bet · GN01SoU8 · 2000-02-22 00:00:00 — Allamänniskor - äldre som yngre - skall behandlasrättvist, jämlikt och med aktning oavsett ålder,kön, ekonomiska förutsättningar, ras eller etniskbakgrund, funktionshinder eller annan omständighet.Utskottet kan konstatera att många äldre aktivtdeltar i föreningsliv och frivilligverksamheterliksom i politiska organisationer. Genompensionärsråd ges de äldre möjlighet till inflytandeöver den kommunala verksamheten. Det ankommer påkommuner och landsting att utveckla verksamhetenytterligare.Utskottet vidhåller också att en långsiktigförändring av regler, villkor och attityder påområdet är nödvändig. Det är därför glädjande attett aktivt arbete pågår för att förändra attitydernatill de äldre. En rapport om de aktiviteter som genomförtsoch dess effekter för fortsatt verksamhet kommer attavlämnas till regeringen . EU harockså i olika sammanhang lyft fram behovet av att tatill vara de äldres resurser i samhället.Vidare kan utskottet konstatera att denparlamentariska äldreberedningen har att särskiltbeakta behovet av åtgärder som innebär att äldresresurser i form av erfarenheter, kompetens ochkunskaper i högre utsträckning tas till vara inomolika samhällssektorer. Motionerna So262 (fp)yrkandena 5 och 10, So320 (kd) yrkandena 1 och 2,So323 (fp) yrkande 1, So326 (c) yrkandena 5 och 6och So336 (kd) yrkande 1 är därmed i huvudsaktillgodosedda genom det arbete som pågår på mångahåll. Motionerna avstyrks.Inriktningen av äldrepolitiken m.m.MotionerEtt stort antal motioner tar upp frågor kring deäldres valfrihet, alternativa driftsformer,äldrepeng m.m.I motion So372 av m.fl. (m) begärstillkännagivanden till regeringen om vad i motionenanförts om bristande valfrihet i äldreomsorgen(yrkande 2), om möjligheterna att starta nyaomsorgsverksamheter (yrkande 3), om bristandealternativ i äldreomsorgen (yrkande 4), om hindermot okonventionella omsorgslösningar (yrkande 5), ombrister i integritet och självbestämmande (yrkande6), om hinder för äldre att flytta inom landet(yrkande 7), om hinder för äldre att flytta tillutlandet (yrkande 8), om offentlig styrning aväldreomsorgen (yrkande 9) och om reformer förvalfrihet och alternativ i äldreomsorgen (yrkande10). Vidare yrkas att hos regeringen begärförslag till ändringar i socialtjänstlageninnebärande ökad valfrihet genom införande aväldrepeng i enlighet med vad som anförts i motionen(yrkande 11). Motionärerna anför att behovet avmångfald och alternativa lösningar ökar när fysiskabegränsningar sätter in. De anser det ytterstolyckligt om kommunen i det läget sätter upp gränsersom i praktiken innebär att valfriheten baraomfattar att tacka ja eller nej till den service somerbjuds. Verklig valfrihet och förnyelse kräver attnya alternativa utförare får vara med och erbjudasina tjänster. Det krävs också okonventionellalösningar. kan någon vilja ha helt andraformer av hjälp än den som kommunen erbjuder. Detkan t.ex. handla om att betala en extra slant tillaffären så att man kör hem tunga matvaror som denäldre inte själv kan bära hem, det kan handla om attanpassa bostaden till de rörelsehinder ellerliknande som den äldre har eller om att flytta kanske dyrare lägenhet som är mindreotillgängligt belägen. Motionärerna anser attbristen på flexibilitet i användningen av kommunensmedel för vård och omsorg är uppenbar. De villinföra en äldrepeng för att ge den enskildemöjlighet till ett större inflytande över vem somhjälper honom/henne i hemmet och med vad han/honfår hjälp. Rätten till äldrepeng bör införas isocialtjänstlagen. Nivån på äldrepengen bör dockfastställas på lokal nivå i varje kommun, anförsdet. Utgångspunkten för äldrepengens storlek börvara att äldrepengen motsvarar den kostnadsbesparingsom kommunen erhåller genom att en individ avstårfrån kommunalt driven äldreomsorg.Biståndsbedömningen i det enskilda fallet bör göraspå individuell nivå och av kommunen.Biståndsbedömningen skall kunna överklagas på sammasätt som . Motionärerna