bet · GN01LU13 · 2000-03-07 00:00:00 — Obeställd telefon- och e-postreklam (mom. 2)(), (), () och KjellEldensjö (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "När det"och på s. 11 slutar med "motion L14" bort ha följande lydelse:Vad beträffar spörsmålet som tas upp i motion L14 - huruvida en opt-out-lösning eller en opt-in-lösning bör väljas i fråga om obeställd reklam viatelefon, mobiltelefon och elektronisk post - konstaterar utskottet lika medmotionärerna att det föreligger slående likheter mellan telefon,mobiltelefon, elektronisk post och telefax vad gäller påträngandegrad ochkostnadsaspek-ter. Därtill kommer att den tekniska utvecklingen går mot enminskad tele-faxanvändning och en ökande användning av elektronisk post.Vad särskilt gäller marknadsföring via elektronisk post bör, som anförs imotionen, vidare uppmärksammas att mottagaren får besväret att koppla uppsig på sitt modem för att hämta e-posten, och när så skett tar den ettmotsvarande utrymme i hårddisken. Konsumenten får på grund härav lägga nedtid på att radera e-postreklam som han eller hon kanske inte vill ha. Ettkrav på ett förtida god-kännande skulle, enligt utskottets mening, ocksåinnebära en enhetlig regle-ring av telefonmarknadsföring, som blirväsentligt mer informativ och lätt-begriplig för lagens primära adressater,dvs. de marknadsförande näringsid-karna. I sammanhanget vill utskottet ävenpeka på att flera av EU:s med-lemsstater, bl.a. , ochFinland, har valt en opt-in-lösning. Vid en samlad bedömning väger nuanförda skäl för en opt-in-lösning enligt utskottets uppfattning tyngre ände omständigheter som i propositionen förts fram av regeringen till förmånför en opt-in-lösning.Det anförda leder sålunda utskottet fram till ställningstagandet att riksda-gen, med bifall till motion L14, bör utforma 13 a § första stycket ienlighet med vad utskottet nu förordat.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande obeställd telefon- och e-postreklamatt med bifall till motion 1999/2000:L14 och med avslag påregeringens förslag i denna del godkänner vad utskottet anfört,3. Obeställd telefon- och e-postreklam (mom. 2, motiveringen)(), (m), (), BeritAdolfsson (m) och () anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "" och på s. 11 slutar med "motion L14" bort ha följande lydelse:Som konstaterats i det föregående (se reservation 1) är artikel 12 i teleda-taskyddsdirektivet och artikel 10 i distansavtalsdirektivet redangenomförda i svensk rätt genom 11 § personuppgiftslagen (1998:204) såvittavser andra metoder för distanskommunikation än telefax och automatiskauppringnings-system, varför någon ytterligare lagstiftningsåtgärd utövervad som föreslås i 13 a § första stycket marknadsföringslagen (1995:450)inte behövs. Med hänsyn härtill saknas skäl för utskottet att göra någotsärskilt uttalande i den fråga som tas upp i motion L14, som avstyrks.4. Lagbestämmelser om obeställd reklam (mom. 3)Under förutsättning av bifall till reservation 1Stig Rindborg (m), (m), (), BeritAdolfsson (m) och () anser att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande lagbestämmelser om obeställd reklamatt antar regeringens förslag till lag om ändring i marknads-föringslagen (1995:450) såvitt avser 13 a § med den ändringen att andrastycket utgår,5. Lagbestämmelser om obeställd reklam (mom. 3)Under förutsättning av bifall till reservation 2Tanja Linderborg (v), (), () och KjellEldensjö (kd) anser att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande lagbestämmelser om obeställd reklamatt antar regeringens förslag till lag om ändring i marknads-föringslagen (1995:450) såvitt avser 13 a § med den ändringen att pa-ragrafen erhåller i bilaga 2 som Reservanternas förslag betecknade lydelse,6. Avveckling av SPAR (mom. 6), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "När det"och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Vad beträffar yrkandet om att statens personadressregister (SPAR) bör av-vecklas, som förs fram i motion L15 yrkande 2, delar utskottetmotionärernas uppfattning att registret står i strid meddataskyddsdirektivets grundtanke. Direktivets syfte och krav på att allbehandling av personuppgifter skall ske efter på förhand bestämda ändamållåter sig nämligen inte förenas med före-komsten av ett register som, ilikhet med SPAR, har till enda uppgift att förvalta personuppgifter utansärskilt ändamål.Med hänsyn till vad som har anförts bör , med bifall till mo-tion L15 yrkande 2, ge regeringen i uppdrag att skyndsamt vidtaerforderliga åtgärder för att avveckla SPAR.