bet · GO01UbU6 · 2000-11-28 00:00:00 — Att stärka och utvecklbefintliga kunskapskluster är av central betydelse inte bara för de berördaregionerna utan för hela landets framtid. Forskningsresurser skall däremotaldrig fördelas av regionalpolitiska skäl. Fria, självständiga universitettillhör de viktigaste institutionerna i kunskapssamhället. Universitet ochhögskolor måste ges möjlighet till en mer profilerad inriktning samt få ökadeanslag.Kristdemokraterna framhåller - motion 2000/01:Ub4 yrkandena 1, 7 och 8 - att enviktig utgångspunkt för modern forskningspolitik måste vara att den friagrundforskningen har en fundamental roll för samhällsutvecklingen. Staten måsteta sitt huvudansvar för den fria grundforskningen som är grundläggandeockså för näringslivets utveckling.Kristdemokraterna vill ha en långsiktig utbyggnad av god kvalitet i en takt soger de olika forskningsinstitutionerna förutsättningar att nå uppsatta mål.Forskningsinstitutionerna skall ha en rejäl grundfinansiering. Ytterligare medeskall kunna sökas genom forskningsråden. På så sätt förenas god basfinansieringmed nationell konkurrens. Propositionen innebär en alltför stark styrning avsåväl forskningen som forskarutbildningen.Centerpartiet betonar - motion 2000/01:Ub12 yrkandena 9 och 10 - att, liksom enhögkvalitativ forskning kräver öppenhet och kritisk granskning, kräver enframgångsrik och långsiktigt hållbar forskningspolitik en ständigt pågåendediskussion. förordar ett ständigt pågående arbete kringforskningsfrågorna, både mellan regeringen och de politiska partierna och melladen politiska makten och företrädare för forskarsamhället.En svårighet för forskningspolitiken är att samhället saknar överblick över desamlade offentliga forskningsresurserna och att prioritering av forskningdärigenom blir svårare. En ordning bör prövas där all offentligforskningsfinansiering redovisas i en samlad forskningsbudget.Folkpartiet framhåller - motion 2000/01:Ub820 yrkandena 8 och 9 - att forskarnasjälva måste få formulera de problem som de skall studera i stället för atttvingas följa politiska modenycker om vad som för tillfället anses varaopportunt och samhällsrelevant. Vidare anser att regeringen inteskall utse ledamöter i forskningsstiftelsernas styrelser. Styrelseledamöternabör utses inom vetenskapssamhället, så att stiftelserna blir fristående som fråbörjan var tanken.I motion 2000/01:K291 (v) yrkande 1 framhålls att det av regeringen beställdaforskningsprogrammet om militär underrättelse- och säkerhetstjänst (MUST) haraktualiserat den principiella frågan om balansen mellan forskarstyrd ochbeställarstyrd forskning. Regeringsuppdrag skall inte vara av så specifik ochavgränsande karaktär som MUST-programmet, betonar motionen.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena.Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit att målet för politikområdeForskningspolitik skall vara att skall vara en ledande forskningsnationdär forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Utskottet föreslår ibetänkande 2000/01:UbU1 att godkänner det föreslagna målet. Utskottetkonstaterar att målet anger en övergripande och långsiktig ambitionför den svenska forskningspolitiken. I det fortsatta arbetet med att utvecklabudget- och styrsystemet ligger självfallet också ett fortsatt arbete medprecisering av målen för den statliga verksamheten.Regeringen har i tidigare forskningspropositioner angett att staten har ettövergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar till vara nkunskap samt att staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningensfrihet och för grundforskning och forskarutbildning. Detta är givetvis centralastatliga uppgifter också med avseende på förverkligandet av det nu angivna måleför forskningspolitiken.Regeringens förslag i årets budgetproposition innebär en fortsatt successivuppbyggnad av forskning och forskarutbildning under den kommande treårsperiodenSåväl universitet och högskolor som nationella forskningsfinansierandemyndigheter