bet · GO01JuU1 · 2000-11-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av ökade polisresurser i län.Åklagarväsendet2000/01:Ju302 av och () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förläggning av ekobrottsmyndighetskontor till Umeå.2000/01:Ju305 av och () variyrkas: tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om åklagarmyndigheternas resurser och kompetens i syfteatt stävja ekonomisk brottslighet.2000/01:Ju306 av () vari yrkas: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs omspecialistkompetens för åklagare.2000/01:Ju913 av m.fl. (kd) vari yrkas8. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om Ekobrottsmyndigheten.2000/01:Ju933 av och () vari yrkas13. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att avskaffa den särskilda ekobrottsmyndigheten.Domstolsväsendet2000/01:Ju404 av () vari yrkas: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs ombehovet av bevarande av nuvarande två tingsrätter i (och ).2000/01:Ju407 av m.fl. (kd) vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att antalet tingsrätter i princip skall behållasoförändrat.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att delegation till regeringen attfastställa domstolsorganisationen bör återkallas.2000/01:Ju408 av och (c, fp) vari yrkas2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att pågående försöksverksamheter, såsom t.ex.Hallsbergs tingsrätt bör följas upp.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att varje förändring av domstolsorganisationen skallföregås av ett riksdagsbeslut.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att bevara den nuvarande tingsrättsorganisationen iKarlskoga och Lindesberg.2000/01:Ju409 av () vari yrkas2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att Tierps tingsrätts verksamhetsområde utökas.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att betydelsen av notarietjänstgöring hos mindretingsrätter uppmärksammas.2000/01:Ju412 av m.fl. (s) vari yrkas: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enöverflyttning av registrering av företagshypotek till Patent- ochregistreringsverket, RSV.2000/01:Ju414 av () vari yrkas: tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av attbevara nuvarande tre tingsrätter i län.2000/01:Ju415 av m.fl. (m) vari yrkas2. begär att regeringen återkommer med förslag tillinrättandet av ett fristående råd för domarutnämningar.3. begär att regeringen återkommer med förslag tillreformering av domstolsadministrationen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om den framtida domstolsorganisationen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om ett närmande mellan de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna.6. avslår regeringens förslag om bemyndigande förregeringen att besluta om de obligatoriska momenten i domarbanan.2000/01:Ju418 av () vari yrkas: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs omkonsekvensen om tingsrätten för och blir förlagd tillBoden.2000/01:Ju820 av () vari yrkas: tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att riksdagenskall avgöra hur rättsväsendet organiseras och därmed besluta omhuruvida tingsrätter skall avvecklas.2000/01:Ju913 av m.fl. (kd) vari yrkas12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att slå ihop de allmänna domstolarna medförvaltningsdomstolarna.2000/01:Ju921 av m.fl. (c) vari yrkas14. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att beslut som rör förändringar avdomstolsorganisationen skall fattas av riksdagen.15. begär att regeringen lägger fram förslag om enparlamentarisk kommitté för att utreda förslaget om att lägga nedDomstolsverket och decentralisera ut dess verksamhet.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en översyn av notariemeriteringssystemet.2000/01:Ju927 av m.fl. (m) vari yrkas9. avslår i enlighet med vad i motionen anförs regeringensbegäran om bemyndigande att närmare ange detaljer och tidsfrister förde obligatoriska momenten i domarbanan.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av en övergripande plan för reformarbetet avdomstolsväsendet.2000/01:Ju933 av och () vari yrkas14. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om organisation och samordning inom domstolsväsendet.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en förutsättningslös och samlad utredning omdomstolsväsendet.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om nedläggning av mindre tingsrätter.