemet och att få kontroll över kostnadsutvecklingen. Av direktiven framgår vida-re bl.a. följande.Utredaren skall? kartlägga tillämpningen av lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vidköp av läkemedel m.m. och särskilt redogöra för svårigheter i tillämp-ningen,?? kartlägga hur läkemedel som omfattas av förmånen förskrivs,?? analysera kostnadsdrivande faktorer inom förmånssystemet och särskiltbeskriva konsekvenserna av att läkemedelsinköp under vissa förutsätt-ningar är helt utan kostnad för patienten,?? utifrån och om förskriv-ningen av s.k. livsstilsläkemedel utreda om och i så fall under vilka för-utsättningar sådana läkemedel bör ingå i förmånen och analysera omdetta i så fall medför särskilda prioriteringsproblem,?? analysera om de prioriteringsriktlinjer som antagit för hälso-och sjukvården har fått genomslag vid läkemedelsförskrivningen och fö-reslå erforderliga åtgärder om så inte är fallet,?? lämna en orientering om vad forskningsutvecklingen mot en alltmerindividualiserad terapi kan leda till,?? utifrån läkemedelsförmånens allmänna utgångspunkter beskriva kon-sekvenserna av en ordning där läkemedelsförmånen är stat-ligt reglerad eller endast är reglerad genom att det anges vissa ramar förförmånen,?? analysera om den nuvarande ordningen som innebär att varje läkare frittskall få skriva ut läkemedel utan hänsyn till bl.a. om läkaren har specia-listkompetens är förenlig med läkemedelsförmånens allmänna utgångs-punkter,?? beskriva för- och nackdelar med att ha separata högkostnadsskydd förläkemedel och för sjukvård och föreslå regler som bäst beaktar läkeme-delsförmånens allmänna utgångspunkter,?? utifrån de allmänna utgångspunkter som gäller för läkemedelsförmånenlämna de lagförslag och förslag i övrigt som utredaren finner motivera-de. ?Utredaren har lämnat en rapport om förskrivningregler,SOU 1999:143. I rapporten lämnas ett förtydligande om gällande regler föratt ett läkemedel skall ingå i läkemedelsförmånen. Utredaren skall lämna enslutlig redogörelse av uppdraget i övrigt senast den 30 september 2000.Av budgetpropositionen (proposition 1999/2000:1, utgiftsområde 9, s. 36och 37) framgår att det i bereds flera ärenden inom läke-medelsområdet, bl.a. i avsikt att förbättra kostnadskontrollen. Flertalet avärendena bereds inom en projektgrupp för vissa läkemedelsfrågor med repre-sentanter för och . Projektgruppenshuvudsakliga uppgift är att förbereda och genomföra överföringen av detfulla kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen till landstingen. Projektgrup-pen kommer därutöver bl.a. att bereda frågan om ett nytt system för prissätt-ning av de läkemedel som ingår i läkemedelsförmånen utifrån betänkandetLäkemedel i priskonkurrens (1997:165) av avläkemedel. Projektgruppen avser även att bereda Läkemedelsdistributionsut-redningens betänkande Läkemedel i vård och handel (SOU 1998:28).Boende- och avgiftsutredningen lämnade sitt slutbetänkande Botryggt - betala rätt (SOU 1999:33). Kommittén har haft i uppdrag att analy-sera olika aspekter av socialtjänstlagens begrepp särskild boendeform ochvissa avgiftsfrågor inom vård och omsorg. Kommittén föreslår bl.a. en mo-dell för reglering av förbehållsbeloppets nivå och innehåll, riktlinjer förberäkning av inkomster samt ett tak för den högsta avgift som får debiterasför vård och omsorg.Av budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1, utgiftsområde 9, s. 80) framgåratt betänkandet har remissbehandlats och att regeringen avser att återkommai frågan under år 2000.Utskottets bedömningAv 26 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) följer att högkostnadsskyd-det i den öppna hälso- och sjukvården omfattar patientavgifter för läkarvårdoch sjukvårdande behandling inom landstingen, läkarvård och sjukgymnastikhos privata vårdgivare med