bet · GN01KU13 · 2000-02-22 00:00:00 — I betänkandet behandlas en motion som väckts vid denallmänna motionstiden och 23 motioner somväckts under den allmänna motionstiden . Imotionerna behandlas frågor om bl.a.kommundelningar, folkomröstningar, självförvaltningoch brukarinflytande, den kommunalanämndorganisationen, nyval, författningssamlingar,valbarhet, regional demokrati och domstolstrots.Utskottet föreslår ett tillkännagivande beträffandebehovet av en samlad utvärdering av deinflytandeformer - självförvaltning,brukarinflytande m.m. - som kompletterar detformella beslutsfattandet i kommuner och landsting.Utskottet lämnar med anledning av en kd-motion ettförslag till ändring av 4 kap. 5 § kommunallagenavseende reglerna för valbarhet till kommunalaförtroendeuppdrag. Ändringen syftar till attklargöra att en person som väljs till en nämnd ellertill revisor inte behöver vara upptagen i röstlängd.Övriga motioner avstyrks.Till betänkandet fogas 15 reservationer och ettsärskilt yttrande. 1998/99:So376 av m.fl. (kd) variyrkas14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om sanktionssystemför domstolstrots,1999/2000:K204 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheten för enminoritet i kommunfullmäktige att genomdriva enfolkomröstning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om beslutandefolkomröstningar i kommunerna,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheten förmedborgare att väcka initiativ i kommunfullmäktige,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om självförvaltning,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om formerna förkommundelningar,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att beviljakommundelningar om en majoritet av invånarna ikommundelen så önskar,8. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning som möjliggör direktval tillkommundelsnämnder,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den fortsattaregionala demokratiprocessen,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om direktvaldahögsta beslutande organ i regionerna,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att överlåtaansvaret för EU-stöd på regionerna,1999/2000:K216 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till lagom att skiftarbetande med kommunala ochlandstingskommunala förtroendeuppdrag får rimligamöjligheter att fullfölja sina uppdrag.1999/2000:K220 av m.fl. (mp) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att kommunernasmiljö- och hälsoskyddsnämnder åter bör görasobligatoriska.1999/2000:K229 av m.fl. (v) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förslag till lagom sanktioner mot kommuners och landstings lag- ochdomstolstrots bör redovisas för riksdagen.1999/2000:K244 av m.fl. (fp) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det skall blimöjligt att genomföra extraval i kommuner ochlandsting,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det skall blilättare att införa direktval till kommundelsnämnder.1999/2000:K252 av m.fl. (v) vari yrkasatt begär att regeringen tillsätter enutredning med uppdrag att lämna förslag tilllagändringar som ger barn möjlighet till inflytandei lokalsamhället enligt vad i motionen anförts.1999/2000:K262 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändringar ikommunallagen.1999/2000:K283 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av kommunalaförfattningssamlingar.1999/2000:K319 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skyndsam ändring av4 kap. 5 § kommunallagen så att medborgare somflyttat in i en kommun efter det att röstlängden förnärmast föregående val fastställts skall varavalbara till kommunala nämnder/styrelser om de vidvalet till dem är folkbokförda i kommunen och iövrigt uppfyller kraven i 4 kap. 2 och 3 §§kommunallagen.1999/2000:K321 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ÖSTSAM