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om tillsättning av de högsta domartjänsterna efteröppet ansökningsförfarande.Kriminalvården2000/01:Ju501 av () vari yrkas: tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att som ettförsta led verka för minst en drogfri anstalt i respektivekriminalvårdsregion.2000/01:Ju504 av och () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om försöksverksamhet med intensivövervakning med s.k.elektronisk fotboja enligt "back door"-modellen.2000/01:Ju511 av m.fl. (kd) vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om drogfria anstalter.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av fler motivations- och behandlingsplatser.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om väl fungerande motivationsavdelningar med kognitivaprogram.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att införa generella regler för övervakade besök fördem som dömts till fängelse för narkotikabrott i två tre månader.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att utöka personalen på anstalterna och fortbildapersonalen för kvalificerade insatser.2000/01:Ju512 av m.fl. (kd) vari yrkas: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attomedelbart åtgärda situationen på landets häkten.2000/01:Ju514 av () vari yrkas: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder förpersoner som blir frigivna från fängelse.2000/01:Ju913 av m.fl. (kd) vari yrkas22. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av en kontaktperson i samband med och efterfrigivningen.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om utslussningsboende för långtidsdömda för attuppmuntra självständighet och ansvarstagande.2000/01:Ju921 av m.fl. (c) vari yrkas19. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att förbättra narkotikasituationen inomkriminalvården.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om livet efter fängelsevistelsen.2000/01:Ju927 av m.fl. (m) vari yrkas14. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om narkotikafria anstalter.2000/01:Ju931 av m.fl. (m) vari yrkas9. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om narkotikafria fängelser och att det inom varjekriminalvårdsregion bör skapas minst en drogfri anstalt.2000/01:Ju933 av och () vari yrkas29. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om kvinnor i kriminalvården.2000/01:So449 av m.fl. (mp) vari yrkas2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om missbruksvård i kriminalvården.2000/01:Bo405 av m.fl. (v) vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om hemlöshet för personer som vårdats inomkriminalvården.Brottsförebyggande rådet, m.m.2000/01:Ju231 av () vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en bred och folklig offensiv mot brott ochvåldstendenser.2000/01:Ju905 av och () vari yrkas:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om behovet av en konkret plan för att minskaungdomskriminalitet.2000/01:Ju909 av () vari yrkas: tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utforma ettnationellt handlingsprogram för att minska antalet ungdomar som gör sigskyldiga till tillgrepp på fortskaffningsmedel och för att minskaungdomsvåldet.2000/01:Ju916 av m.fl. (kd) vari yrkas: Riksdagenbegär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder i syfte attminska minderårigas brottslighet.2000/01:Ju917 av () vari yrkas: tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på enutredning om konsekvenser av ungdomsrån.2000/01:Ju921 av m.fl. (c) vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att stärka normbildningen inom familjen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att stärka normbildningen inom det civila samhället.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om gemensamma ärendehanteringssystem.2000/01:Ju929 av m.fl. (m) vari yrkas1. begär att regeringen lägger fram en kartläggning av hurlagstiftningen kan förbättras i syfte att förtydliga föräldrars ochandra vårdnadshavares ansvar i rollen som normöverförare i enlighet medvad som anförs i motionen.2000/01:Ju933 av och () vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om förebyggande insatser från skola och socialamyndigheter för att minska risken för att barn kommer snett i livet.2000/01:So543 av m.fl. (mp) vari yrkas1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en tvärvetenskaplig forsknings- ochutvecklingsverksamhet.2000/01:Bo223 av () vari yrkas4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om trygghet för medborgarna.Brottsoffermyndigheten2000/01:Ju911 av m.fl. (m) vari yrkas17. begär att regeringen lägger fram förslag om ett 20-procentigt avdrag på de intagnas ersättning för att finansieraBrottsofferfonden.2000/01:Ju930 av m.fl. (m) vari yrkas2. beslutar återställa den ursprungliga ordningen avseendedispositionen av influtna medel till Brottsofferfonden i enlighet medvad i motionen anförs.4. begär att regeringen lägger fram förslag om ett 20-procentigt avdrag på fångarnas ersättning att användas tillfinansieringen av Brottsofferfonden.5. