bet · GN01UbU14 · 2000-04-27 00:00:00 — redovisade utredaren sina förslag pden sistnämnda punkten till regeringen.Utskottet har erfarit att regeringen avser att återkomma till utredarens för-slag i en proposition detta år.Fyra motioner tar upp behovet av åtgärder för att ta till vara invandradeakademikers kompetens.I motion 1999/2000:Ub421 föreslås ett tillkännagi-vande om att invandrare med akademisk eller annan kvalificerad utbildningbör få sin utbildning validerad och erbjudas kompletterande utbildning ispeciella kurser i svensk yrkesterminologi (yrk. 19).Centerpartiet pläderar i motion 1999/2000:Ub499 också för validering ochkompletterande utbildning, inklusive kvalificerad språkundervisning i svens-ka och fackspråk (yrk. 15).Folkpartiet, som i motion 1999/2000:A230 framför liknande synpunkter,pekar särskilt på att den kompletterande utbildning som krävs inte får varaorimligt lång (yrk. I motion 1999/2000:Sf615 (fp) pekar motionärensärskilt på behovet av en mångfald av språkkurser och kompletterande yr-keskurser på hög nivå. Hon anser också att studiecheckar skulle vara ett sättatt skapa kvalitetsdrivande konkurrens (yrk. 2).U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandena med hänvisning tillpågående utrednings- och beredningsarbete på området.I den ekonomiska vårpropositionen föreslår regeringen ett antal åtgärderför att öka arbetskraftsdeltagandet bland invandrare. Till dessa hör attkompletterande utbildning för personer med utländsk högskoleutbildninginom läraryrken och teknik/naturvetenskap skall genomföras inom ramen förarbetsmarknadspolitiken (prop. 1999/2000:100 s. 28).Studieorganisatoriska frågorCenterpartiet och tar i två motioner upp frågor om åtgärder föratt främja studenters rörlighet över gränserna.Under rubriken begär i motion1999/2000:Ub499 ett tillkännagivande om behovet av gemensamma interna-tionella initiativ, i första hand inom EU:s ram, för att få till stånd ett fungrande ekvivaleringssystem (yrk. 14).Folkpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub814 ett tillkännagivande omvikten av att fler studenter studerar utomlands (yrk. Vidare vill motio-närerna att alla studenter som läser utomlands skall få ett skriftligt intyg omhur utlandsstudierna kommer att tillgodoräknas vid hemkomsten (yrk. 14).Vikten av att fler utländska studenter rekryteras till svenska universitet ochhögskolor påpekas, och motionärerna anser att fler kurser borde kunna ges påandra språk än svenska och att textböcker på andra språk än svenska ochengelska borde användas (yrk. 16).U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandena.När motsvarande yrkanden från samma partier behandlades och avslogs avriksdagen vid förra uttalade utskottet följande (bet. 1998/99:UbU7s. 41).Om värdet av att svenska högskolestudenter förlägger en studieperiod utom-lands råder ingen oenighet. Både bejakandet av deltagande iErasmusprogrammet, innan ännu hade slutits, och införandet år1989 av kraftigt utökade möjligheter att få studiemedel för högskoleutbild-ning utomlands är uttryck för detta.Det är likaså en gemensam uppfattning att det har stort värde att utländskastudenter kommer till de svenska universiteten och högskolorna. Sverigesengagemang i Erasmusprogrammet är ett uttryck även för detta. Som nämntsi ett tidigare avsnitt är det planerade programmet avsett att ytterli-gare öka antalet utländska studenter från länder utanför OECD-området vidde svenska lärosätena.En särskild utredare tillkallades med uppgift att utredaförutsättningarna för att öka antalet studerande från andra länder, särskiltutanför EES-området, vid och högskolor (dir. 1999:100).Hon skall också utreda hur det informeras om svensk utbildning i dessaländer. I uppdraget ingår att kartlägga den internationella utvecklingen ifråga om avgiftsfinansiering av utbildning samt i vilken omfattning och påvilka grunder andra länder tar ut avgifter av