som ettdirektvalt regionalt organ.1999/2000:K322 av och Anne-KatrineDunker (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en ny regionalnivå med direkta val och beskattningsrätt ej införsi ,1999/2000:K331 av Per m.fl. (mp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en ändring av 5 kap.34 § kommunallagen så att folkomröstningar i viktigafrågor kan genomföras i kommunalförbund.1999/2000:K347 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enutredning som ser över ägandeformer etc. när detgäller traditionella kommunala verksamheter,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om grundlagsprincipenför viss utförsäljning.1999/2000:K350 av och MarianneAndersson (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kravet att det skall finnasfristående miljö- och hälsoskyddsnämnd ochfristående miljö- och hälsoskyddsförvaltning i varjekommun skall återinföras i lagstiftningen.1999/2000:Sf637 av m.fl. (c) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lokaltutvecklingsarbete,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om brukarinflytande.1999/2000:So316 av ()vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tainitiativ till att utreda sanktioner vad gällerhuvudmännens trots att verkställa domar.1999/2000:So321 av m.fl. (fp) variyrkas19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att införasanktioner mot de kommuner som begår domstolstrots.1999/2000:So488 av m.fl. (kd) variyrkas15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om sanktionssystemför domstolstrots.1999/2000:Ub813 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om län somförsökslän för decentralisering av makten för ökatsamhällsengagemang.1999/2000:MJ753 av m.fl. (mp) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommunernasmiljö- och hälsoskyddsnämnder åter bör görasobligatoriska,1999/2000:N271 av m.fl. (fp) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om regionaltsjälvstyre.1999/2000:N388 av m.fl. (mp) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lokal demokrati.1999/2000:Bo231 av m.fl. (c) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införande avdirektvalda stadsdelsnämnder och kommundelningar. KommundelningarMotionernaI en centerpartistisk partimotion 1999/2000:K204 avLennart m.fl. föreslås bl.a. att regeringen istället för Kammarkollegiet tar ansvar för deninledande bedömningen huruvida en process siktandetill delning av en kommun skall inledas eller inte(yrkande 6). I motionen föreslås vidare attgrundregeln bör vara att en kommundelning skallbeviljas om en majoritet av invånarna i denkommundel som vill dela kommunen röstar ja till endelning (yrkande 7). I motion 1999/2000:Bo231 avEskil m.fl. (c) anförs att ett sätt attuppnå ett större medborgerligt engagemang kan varaatt tillåta bildandet av nya kommuner istorstadsområdena (yrkande 2 delvis).BakgrundFrågor om ändringar i reglerna för delning avkommuner m.m. har behandlats så sent som under våren1999 (bet. 1998/99:KU21). I detta betänkande harlämnats en utförlig redovisning av bestämmelserna ilagen (1979:411) om ändringar i indelning ikommuner och landsting (indelningslagen). Ibetänkandet redogörs också förkonstitutionsutskottets behandling avkommundelningsärenden från /91 t.o.m.1997/98. Utskottet hänvisar i denna del tillbakgrundsteckningen i det nämnda betänkandet.Vid utskottets behandling av motioner omkommundelningar (bet. 1998/99:KU21) intogen majoritet bestående av företrädarna för Moderatasamlingspartiet, , liberalernaståndpunkten att det borde bli lättare att delakommuner genom att procedurerna som har samband medkommundelningar underlättas och att regeringen bordeåterkomma till med förslag med dettasyfte. Detta beslöt ge regeringen tillkänna. Mot beslutet reserverade sigSocialdemokraterna och Vänsterpartiet.I direktiv 1999:98 som