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i45 § lagen (1974:03) om kriminalvård i anstalt. InledningAllmäntUtgiftsområde 4 Rättsväsendet omfattar anslag till bl.a. polisväsendet,åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården,kronofogdemyndigheterna, ,, , ochrättshjälpskostnader. anslogs knappt 22,7 miljarder kronormedan utgifterna beräknas uppgå till -mellanskillnaden utgörs av vissa tillskott på tilläggsbudget ochianspråktaget anslagssparande. De tyngsta anslagsposterna är polisenmed - efter tillskott på tilläggsbudget - 11,6miljarder kronor, kriminalvården med ochdomstolsväsendet med 3,4 miljarder kronor.För år 2001 har bestämt utgiftsramen för rättsväsendet till23 973 166 000 kr.Inom rättsväsendets verksamhet kan urskiljas två huvudsakligaområden. Det ena området rör kriminalpolitiken, sammanfattningsvisfrågor om brott och straff och, inte minst, frågor som rörbrottsförebyggande verksamhet. Det andra området rör rättskipningen ochorganisationen av rättsväsendet.Den centrala uppgiften för rättsväsendets myndigheter är att värnaden enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Detta ger verksamheteninom rättsväsendet en särställning i den statliga verksamheten, och denär en förutsättning för ett fritt och demokratiskt samhälle. Uppgiftenfullgörs bl.a. genom att myndigheterna inom rättsväsendet förebyggeroch beivrar brott och sörjer för verkställighet av utdömda straff. Inomrättsväsendet löses också tvister, såväl mellan enskilda som mellanenskilda och det allmänna. Vidare verkställs rättsanspråk som intekunnat regleras på frivillig väg.Verksamheten inom rättsväsendet är i princip av den karaktären attden är och också fortsättningsvis skall vara en statlig angelägenhet.Detta ställer särskilda krav på verksamheten. Sådana krav är t.ex. attpolisen har resurser att förebygga och bekämpa brott och attverkställigheten av straff präglas av säkerhet och humanitet samt attenskilda som vänder sig till domstolarna kan få sin sak prövad på etträttssäkert sätt och inom rimlig tid och få hjälp med verkställighetenav dom eller beslut när det behövs.Inom rättsväsendet pågår ett omfattandemoderniseringsarbete i syfte att öka rättstryggheten ochrättssäkerheten samt för att öka rationaliteten och effektiviteten irättsväsendets arbete. Detta ger också bättre förutsättningar för attförebygga och bekämpa brottslighet och för att öka tryggheten. Viktigautgångspunkter i förändringsarbetet är medborgarperspektivet och enhelhetssyn som ställer krav på en långtgående samverkan mellanrättsväsendets myndigheter, givetvis med respekt för den grundlägganderollfördelningen. Här förtjänar domstolarnas och domarnas oberoendeställning särskilt att framhållas. Centrala beståndsdelar i arbetetbör, som regeringen anför, vara frågor om verksamhetsutveckling hosmyndigheterna, kontinuerlig fortbildning av personalen, främjande avjämställdhet och etnisk och kulturell mångfald, en fortsatt utvecklingav organisationsstrukturerna och en ständigt pågående översyn ochanpassning av lagstiftningen.Genomgripande organisatoriska förändringar har redan gjorts inompolisen, åklagarverksamheten och kriminalvården. Det har inte varitutan svårigheter att förena organisationsförändringarna med debesparingsambitioner som funnits inom rättsväsendet likaväl som inomall annan statlig verksamhet. har dessutom genomförtsväsentliga reformer som polisens nya problemorienterade arbetssätt ochreformeringen av påföljdssystemet. Som regeringen anför måsteutvecklingsarbetet fortsätta. Utskottet återkommer under rubrikenKriminalpolitikens inriktning till hithörande frågor.När det gäller domstolsorganisationen har utvecklingsarbetetemellertid ännu inte nått fullt så långt som inom nyssnämnda områden.En betydelsefull orsak härtill är den befintliga, kompliceradeorganisationsstrukturen och att regeringen, med instämmande,valt att arbeta med en förutsättningslös modell där hänsyn kan tas tillde olika förutsättningar som råder i olika delar av landet. Utskottetåterkommer till denna fråga när anslaget till Domstolsväsendetbehandlas. Utskottet vill ändå här konstatera att moderniseringen avdomstolsväsendet i ökande utsträckning skall utgå från en helhetssyn påverksamheten, en långtgående myndighetssamverkan och ettmedborgarperspektiv. Grundläggande