bet · GN01UbU16 · 2000-05-16 00:00:00 — Dennautvärdering visar bl.a. att nästan ingen elev uppnår mål och attföräldrarna anser att de inte har fått tillräcklig information om lagens möjlighet och om skillnaderna mellan de båda skolformerna vad gäller kunskaps-mål, organisation och resurser.Regeringen föreslår att den pågående försöksverksamheten förlängs till ut-gången av . kommer att få ett nytt uppdrag att dels fort-sätta och fördjupat följa och utvärdera försöksverksamheten, dels att utvärde-ra alternativet att vara inskriven i särskolan men integrerad i en klass i grunskolan. Redovisningen av uppdraget bör enligt regeringen ske under våren2002.MotionernaI flera motioner lämnas synpunkter på regeringens förslag om förlängning avförsöksverksamheten med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstördabarns skolgång. betonar i motion 1999/2000:Ub22 attvarje förälder, som ytterst ansvarig för sitt barn, skall kunna välja skolform.Barn med utvecklingsstörning skall ha rätt att vistas i samma skolmiljö somandra barn (yrk. Hindren som omöjliggör en permanentning av försöks-verksamheten måste bli föremål för agerande från regeringensoch sida. En permanentning av försöksverksamheten skulle gedet tydliga incitament till åtgärder som krävs (yrk. Enligt (mot. 1999/2000:Ub18 yrk. 3) är det en självklarhet att föräldrarna skall haett stort inflytande över sina barns skolgång. Lagen borde därför permanentassamtidigt som de problem som pekat ut givetvis måsteutredas och lösas. Försöksverksamheten skall permanentas enligtCenterpartiet (mot. 1999/2000:Ub21 yrk. Det är viktigt att stärka rättig-heterna för utvecklingsstörda barn. Regeringen måste komma tillrätta med de problem som finns för att sedan permanenta verksamheten,heter det i motionen.Moderaterna anser (mot. 1999/2000:Ub17 yrk. 4) att information och stödtill föräldrar med utvecklingsstörda barn inför val av skolform måste förbätt-ras. Frågan om val av skolform är komplicerad, och kunskaper om skolfor-mernas mål, organisation och resurser är viktiga vid en helhetsbedömning.Skolverket bör ges i uppdrag att utarbeta riktlinjer och material så att berördföräldrar på ett tidigt stadium får information till stöd för val inför barnensskolgång.Utskottets bedömningUtskottet anser i likhet med regeringen att försöksverksamheten med ökatföräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång bör förlängas tillutgången av . bör anta regeringens förslag till lag omfortsatt giltighet av den nu gällande lagen (1995:1249) och avslå motionerna1999/2000:Ub18 yrkande 3, 1999/2000:Ub21 yrkande 4 och 1999/2000:Ub22 yrkandena 8 och 9. har i sin utvärdering pekat på ett antalproblem som bör lösas innan lagen kan permanentas. Det gäller viktiga frå-gor som rätten till stöd för elever som fullgör sin skolplikt i grundskolansamt behovet av anpassningar av kursplaner och betygskriteri-er, eftersom de båda skolformerna har olika kunskapsmål och elever medutvecklingsstörning vanligen inte har förutsättningar att nå mål.De problem som har redovisat kräver ett omfattande berednings-arbete. Ytterligare beslutsunderlag behöver således tas fram innan ett beslutkan tas om att försöksverksamheten skall övergå i reguljär verksamhet. Ut-skottet anser det synnerligen angeläget att ges ett nytt uppdrag attdels fortsätta och fördjupat följa och utvärdera försöksverksamheten, delsutvärdera alternativet att vara inskriven i särskolan men integrerad i en klassi grundskolan.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion1999/2000:Ub17 yrkande 4 beträffande vikten av bättre information tillföräldrar med utvecklingsstörda barn inför val av skolform. Frågan om valav skolform är komplicerad, och kunskaper om skolformernas mål, organi-sation och resurser är viktiga för föräldrar inför valsituationen. Utskottetförutsätter att föräldrarna framgent får en bättre information, bl.a. mot bak-grund av att det nu finns en utvärdering av den genomförda försöks-verksamheten. Utskottet är emellertid inte berett att initiativ till ett särskiuppdrag beträffande utarbetande av riktlinjer m.m. inför val av skolform.Utskottet avstyrker yrkandet.