anser att det pålängre sikt bör eftersträvas att den äldre skallkunna ta med sig äldrepengen över kommungränser ochnationella gränser. Möjligheterna för äldre attvälja äldreboende i annan kommun har slagits fasti lag, men kan ännu inte sägas gälla i praktiken,anför motionärerna. En uppföljning somSocialstyrelsen gjort visar att antalet ansökningarom flyttning till annan kommun har ökat liksomantalet bifallna ansökningar. Trots detta har inteandelen personer som erhåller plats förändratsnämnvärt. Anledningen är att det i många kommunerfinns en brist på platser vilket gör attväntetiderna i många fall blir lång. Motionärernaanför att inom EU finns en rätt att tamed sig vissa sociala förmåner när man flyttar mendetta gäller inte för de offentliga medel somfinansierar äldreomsorgen. Utländska medborgare somflyttat till får automatiskt rätt tillsvensk äldreomsorg, oavsett var de tillbringar sittyrkesverksamma liv. Det går inte att utgå från attreglerna ser ut på det sättet i andra länder, anförmotionärerna. De anser att det kan ifrågasättas attendast personer som klarar sig utan olika former aväldreomsorg skall ha möjlighet att flytta utomlands.I motion So313 av och Per-SamuelNisser (båda m) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omäldres rätt och möjlighet att bo och erhålla vårddär de så önskar (yrkande 1), om en obligatoriskäldrevårdsförsäkring (yrkande 3) och omäldrevårdspeng (yrkande 4). Motionärerna anser atten särskild, obligatorisk äldrevårdsförsäkring somomfattar hela den kommunala äldrevården såsomhemtjänst, ålderdomshem, servicehem och sjukhem, börutredas. Oavsett vårdform och om vården bedrivskommunalt eller privat skulle finansieringen klarasoch möjligheterna till full valfrihet i boende ochvård kunna tillgodoses, anför de. Äldrevårdspengenskulle gälla lika för alla i kommunen och användasför att betala äldreomsorg såväl i hemmet som förvård i privat eller kooperativt drivna vårdhem. Detär en självklarhet att alla skall ha rätt attbosätta sig var de vill och få den vård de behöveroch önskar var de vill. Tills dess att hälso- ochäldrevårdsförsäkringen genomförs är det därför,enligt motionärerna, rimligt att hemkommunenmedverkar i finansieringen för de äldre som villflytta. Vidare begärs i motionen också etttillkännagivande om finansiering av sjukhemsvård(yrkande 2). Motionärerna anser att dagenssjukhemsvård inte i första hand är boende utansjukvård och därför borde likställas med annansjukvård.I motion So364 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag somsäkerställer att enskilda alternativ bland desärskilda boendeformerna kan garanteras villkor somär likvärdiga med den kommunala verksamheten(yrkande 3). Motionären anför att kommunerna börbehålla finansieringsansvaret för äldreomsorgen. Hananser dock att mycket talar för att kvaliteten ochmångfalden skulle öka och kostnaderna hållas neregenom ökad konkurrens. Det är därför viktigt attvarje möjlighet till konkurrensutsättning ochenskilda initiativ för att utveckla verksamheten tastill vara, anför han.I motion So320 av m.fl. (kd)yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om valfrihet iäldreboendet (yrkande 11). Motionärerna anser attdet måste åligga kommunen att kunna tillförsäkra denäldre befolkningen den trygghet som det innebär attveta att det finns en tillräckligt utbyggdäldreomsorg, både i form av permanenta äldreboendenoch utökad hjälp i det ordinarie boendet. Äldre ibehov av omvårdnad skall också, enligt motionärerna,kunna välja boendeform,I motion So330 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den enskildes rätt attvälja omsorgsform (yrkande 24). Motionärerna anseratt möjligheten att själv få väljahemtjänstpersonal, dagverksamhet eller särskiltboende måste öka. De anser att rätten till valfrihetför hemtjänst, dagverksamhet och särskildaboendeformer bör regleras i lag. När den enskildesbehov dokumenterats skall den enskilde själv ha rättatt inom ramen för tilldelade resurser