bet · GO01NU1 · 2000-11-30 00:00:00 — Verksamheten syftar bl.a. till att gekunskap om olika marknaders funktionssätt av betydelse i ettkonsumentperspektiv. Verksamhetsmålet för stödet till forskningen ärformulerat så att prioritet skall ges sådana forskningsprojekt som är avbetydelse för myndighetens verksamhet. Från verksamhetens start budgetåret1993/94 t.o.m. har ca 200 ansökningar kommit in, varav 72 fåttstöd. Verksamheten har bedrivits med stöd av det till Konkurrensverketknutna Rådet för konkurrensfrågor. Regeringen anser att inriktningen avkonkurrensforskningen skall behållas oförändrad.Regeringen beräknar anslaget för till 6,2 miljoner kronor.MotionenI motion 2000/01:Fi211 (fp) föreslås att utöverregeringens förslag skall tillföras anslaget till konkurrensforskning.Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. (38:18)PropositionenFrån anslaget täcks kostnader för räntestöd m.m. till varvsindustrinenligt förordningen (1989:824) om statliga stöd till fartygsfinansiering(upphävd genom 1992:1064) eller motsvarande äldre bestämmelser. Sedan år1993 fattas inga nya beslut om stöd enligt några av dessa bestämmelser.Några nya åtaganden som kan leda till utbetalningar från anslaget görssåledes inte längre.Regeringen beräknar anslaget för till 2 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen (38:19)PropositionenVarje budgetår sedan anslaget inrättades /93 har riksdagenanvisat för upprustning och drift av kanalen. Destatliga insatserna har bidragit till att kanalens värde somkulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål ökat.Regeringen beräknar anslaget för till 15 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. (38:20)PropositionenRiksdagen beslöt , på förslag av regeringen, att anslaget fåranvändas för att täcka sådana kostnader som kan uppkomma vidägarförvaltningen av samtliga statligt ägda bolag för erforderligautredningar, analyser m.m. i samband med omstruktureringsåtgärder (prop.1997/98:1, bet. 1997/98:NU1). Anslaget får också tills vidare belastas föratt täcka kostnader för förändring av ägandet, omstrukturering ochåtgärder samt i viss omfattning kapitaltillskott i enlighet medbemyndigande för förvaltning av åtta statligt ägda företag (prop.1995/96:141, bet. 1995/96:NU26). Vad gäller kapitalinsatser får det dockske högst i sådan omfattning att den faktiska belastningen motsvaras avextra utdelningsinkomster eller försäljningsintäkter. Anslaget får ävendisponeras för vissa kostnader som kan uppkomma till följd av försäljningav aktier m.m. enligt beslut om privatisering av statligt ägdaföretag (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:NU1 och prop. 1991/92:69, bet.1991/92:NU10). beslöt vidare att anslaget fårutnyttjas för alla de företag med direkt statligt ägande som redovisas iregeringens årliga redogörelse till över företag med statligtägande. Kapitaltillskott, förvärv av aktier m.m. får dock endast belastaanslaget efter beslut av i varje enskilt fall. När beslut fattasrörande utförsäljning, bildande eller omstrukturering av företag kan ivissa fall inte alla kringkostnader som är nödvändiga för att genomföraden av beslutade förändringen förutses. Anslaget får, enligtriksdagens sistnämnda beslut, disponeras för denna typ av oförutseddakostnader (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:NU1). Anslaget får härutöver,enligt vad som sades i budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1,bet. 1999/2000:NU1), användas för kostnader för förberedande av eventuellaförslag till om bolagiseringar samt för kostnader förgenomförande av beslut avseende bolagiseringar.De nu redovisade villkoren för hur anslaget får disponeras bör gälla äveni fortsättningen. Regeringen arbetar med att genomföra de beslut riksdagenfattat avseende det statliga ägandet och med att utveckla förvaltningen avdet statliga ägandet till att bli mer aktivt och professionellt. Samtidigtförbereds och genomförs de beslut fattat avseende ett antalspecifika bolag. Regeringen