Ändring av namnet på ämnet hemkunskapPropositionenRegeringen föreslår att ämnet hemkunskap i timplanen för ibilaga 3 till skollagen (1985:1100) skall benämnas hem- och konsumentkun-skap. Regeringen fastställde nya kursplaner för alla ämnen igrundskolan. De nya kursplanerna gäller fr.o.m. . Ändringarnai kursplanen för ämnet hemkunskap innebär att ämnet har fått en tydligareinriktning mot konsumentkunskap. Regeringen anser att ämnet också skall haen benämning som motsvarar denna förändring av ämnets karaktär.MotionenI motion 1999/2000:Ub19 (m) betonas de praktiska momentens betydelse iämnet hemkunskap. Ändringen av namnet på ämnet hemkunskap skall enligtmotionärerna uppfattas som en förstärkning av de praktiska momentensbetydelse för vinnandet av insikt i konsumentkunskap (yrk. De poängterarvikten av det praktiska arbetets roll för inlärning av matens betydelse förhälsa och välbefinnande och förståelse för sambandet mellan mat och hälsa(yrk. 2).Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag att ändra namnet på ämnet hemkun-skap till hem- och konsumentkunskap. bör anta förslaget till lagom ändring av skollagen (1985:1100) såvitt avser bilaga 3.Utskottet vill i likhet med vad som anförts i motion 1999/2000:Ub19 beto-na vikten av de praktiska momentens betydelse inom ämnet hem- och konsu-mentkunskap. Det framgår också tydligt av den fastställda kurspla-nen i ämnet. Ett av de mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det nion-de skolåret är att kunna planera, tillaga, arrangera och värdera måltider medhänsyn till ekonomi, hälsa, miljö och estetiska värden. Ett annat av dessa målär att känna sina rättigheter som konsument och kunna värdera olika slagsinformation vid utförandet av verksamheter i hushållet.Kommuner och skolor har ansvar för att de nationella målen nås. Det ärockså på den lokala nivån som den närmare konkretiseringen av de nationellamålen skall göras. Huvudmannen (kommunen) har ett självklart ansvar föratt detta sker och ett ansvar för den kommunala uppföljningen och utvärde-ringen av skolornas resultat. Det ankommer på lärare och elever att gemen-samt planera undervisningen för att de nationella målen skall nås. Med hän-visning till vad utskottet anfört avstyrks motionen.Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändringskollagen i övrigt i den mån det inte har behandlats i det föregående. Dettainnebär att ändringarna i skollagen skall träda i kraft . beträffande utformningen av gymnasieexamenatt avslår motionerna 1999/2000:Ub17 yrkande 1,1999/2000:Ub18 yrkandena 4 och 5, 1999/2000:Ub22 yrkandena 1och 3, 1999/2000:Ub294 yrkandena 20 och 21 och 1999/2000:Ub311yrkande 2,res. 1 (m, fp) - delvisres. 2 (kd) - delvis2. beträffande meritvärdering vid antagning till högre utbild-ningatt avslår motion 1999/2000:Ub22 yrkande 2,res. 2 (kd) - delvis3. beträffande betygsättning av projektarbetetatt avslår motion 1999/2000:Ub20,res. 3 (v)4. beträffande innehållet i projektarbetetatt avslår motion 1999/2000:Ub18 yrkande 1,res. 1 (m, fp) - delvis5. beträffande kompetensutveckling av lärareatt avslår motion 1999/2000:Ub22 yrkande 5,res. 2 (kd) - delvis6. beträffande antalet betygsstegatt avslår motion 1999/2000:Ub22 yrkande 4,res. 2 (kd) - delvis7. beträffande upphävande av bestämmelserna om lärlingsut-bildningatt antar regeringens förslag till lag om ändring i skolla-gen såvitt avser 5 kap. 3 § fjärde stycket,8. beträffande tidsbegränsning av försöksverksamheten medlärlingsutbildning m.m.att avslår motion 1999/2000:Ub21 yrkandena 1-3,res.4 (c)9. beträffande införande av en ny modell för lärlingsutbild-ningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub17 yrkandena 2 och3, 1999/2000:Ub18 yrkande 2, 1999/2000:Ub22 yrkandena 6 och 7och 1999/2000:Ub261,res.1 (m, fp) - delvisres. 2 (kd) - delvis10. beträffande förlängning av försöksverksamheten med ökatföräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgångatt antar regeringens förslag till lag om fortsatt giltighetav lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainfly-tande över utvecklingsstörda barns skolgång och avslår motionerna1999/2000:Ub18 yrkande 3, 1999/2000:Ub21 yrkande 4 och1999/2000:Ub22 yrkandena 8 och 9.res. 5 (kd, c, fp)11. beträffande information till föräldrar med utvecklingsstör-da barn inför val av skolformatt avslår motion 1999/2000:Ub17 yrkande 4,res. 6 (m)12. beträffande ändring av namnet på ämnet hemkunskap tillhem- och konsumentkunskapatt antar regeringens förslag till lag om ändring i skolla-gen såvitt avser bilaga 3,13. beträffande de praktiska momentens betydelse i ämnet hem-och konsumentkunskapatt avslår motion 1999/2000:Ub19,14. beträffande förslaget till lag om ändring i skollagen i öv-rigtatt antar regeringens förslag i den mån det inte har be-handlats under föregående moment.Stockholm den 16 maj 