få väljavårdgivare.I motion Sf637 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om vård och omsorg (yrkande 26).Motionärerna anser att det finns ett ökat behov avflexibilitet och respekt för den enskildes önskemålinom äldreomsorgen. En allt större andel äldre medolika kulturell bakgrund ställer nya krav. Människormed demens glömmer ofta de språk som de tillägnatsig senare i livet. En trygghet för dessa kan skapasgenom äldreboenden som byggs upp på språklig grund.Rekrytering av vårdpersonal med olika kulturellbakgrund är viktig för att öka kunskapen om deskillnader i synen på åldrande och död som finns iolika kulturer.I motion So326 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om målen föräldrepolitiken (yrkande 1). Motionärerna anför att ide nationella målen för äldrepolitiken stadgas attäldre skall kunna leva ett aktivt liv och hainflytande i samhället och över sin vardag, kunnaåldras i trygghet och med bibehållet oberoende,bemötas med respekt samt ha tillgång till god vårdoch omsorg. föreslog vid behandlingenav målen ytterligare ett mål om att rätten till egenidentitet och social gemenskap i äldreboende skulleslås fast. Vidare föreslogs att målet om inflytandei samhället skulle formuleras som att de äldre skallha att påverka hur, var, hos vem och med vilketinnehåll som omsorg skall ges. Motionärerna anseratt det finns anledning att förstärka målen föräldrepolitiken till ett mer individbaseratförhållningssätt.I samma motion begärs också ett tillkännagivande omvärdighet (yrkande 8). Motionärerna anför att deäldre måste ges möjlighet att välja formerna för sinomsorg samt hur och var de vill bo när behovet avdaglig omvårdnad uppstår. Äldrevården måste, enligtmotionärerna, utgå från en helhetssyn där man sätterindividen i centrum och så långt som möjligtrespekterar och förverkligar dennes behov.I motion So456 av och (båda c) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt utformningen av de statliga bidragen tilläldreboendet bör ses över i syfte att ge kommunernaett ökat självbestämmande. Motionärerna anser attkommunerna borde ges större frihet att utformaäldreboendet med hänsyn till vad de finner lämpligt.Framför allt bör det finnas olika äldreboenden atttillgå. Både ytan och utrustningen i boendet skallkunna variera, så att de gamla själva kan välja hurde vill bo och vad det får kosta.I motion So323 av m. fl. (fp) begärstillkännagivande om rätten till eget rum iäldreomsorgen (yrkande 10). har sedan1985 arbetat för att alla boende på ochvårdhem och som önskar det skall få möjlighet att boi ett eget rum, anför motionärerna.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade målen för äldrepolitiken ibetänkande 1997/98:SoU24. Utskottet anförde dåföljande med anledning av en motion frånCenterpartiet (s. 26):I en motion från begärs ett tilläggtill målen om vårdtagares rätt till identitet ochsocial gemenskap. Utskottet, som delar motionärernasuppfattning att identitet och social gemenskap ärangeläget, anser att målet om ett bibehålletoberoende för äldre liksom att de skall bemötas medrespekt omfattar den enskildes rätt till egenidentitet. Dessa mål tillsammans med målet att äldreskall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande isamhället syftar också till att den enskilde skallkunna upprätthålla sina gamla och utveckla nyasociala kontakter. - - -Utskottet har tidigare uttalat att det är angelägetatt den enskilde ges möjlighet att själv bestämmaöver sin livssituation och det sätt på vilketomsorgen ges och att äldres kunskap och kompetensskall tas till vara. Utskottet vidhåller dennauppfattning som väl täcks av de mål regeringenföreslagit.Utskottet tillstyrkte propositionens förslag tillnationella mål för äldrepolitiken och avstyrkte deaktuella motionerna. följde utskottet(rskr. 1997/98:307).I betänkande 1998/99:SoU7 behandlade utskottet ettantal motioner från den allmänna motionstiden ,flera liknande de nu aktuella. I betänkandet ges enbred