tillförs ökade resurser.Forskningspolitiken måste utformas med beaktande av flera samhälleliga krav.Utbyggnaden av högskolan i hela landet, som bl.a. skett i syfte att ge stöd åtden regionala utvecklingen, har visat sig få positiva effekter för forskningen.Det gäller såväl de etablerade universiteten i t.ex. ochLinköping och de nya universiteten som högskolorna. Forskning vid mindre ochmedelstora lärosäten har kunnat utvecklas framgångsrikt. Utbyggnaden avforskning i hela landet har också stor betydelse för möjligheterna att säkra hökvalitet i grundutbildningen, rekrytering av forskarbegåvningar från olikalärosäten och lärosätenas samspel med det omgivande samhället. Självfallet måstett övergripande krav vid fördelningen av forskningsresurser alltid vara att destatliga medlen kommer att kunna användas med uppfyllande av högt ställda kravpå vetenskaplig kvalitet.Bland annat genom det , som kommer att inrättas inomVetenskapsrådet, kommer det att bli möjligt att föra en bred diskussion omforskningsfrågor. Anknytningen till gör att diskussionernakommer att kunna utgå från kvalificerat faktaunderlag.De forskningspropositioner som regeringen regelbundet lägger fram ger en samladbild av svensk forskning i internationellt perspektiv, som inte bara ligger tilgrund för beslut utan också kan ge aktuell information till enbredare krets. Regeringen ser värdet av en sammanhållen bild av svenskforskning. Det är bl.a. ett skäl till att forskningsfrågorna samlats hosutbildningsministern. Enligt utskottets mening krävs för den samlade överblickeinte att alla anslag till forskning, forskarutbildning och utvecklingsarbeteförs samman till en "forskningsbudget". görsammanställningar av såväl de statliga som andra forskningsinsatser, vilket göratt aktuell information finns tillgänglig också för år närforskningspropositioner inte läggs fram.Svenska universitet och högskolor har en mycket hög grad av självbestämmande.Det gäller även de nationella forskningsfinansierande myndigheterna och, i änhögre grad, forskningsstiftelserna. I detta ligger ansvar för att, inom ramenför statsmakternas övergripande beslut, lägga upp verksamheten så att den medupprätthållande av hög vetenskaplig kvalitet svarar mot krav på såväl bredd somprofilering. uppgifter kommer att bl.a. omfatta att tillsammanmed lärosätena stödja profileringen inom högskolans forskning.Utskottet anser inte att någon ändring skall göras i fråga om sättet att utseledamöter i forskningsstiftelsernas styrelser. Att styrelseledamöterna utses avregeringen utgör inget hinder för att forskningsstiftelserna är fristående,självständigt arbetande organ.Sveriges forskningssamverkan med EUSverige har deltagit som fullvärdig medlem i EU:s ramprogram förforskning och teknisk utveckling. Finansiering från EU har successivt fått ökadbetydelse för svensk forskning och utvecklingsarbete, såväl inom universitet ochögskolor som inom näringslivet. Eftersom EU finansierar högst hälften avprojektkostnaderna förutsätter EU:s bidrag medfinansiering med minst lika storanationella resurser.Förberedelserna för ett nytt - sjätte - ramprogram för forskning och utvecklinghar inletts.Regeringen redovisar i propositionen bedömningen att de nya myndigheterna förforskningsfinansiering bör ta ett särskilt ansvar för att bevaka möjligheternaatt via den egna verksamheten och den nationella forskningsfinansieringen främjdet svenska deltagandet i EU:s ramprogram. Universitet och högskolor bör även tett större ledningsmässigt ansvar för att nå bästa möjliga projekthantering avsitt engagemang i ramprogrammen.Regeringen redovisar vidare som sin bedömning att bör arbeta för attEU:s sjätte ramprogram ges dels en grundläggande struktur som möjliggör mersamlade forskningsinsatser, dels en huvudsaklig inriktning på vissaforskningsområden samt på åtgärder för innovation av betydelse för små ochmedelstora företag. En förstärkning av grundforskningens ställning inomprogrammet skall eftersträvas.Moderata samlingspartiet framhåller i motion 2000/01:Ub6 yrkande 15 att Sverigemåste arbeta för att EU:s sjätte ramprogram stimulerar till fri och obundenforskning och motverka byråkratisering och politisering.