delar är renodling av domstolarnasarbetsformer och arbetsuppgifter och en reformering avtingsrättsorganisationen.Slutligen vill utskottet i detta avsnitt något beröra betydelsen avatt det internationella samarbetet ökar. Detta är långtifrån enbart enföljd av medlemskap i unionen och det nuförestående svenska ordförandeskapet i unionen även om dettanaturligtvis ställer särskilda krav, bl.a. på nationell samordningmellan verksamhetsområden och myndigheter liksom mellanJustitiedepartementet och myndigheterna inom rättsväsendet. Enhuvudfråga vid sidan av det internationella utvecklingssamarbetet ärsåledes utvecklingen av det internationella polis- ochåklagarsamarbetet liksom samarbetet mellan andra organ inomrättsväsendet i skilda länder. Detta kräver i sin tur att detinternationella samarbetet i lagstiftningsfrågor vidareutvecklas så attnationella och internationella regelverk anpassas till dagens ochmorgondagens krav.Kriminalpolitikens inriktningMålet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamhetensyftar framför allt till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet,att förebygga brott och lagföra dem som begår brott, att verkställapåföjder och rättsanspråk och ge stöd till dem som drabbas av brott.Arbetet skall utgå från principen om alla människors lika värde ochrespekt för den enskildes integritet och värdighet.Det kriminalpolitiska arbetet bör enligt utskottets mening grundas påen helhetssyn och på en inriktning av den allmänna politiken som ledertill social trygghet, en rättvis fördelning och ett samhälle som vilarpå solidaritet mellan människor. Hänsynen till brottsoffren är en delav den helhetssyn som utskottet här gör sig till tolk för.Utskottet vill också understryka betydelsen av det brottsförebyggandearbetet som en hörnsten i de kriminalpolitiska strävandena.Brottsligheten måste angripas med en bred kriminalpolitisk ansats. Härär vissa delar av samhällspolitiken särskilt betydelsefulla. Åtgärdersom rör barn och ungdomar, alkohol och droger, arbets- ochbostadsmarknaden och utbildning har särskilt stor potential när detgäller att förebygga brottslighet. Det råder också allmän enighet omvikten av att det brottsförebyggande arbetet koncentreras på bredaåtgärder som riktar sig till barn och ungdom och att föräldrar, skolaoch föreningsliv engageras i det arbetet. Vidare måste de brott sombegås leda till adekvata reaktioner från samhällets sida. I det ingårnaturligtvis att ta till vara brottsoffrens intressen men också att detfinns en human och säker kriminalvård vars verksamhet inriktas på attmotverka återfall i brott.Ett centralt inslag är, som regeringen framhåller, att medborgarper-spektivet präglar kriminalpolitiken. I det brottsförebyggande arbetetär detta perspektiv och kravet på samverkan mellan myndigheter ochandra berörda tydligare än på många andra områden. En grundtanke meddet nationella brottsförebyggande programmet Allas vårt ansvar (Ds1996:59) och med det brottsförebyggande arbete som bedrivs inomkommunerna, bl.a. med stöd av , är just attbrottsligheten måste angripas i samverkan med dem som berörs av den.Detta gör sig naturligtvis särskilt starkt gällande i fråga om den s.k.vardagsbrottsligheten, som utgör majoriteten av antalet anmälda brott.Här har närpolisverksamheten och närpolisens samarbete med t.ex.skolan, brottsofferjourer, föreningslivet och andrafrivilligorganisationer en särskild betydelse. Brottsförebyggandeinsatser i storstadsområdena är en mycket angelägen uppgift samtidigtsom det brottsförebyggande arbetet där är mer komplicerat genom att detvisat sig svårare att i ett brottsförebyggande arbete engagera invånareoch kommunala organ i sådana områden där brottsligheten är särskilthög. Här görs särskilda insatser av Brottsförebyggande rådet.Den organiserade brottsligheten måste emellertid angripas med andrametoder. Utskottet tänker här bl.a. på tvångsmedelsregleringen och påmöjligheten att använda modern teknik i kriminalunderrättelsearbetet.Också samarbetet inom den öppna polisen och mellan den öppna polisenoch Säkerhetspolisen har betydelse. Här kan nämnas att hithörandefrågor övervägs i betänkandet Den centrala polisen (SOU 2000:25) därremissbehandlingen avslutats och beredning nu pågår iJustitiedepartementet.När det gäller den grova, i många fall organiserade och gränsöver-skridande, brottsligheten är det internationella samarbetet särskiltviktigt. Av stort värde för insatserna mot den internationellabrottsligheten i är samarbetet inom den europeiska polisbyrånEuropol. Inom EU pågår också i övrigt ett omfattande arbete