bakgrundsbeskrivning över målen föräldrepolitiken, de äldres valfrihet och alternativadriftsformer (s. 12-14). Utskottet anförde bl.a.följande i sin bedömning (s.14):har fastställt nationella mål föräldrepolitiken. Målen är att äldre skall kunna levaett aktivt liv och ha inflytande i samhället ochöver sin vardag. De skall kunna åldras i trygghetoch med bibehållet oberoende. De skall bemötas medrespekt och ha tillgång till god vård och omsorg.Målen bidrar till att stärka den enskildesinflytande över sin egen livssituation.Utskottet vidhåller att det är angeläget att denenskilde ges möjlighet att själv bestämma över sinlivssituation och det sätt på vilket omsorgen ges.Inte minst alltmer mångkulturella karaktärreser nya krav på att utforma äldreomsorgen medhänsyn till människors olika språk och kultur.- - - Utskottet vill emellertid understryka att detinte finns något hinder för entreprenadupphandlinginom äldreomsorgen. Många kommuner utnyttjar dennamöjlighet och erbjuder vård och omsorg i olikaformer både i egen regi och entreprenadupphandlad.Svenska Kommunförbundet och Socialstyrelsentillhandahåller vägledning för upphandling i dessolika aspekter. Utskottet anser inte att det behövsnågon ytterligare reglering i syfte att säkerställavalfrihet, konkurrens och etableringsrätt förenskilda vårdgivare. Det behövs inte heller någonytterligare reglering av hur upphandlingen börgenomföras. Utskottet är inte heller berett attföreslå införande av hemtjänstpeng, checksystemeller särskilda sparkonton inom äldreomsorgen.De aktuella motionerna avstyrktes. Reservationeravlämnades av m, v, c och fp, varje parti för sig.Socialstyrelsen har i sin rapporteringÄldreuppdraget. Årsrapport (Socialstyrelsenföljer upp och utvärderar 1998:9) konstaterat attdet varit en kraftig expansion av entreprenadernainom äldreomsorgen . Under år 1997fick av de personer som bor i särskilt boendehjälp i enskild regi, medan motsvarande andel fördem som var i behov av hemtjänst var . För år1993 var andelen respektive 2,3 %.Enligt statistik Socialtjänst1999:8 fortsätter denna utveckling. Av samtligaäldre i särskilda boendeformer bodde11,i boenden som drevs av enskild vårdgivare.Socialstyrelsen har i en rapportKonkurrensutsättning och entreprenader inomäldreomsorgen, Äldreuppdraget 1999:6 konstaterat attsedan 1993 har andelen äldre som får vård och omsorgfrån privata företag tredubblats. har anlitandet av privata företag förverksamhet i äldreomsorgen kontinuerligt ökat.Socialstyrelsen har i sin rapport isocialtjänstlagen (följer upp ochutvärderar 1999:3) följt upp ändringen i 6 §socialtjänstlagen som från ger äldreoch funktionshindrade personer rätt att flytta ochbegära bistånd i annan kommun. Styrelsens rapportvisar att flertalet kommuner tycks bemöta sökandenfrån annan kommun på samma sätt som kommunens egnainvånare. Ansökningarna om att flytta ökade med 40 %mellan 1996 och 1998. med det växandeantalet ansökningar ökade andelen bifallsbeslut . Andelen personer som faktiskterhöll en plats i särskilt boende låg emellertidkvar på oförändrad nivå av ansökningarna.Detta innebär att en del av dem som förut fick ettnej på sin ansökan nu får ett bifall men sätts påväntelista, vilket även torde gälla kommunens egnainvånare. anser att detta fårbetraktas som en otillfredsställande utveckling.Med anledning av motionsyrkandet om rätt till egetrum kan redovisas att utskottet i sitt yttrande tillfinansutskottet över tilläggsbudgeten för ,1997/98:SoU8y, tillstyrkte regeringens förslag omett nytt anslag för bidrag till äldrebostäder m.m.Förslaget innebar att avsattesför samt att ytterligare 150 miljoner kronoravsågs att avsättas för . I propositionenanfördes att en omfattande ny- och ombyggnad aväldreboenden ägt rum i kommunerna under senare årtill en del finansierat med statliga stimulansmedel,men att behovet på många sätt var fortsatt stort.För att säkerställa att nödvändiga nya projekt intesköts hade regeringen i