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande avveckling av SPARatt med bifall till motion 1999/2000:L15 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Andra åtgärder mot könsdiskriminerande reklam (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "Inteheller" och slutar med "bör avslås" bort ha följande lydelse:När det gäller motion Ju721 yrkande 8 delar utskottet motionärernas upp-fattning att samhället måste reagera kraftigare mot reklam som är kränkande, nedvärderande och som förmedlar en oacceptabel kvinnosyn. En lämpligåtgärd kunde, enligt utskottets uppfattning, vara att närmare granska ochfölja upp erfarenheterna av den norska lagstiftningen mot könsdiskrimine-rande reklam.Vad utskottet sålunda anfört bör , med bifall till motion Ju721yrkande 8, ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande andra åtgärder mot könsdiskriminerande reklamatt med bifall till motion 1999/2000:Ju721 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Marknadsföring med folkhälsoargument (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "därför avslås" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna att marknadsföring medhjälp av folkhälsoargument kan leda till att konsumenter vilseleds att köpadyrare varor än vad som är nödvändigt. Enligt utskottets mening bör rege-ringen därför se till att insatserna mot sådan marknadsföring intensifieras.Vad utskottet sålunda anfört bör , med bifall till motion So226yrkande 14, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande marknadsföring med folkhälsoargumentatt med bifall till motion 1999/2000:So226 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Obeställd e-postreklamStig Rindborg (m), (m), (), BeritAdolfsson (m) och () anför:Utöver vad vi anfört i våra reservationer vill vi, mot bakgrund av vad somframkommit i samband med uppvaktningarna inför utskottet samt i övrigt ianslutning till ärendets beredning, anföra följande.Det kan konstateras att särskilda svårigheter uppstår för lagstiftaren närdet gäller regleringar av obeställd reklam som skickas till konsumenternavia e-post. Flödet av meddelanden och budskap som cirkulerar på nätet rörsig tämligen obehindrat också över nationsgränser. Nationella lagar och riskerar att helt eller delvis sättas ur spel av reklamproducenteroch distributörer som uppträder på från olika platser runtom i världen.I propositionen anförs bl.a. att den valda lösningen för att avböja reklam,det s.k. opt-out-systemet, skall villkoras genom förekomsten av ett spärre-gister upprättat av näringslivet. Den praktiska betydelsen av ettnationellt register för den allt dominerande internationella reklamtrafikentorde - med hänsyn till bl.a. tillgänglig filtreringsteknik och den förövrigt snabba infor-mationsteknologiska utvecklingen - sannolikt varastarkt begränsad och i alla händelser svår att bedöma.Lika svårt ter det sig att bedöma om en till synes outtömlig ström avobeställd reklam - s.k. spamming - kan försämra relationerna mellan olikanationella och internationella operatörer i sådan grad att det menligtförsvårar en fortlöpande självsanering grundad på frivilligainternationella överens-kommelser mellan världens stora nätoperatörer.Ett fritt och öppet handelsutbyte kan riskera att hämmas till följd härav.En annan omständighet att ta i beaktande är att den som planerar för s.k.spam-ming och även selektiv marknadsföring kan - med föregivande av attvilja skydda den som ej önskar få e-postreklam - begära att utfå s.k.spärrlistor och därigenom också så att säga bakvägen få tillgång tillvärdefulla namn- och adressförteckningar för bruk vid senare tillfälle.Regeringen har själv angivit att den ser förslaget om ett andra stycke iden nya 13 a § marknadsföringslagen som ett provisorium i avvaktan bl.a. påvad