lämnar en skrivelse till riksdagenmed redogörelse för företag med statligt ägande.Regeringen beräknar anslaget för till 45 miljoner kronor.MotionernaAnslaget bör tas bort, anförs det i motion 2000/01:N361 (m). Eftersomregeringen under innevarande år inte avser att genomföra några ytterligareförsäljningar av statligt aktieinnehav är medlen i praktiken tänkta attanvändas till förvaltning av statligt ägda bolag, säger motionärerna ochfinner detta oacceptabelt. De anser att bolagen själva skall stå förförvaltningen och att kostnader som uppstår i samband med de försäljningarsom förhoppningsvis sker skall täckas avförsäljningsintäkterna.I motion 2000/01:N324 (kd) föreslås en besparing på 20 miljoner kronor.Företag som är verksamma på en konkurrensutsatt marknad skall inte ägas avstaten, anför motionärerna. De anser att statliga företag bör avyttras iden takt som marknaden kan absorbera och att utförsäljningen börfinansieras inom bolagen.En indragning av anslaget föreslås även i motion 2000/01:Fi211 (fp).Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknande motionsyrkanden som de här aktuella(bet. 1999/2000:NU1).Avgifter till vissa internationella organisationer (38:21)PropositionenAnslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande ivissa internationella näringspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer ärmedlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer ivalutakurser.Regeringen beräknar anslaget för till 6,5 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.RevisorsnämndenPropositionenRevisorsnämnden har till uppgift att handlägga frågor om godkännande ochauktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag och attutöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet.Revisorsnämndens verksamhet är helt avgiftsfinansierad. Under år 1999översteg kostnaderna intäkterna med . Även för år 2000beräknas kostnaderna överstiga intäkterna med ca 1,9 miljoner kronor.Riksdagens revisorer har granskat Revisorsnämnnden och lämnat ett förslagtill (förslag 1999/2000:11). Sammanfattningsvis föreslås attregeringen utvecklar sin redovisning och analys till avRevisorsnämndens uppnådda resultat, att regeringen övervägersammansättningen av med avseende på ledamöternas kompetenssamt att regeringen ser över formuleringen av verksamhetsmålen förRevisorsnämndens handläggningstider. Förslaget kommer att behandlas avlagutskottet i anslutning till en aviserad proposition omändring i revisorslagens övergångsbestämmelser.Inga motioner har väckts på detta område.Försäljning av till kommunPropositionenRegeringen begär bemyndigande att sälja statens aktier iGrängesbergs till kommun. beslöt (prop. 1987/88:25, bet. 1987/88:NU12) att godkänna överlåtelseavtal mellanSSAB och staten, innebärande att samtliga aktier i per överläts till staten samt att statenövertog personalansvar i med anställningsskydd t.o.m.utgången av . Gruvbolagets namn ändrades tillGrängesbergs (). etablerades dotterbolagetUtvecklings AB Laven med uppgift att stimulera etablerandet av nya företagi . I enighet mellan ägare, bolag, kommunen och de fackligaorganisationerna beslöts att gruvdriften skulle upphöra /90, dvs. Sedan nedläggningenhar GGAB:s verksamhet huvudsakligen bestått av personalavveckling,etablering av nya företag samt återställande av gruvområdet.Genom köpeavtal förvärvade kommun samtliga aktier iUtvecklings AB Laven från GGAB. I det förstnämnda bolaget låg all mark ochfastigheter tillhörande GGAB. Genom optionsavtal till detta köpeavtalmellan staten och kommun skall kommunen - under förutsättning avriksdagens godkännande - äga rätt men inte skyldighet (option) att frånsvenska staten förvärva samtliga aktier i mot erläggande av en krona.Köparen skall skriftligen hos svenska statenpåkalla inlösen av aktierna. Tillgångar som förvärvas på grund avutnyttjande av optionen skall kommun ta i anspråk för utvecklingav näringslivet i kommunen, företrädesvis inom orten kommun har i en skrivelse begärt