proposition1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utvecklingaviserat en ram om under åren1998 och 1999.I betänkande 1997/98:SoU24 Nationell handlingsplanför äldrepolitiken konstaterade också utskottet atten omfattande ny- och ombyggnad av äldrebostäder ägtrum i kommunerna men att det fortfarande fannsbrister. Utskottet ansåg att alla som vill det skallha rätt till eget rum och äkta makar skall gesmöjlighet att bo ihop inom det särskilda boendet omde så önskar. Ett stimulansbidrag ansågs kundepåskynda utvecklingen mot goda boendemiljöer i detsärskilda boendet.Boverket har lämnat en delredovisning tillregeringen angående utvecklingen till den 30 juni1999. till den30 hade 322 ansökningar om bidrag tilläldrebostäder kommit in till länsstyrelserna. Avdessa hade 147 beviljats och 27 avslagits och/elleravskrivits, återstående var ännu inte behandlade. Debeviljade ansökningarna omfattade 4 852 lägenheter.En ny delrapport skall avlämnas ochen slutrapport sommaren 2001.I 20 § socialtjänstlagen föreskrivs attsocialnämnden skall verka för att äldre människorfår goda bostäder.I byggregler (BFS 1993:57) föreskrivs atti en bostad skall finnas1. minst ett rum med inredning och utrustning förpersonhygien,2.3. rum eller avskiljbar del av rum för dagligsamvaro,4.5. rum eller avskiljbar del av rum för sömn ochvila,6.7. rum eller avskiljbar del av rum med inredningoch utrustning för matlagning och förvaring avlivsmedel (kök),8.9. utrymme för måltider i eller i närheten avköket,10.11. utrymme för hemarbete,12.13. entréutrymme som ger plats för ytterkläder o.d.samt14.15. utrymmen för förvaring.16.Avskiljbar del av rum skall ha fönster och vara såutformad, att den med bibehållen funktion kanavskiljas med väggar från resten av rummet.Bostäder skall vara dimensionerade, disponerade,inredda och utrustade med hänsyn till sinlångsiktiga användning och till det antal personerför vilka de är avsedda.I fråga om särskilda boendeformer för äldre får,för en mindre grupp boende, bostadens inredning ochutrustning för matlagning, utrymme för matplats samtrum eller del av rum för daglig samvaro delvisutgöras av gemensamma utrymmen i anslutning till deenskilda lägenheterna. De gemensamma utrymmena skallvara så stora och välutrustade att de utgör fullgodkompensation för inskränkningarna i den enskildalägenhetens standard. Bostäderna skall medge en godarbetsmiljö för vårdpersonal.Gruppbostäder avsedda för åldersdementa behöverinte vara utrustade för matlagning i de enskildalägenheterna. I sådana fall skall dock nödvändigainstallationer för detta vara förberedda.I utredningen tryggt - Betala rätt, SOU 1999:33,redovisas att har antaletpersoner som bor i äldreboende ökat . Denstora ökningen skedde under 1992-94 och förklarasbl.a. med de statliga stimulansbidrag som aktivtmedverkade till utbyggnaden av främst gruppbostäder.I drygt hälften av de enheter som kommunerna övertogi samband med ädelreformen har ombyggnad skett föratt förbättra boendestandarden. Ännu vid årsskiftet1997/98 delade dock nästan 12 000 personer rum medannan än make/maka/sambo.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller att det är angeläget att denenskilde ges möjlighet att själv bestämma över sinlivssituation och det sätt på vilket omsorgen ges.Inte minst alltmer mångkulturella karaktärreser nya krav på att utforma äldreomsorgen medhänsyn till människors olika språk och kultur.Enligt den nationella handlingsplanen föräldrepolitik skall den äldre kunna leva ett aktivtliv och ha inflytande i samhället och över sinvardag. Den äldre skall så långt möjligt gesmöjlighet att bo kvar hemma i sin ursprungligabostad så länge som han eller hon själv önskar det.När omvårdnadsbehoven är stora och den äldre intekänner sig trygg i den egna bostaden skall han/honkunna flytta till en anpassad boendeform. Den äldreskall också kunna lita på att vården och omsorgenhar god kvalitet och att hans/hennes individuellabehov och önskemål tillgodoses så långt möjligt. Denenskildes