ett spärregister för s.k. opt-out kan leda till. Enligt vår meningriskerar lag-stiftaren - när det gäller den snabba utvecklingen påinformationsteknologi-ens område - att ohjälpligt hamna på efterkälken ochså att säga bli "överkörd" av tekniken.Det finns därför all anledning att regeringen med skärpt uppmärksamhet nogaföljer utvecklingen på detta område för att genom en hög handlingsberedskapmöjliggöra verklighetsanpassade åtgärder när så krävs.2. Obeställd e-postreklamViviann () anför:Det finns flera invändningar att rikta mot propositionen vad avserobeställd reklam via e-post. Jag har dock valt att avstå från att reserveramig mot bak-grund av EU-regleringen och att det saknas motionsyrkanden sompresente-rar ett godtagbart alternativ till den föreslagna regleringen.I sak är det positivt att vi lagstiftningsvägen stärker konsumenternas möj-ligheter att slippa obeställd reklam, med det merarbete och de kostnaderför uppkoppling det medför. I många fall handlar det också om rätten tillper-sonlig integritet, då många webb-platser utnyttjar registreringar föratt skicka reklam, som ofta är svår att avbeställa. I stor utsträckning ärdet ett interna-tionellt problem och förutsätter att de olika aktörernafinner vägar för att förbättra samarbetet mot spamming. I sammanhanget kantilläggas att ett spärregister i regi förefaller vara enbyråkratisk väg att införa en reglering som hade kunnat komma till ståndgenom att ställa krav på näringslivet, men är i sig inte skäl att avslåförslaget.Det allvarligaste problemet med den föreslagna lagstiftningen är dock attlagen kan komma att tolkas så att näringsidkare får en rättighet att skickareklam via e-post. I detta avseende är lagens 13 a § oklar. Detta problemhar pekats ut av flera svenska leverantörer, som befarar att de kommer attmista rätten att stänga av dem som utnyttjar nätet för spamming. En sådansituation skulle riskera att allvarligt skada relationerna mellan svenskaoch utländska operatörer, och i förlängningen kunna leda till att svenskaoperatörer stängs av från internationell samtrafik. Det skulle i så fallbli en hämsko på hela internetutvecklingen i Sverige.I sammanhanget vill jag peka dels på möjligheten att fortsätta med enoreglerad situation, dels på möjligheten att tydligare inskärpa attoperatörer-na har rätt att sätta upp koder för hur nätet får användas. Idet förra fallet kommer givetvis den svenska situationen i konflikt med EG-direktivets text, även om det går att argumentera för att svensklagstiftning upp-fyller de intentioner som direktivet geruttryck för. Möjligen är därför den senare vägen, med ett stärktkonsumentskydd i lagstiftningen förenat med en uttrycklig rätt för svenskaoperatörer att gå längre i begränsningarna av hur nätet får utnyttjas föratt skicka information, en bättre väg att gå.Det är viktigt att regeringen noga följer situationen, särskilt medavseende på hur spamming utvecklas i och de följder detta får förrelationerna mellan svenska och internationella operatörer. Vid behov måsteregeringen vara beredd att skyndsamt ingripa för att ställa situationentill rätta.Propositionens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450)2 Förslag till lag om ändring i prisinformationslagen (1991:601)Av reservanterna föreslagen ändring i regeringens förslag till lag om änd-ring i marknadsföringslagen (1995:450)Regeringens förslag Reservanternas förslag13 a §En näringsidkare får vid mark-nads-föring till en fysisk person an-vändatelefax eller sådana upp-ring-ningsautomater eller andra lik-nandeautomatiska system för individuell kommunikation som inte betjänas av någonenskild, bara om den fysiska personen har samtyckt till det på för-hand.En näringsidkare får vid mark-nads--föring till en fysisk person an-vända telefax, telefon, mobiltelefon, elekt-ronisk post eller sådana upp-ring--ningsautomater eller andra lik-nande automatiska system för indi-viduell kommunikation som inte be-tjänas av någon enskild, bara om denfysiska personen har samtyckt till det på förhand.Näringsidkaren får använda andra metoder för individuell kommunikation pådistans om inte den fysiska personen tydligt motsatt sig att metoden an-vänds.