att, enligtoptionsavtalet, få förvärva samtliga aktier i mot erläggande av enkrona. Svenska staten och kommun har träffat ettaktieöverlåtelseavtal avseende samtliga aktier i och som förutsätterriksdagens godkännande av försäljningen.Regeringen anser att optionsavtalet mellan staten och kommun skallfullföljas. Med hänsyn till den strukturomvandling som Grängesberggenomgått i samband med avvecklingen av gruvdriften ser regeringen det somlämpligt att de medel som finns i GGAB ianspråktas för att ytterligareutveckla näringslivet på orten. kommun har den bästa kunskapen attmöjliggöra detta.Inga motioner har väckts på detta område.Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjandeStyrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighets-verksamhet(39:1)PropositionenStyrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) är centralförvaltningsmyndighet för teknisk kontroll och nationelltackrediteringsorgan för laboratorier och för certifierings-, provnings-och besiktningsorgan. Myndighetsverksamheten omfattar ansvar för dentotala marknadskontrollen i - ett 20-tal myndigheters tillsyn påmarknaden av att produkter uppfyller väsentliga säkerhets-, miljö- ochhälsokrav. Härutöver har SWEDAC ett sektorsansvar för legal mätteknik ochädelmetallkontrollen. Ackrediteringsverksamheten svarar för avSWEDAC:s omsättning. Som ackrediteringsorgan har SWEDAC att i internt ochexternt arbete uppfylla högt ställda kvalitetskrav, och myndighetengenomgår internationella kvalitetsrevisioner. SWEDAC:s kvalitetssystemomfattar såväl ackrediteringsverksamheten som myndighetsdelen.Uppdragsverksamheten är helt självfinansierad.Regeringen beräknar anslaget för till 18,2 miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförs det i motion 2000/01:N366 (c). Motionärerna hänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inom svenska myndigheter.Centerpartiet föreslår - med denna motivering - besparingar på sammanlagtca på utgiftsområde 24 Näringsliv. Av detta beloppavser det här aktuella anslaget.Kommerskollegium (39:2)är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel ochhandelspolitik. I samband med ordförandeskap i EU skall kollegiet ha en ökad beredskap att biståRegeringskansliet i det löpande arbetet. Detta gäller särskilt arbetetinom den gemensamma handelspolitiken, arbetet för en ny WTO-runda,pågående WTO-förhandlingar om jordbruks- och tjänstehandel, arbetet föratt förbättra den inre marknadens funktion och förhandlingsarbetet iförhållande till länder utanför EU om slutande av - MutualRecognition Agreements - dvs. avtal om ömsesidigt erkännande avproduktgodkännande (provning och certifiering). Vidare är kollegiets rollsom samordningscentral och kontaktpunkt, liksom information om dennafunktion, viktig.Regeringen beräknar anslaget för till 57,6 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Exportfrämjande verksamhet (39:3)PropositionenAnslaget finansierar det statliga uppdraget till Exportråd() samt de särskilda treåriga (1999-2001) programmenMarknadsplats och Informationsteknik. drivs sedan år1972 gemensamt av staten och näringslivet genom och verksamheten grundar sig på ett avtal mellan de bådahuvudmännen. gällande avtal är . verksamhetinriktas på tre områden, nämligen exportinformation, exportutveckling ochexportkonsulting. Exportinformationen finansieras i huvudsak med statligamedel. Många exportutvecklingsprojekt är delfinansierade med statligamedel, medan exportkonsulting sker på marknadsmässiga grunder.Regeringen gör bedömningen att programmen Marknadsplats ochInformationsteknik bör fortsätta även . Programmen harinriktats på att främja i första hand små och medelstora företags handelmed . Vad avser åtgärder av övergripande branschkaraktär kan ävenutomeuropeiska marknader komma i fråga. Med anledning av Sverigesordförandeskap i EU förutser regeringen attExportrådet anordnar särskilda exportfrämjande aktiviteter i ochvissa andra europeiska länder.Regeringen beräknar anslaget för till 173,7 miljoner kronor.MotionenSverige importerar mer miljöanpassad teknik än somexporteras, sägs det i motion 2000/01:N366 (c). För att förstärka densvenska exporten av miljöanpassad teknik föreslår motionärerna attytterligare skall anslås till exportfrämjande insatser.