ersättning från landstingen, viss tandvårdsbe-handling samt inkontinensartiklar för vilka landstingen har kostnadsansvar.Av 1 § lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedelm.m. framgår att receptbelagda läkemedel och vissa receptfria läkemedelsom av läkare, tandläkare, distriktssköterska eller legitimerad tandhygienistförskrivs för människor i syfte att påvisa, lindra eller bota sjukdom ellersymtom på sjukdom eller i likartat syfte, under vissa förutsättningar omfattasav högkostnadsskydd.Utskottet anser inte att det finns någon anledning att se över reglerna omhögkostnadsskydd i hälso- och sjukvårdslagen. Såvitt gäller reglerna omhögkostnadsskydd för läkemedel konstaterar utskottet att en översyn pågår.Riksdagen bör därför inte ta något initiativ i frågan. Motionerna So322 (fp)yrkande 22, So380 (mp), So482 (kd) yrkande 19 och So484 (kd) yrkande 5avstyrks.När det gäller bidrag till barn och ungdom avseende glasögon konstaterarutskottet att detta är en fråga för sjukvårdshuvudmännen. börsåledes inte ta något initiativ med anledning av motion So430 (s). Motionenavstyrks.Ledningen av hälso- och sjukvårdI motion So288 av () begärs dels ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om utvärdering av verksamhetenmed patientansvarig läkare (yrkande 1), dels ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om möjligheten att utse annan yrkesutövare än läkare sompatientansvarig behandlare (yrkande 2). Motionären anför att inom den psy-kiatriska vården baseras diagnos och behandling både på psykologisk ochmedicinsk vetenskap. Diagnostik och behandling som vilar på den psykolo-giska vetenskapen utförs vanligen av legitimerad psykolog. I dessa fall haren "patientansvarig läkare" ingen fortlöpande behandlingskontakt - och harinte heller anledning att ha det. I dessa fall är det rimligt att patientansvarbehandlare är en legitimerad psykolog. Motionären anför att regeringen haftför avsikt att uppdra åt att genomföra en utvärdering av sys-temet med patientansvarig läkare. Vidare anförs att det är angeläget att Soci-alstyrelsens utvärdering kommer till stånd samt att den genomförsmed anlitande av erforderlig psykologisk kompetens inom hälso- och sjuk-vården. Två likalydande yrkanden framförs i motion So283 av (). Även i motion So381 av () anförs att det ärangeläget att utvärderar verksamheten med patientansvarigläkare och överväger möjligheten att utse annan yrkesutövare än läkare sompatientansvarig behandlare.Tidigare behandling, pågående arbeteFrågan om patientansvarig läkare har behandlats av utskottet vid flera till-fällen. I betänkande 1998/99:SoU10 ges en redogörelse för den tidigarebehandlingen.Av regleringsbrev för avseende framgår att Social-styrelsen skall göra en utvärdering av verksamheten med patientansvarigläkare. skall därvid särskilt belysa hur de strukturella förändringarna , i form av bl.a. kortare vårdtider, ökad andel dag-vård/dagvårdskirurgi samt specialistmottagningar utanför sjukhusen påverkatverksamheten. Av vikt är vidare att analysera hur formuleringen "om detbehövs med hänsyn till patientsäkerheten" i 27 § hälso- och sjukvårdslagentolkats. I uppdraget ingår dessutom att överväga möjligheten att utse ävenandra yrkesutövare än läkare som patientansvariga. Härvid bör särskilt be-aktas patientsäkerhetsaspekten i sådan hälso- och sjukvårdsverksamhet somhelt eller delvis bygger på annan vetenskap än den medicinska. Från Social-styrelsen har inhämtats att utvärderingen skall överlämnas till regeringensenast den 31 mars 2000.Utskottets bedömningSocialstyrelsens uppdrag att utvärdera verksamheten med patientansvarigläkare skall presenteras . Något initiativ från med anled-ning av motionerna So288 (kd) yrkandena 1 och 2, So283 (fp) och So381(mp) behövs därför inte.Tillsyn avseende det psykologiska