regeringen beslutade den 25november 1999 angående åtgärder för att stärka denmedborgerliga insynen och deltagandet i denkommunala demokratin aktualiseras frågan omkommundelningar med anledning bl.a. av det nämndabeslutet av . Enligt direktivenskall kommittén se över bestämmelserna iindelningslagen, i vilka förutsättningarna för attgenomföra en indelningsändring läggs fast, ochföreslå de ändringar som kan anses motiverade.Kommittén skall därför se över hur de procedurer somhar samband med kommundelningar kan underlättas,dvs. hur ärendena utreds, vem som beslutar samtmöjligheten att genomföra en snabb indelningsändringnär väl beslut fattats. Kommittén skall också göraen utvärdering av de allmänna kommunaldemokratiskaerfarenheterna från de kommundelningar somgenomförts i syfte att bl.a. se omoch i så fall på vilket sätt medborgarnas engagemangökat genom delningen. Kommittén skall också övervägabehovet av och formerna för en lagreglerad möjlighetatt besluta om extraval med anledning avindelningsändring.Demokratiutredningen har i sitt slutbetänkande Enuthållig demokrati (SOU 2000:1) i sammanhang med endiskussion om kommundelsnämnder och antaletorganisatoriska nivåer i kommunerna bl.a. anfört attmålkonflikten mellan ekonomisk bärkraft ocheffektivitet å ena sidan och medborgarinflytande åden andra i första hand bör lösas genom att delakommuner, framför allt när det gäller större städer.Därigenom får man ett sammanhållet ansvar förskatter och verksamhet inom kommunerna. ,anser utredningen, måste känslan för solidaritetenfördjupas så att exempelvis storstädernas starkasocioekonomiska segregering inte får orättfärdigagenomslag i fråga om resursfördelning.Utskottets bedömningI c-motion K204 föreslås vissa ändringar i reglernaför delning av kommuner beträffande dels ansvaretför den inledande bedömningen av ett ärende omdelning (yrkande 6), dels vilken betydelse som skalltillmätas att en majoritet i en viss kommundelröstat ja till en delning av kommunen (yrkande 7).Utskottet finner i denna del att bestämmelserna iindelningslagen kommer att bli föremål för enöversyn av en kommitté (dir. 1999:98) där denförstnämnda frågan omnämns särskilt. Därmed börmotionärernas önskemål vara tillgodosett i dennadel, varför motion K204 yrkande 6 (c) avstyrks.Vad gäller frågan om värdet av en opinionsyttring ien lokal folkomröstning, konstaterar utskottet atten folkomröstning enligt 5:3 kommunallagen är ettled i fullmäktiges beredning av ett ärende. Detinnebär att resultatet av en folkomröstning i ettkommundelningsärende är en omständighet somtillsammans med andra omständigheter skall liggatill grund för fullmäktiges prövning av ett sådantärende. Enligt 1:1 indelningslagen skall särskildhänsyn tas till befolkningens önskemål ochsynpunkter, men en ändring skall endast få kommatill stånd om den kan antas medföra bestående fördelför en kommun eller en del av kommunen eller andrafördelar från allmän synpunkt. Enligt förarbetenatill lagen är det inte heller tillräckligt medfördelar från kommunaldemokratisk synpunkt.Ett tillmötesgående beträffande motionärernasönskemål i denna del skulle enligt utskottets meningmarkant bryta hittillsvarande praxis och kräva enändring i indelningslagen. Dessutom innebär yrkandetatt uppfattningen hos befolkningen i den kommundelsom föreslås bilda egen kommun tillmäts särskildbetydelse, trots att en delning påverkar helakommunens befolkning. Utskottet, som anser attlagens bestämmelse om att särskild hänsyn skall tastill befolkningens önskemål och synpunkter utgör enrimlig grund vid bedömningen av ettindelningsärende, är inte berett att medverka förändring av beskriven art, varför motionK204 yrkande 7 (c) avstyrks.I motion Bo231 yrkande 2 delvis (c) förespråkasbildandet av nya kommuner i storstadsområdena medsyftet att öka medborgarnas engagemang i de lokalafrågorna. Utskottet