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett liknande motionsyrkande som det häraktuella (bet. 1999/2000:NU1). Utskottet hänvisade bl.a. till ett treårigtprogram, med syfte att främja export av miljöteknikrelaterade varor ochtjänster, som bedriver, med en budget på 12 miljoner kronorför . Programmet, som är koncentrerat till regionalpolitisktprioriterade områden, planeras och genomförs tillsammans med regionalaaktörer.Under innevarande år har vidare ytterligare medel avsatts för miljöexport.Det rör sig om från och 4 miljonerkronor från Utrikesdepartementet.Vidare bör det noteras att har det statliga exportfrämjandetgenom varit föremål för en särskild utredning. Utredaren,direktör , redovisade sitt slutbetänkande Expert påexport (SOU 2000:102).AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning (39:4)PropositionenRegeringen begär godkännande av den i propositionen föreslagnainriktningen på verksamheten vid AB (), medinnebörd att förutom att bedriva finansieringsverksamhet för attfrämja svensk exportindustri och svenskt näringsliv - även skall kunnaengagera sig i annan svensk och internationell finansieringsverksamhet påkommersiella grunder.SEK:s verksamhet syftar främst till att tillhandahålla medellång och långexportfinansiering till svenska företag. Anslaget disponeras förersättning till SEK för eventuellt underskott som utgör skillnaden mellanintäkter och kostnader, huvudsakligen ränteintäkter och räntekostnader,inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter. Dessaränteskillnader avtar i takt med att gamla krediter förfaller. Villkorenför krediterna följer den s.k. konsensusöverenskommelsen inom OECD.Systemet med statsstödda exportkrediter gav ett överskott på 152miljoner kronor, och systemet med statsstödda krediter till gavår 1999 ett underskott på . Kostnaderna för desistnämnda krediterna minskar i takt med att dessa åtaganden upphör. SEKbudgeterar ett överskott i det statsstödda systemet såväl för somför de närmast följande åren.SEK fick en ny ägarstruktur. Statens ägarandel har ökat från50 % till genom en fondemission. () har köpt de aktier som tidigare tillhörde de svenska affärsbankerna.ABB äger därmed av aktierna i denna överenskommelsebehålls den nuvarande strukturen med staten och näringslivet som delägareav SEK. Som ett led i ägarförändringen ändrades även bolagsordningen föratt tillåta att SEK, förutom att bedriva finansieringsverksamhet för attfrämja svensk exportindustri och svenskt näringsliv, även kan engagera sigi annan svensk och internationell finansieringsverksamhet på kommersiellagrunder. Därmed kan finansieringsverksamheten breddas och utvidgas tillatt även omfatta projekt som indirekt gynnar svensk exportindustri.Regeringen beräknar anslaget för till 0,1 miljon kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Investeringsfrämjande (39:5)PropositionenDelegationen för utländska investeringar i , Invest in SwedenAgency (), är den centrala myndigheten för investeringsfrämjandeåtgärder. Verksamheten finansieras dels med anslagsmedel, dels med bidragfrån regeringen avseende regionalpolitiska medel och från s.k. partners iprojektverksamheten.Som ett led i regeringens styrning och uppföljning av ISA:s arbeteinitierades en utvärdering av vissa delar avmyndighetens verksamhet. Utredarna konstaterade bl.a. att utväxlingen avanslagsmedlen i är hög. En mer omfattande s.k. beslutsutvärdering avmyndigheten kommer att genomföras efter det att den har verkat ,dvs. Med anledning av ordförandeskap i EUunder förutser regeringen att anordnar särskildainvesteringsfrämjande aktiviteter i och vissa andra europeiskaländer.Regeringen beräknar anslaget för till 51,4 miljoner kronor.MotionenAnslaget bör