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BeatriceAsk (m), (), (), (), (), (), (),(), Per (), (), (),(), (), () och AgnetaLundberg (s). Utformningen av gymnasieexamen, m.m. (mom. 1, 4 och 9)- m, fpBeatrice (), (), Per (), () ochAnders () anför:Enligt vår uppfattning bör regeringen skyndsamt bereda frågan om utform-ningen av gymnasieexamen och återkomma till med för-slag. En gymnasieexamen skall vara klart definierad och internationelltgångbar och jämförbar. Den skall pröva den enskilde elevens kunskaper ochfärdigheter i former som arbetas fram tillsammans med högskolor och uni-versitet respektive berörda branscher. Det räcker inte med att kräva enbart ettgodkänt projektarbete för att ge morgondagens studenter en gymnasieexa-men som håller de kvalitetskrav som vi tror är nödvändiga för framtiden. Vianser att en avklarad gymnasieexamen skall vara en förutsättning för attgymnasieutbildning skall ge behörighet till högre studier. Vad vi här haranfört bör med bifall till motionerna 1999/2000:Ub17 yrkande 1,1999/2000:Ub18 yrkandena 4 och 5, 1999/2000:Ub294 yrkandena 20 och 22och 1999/2000:Ub311 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.När det gäller innehållet i projektarbetet vill vi betona vikten av att dettydligt framgår av målbeskrivningen för projektarbetet i gymnasieskolan attdet skall visa prov på vetenskapligt tänkande och ett kritiskt förhållningssättProjektarbetet skall vara en förberedelse för ett självständigt arbete på hög-skolenivå. bör bifalla motion 1999/2000:Ub18 yrkande 1.Vi anser att en ny modell för lärlingsutbildning måste införas. Det svenskaskolsystemet behöver en helt ny lärlingsutbildning. En sådan utbildning gårinte att utveckla inom ramen för de nuvarande gymnasieprogrammen. Detkrävs ett ömsesidigt intresse från skola och företag om lärlingsutbildningskall komma till stånd. Reglerna måste medge flexibilitet och mångfald närdet gäller formerna för utbildningen. En fungerande lärlingsutbildning måstebygga på en mer likvärdig ställning mellan skola och företag, teori och prak-tik för att nödvändig samverkan och integration skall kunna utvecklas. En nymodell förutsätter att de ekonomiska villkoren för skolor och företag är rim-liga. Utbildningen bör utformas tillsammans med företag och branscher. Denpraktiska utbildningen på arbetsplatsen skall kombineras med studier i deämnen som efterfrågas inom yrkesområdet. Förslagsvis kan den vara fyraårigmen den totala tiden kan variera. Lärlingsutbildningen skall inte obligatorisktleda till högskolebehörighet. Företagen bör få ersättning, "lärlingspeng", försin del av utbildningen. Lärlingen bör ges ersättning av arbetsplatsen i rela-tion till den insats som görs i produktionen. Utbildningen skall avslutas medgesällprov eller motsvarande. Regeringen bör återkomma till riksda-gen med förslag till en ny modell för lärlingsutbildning i enlighet med vad vinu har förordat. bör bifalla motionerna 1999/2000:Ub17 yrkande-na 2 och 3 och 1999/2000:Ub18 yrkande 2.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 1, 4 och9 bort hemställa1. beträffande utformningen av gymnasieexamenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub17 yrkande 1,1999/2000:Ub18 yrkandena 4 och 5, 1999/2000:Ub294 yrkandena 20och 21 och 1999/2000:Ub311 yrkande 2 och med avslag på motion1999/2000:Ub22 yrkandena 1 och 3 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,4. beträffande innehållet i projektarbetetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub18 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande införande av en ny modell för lärlingsutbild-ningatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub17 yrkandena2 och 3 och 1999/2000:Ub18 yrkande 2 och med avslag på motioner-na 1999/2000:Ub22 yrkandena 6 och 7 och 1999/2000:Ub261 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,2. Utformningen av gymnasieexamen, m.m. (mom. 1, 2, 5, 6och 9) - kdYvonne () och () anför:När det gäller utformningen av gymnasieexamen vill vi betona vikten av enavstämning mellan gymnasieexamen och det nuvarande kravet på allmänbehörighet. Om den nya gymnasieexamen kommer att ställa krav på att vissaämnen skall ingå kan resultatet bli att den har högre krav än det som gällerför grundläggande behörighet. Det rimliga vore att kraven låg på sammanivå. Projektarbetet får inte likställas med den kommande gymnasieexamen.En gymnasieexamen skall bygga på elevernas samlade prestationer, därockså den praktiska delen måste få