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandet.Utskottet utgår från att regeringens arbete med frågor rörandeforskningssamarbetet inom EU och EU:s sjätte ramprogram för forskning vägleds asträvan att såväl EU:s som de nationella resurserna för forskning och utvecklinskall utnyttjas på bästa sätt. I detta ligger självfallet bl.a. att sträva efteatt formerna för beslutsfattandet blir rationella.Regeringen har för samråd med redovisat deståndpunkter som på nuvarande stadium av förberedelser ochplaneringsarbete intar i fråga om det fortsatta forskningssamarbetet. EU-nämndehar godkänt vad regeringen förordat.De svenska ståndpunkterna utgår från att det sjätte ramprogrammet skall utgörahuvudinstrumentet för det fortsatta forsknings- och utvecklingssamarbetet.Sverige avvisar varje tanke på överstatliga åtgärder i detta arbete eller överhuvud taget inom forskningspolitiken. Varje land skall självt ansvara för sinforskningspolitik. Utifrån denna utgångspunkt välkomnar möjligheternaatt med hjälp av ramprogrammet skapa incitament för och stödja samarbete genominformationsutbyte, "benchmarking", stöd till nätverksbyggande mellan nationellprogram, utvecklande av metoder för att peka ut "centers of excellence",undanröjande av hinder för forskares rörlighet osv.Sverige ser positivt på möjligheterna att öppna nationella forskningsprogram föett närmare inbördes samarbete i de fall berörda ansvariga forskningsråd ellerandra forskningsfinansiärer själva ser fördelar i detta. Sådant samarbete kanges incitament och stöd genom ramprogrammet. En tydlig gräns måste dock dras viåtgärder som skulle kunna medföra okontrollerade budgeteffekter, t.ex. genom atutländska forskare fritt skulle få söka medel ur den svenska forskningsbudgetenför att utföra forskning i sitt eget land.Det sjätte ramprogrammet planeras innebära att arbetsformerna ändras från enverksamhet med många enskilda, mindre projekt inom ett flertal forskningsområdetill en koncentration på några få forskningsområden, av gemensam angelägenhetför EU-länderna och en koncentration till färre mer långsiktiga, enskildaprojekt.De områden som anförts som tänkbara tematiska områden för EU:s ramprogram (t.expostgenomisk forskning, forskning om "de stora sjukdomarna", nanoteknologier,informationssamhället, luftfart och rymd, forskning förknippad med tillämpningeav försiktighetsprincipen och för hållbar utveckling) ligger väl i linje med deprioriteringar som regeringen angivit i den forskningspolitiska propositionen.Prioriterade forskningsområdenPropositionenSveriges och svensk forsknings utgångsläge är gott. Framståendeforskning bedrivs inom vetenskapsområdena medicin, naturvetenskap, teknik,samhällsvetenskap och humaniora, en forskning som måste få fortsatt offentligtstöd. Regeringen framhåller i propositionen att det finns behov avkraftsamlingar inom vissa forskningsområden, inte minst av tvär- ochmångvetenskaplig natur. I propositionen anges vissa prioriterade områden.Regeringen betonar emellertid att behovet av fokusering inte fårdrivas så långt att andra forskningsområden, som inte bedöms varav samma strategiska betydelse, får betydligt sämre villkor. Eftersom det ärsvårt att veta vilka områden som kan bli de mest betydelsefullabehöver fortfarande en betydande bredd prägla den svenska forskningen ochforskningsfinansieringen. Detta är också angeläget mot bakgrund av den högreutbildningens behov.Regeringen redovisar för resursförstärkningar till åttaprioriterade områden enligt följande sammanställning. Förslag från regeringenmed anledning av dessa prioriteringar återfinns i budgetpropositionen . ()---------------------------------------------------------------| | ||Biovetenskap och bioteknik |120 |---------------------------------------------------------------|Informationsteknik och IT- | ||forskning |120 |---------------------------------------------------------------|Materialvetenskap och | ||materialteknik | 35 |---------------------------------------------------------------|Humaniora och samhällsvetenskap | || |128 |---------------------------------------------------------------|Det konstnärliga området | || | 20 |---------------------------------------------------------------|Utbildningsvetenskap | || |114 |---------------------------------------------------------------|Vård- och omsorgsforskning | || | 35 |---------------------------------------------------------------|Miljö och hållbar utveckling | || | 20 + 23 |---------------------------------------------------------------I beloppen ingår medel till forskarskolor inom respektive område.MotionernaModerata samlingspartiet betonar i motion 2000/01:Ub6 yrkande 6 att det finnsbehov av kraftsamling och fokusering kring forskningsområden som biovetenskap,bioteknik, bioinformation IT m.m. Detta skall dock inte lösas genom attregeringen gör centrala öronmärkningar. Det är direkt olämpligt att regering ocriksdag detaljstyr denna typ av satsningar ner på enstaka miljoner kronor.Motionärerna vill därför att avslår förslag om riktade resurser tillprioriterade forskningsområden.Kristdemokraterna vill enligt motion 2000/01:Ub4 yrkande 4 att regeringen låterutreda konsekvenserna av obalansen i medelstilldelning mellan naturvetenskap octeknik å ena sidan och samhällsvetenskap och humaniora å andra sidan samt att idenna utredning också beaktas den medicinska forskningens situation.Centerpartiet framhåller i motion 2000/01:Ub12 yrkande 7 att det är angelägetatt ökade resurser till teknik, medicin och naturvetenskap balanseras avökningar också till samhällsvetenskap och humaniora. Regeringen bör, enligtmotionen, till vårpropositionen 2001 återkomma med förslag till hur forskninginom humaniora och samhällsvetenskap långsiktigt kan förstärkas.Några motioner talar särskilt för förstärkningar till humaniora. Centerpartietvill i motion 2000/01:Ub4 yrkande 3 att den humanistiska forskningen skalluppvärderas. framhåller i motion 2000/01:Ub8 yrkande 5 att behovetav och intresset för humanistisk forskning blir allt större. En strategi för atstärka humaniora bör utarbetas. Motion 2000/01: Ub1 (v) vill att humaniorasandel av anslagen inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga anslagsområdeinom en tioårsperiod skall öka till hälften.Motion 2000/01:Ub2 (s) vill att vikten av forskning om människors miljöbeteendeges regeringen till känna.Regeringen bör, enligt motion 2000/01:Ub7 (m), lägga fram förslag om attetablera ett mångdisciplinärt centrum för nanoteknologi och nanobiologi vidGöteborgs universitet och samt om att erforderligamedel ställs till förfogande.Enligt motion 2000/01:Ub404 (fp) behövs ett forskningsprogram om flyktingars ocinvandrares psykiska hälsa. Ansvaret för detta bör förläggas till Karolinskainstitutet.Motion 2000/01:Ub436 (s) förespråkar mer forskning och statistik omarbetsmiljöer med organiska lösningsmedel.Motionärerna i motion 2000/01:Ub514 (s) vill att forskning initieras som kan gesvar i fråga om vilka men barn kan få senare i livet om modern fått metadonunder graviditeten.Motion 2000/01:So372 (m) framhåller behovet av nationell och långsiktiguppföljning och utvärdering av läkemedel till kroniskt sjuka.Regeringen bör, enligt motion 2000/01:Ju724 yrkande 25 (v, s, c, fp, mp) läggafram förslag om hur forskning skall kunna stimuleras om homosexualitet,bisexualitet samt transvestism och transsexualism.Också motion 2000/01:L459 (s) yrkande 18 vill se ökat stöd till forskning omhomo- och bisexuellas och transpersoners situation m.m.I motion 2000/01:Ub806 (mp) yrkande 7 framhålls behovet av mer forskning kringkopplingen hälsa och friskvård.Enligt motion 2000/01:Kr524 (c) yrkande 6 har samhället satsat för lite påforskning inom ett antal av de områden som berör idrottsrörelsen.Vetenskapsrådet samt universitet och högskolor i samverkan med olikainstitutioner bör