utländska studenter. Dessutomskall frågan om att avgiftsbelägga utbildning för studenter från länder utanförEES-området utredas. Uppdraget skall redovisas senast den 30 juni 2000.Utskottet noterar att är unikt därigenom att svenska studenter får tamed sig de svenska studiemedlen vid högskoleutbildning utomlands, ochäven får låna pengar av staten för att betala avgifter till utländska lärosätenKristdemokraterna begär liksom vid flera tidigare riksmöten ett tillkännagi-vande om värdet av varierande utformning av likvärdiga utbildningar (mot.1999/2000:Ub412 yrk. 8).U t s k o t t e t föreslår att liksom tidigare (senast i bet.1998/99:UbU7 s. 37) avslår yrkandet med hänvisning till att nuvarande be-stämmelser möjliggör just det som motionärerna önskar.Uppdragsutbildning bör enligt motion 1999/2000:Ub499 intevara poänggivande (yrk. När uppdragsutbildning ger poäng får individermöjlighet att köpa sig en utbildningsplats, menar motionärerna, som anseratt principen bör vara att högskolans antagningssystem skall gälla lika föralla.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Förordningen om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor(1997:845) reglerar den uppdragsutbildning som statliga universitet ochhögskolor får bedriva. Där sägs i 2 § att med uppdragsutbildning avses ut-bildning som anordnas mot avgift från annan än enskild (kurs. här) för per-soner som uppdragsgivaren utser. Lärosätena kan alltså inte låta individerköpa sig en utbildningsplats. Utskottet utgår från att förordningens bestäm-melser efterlevs och att uppmärksammar om så inte sker.Centerpartiet framför i motion 1999/2000:Ub499 förslag om en obligatoriskvetenskaplig introduktionskurs (yrk. Syftet är att tidigt bibringa allastudenter den kunskapssyn och det vetenskapliga och kritiska förhållnings-sätt som bör känneteckna högskolan.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Frågan om införandet av en obligatorisk vetenskaplig introduktionskursbehandlades av i betänkandet Frihet, ansvar, kompe-tens (SOU 1992:1). Utredningen kom till slutsatsen att tanken på en veten-skaplig grundkurs som obligatorium för alla studenter inte är fören-lig med den frihet som råder när det gäller studieorganisationen.Däremot rekommenderade utredningen att alla studenter i examensinriktadestudieprogram skulle få en introduktion i vetenskapshistoria, vetenskapsteorioch vetenskaplig metod och att de stora lärosätena skulle erbjuda en grund-kurs på 20 poäng.Utskottet påminner om att varje lärosäte självt bestämmer över sitt kursut-bud och över den närmare organisationen av utbildningen. Denna ordninghar utskottet inte funnit anledning att ompröva. Det finns ingenting somhindrar något lärosäte från att erbjuda sådana introduktionskurser som mo-tionärerna önskar eller att lägga in dem i utbildningsprogram för olika exa-mina.Folkpartiet yrkar återigen på ett tillkännagivande om att ett treterminssystemskulle göra det möjligt för den som önskar det att förkorta utbildningstiden,medan den som vill göra uppehåll i studierna skulle kunnagöra det (mot. 1999/2000:Ub814 yrk. 5).U t s k o t t e t föreslår att liksom tidigare (senast i bet.1998/99:UbU7 s. 38) avslår yrkandet med hänvisning till att inga nationellabestämmelser reglerar terminssystem vid lärosätena, som alltså är fria attorganisera verksamheten som de finner lämpligt.Liksom tidigare år yrkar även på ett tillkännagivande om att s.k.basår inte bör anordnas inom högskolan utan enbart inom komvux (mot.1999/2000:Ub814 yrk. 19).U t s k o t t e t föreslår att liksom tidigare avslår yrkandet medhänvisning till att basåret har visat sig ha goda effekter på rekryteringen tilnaturvetenskaplig och teknisk högskoleutbildning och att denna rekryteringsannolikt skulle försämras, om basåret enbart skulle få anordnas inomkomvux.TillträdesfrågorOlika förslag om antagningen till grundläggande högskoleutbildning försfram