verksamhetsområdetI motion So353 av () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om en förbättrad lagstiftning och tillsyn vad avser det psy-kologiska verksamhetsområdet. Motionären anför att legitimerade psykolo-ger är verksamma inom en rad områden där de inte har som primäruppgift att undersöka, vårda eller behandla. På dessa områden utövas ingentillsyn över psykologers icke hälso- och sjukvårdande verksamhet. Vidareanvänder sig personer med otillräcklig utbildning av psykologiska metoder.Allmänhetens skydd mot oetisk och ibland t.o.m. skadlig användning avpsykologiska kunskaper är fortfarande alltför bristfällig. Det behövs nu ensamlad tillsynslagstiftning avseende psykologyrket, inklusive bestämmelsermot oseriös och skadlig samt vilseledande verksamhet inom det psykologiskaområdet. Det behövs även en effektiv tillsynsverksamhet på området.I motion So294 av () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om att den av socialutskottet föreslagna utredningenrörande en samlad tillsynslagstiftning och ett utökat skydd mot kvacksalveriinom psykologisk och psykoterapeutisk verksamhet bör initieras.Motionären anför att samhället svarar för skydd och tillsyn när detgäller den verksamhet som bedrivs av legitimerade psykologer och psykote-rapeuter inom hälso- och sjukvårdens område. Kvacksalverilagen hindrarinte psykologiskt och psykoterapeutiskt kvacksalveri. Enda undantaget gällerförbudet för olegitimerad hälso- och sjukvårdspersonal att undersöka ochbehandla barn och att undersöka och behandla en person underhypnos. Motionären erinrar om att socialutskottet i sitt betänkande1997/98:SoU22 uppmanat regeringen att bl.a. initiera en samlad tillsynslag-stiftning och ett utökat skydd mot kvacksalveri inom psykologisk och psy-koterapeutisk verksamhet. Det är hög tid att regeringen tillsätter den av soci-alutskottet föreslagna utredningen, heter det i motionen.Tidigare behandling, pågående arbeteI betänkande 1997/98:SoU22 uttalade utskottet att vissa frågor inom detpsykologiska verksamhetsområdet borde utredas närmare. Utskottet föreslogett tillkännagivande när det gällde frågor om dels en samlad effektiv till-synslagstiftning, dels ett vidgat skydd mot kvacksalveri inom psykologiskoch psykoterapeutisk verksamhet. följde utskottet (rskr. 1997/98:290).Utskottet behandlade i betänkande 1998/99:SoU10 motionsyrkanden liknan-de de nu aktuella. Utskottet anförde att det utgick från att regeringen åter-kommer till med den begärda redovisningen.Regeringen har gett i uppdrag attutreda frågan om det finns behov av en samlad tillsynslagstiftning avseendeallt eller visst psykologarbete, även sådant som inte definieras somhälso- och sjukvårdsarbete. Om finner att all psykologverk-samhet bör ställas under samhällets tillsyn skall styrelsen överväga utform-ningen av en lagstiftning på området. skall också utredabehovet av att förbehålla yrkesutövare som tillhör hälso- och sjukvårdsper-sonalen rätten att behandla vissa allvarliga psykiska störningar eller användavissa psykologiska metoder. Om ett sådant behov bedöms föreligga skallSocialstyrelsen ge förslag på hur en lagstiftning till skydd mot hälsofarligtkvacksalveri bör utformas. Uppdraget skall redovisas senast den 15 augusti2001.Utskottets bedömningDe frågor som berörs i motionerna So294 (fp) och So353 (s) omfattas av detuppdrag som regeringen lämnat till . Motionerna är därmed ihuvudsak tillgodosedda och avstyrks.JournalföringI motion So338 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om lagstadgad skyldighet för arbetsterapeuter att förajournal utanför hälso- och sjukvårdens område. Motionärerna anför att ar-betsterapeuter är skyldiga att enligt patientjournallagen föra patientjournalinom hälso- och sjukvårdens område. Ett inte ringa antal arbetsterapeutermeddelar dock