satsa mer på forskning om värdet av idrott och motion och deshälsomässiga och sociala betydelse (yrkande 6).Motion 2000/01:Ub472 (s) vill stärka utbildning och forskning inom frilufts- ocfritidsområdet.Motion 2000/01:Ub496 (s) vill uppmärksamma forskning med anknytning till densociala ekonomin.Forskningens betydelse för turistnäringen framhålls i motion 2000/01:N243 (kd) yrkande 4.Utskottets bedömningUtskottet avstyrker motionsyrkandena.Utskottet delar regeringens bedömning att det finns behov av kraftsamlingar inovissa forskningsområden. Även i andra länder görs koncentrerade insatser inomsärskilt prioriterade områden. I ett litet land som är det självfalletsärskilt viktigt att fokusera på vissa områden för att resurserna skall kunnautnyttjas på bästa sätt.På regeringens uppdrag har kunskaps- och forskningsstrategier utarbetats avuniversitet och högskolor, forskningsråd och andra forskningsfinansiärer samtandra myndigheter och organisationer med anknytning till forskningsområdet. Ikunskaps- och forskningsstrategierna har redovisats såväl starka och svaga sidoi nuvarande forskning som bedömningar av forsknings- och resursbehov införframtiden. Dessa strategidokument innebär att regeringen haft ett synnerligenkvalificerat underlag för sina övergripande prioriteringar.Även om betydande belopp anvisas till forskning medger resurserna självfalletinte att alltför många områden utpekas som prioriterade. Regeringen har pekat uåtta särskilt prioriterade områden: Biovetenskap och bioteknik,Informationsteknik-IT-forskning, Materialvetenskap och materialteknik, Humanioroch samhällsvetenskap, Det konstnärliga området, Utbildningsvetenskap, Vård- ocomsorgsforskning samt Miljö och hållbar utveckling. Utskottet finner dessaprioriteringar väl avvägda.De prioriterade områdena är breda forskningsområden. Den närmare omfattningenoch inriktningen av insatserna inom dessa områden blir frågor förforskningsfinansierande myndigheter, universitet och högskolor, forskargrupperoch enskilda forskare.I ovan redovisade motionsyrkanden anges forskningsområden som förvisso också ärangelägna. Som regeringen framhållit får utpekandet av särskilt prioriteradeområden inte innebära att bredden i den svenska forskningen går förlorad. Utövestödet till de prioriterade områdena kommer betydande resurser också att ståtill förfogande för forskning inom andra områden. Omfattningen av stödet tilldessa blir således en fråga för framför allt de olika forskningsfinansierandemyndigheterna. Flera viktiga forskningsfält är tvärvetenskapliga. Som exempelkan nämnas att genomforskningen kan behöva följas av medicinsk och kliniskforskning för att faktiska tillämpningar skall kunna utvecklas.Jämställdhet och genusforskningKravet på jämställdhet mellan kvinnor och män berör alla delar av samhället.Regeringen framhåller i propositionen att syftet med en jämnare könsbalans inomforskningen inte bara är att åstadkomma mer rättvisa möjligheter förunderrepresenterat kön utan även att påverka forskningens inriktning ochforskningsmiljöerna vid lärosätena. Forskningen kommer, det är regeringensövertygelse, att berikas av en större andel kvinnor, särskilt inom traditionellmanliga forskningsområden.Regeringen redovisar i propositionen prövning av i vad mån vissasvenska regler om positiv särbehandling vid anställningar inom högskoleväsendetvar förenliga med gemenskapsrätten. Målet gällde bl.a. förordningen (1995:936)om vissa anställningar som professor och forskarassistent i jämställdhetssyfte.Domstolen kom fram till att den prövade lagstiftningen inte var förenlig medgemenskapsrätten.Regeringen framhåller att en utgångspunkt för jämställdhetsarbetet skall varabestämmelserna i jämställdhetslagen (1991:433) där bl.a. bestämmelser om positisärbehandling ingår. Regeringen betonar att det är angeläget att lärosätenavidtar de åtgärder som behövs för att se till att dessa bestämmelser efterlevsvid anställningar.Av de nya resurser som anvisat för forskning och forskarutbildningunder bör, enligt