noterar att Demokratiutredningenser kommundelningar som en lösning på målkonfliktenmellan å ena sidan ekonomisk bärkraft ocheffektivitet och å andra sidan medborgarinflytande.Enligt utskottets mening kan delning av kommuner ivissa enskilda fall ha gynnsamma effekter fråndemokrati- och inflytandesynpunkt, men delning börinte betraktas som en universallösning. Därtillkommer, som framhåller i detaktuella sammanhanget, en risk för att storstädernasstarka socioekonomiska segregering får orättfärdigagenomslag i fråga om resursfördelning, om man skulledela storstadskommuner i större omfattning. Medhänvisning till vad utskottet här anfört avstyrksmotion Bo231 (c) i denna del.Kommunala folkomröstningarMotionernaI partimotion 1999/2000:K204 av m.fl.(c) föreslås att som sin mening gerregeringen till känna att det är rimligt att stärkaden politiska minoritetens ställning ikommunfullmäktige genom att göra det möjligt att meden minoritet om förslagsvis en tredjedel genomdrivaen folkomröstning i fullmäktige (yrkande1). I motionen föreslås också att som sinmening ger regeringen till känna att regeringentillsätter en utredning för att belysaförutsättningarna för ökad direktdemokrati ikommunerna genom beslutande folkomröstningar(yrkande 2).I motion 1999/2000:K331 föreslår Per m.fl.(mp) att som sin mening ger regeringentill känna att 5 kap. 34 § kommunallagen ändras såatt folkomröstningar i viktiga frågor kan genomförasi ett kommunalförbund. Argumentet för detta är attkommunalförbund är uttryckligen undantagna frånmöjligheten att anordna folkomröstning och attalltmer samarbete mellan kommuner och landsting skeri kommunalförbundsform.BakgrundReglerna för kommunala folkomröstningar m.m. harredovisats i betänkande1998/99:KU21 . Utskottet hänvisar här tilldenna redovisning. På utskottets förslag gjorderiksdagen ett tillkännagivande om att enförstärkning av medborgarnas inflytande beträffandefolkin-itiativ i fråga om kommunala folkomröstningarbör utredas.I det nämnda betänkandet avstyrkte utskottetmotioner med ungefär samma innehåll som yrkandena 1och 2 i den här aktuella motion K204 (c). I fråga ombeslutande folkomröstning hänvisade utskottet tillett tidigare ställningstagande (bet. 1997/98:KU4)enligt vilket en sådan ordning skulle undergräva detrepresentativa demokratiska systemet. Utskottetkonstaterade i detta sammanhang att det svenskafolkomröstningsinstitutet både på nationell ochkommunal nivå är rådgivande med undantag förfolkomröstning angående vilande grundlagsförslag.Folkomröstning på nivå är ett led ifullmäktiges beredning av ett ärende, varvidfullmäktige beslutar på grundval av en prövning avalla omständigheter i ärendet, inklusive resultatetav en eventuell folkomröstning.Demokratiutredningen har i sitt betänkande Enuthållig demokrati (SOU 2000:1) behandlat frågan oms.k. folkinitiativ till folkomröstning meninte särskilt de här aktuella aspekterna av kommunalfolkomröstning. Inte heller i direktiven till denkommunaldemokratiska utredningen finns dessa frågormed (dir. 1999:98). Däremot skall frågan om utformningen avfolkinitiativ behandlas i enlighet med det nämnda tillkännagivandet avriksdagen.Reglerna för kommunalförbund i här aktuellt avseende återfinns i 5 kap. 34§ femte stycket kommunallagen, där det heter att kommunalförbund inte fåranordna folkomröstning eller anlita valnämnden i kommun som är för-bundsmedlem. Enligt kommentaren till kommunallagen får ett kommunal-förbundi stället vända sig till medlemmarna, om det anser sig behöva detta, varvidmedlemmarna har att fatta egna beslut om detta. Förbunden har dockmöjlighet att anordna opinionsundersökningar eller på annat sätt inhämtasynpunkter från invånarna i de kommuner eller landsting som ingår i ettkommunalförbund. De får dock inte anlita valnämnden i sådana fall. Folk-omröstning och anlitande av valnämnd kan