vård inom för människor med fysiska ochpsykiska sjukdomar och handikapp, för psykiskt utvecklingsstörda samtinom skolväsendet och i arbetslivet. Arbetsterapeutens insatser inom dessaområden är förebyggande vård, behandlingar av sjukdomar, handikapp ochandra besvär, utprovning av hjälpmedel samt rådgivning och undersökningför t.ex. intygsskrivning. Det är därför angeläget att skyldighet för arbetste-rapeuter att föra journal utanför hälso- och sjukvårdens ansvarsområdenlagstadgas.I motion So468 av och () begärs ett tillkännagi-vande om vad i motionen anförts om behov av statlig styrning vad gällerdatasäkerhet inom sjukvården. Motionärerna anför att i takt med att journal-skrivning m.m. överförts på data har bristande säkerhetstänkande uppmärk-sammats, bl.a. av Datainspektionen. Brister i säkerhetsrutinerna tycks enligtmotionärerna vara så allvarliga att det inte går att vänta in sjukvårdspersona-lens datamognad. Statens övergripande ansvar måste träda in när huvudmän-nen inte förmått klara sin uppgift.Tidigare behandling, pågående arbeteUtskottet behandlade i betänkandet 1998/99:SoU10 en likalydande motionom journalföringsplikt för arbetsterapeuter utanför hälso- och sjukvårdensområde. Utskottet anförde att det inte fann anledning att föreslå någon änd-ring beträffande journalföringsplikten (s. 58 i betänkandet). (Ej res. ).Av regleringsbrev för avseende framgår attregeringen gett i uppdrag att utvärdera och se över pati-entjournallagen (1985:562). I en sådan utvärdering bör enligt regleringsbre-vet ingå en analys av kraven på och formerna för journaldokumentationen.Utifrån utvärderingen skall styrelsen föreslå de förändringar och den författ-ningsreglering som är påkallade mot bakgrund av den utveckling som har ägtrum inom hälso- och sjukvården. Uppdraget skall redovisas till regeringensenast den 30 september 2001.Socialstyrelsen har utfärdat allmänna råd avseende patientjournallagen(SOSFS 1993:20). I de allmänna råden framhålls att det är viktigt att dedatorjournalsystem som används uppfyller de krav som ställs i patientjour-nallagen och sekretesslagen.Utskottets bedömningArbetsterapeuter är, liksom andra legitimerade grupper enligt 3 kap. 2 §lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område,journalföringspliktiga vid vård av patienter inom hälso- och sjukvårdensområde. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande att det inte finnsanledning att föreslå någon ändring beträffande journalföringsplikten. Mo-tion So338 (s) avstyrks.Utskottet vill betona att hanteringen av ADB-förda patientjournaler måsteuppfylla de krav som ställs i patientjournallagen (1985:562). Socialstyrelsenhar vidare utfärdat allmänna råd där vikten av att patientjournallagen följsvid journalföring med hjälp av ADB särskilt framhålls. Vidare har regeringengett i uppdrag att utvärdera och se över patientjournallagenoch i det sammanhanget göra en analys av kraven på och formerna för jour-naldokumentationen. bör enligt utskottets uppfattning inte tanågot initiativ med anledning av motion So468 (s). Motionen avstyrks.Olycksfall i vårdenI motion So215 av () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om en analys av orsakerna bakom missöden ochkomplikationer i vården (yrkande 1). Motionären anför att sjukvårdsregistrenger goda möjligheter att genomföra sådana analyser. Regeringen bör därförge och i uppdrag att med hjälp av till-gänglig information analysera vilka orsaker som ligger bakom inträffademissöden och komplikationer i vården. Utifrån den kunskapen bör sedanprogram utarbetas för hur dessa olycksfall skall kunna förebyggas (yrkande2).I motion So226 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om en analys av orsakerna till de tekniska miss-öden och skador som inträffat i vården inklusive de läkemedelsbiverkningarsom