minskas med , anförs det i motion 2000/01:N366 (c). Motionärerna hänvisar till att av hävd ärrestriktivt med att öka byråkratiseringen inom svenska myndigheter.Centerpartiet föreslår - med denna motivering - besparingar på sammanlagtca på utgiftsområde 24 Näringsliv. Av detta beloppavser det här aktuella anslaget.Näringslivsutveckling i (39:6)PropositionenRiksdagen beslöt att ytterligare -Östersjömiljard II - skulle avsättas för näringslivsutveckling iÖstersjöregionen (prop. 1997/98:150, bet.1997/98:FiU20). beslöts om Östersjömiljard I (prop.1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15). Det övergripande målet förÖstersjömiljard II angavs vara att, utifrån ett svenskt intresse,stimulera näringslivsutveckling i och handel med länderna i denna region.Medlen skall användas för näringslivssatsningar och omfatta stöd tillsåväl företagsetableringar som projektexport och marknadssatsningar samtstöd till angelägna miljö- och energisatsningar. Även vissa främjande- ochinformationsinsatser i regionen kan komma i fråga. Särskild vikt skallfästas vid små och medelstora företags deltagande i Östersjöhandeln.Verksamheten skall samordnas med och komplettera utvecklingssamarbetet medÖstersjöländerna. I enlighet med förslag från Östersjöberedningen harmålet för insatserna preciserats till att vara att förstärka svenskaföretags position i och att förbättra förutsättningarnaför svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv.Anslaget för var . För budgetåret 2000anslogs . Regeringen föreslår nu att 300 miljonerkronor anslås för ändamålet för . Inom ramen för anslagetavsattes ekonomiska vårproposition medel för att finansierautgifter för integrationsfrämjande åtgärder i . De samladeutgifterna för detta ändamål beräknas till 60miljoner kronor. Anslaget belastas vidare med vissa förvaltningsutgifter.För år 2000 beräknas dessa till , och för avseshögst avsättas för förvaltningsutgifter.MotionernaI fem motioner föreslås att det aktuella anslaget skall slopas. Anslagetför näringslivsutveckling i är en del av stödet tillCentral- och , sägs det i motion 2000/01:N361 (m). Stödetsstruktur är inte i överensstämmelse med de behov som föreligger varföranslaget bör upplösas och medel i stället tillföras det ordinarie anslagetgällande samarbete med , anför motionärerna.Östersjömiljarden bör upplösas och pengarna tillföras det reguljära stödettill , anförs det också i motion 2000/01:U509 (m).Dessa medel hanteras helt vid sidan av det övriga Östbiståndet, sägermotionärerna och hävdar att Östersjömiljarden är ett sätt att ställa medeltill statsministerns förfogande för internationella utspel. Det är lättatt dra paralleller med hur den fiaskoartade Sydafrikasatsningenhanterades, för vilket regeringen också ådrog sig konstitutionsutskottetskritik, anför motionärerna. De refererar till vad som sägs i propositionen(s. 72) om att målet för insatserna har preciserats till att "vara attförstärka svenska företags position i " och anser attdetta innebär att det numera öppet sägs att det är fråga om ett tillbistånd maskerat företagsstöd.Även i motion 2000/01:N324 (kd) föreslås att anslaget skall dras in.Kristdemokraterna anser inte att staten skall ge stöd tillföretagsetableringar utanför gränser, sägs det.I motion 2000/01:N366 (c) föreslås att skall flyttasfrån det här aktuella anslaget till det ordinarie Central- ochÖsteuropastödet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Anslaget till näringslivsutveckling i har visat sig hasvag träffsäkerhet, sägs det i motion 2000/01:Fi211 (fp). Motionärernaanser att anslaget bör dras in och en del användas för åtgärder för ökadkärnsäkerhet i Östeuropa.