förekomma beträffande frågor somberör kommunalförbund men i sådant fall i en medlems regi.Utskottets bedömningUtskottet avstyrkte motioner med ungefär samma innehåll som detsom framförs i motion K204 yrkandena 1 och 2 (c). Utskottet konstaterar attfrågan om minoritetsinitiativ i fullmäktige respektive frågan om beslutan-de folkomröstning inte tagits upp i direktiven till den kommittésom har till uppgift att föreslå åtgärder för att stärka den kommunala demo-kratin i olika avseenden.När det gäller frågan om minoritetsinitiativ anser utskottet att folkomröst-ning är ett så viktigt demokratiskt instrument att ett beslut om attgenomföra en sådan omröstning bör vara förankrat i en majoritet ifullmäktige. Om en rätt införs för en minoritet i fullmäktige att utlösa enfolkomröstning, upp-kommer enligt utskottets mening en risk att enminoritet utnyttjar en sådan möjlighet för att i onödan fördröja angelägnapolitiska beslut. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom detaktuella yrkandet i motion K204 (c) som avstyrks.När det gäller frågan om beslutande folkomröstning anser utskottet att ensådan ordning skulle försvaga det representativa demokratiska systemet.Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker motion K204 i denna del.I motion K331 (mp) föreslås ändringar i kommunallagen i fråga om möj-ligheten att genomföra folkomröstning i kommunalförbund. Som framgår avutskottets redovisning finns en möjlighet att låta medlemskommunerna varför sig svara för genomförandet av en folkomröstning i en viss fråga. Ettannat alternativ är att i stället för en folkomröstning genomföraopinionsun-dersökningar i kommunalförbundets egen regi. Mot denna bakgrundfinner utskottet att behovet av en regeländring inte har en sådan tyngd attdet är motiverat att gå motionärerna till mötes. Motion K331 (mp) avstyrks.MedborgarinitiativMotionenI partimotion 1999/2000:K204 föreslår m.fl. (c) att regering-en bör återkomma med förslag som möjliggör för medborgare att väckainitiativ i kommunfullmäktige (yrkande 3). Som en tänkbar modell för dettaframförs i motionen ett exempel från , där initiativ som samlat merän underskrifter av kommuninvånarna måste behandlas i fullmäktige inomsex månader.BakgrundFrågor om medborgerlig motionsrätt behandlades senast i konstitutionsut-skottets betänkande 1998/99:KU21 . Utskottet hänvisar härtill bakgrundsredovisningen i det nämnda betänkandet. Ett motionsyrkande (mp) avseende ändring i kommunallagen med syfte att möjliggöra för kom-munfullmäktige att ge de kommunalt röstberättigade motionsrättavstyrktes av utskottet med hänvisning till att frågan bereddes i Regerings-kansliet. Mot beslutet reserverade sig representanterna för Miljöpartietoch . Frågan har inte aktualiserats i de nämnda direktiven (dir. 1999:98) angående åtgärder för att stärka den medborgerliga insynenoch deltagandet i den kommunala demokratin.Utskottets bedömningÄrenden får enligt 5 kap. 23 § kommunallagen väckas av en nämnd, en le-damot genom motion, revisorerna, en fullmäktigeberedning eller styrelsen iett kommunalt företag, i de tre sistnämnda fallen med vissa förbehåll. En-skilda har möjlighet att väcka ett ärende om folkomröstning i en viss fråga. Härutöver finns möjligheten för enskilda att kontakta enskildaförtroendeval-da eller partigrupper med förslag om att en viss fråga böraktualiseras. Även den kommunala förvaltningen kan kontaktas på motsvarandesätt.Enligt utskottets mening är det viktigt att betona att den formella motions-rätten med den utformning den har i kommunallagen är ett uttryck för denrepresentativa demokratin och dess arbetsformer. I detta system förutsättsde politiska partierna och deras enskilda företrädare spela en aktiv rollbl.a. som kontaktlänkar mot partimedlemmar och allmänheten. me-ning finns det anledning att slå vakt om denna ordning.