med attförbättra såväl det polisiära samarbetet som samarbetet på deninternationella straffprocessrättens område och ett samarbete pååklagarnivå, Eurojust, har inletts. , som numeragenom Amsterdamfördraget är helt knutet till EU, kommer också attstärka det polisiära och rättsliga samarbetet. För svenskt vidkommanderäknar regeringen med att blir operativ medlem i Schengen imars 2001. I är de svenska insatserna på det rättsligaområdet särskilt inriktade på ett fördjupat samarbete med grannländernaEstland, , och . Också inom ramen för FN:snarkotikaprogram och FN:s brottsförebyggande och straffrättsligakommission pågår ett viktigt utvecklingsarbete. Här kan nämnas att detpågår ett lagstiftningsarbete som syftar till ratificering av stadganför FN:s . Samarbetet på internationellnivå leder alltså till ständigt förbättrade möjligheter att effektivtingripa mot den grova brottsligheten med internationell anknytning.Samtidigt kommer svensk polis med fredsfrämjande uppdrag i ökadutsträckning att ingå som en del i humanitärt stöd ochutvecklingsbistånd i samband med återskapande eller uppbyggnad avrättsväsendet i ett konflikt-område.Ett självklart krav på rättsväsendet är att brott utreds och attlagföring sker inom rimlig tid. har kritik riktats motden brottsutredande verksamheten, och har tillkännagivit attregeringen bör låta utreda frågan om ett oberoende organ för tillsyn avpolisens och åklagarnas förundersökningsarbete; vidare borde frågan omen specialisering av utredningsverksamheten inom närpolisen utredas(revisorers förslag 1999/2000:RR7, bet. 1999/2000:JuU11,rskr. 1999/2000:211). Regeringen anmäler i propositionen sin avsikt attinom kort besluta om en översyn av brottsutredningsverksamheten.Utskottet vill för sin del i detta sammanhang understryka att ettsnabbt utredningsförfarande innebär en säkrare bedömning av brotteteftersom tilltalade, målsägande och vittnen har händelsen i färsktminne. En snabb behandling gör påfrestningen på målsägande och vittnenmindre och den har också, inte minst när det gäller ungalagöverträdare, pedagogisk betydelse - det ligger enligt utskottetsmening ett stort värde i att det på en brottslig gärning snabbt följeren reaktion från samhällets sida.I budgetpropositionen anlägger regeringen just ett sådant brettperspektiv på brottsbekämpningen som utskottet förordar. Här beskrivsockså förändringsarbetet som inte bara omfattar sådana faktorer somutskottet nu nämnt utan också t.ex. en beskrivning av myndigheternasåtgärder mot den särskilt allvarliga brottsligheten. En utveckling avverkställighetsinnehållet i det straffrättsliga påföljdssystemet är enannan väsentlig del där siktet är inställt på åtgärder som skallförhindra återfall i brott. Ett annat viktigt uppdrag förkriminalvården är att inom ramen för en human kriminalvård ökasäkerheten inom anstalterna och förhindra att intagna missbrukarpermissioner eller avviker.Utskottet vill för sin del understryka vikten av att bakomliggandeorsaker till kriminalitet undanröjs och att tidiga åtgärder sätts in.Missbruk, arbetslöshet och andra omständigheter av social karaktär harstor betydelse för brottslighetens utveckling. Utskottet noterar medtillfredsställelse den storstadssatsning som pågår sedan förra året.Inom ramen för storstadsarbetet kommer det brottsförebyggande arbetetenligt vad regeringen anför att ges större tyngd. Det långsiktiga måletär att alla stadsdelar i storstäderna skall uppfattas som attraktivaoch trygga av sina invånare och utgöra goda och hälsosamma livsmiljöer.Det sagda innebär, som utskottet inledningsvis anförde, attbrottsligheten måste angripas på bred front. Det är således intetillräckligt att, i linje med vad som anförs i motion Ju911 (m),hänvisa till det individuella ansvaret för brott även om utskottet kaninstämma i att det straffrättsliga ansvaret vilar på individen.Betydelsen av samhällsutvecklingen i stort får enligt utskottets meninginte underskattas. Utskottet vill här särskilt understryka attsamhällets insatser för barn och ungdomar, liksom verksamheten inomskola och socialtjänst, är centrala delar av en kriminalpolitik sombygger på helhetssyn och kunskap. Motionen avstyrks.Vad utskottet nu anfört hindrar naturligtvis inte att ocksåbrottsbekämpningen har stor betydelse. Brottsligheten innebär ettangrepp på människors liv, hälsa, integritet eller egendom ochförorsakar lidande och otrygghet. Den medför också betydande kostnaderför enskilda och samhället och kan i sina grövsta uttrycksformer och isin förlängning utgöra ett hot med den demokratiska rättsstaten ochgrunderna för vår samhällsgemenskap.