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motionsyrkanden liknande de här aktuella(bet. 1999/2000:NU1). I betänkandet hänvisades till en kartläggning avanvändningen av den första Östersjömiljarden som utskottet i juni 1999gett i uppdrag att göra. Utskottet anförde attverksamheten inom ramen för de s.k. Östersjömiljarderna präglas såväl avsolidaritet med som av ett intresse att främjaföretagsamhet och sysselsättning i . Utskottet underströk vikten avatt en grundlig utvärdering görs av verksamheten. En sådan utvärdering böravse såväl en sedvanlig utvärdering projekt för projekt som en utvärderingav arbetsmetoden som sådan, sade utskottet. Utskottet utgick från attregeringen i lämpligt sammanhang återkommer till med enredovisning av resultaten av utvärderingarna.Statssekreterare , , har i anslutningtill en överlämnad rapport över läget avseende pågående projekt inom ramenför Östersjömiljard I informerat utskottet om verksamheten. Regeringen fattat beslut om 68 projekt med en totalprojektkostnad på . I rapporten redovisas också attregeringen per har fattat beslut om 18 projekt med entotal projektkostnad på inom ramen för ÖstersjömiljardII.Hos revisorer genomförs en förstudie avseendeÖstersjömiljarderna. Förstudien är inriktad på att undersöka hurregeringens styrning av den första Östersjömiljarden fungerat och deåtgärder regeringen vidtagit för att ge den andra miljarden en annaninriktning. Beskrivning av hur regeringen planerar att utvärderaÖstersjömiljarderna kommer också att ingå. revisorer kommer ibörjan av att, på basis av förstudien, ta ställning till frågan omett granskningsprojekt avseende Östersjömiljarderna.Det kan också noteras att håller på med engranskning av organisering av särskilda projekt, dvs.de organisatoriska förhållanden under vilka vissa projekt genomförts. Ettav de projekt som behandlas är Östersjömiljarderna. Utskottetsgranskningsbetänkande planeras bli justerat inom kort.Avgifter till internationella handelsorganisationer (39:7)PropositionenAnslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande ivissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrandefaktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samtfluktuationer i valutakurser.Regeringen beräknar anslaget för till 16,8 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.ExportkreditnämndenPropositionenExportkreditnämndens (EKN) uppgift är att främja svensk export genomutfärdande av garantier. Garantierna skyddar mot förlustrisk i samband medexport till och investeringar i utlandet. Verksamheten skall bedrivas såatt den är självbärande över tiden och ger ett stöd åt densvenska exporten som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länderkan erhålla. EKN uppvisade för ett positivt resultat, 345 miljonerkronor, främst beroende på ökade premieintäkter och återvinningar. Underförsta redovisade EKN ett underskott på 3 273 miljonerkronor, till följd av att stora enstaka affärer med vissa länder har ökatriskkoncentrationen i portföljen på ett sätt som, enligt de principer EKNtillämpar, nödvändiggör särskilda avsättningar.EKN har en obegränsad upplåningsrätt i Riksgäldskontoret.Regeringen föreslår att denna bör gälla även för , vilketregeringen begär bemyndigande för. Regeringen föreslår ocksåatt EKN skall ha en fortsatt låneram på förinvesteringar. Regeringen föreslår vidare att ramarna 2001 höjs från till förordinarie exportkreditgarantier, på grund av att dessa åtaganden beräknaskomma att öka kraftigt . Ramen för investeringsgarantier börfastställas till oförändrat . I dessa båda avseendenbegär regeringen också bemyndigande.MotionenI motion 2000/01:N223 (v) begärs tillkännagivanden i två avseenden,nämligen dels om att sammansättningen av börses över så att denna får en bredare folklig förankring, dels om att degällande sekretessbestämmelserna bör ses över så att nämndens verksamhetblir öppnare. Regeringen gav EKN i uppdrag att utarbeta enmiljöpolicy som även skulle omfatta miljöbedömningar av garantigivningenoch som trädde i kraft , konstaterar motionärerna. De anserdock att den nya policyn har stora brister. Det gäller för det första attpolicyn föreskriver att EKN skall begära in och granskamiljökonsekvensbedömningarna för projekt som skall beredas, men bara förstörre projekt i branscher med stora miljörisker.