förorsakat sjukhusvård (yrkande 2). Motionärerna anför att antalet ut-skrivna personer som vårdats med huvuddiagnos skada eller förgiftningunder ökat från 114 000 till 133 000 . Motionärer-na anser att det är angeläget att initierar en undersökning avvilka de bakomliggande orsakerna till missödena är och vilka patienter somär mest i riskzonen.BakgrundAv 2 kap. 7 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvår-dens område framgår att den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skallrapportera till vårdgivaren om en patient i samband med hälso- och sjukvårddrabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdomEnligt föreskrifter och allmänna råd om säkerhetsöver-vakning av läkemedel (LVFS 1996:4) skall hälso- och sjukvårdspersonalmed förskrivningsrätt och anställning i ett landsting eller i en kommun sna-rast rapportera bl.a. samtliga allvarliga och oförutsedda biverkningar tillLäkemedelsverket.Socialministern har i ett frågesvar anfört bl.a. följande.Jag delar uppfattning att det är viktigt att bedriva ettaktivt arbete med syfte att förebygga skador och oönskade biverkningar avmedicinska åtgärder inom hälso- och sjukvården. Såväl somLäkemedelsverket arbetar kontinuerligt med frågor av detta slag. Regeringenhar för avsikt att även fortsättningsvis prioritera arbetet med att förbättravårdens kvalitet. Bl.a. skall insatser göras för att förbättra jämförbarheten otillgängligheten i redovisningen av vårdens prestationer, resultat och kvalitet- inklusive patientupplevd vårdkvalitet.Av regleringsbrev för avseende framgår attregeringen gett i uppdrag att undersöka möjligheterna att medutgångspunkt från bl.a. de medicinska kvalitetsregistren utveckla övergri-pande indikatorer som beskriver kvalitet inom hälso- och sjukvården samtlämna förslag på sådana indikatorer i en särskild rapport till regeringen se-nast den 31 december 2000.Utskottets bedömningUtskottet delar inställningen i motionerna att det är mycket viktigt att skadoroch oönskade biverkningar av medicinska åtgärder inom hälso- och sjukvår-den förebyggs i största möjliga utsträckning. Både och arbetar kontinuerligt med dessa frågor. Vidare har givetvissjukvårdshuvudmännen ett ansvar för att hälso- och sjukvårdspersonalenerbjuds den kompetensutveckling som behövs. Det är vidare med tillfreds-ställelse som utskottet noterar att regeringen gett i uppdragatt undersöka möjligheterna att utveckla övergripande indikatorer som be-skriver kvalitet inom hälso- och sjukvården. Utskottet utgår från att regering-en noga följer frågan. Något initiativ från behövs enligt utskottetsuppfattning inte. Motionerna So215 (fp) yrkandena 1 och 2 samt So226 (fp)yrkande 2 är åtminstone delvis tillgodosedda.Vårdrelaterade infektionerI motion So233 av () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om behovet av en obligatorisk registrering av vårdrelatera-de infektioner. Motionären anför att smittas mellan90 000 och 100 000 personer av någon form av s.k. sjukhussjuka och upp-skattningsvis 800 svenska patienter avlider till följd av infektioner som dedrabbats av i vården. Vidare anför motionären att rapportVårdrelaterade infektioner måste tas på allvar. En första enkel åtgärd somkan införas utan ytterligare utredning är en obligatorisk registrering av samt-liga konstaterade fall av vårdrelaterade infektioner.I motion So205 av () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om Nollvision i vården. Motionären anför att detkrävs ett intensivt arbete för att minska smittspridningen i sjukvården och attrikstäckande insatser måste göras för att eliminera risken för sjukvårdsinfek-tioner.Pågående arbeteSocialstyrelsen har till regeringen överlämnat en skrivelse med förslag tillolika åtgärder för att åstadkomma förbättringar när det gäller vårdrelateradeinfektioner.