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom den aktuella motionensförslag om att införa med-borgerlig motionsrätt. Motion K204 (c) avstyrks idenna del (yrkande 3).Direktval till kommundelsorganMotionernaI partimotion 1999/2000:K204 föreslår m.fl. (c) att riksda-gen hos regeringen begär förslag till lagstiftning som möjliggör direktvaltill kommundelsnämnder (yrkande 8). Enligt motionärerna bör medborgarnasvilja få ett större lokalt genomslag genom införande av direktval till kom-mundelsnämnder. Ett likartat förslag framförs i motion 1999/2000:Bo231yrkande 2 delvis av m.fl. (c) och i motion 1999/2000:K244yrkande 6 av m.fl. (fp).BakgrundFrågor om direktval till kommundelsorgan behandlades i utskottets betän-kande 1998/99:KU21 . Utskottet hänvisar i denna del till bak-grundsbeskrivningen i det nämnda betänkandet. Utskottet avstyrkte två mo-tioner (fp) och (c) med motiveringen att frågan bereddes iRegeringskansliet. Mot beslutet reserverade sig representanterna förCenterpartiet och Folkpar-tiet liberalerna.I direktiv till kommittén med uppdrag att föreslå åtgärder för att stärkaden medborgerliga insynen och deltagandet i den kommunala demokratin (dir.1999:98) behandlas kommundelsnämnder. Kommittén skall enligt direktiven bl.a. belysa frågan om medborgarna upplever en ökad närhet och tillgänglig-hettill de förtroendevalda och den kommunala förvaltningen. Utvärderingenskall också belysa om den medborgerliga insynen har ökat och om fler med-borgare deltar i det lokala samhällslivet. Frågan om formerna för val tillkommundelsnämnder har inte aktualiserats i direktiven.Demokratiutredningen har i sitt slutbetänkande En uthållig demokrati (SOU2000:1) föreslagit att man, om kommundelning av olika skäl inte bedömsrimligt, bör pröva att införa direktval till kommundelsnämnder för att ökagenomskinligheten och möjligheterna för medborgare att bestämma vem somskall företräda dem.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att kommundelsnämndsreformen nu kommer att bliföremål för en allsidig utvärdering av den kommitté som har till uppgiftatt föreslå åtgärder för att stärka den kommunala demokratin i olikahänseenden. Utskottet finner det rimligt att resultatet av dennautvärdering föreligger innan ställning tas till frågan i vilka former valtill kommundelsorgan bör ske. Om utvärderingen ger vid handen att frågan omdirektval bör övervägas, bör kommittén enligt utskottets mening varaoförhindrad att göra detta. I avvaktan på att kommitténs arbete med fråganom kommundelsnämnderna avslutas bör enligt utskottet inte vidtanågon åtgärd med anledning av de förslag som väcks i motionerna K204 (c),Bo231 (c) och K244 (fp), varför de avstyrks i aktuella delar.Självförvaltning, brukarinflytande m.m.MotionernaI partimotion 1999/2000:K204 hemställer m.fl. (c) att riksda-gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsjälvförvaltning (yrkande 4). Enligt motionen vore det önskvärt attsjälvför-valtning och eget ansvarstagande för verksamheterna ökade iomfattning, vilket skulle kunna öka förståelsen för den politiskaprioriteringsdiskussio-nen och öka kvaliteten i den offentliga sektorn.Fler och starkare självför-valtningsorgan förutsätter beslut i ommöjligheten att i ökad ut-sträckning delegera beslutanderätt liksommöjligheten för medborgarna att själva ta initiativ tillsjälvförvaltningsorgan. Enligt motionärerna borde det vara möjligt förkommunala nämnder att delegera beslut direkt till ett själv-förvaltningsorgan. Det finns enligt motionen också skäl att ändra kommu-nallagen så att kommunerna skall vara skyldiga att tillmötesgå önskemål ominrättande av självförvaltningsorgan.I en annan partimotion 1999/2000:Sf637 föreslår m.fl. (c)att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om lokalt utvecklingsarbete (yrkande 5). Enligt motionen bör lokaltutvecklingsarbete stimuleras.