utrymme. Projektarbetet måste kunnautföras som ett praktiskt arbete med tillhörande dokumentation. Riksdagenbör bifalla motion 1999/2000:Ub22 yrkandena 1 och 3.Vi anser att det är viktigt att se över systemet för meritvärdering vid an-tagning till högre utbildning i samband med att den nya gymnasieexamenutformas. Det är olämpligt att målrelaterade betyg räknas om till kvantitativajämförelsetal. söker eleverna till högskolan på en snittpoäng, vilketmedför en risk för att eleverna i sina val av kurser väljer sådana där det ärlättare att få bra betyg. Traditionella kunskapsämnen som upplevs som svåraprioriteras ned eftersom eleven själv väljer vilka av det totala poäng-antalet på gymnasieprogrammet som skall räknas. bör bifallamotion 1999/2000:Ub22 yrkande 2.Det är mycket viktigt att lärarna får kompetensutveckling för att kunnahandleda och bedöma projektarbeten. Regeringen bör därför ta initiativ till ensärskild insats för kompetensutveckling av lärarna inför införandet av pro-jektarbete i gymnasieskolan. bör bifalla motion 1999/2000:Ub22yrkande 5.Vi kristdemokrater stödjer regeringens förslag att projektarbetet skall be-tygsättas med samma betygsskala som andra kurser i gymnasieskolan. Vianser dock att antalet betygssteg inom betygssystemet bör utökas. Betygs-skalan borde vara sexgradig. Det nuvarande systemet innehåller alltför fåbetygssteg för att betraktas som rättvist. Regeringen bör se över antalet nivå-er i betygssystemet och återkomma till med förslag. börbifalla vår motion 1999/2000:Ub22 yrkande 4.Vi vill införa en ny modell för lärlingsutbildning - ett nytt permanent lär-lingsprogram i gymnasieskolan. Lärlingsutbildningen skall kunna omfattamellan två och beroende på yrkets karaktär och den enskilde elevensönskan att läsa kärnämnen. Vi vill särskilt betona att den enskilde elevenskall ha rätt att välja ambitionsnivån på sina kärnämnesstudier. Utbildningenskall knytas nära det lokala näringslivet. Skolan skall vara huvudman, ävenom hälften av tiden, redan från den första terminen, tillbringas på praktik.För utbildning och handledning skall företaget få ersätt-ning med . Eleven skall få ersättning enligt"lärlingsavtal" i relation till insats som görs i produktionen. Utbildningenskall kvalitetssäkras, gärna med yrkesexamen efter branschens önskemål.Utbildningen skall avslutas med gesällprov/yrkesprov. Regeringen bör sna-rast återkomma till med förslag till ett fast och permanent lärlings-program i gymnasieskolan. bör bifalla vår motion 1999/2000:Ub22 yrkandena 6 och 7.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 1, 2, 5, 6och 9 bort hemställa1. beträffande utformningen av gymnasieexamenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub22 yrkandena 1och 3 och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub17 yrkande 1,1999/2000:Ub18 yrkandena 4 och 5, 1999/2000:Ub294 yrkandena 20och 21 och 1999/2000:Ub311 yrkande 2 som sin mening ger regering-en till känna vad som ovan anförts,2. beträffande meritvärdering vid antagning till högre utbild-ningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub22 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,5. beträffande kompetensutveckling av lärareatt med bifall till motion 1999/2000:Ub22 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,6. beträffande antalet betygsstegatt med bifall till motion 1999/2000:Ub22 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande införande av en ny modell för lärlingsutbild-ningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub22 yrkandena 6och 7 och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub17 yrkandena 2och 3, 1999/2000:Ub18 yrkande 2 och 1999/2000:Ub261 som sin me-ning ger regeringen till känna vad som ovan anförts,3. Betygsättning av projektarbetet (mom. 3) - vBritt-Marie Danestig (v) och () anför:Vänsterpartiets utgångspunkt är en betygsfri skola. Eftersom kunskap intekan mätas på ett objektivt och rättvist sätt faller grundvalarna för alla formeav betygssystem. Betyg bidrar till konkurrensen i samhället och därmedföljer även utslagning. Vi avvisar bestämt de argument som regeringen anförför en graderad betygsskala på projektarbetet, eftersom vi menar att de geruttryck för en förlegad kunskapssyn. Den kunskap och de färdigheter somanges i skolans mål underordnas en kortsiktig inlärningsprocess. Enligt våruppfattning skulle motivationen för att genomföra ett lyckat arbete snarareöka om det var själva innehållet i arbetet som kunde komma i fokus och intebetyget.