regeringens bedömning, totalt 12 miljonerkronor fördelas till en forskarskola inom genusforskning. att inom ramen för sin budget fördela minst 10 miljoner kronortill genusforskning. I propositionen anges att såväl somuniversitet och högskolor skall eftersträva jämn könsfördelning genom positivsärbehandling i forskarskolor och vid rekryteringsanställningar och med stöd avrekryteringsmålen.Moderata samlingspartiet pekar i motion 2000/01:Ub6 yrkande 3 på att positivsärbehandling prövats av , som i sitt domslut fann att desvenska reglerna strider mot direktivet om likabehandling av kvinnor och män ifråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samtanställningsvillkor.I motion 2000/01:Ub4 yrkande 5 framhåller att karriärvägarnainom forskningen måste anpassas så att familjebildning och yrkeskarriär kanförenas. I samma motion, yrkande 10, framhålls också vikten av ettgenusperspektiv på forskningens villkor. Det behöver utredas vilka hinder somfortfarande omöjliggör för kvinnor att verka på lika villkor inom forskningen.Tidsgränsen efter doktorsexamen för anställning som forskarassistent bort. En sådan regel minskar, enligt motionärerna, möjligheterna förforskare att t.ex. ta föräldraledighet.U t s k o t t e t anser att skall avslå motionsyrkandena.Sverige har kommit långt när det gäller att skapa samma formella villkor ochförutsättningar för kvinnor och män. Trots det finns i praktiken storaskillnader i fråga om kvinnors och mäns yrkesverksamhet. Inte minst gäller detvid universitet och högskolor. Kvinnor är starkt underrepresenterade när detgäller anställningarna som professor. Det är också stora skillnader i andelenkvinnor respektive män mellan olika forskningsområden. För att uppnå en jämnarkönsfördelning och för att få in både kvinnors och mäns perspektiv inom allaområden behövs därför särskilda insatser.Regeringen har i propositionen redovisat prövning av vissaåtgärder i jämställdhetssyfte inom högskolan. Regeringen har därvid pekat på atjämställdhetslagen (1991:433) fortsatt ger en grund för arbetet medjämställdhetsfrågor vid bl.a. universitet och högskolor.Högskolelagen (1992:1434 1 kap. 5 §) föreskriver att jämställdhet mellankvinnor och män alltid skall iakttas och främjas i högskolornas verksamhet.Arbetet inom såväl utbildning som forskning skall således läggas upp med dettasom en av utgångspunkterna.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att Vetenskapsrådetoch lärosätena aktivt eftersträvar jämn könsfördelning genom positivsärbehandling i forskarskolorna och vid rekryteringsanställningar. Regeringensrekryteringsmål för kvinnor till anställningar i högskolan ger stöd för detta.Anställningarna som forskarassistent är avsedda för rekrytering av unga forskartill högskolan. Därför har föreskrivits att i första hand den bör komma i frågasom har avlagt doktorsexamen högst före ansökningstidens utgång.Utskottet vill erinra om att denna föreskrift i högskoleförordningen (1993:100)har kompletterats. Det anges nu att bl.a. föräldraledighet skall utgörasärskilt skäl för undantag från den angivna tidsgränsen (4 kap. 10 §).Utskottet utgår från att forskarskolan i genusforskning kommer att bidra tillfördjupade kunskaper av betydelse för kvinnor och män i hela samhället.ForskningsetikPropositionenForskningsetiska frågor har utretts av Kommittén om forskningsetik, som ladefram sina förslag i slutbetänkandet God sed i forskningen (SOU 1999:4).Betänkandet har remissbehandlats.I högskolelagen finns krav på att verksamheten skall anpassas så att en högkvalitet nås. Att motverka slarv eller medvetet fusk liksom allmänt oacceptabelbeteende individer emellan på arbetsplatsen borde kunna inbegripas i dennaallmänna strävan efter en hög kvalitet i verksamheten. är det på grunav den moderna forskningens höga grad av specialisering svårt att upptäckaforskningsfusk och att utreda hur det har gått till. I första hand bör enligtregeringens uppfattning förebyggande åtgärder som utbildning ochmedvetandegörande prioriteras.