integritet, självbestämmande och värdighetskall respekteras. Utskottet har inte ändratinställning vad gäller det tillägg som föreslås iSo326 (c) yrkande 1.Utskottet kan konstatera att rätten fr.o.m. den 1januari 1998 för äldre med vård- och omsorgsbehovatt flytta till annan kommun har följts upp avSocialstyrelsen. Platsbristen inom äldreomsorgen göratt många sätts på väntelista. Utskottet konstaterarvidare att beviljattotalt i stimulansbidrag för ny-och ombyggnad av äldreboenden. Ombyggnaden innebärhögre standard och att fler äldre får eget rum ocksåinom sjukhemmen. Regeringen har vidare aviseratytterligare till kommuner ochlandsting för i första hand insatser inomprimärvården, psykiatrin och äldreomsorgen.Utskottet bedömer att det skapar förutsättningar förytterligare förbättringar. Utskottet förutsätter attutvecklingen på området följs noga.Frågan om privata alternativ berörs i några avmotionerna. Utskottet vidhåller att det inte finnsnågra hinder för entreprenadupphandling inomäldreomsorgen. Många kommuner utnyttjar dennamöjlighet och erbjuder vård och omsorg i olikaformer både i egen regi och entreprenadupphandlad.Svenska Kommunförbundet och Socialstyrelsentillhandahåller vägledning för upphandling i dessolika aspekter. Utskottet anser inte att det behövsnågon ytterligare reglering i syfte att säkerställavalfrihet, konkurrens och etableringsrätt förenskilda vårdgivare. Utskottet vidhåller också attvarken obligatorisk äldrevårdsförsäkring elleräldrepeng bör införas.Motionerna So313 (m), So320 (kd) yrkande 11, So323(fp) yrkande 10, So326 (c) yrkandena 1 och 8, So330(c) yrkande 24, So364 (m) yrkande 3, So372 (m)yrkandena 2-11, So456 (c) och Sf637 (c) yrkande 26avstyrks därmed.Anhörigvård m.m.MotionerFrågor om anhörigvård tas upp i sex motioner.I motion So253 av de ()begärs tillkännagivande om behovet av en översyn avhur de olika ekonomiska stödformerna tillämpas.Motionären anför att antalet som får anhörigbidragminskar liksom anhöriganställningarna. De som tarledigt från en anställning kan få närståendepenningför . Denna stödform kan dock inte utgå tillpensionärer. Många som gör dygnetruntinsatser fårinte någon ersättning för detta. uppstårofta merkostnader för vården för det enskildahushållet. Motionären anser därför att det behövs enöversyn av hur de olika ekonomiska stödformernatillämpas vad gäller äldre anhörigvårdare.I motion So364 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anhörigvårdares rätt tillutbildning, stöd och avlastning (yrkande 1).Motionären anför att många närstående gör en viktigsamhällsinsats genom att ta hand om äldre anhöriga ihemmet. Dessa närstående måste erbjudas utbildning,stöd och avlastning. Genom att kommunen samarbetarmed anhörigvårdare kan kvaliteten för de äldre sombor kvar hemma upprätthållas, somkommunens kostnader faktiskt hålls nere.I motion So482 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till anhöriga(yrkande 13). Anhöriga står för två tredjedelar aväldreomsorgen och betydande del avsjukvårdsinsatserna, anför motionärerna. De anserdet viktigt att anhörigas insatser i vårdenuppvärderas och att dessa blir delaktiga ivårdteamet då det ofta behövs gemensamma insatser.Samhället kan vidare uppmuntra till störreansvarstagande och underlätta detta i praktiken.Detta kan göras på olika sätt genomutbildningsinsatser, genom att ge möjlighet tillviss ledighet över , ekonomisk ersättning ochså vidare.I motion So332 av m.fl. (kd)begärs ett flertal tillkännagivanden omanhörigvårdarnas situation (yrkande 1), omvikten av att harutvärderingsinstrument så att kommunerna stimulerastill att utveckla anhörigvården (yrkande 2), om denfysiska och psykiska hälsan hos anhörigvårdare(yrkande 3), om att bör få i uppgiftatt upprätta specifika riktlinjer för hur stödettill de anhöriga skall utformas (yrkande 4), omanhörigrollen i ett framtida perspektiv (yrkande 5)och om en utredning angående villkoren för anhörigasom anställts för att vårda en närstående (yrkande6).