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 3 borthemställa3. beträffande betygsättning av projektarbetetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub20 som sin me-ning ger regeringen till känna vad som ovan anförts,4. Tidsbegränsning av försöksverksamheten medlärlingsutbildningen m.m. (mom. 8) - cSofia () anför:Regeringen föreslår en förlängning av försöksverksamheten med lärlingsut-bildning, dock inte hur . anser att försöksverksamhetenbör tidsbegränsas till . Det är viktigt att regeringen nu gör enmedveten och rejäl satsning för att få i gång försöksverksamheten runtom ilandet. Lärlingsutbildning bör kunna inledas tidigare än då halva gymna-sieutbildningen är slutförd. Det är angeläget att utbildning på en arbetsplatskan integreras med mer teoretiska studier i skolan. En utgångspunkt bör varaen ökad lokal frihet att bestämma tidpunkten för inledning av lärlingsmo-mentet i lärlingsutbildningen. Frihet att anpassa utbildningen efter elevensförutsättningar och frihet att lokalt avtala om ersättning till företag och eleutgör viktiga steg mot en mer flexibel lärlingsutbildning. börbifalla motion 1999/2000:Ub21 yrkandena 1-3.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 8 borthemställa8. beträffande tidsbegränsning av försöksverksamheten medlärlingsutbildning m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub21 yrkandena 1-3som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,5. Förlängning av försöksverksamheten med ökatföräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång(mom. 10) - kd, c, fpYvonne (), (), () och UlfNilsson (fp) anför:Det är för oss självklart att föräldrarna skall ha inflytande över sina barnsskolgång. Det är mycket viktigt att stärka rättigheterna för utvecklingsstördabarn. De skall ha rätt att vistas i samma skolmiljö som andra barn. Lagen omförsöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barnsskolgång borde därför permanentas som de problem som Skolver-ket pekat på givetvis måste lösas. Vi vill betona att hindren somomöjliggör en permanentning av försöksverksamheten måste undan-röjas. Regeringen bör därför vidta de åtgärder som erfordras och snaraståterkomma till med ett förslag om permanentning av försöksverk-samheten. Vi förutsätter att regeringen återkommer med ett sådant förslagunder det närmaste året. bör - i avvaktan på ett sådant förslag -förlänga lagen om försöksverksamhet. bör vidare bifalla motio-nerna 1999/2000:Ub18 yrkande 3, 1999/2000:Ub21 yrkande 4 och1999/2000:Ub22 yrkandena 8 och 9.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 10 borthemställa10. beträffande förlängning av försöksverksamheten med ökatföräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgångatt dels antar regeringens förslag till lag om fortsatt gil-tighet av lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräld-rainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång, dels med bifall tillmotionerna 1999/2000:Ub18 yrkande 3, 1999/2000:Ub21 yrkande 4och 1999/2000:Ub22 yrkandena 8 och 9 som sin mening ger regering-en till känna vad som ovan anförts,6. Information till föräldrar med utvecklingsstörda barn införval av skolform (mom. 11) - mBeatrice (), (), Per () och () anför:Enligt vår uppfattning är det mycket angeläget att föräldrar med utvecklings-störda barn inför val av skolform får bättre information. Frågan om val avskolform är komplicerad, och kunskaper om skolformernas mål, organisationoch resurser är viktiga vid en helhetsbedömning. bör därför ges iuppdrag att utarbeta riktlinjer och material så att berörda föräldrar på etttidigt stadium får information till stöd för val inför barnens skolgång. Dettabör ingå i det uppföljningsuppdrag som regeringen avser att ge Skolverket.Riksdagen bör bifalla motion 1999/2000:Ub17 yrkande 4.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 11 borthemställa11. beträffande information till föräldrar med utvecklingsstör-da barn inför val av skolformatt med bifall till motion 1999/2000:Ub17 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)Nuvarande lydelseBilaga 3Föreslagen lydelseBilaga 3Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1249) omförsöksverksamhet med ökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgångHärigenom föreskrivs att lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökatföräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång, som gäller tillutgången av , skall fortsätta att gälla till och med utgången av juni2005.