i fyra motioner.Kristdemokraterna skriver i motion 1999/2000:Ub421 om statens och hög-skolans respektive roller att staten inte skall centralt besluta om antagnings-regler, utan endast ställa krav på mångfald och jämställdhet samt garanteraavgiftsfrihet och att det finns ett tillräckligt utbildningsutbud. Antagningsperioden bör dock vara nationellt samordnad (yrk. 6 och 9).Folkpartiet anser enligt motion 1999/2000:Ub814 att högskolor och uni-versitet på vissa utbildningar bör få utforma lokala antagningskriterier, inomvissa ramar som t.ex. krav på högskolebehörighet (yrk. 10).I motion 1999/2000:Ub806 (m) påpekas att den möjlighet som finns attkonkurrenskomplettera gymnasiebetyg har lett till att studenter som nysslämnat gymnasieskolan vid antagningen till högskolan konkurreras ut avsådana som efter gymnasiet har läst på komvux för att höja sina betyg (yrk.2). Motionären vill att skall begära en utredning om ett nytt urvals-system för antagningen. Ett alternativ är att betygens roll begränsas till attbehörighet och att urvalet görs på grundval av nationella högskoleprov,utformade olika för olika utbildningar. Möjligheten för varje högskola attsjälv bestämma antagningsregler bör övervägas, heter det i motionen (yrk. 3).En utredning för att finna lämpliga former för meritvärdering av det ideellaledarskapet inom svensk idrott föreslås i motion 1999/2000:Ub410 (m).Syftet är att motverka trenden att idrottsledare lämnar sina uppdrag.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Regeringen har aviserat en proposition senare under detta år om rekryte-ringen till högskolan. bör inte ta ställning till förändringar i tillträdessystemet till grundläggande högskoleutbildning förrän regeringen harlagt fram sina förslag. Beträffande meritvärdering av ideella uppdrag inomidrottsrörelsen noterar utskottet att s.k. föreningsmeriter kunde tillgodoräknasökande till högskoleutbildning från framtill . Föreningsmeriterna avskaffades efter beslut av riksda-gen (prop. 1979/80:158, bet. UbU 36 och 38, rskr. Dendåvarande regeringens motiv för att föreslå avskaffandet var att föreningsme-riterna missgynnade kvinnliga sökande och att det visat sig svårt att rättvistbedöma vilken typ av förening och vilken omfattning av uppdrag som skulleberättiga till meritpoäng.StudentfrågorCenterpartiet och föreslår att kårobligatorietskall avskaffas (mot. 1999/2000:Ub499 yrk. 36 resp. 1999/2000:Ub814 yrk.11). I båda motionerna hävdas att det är principiellt felaktigt att studenterskall tvingas att tillhöra studentkår.U t s k o t t e t anser liksom tidigare att bör avslå yrkandenamed hänvisning till vad som anfördes när påregeringens förslag beslutade att kårobligatoriet inte skulle avskaffas (prop.1994/95:96, bet. UbU5, rskr. Då uttalade utskottet bl.a. att vid en av-vägning mellan de principiella skälen för att avveckla obligatoriet och depraktiska fördelarna med att bibehålla det finner utskottet att de sistnämndaväger tyngst.Studenternas ställning i arbetsmiljöarbetet är enligt otillfreds-ställande (mot. 1999/2000:Ub499 yrk. Motionärerna påpekar att stu-denternas skyddsombud inte har någon lagstadgad rätt att delta i skydds-kommitténs arbete vid ett lärosäte, saknar förslags- och yttranderätt i skydds-kommittén och inte heller kan stoppa undervisning i dåliga lokaler elleranmäla sådan till . Regeringen bör enligt motionärernaåterkomma till med förslag till utökade möjligheter för studenternaatt delta i arbetsmiljöarbetet.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Arbetsmiljölagen (1977:1160) ger studenterna vid ett lärosäte rätt att utseelevskyddsombud. I den av regeringen utfärdade arbetsmiljöförordningen(1977:1166, ändr. 1991:678) ges två elevskyddsombud närvaro- och yttran-derätt vid skyddskommitténs sammanträde.En parlamentariskt sammansatt kommitté arbetar nu med översyn av skol-lagen. I direktiven till utredningen sägs bl.a. att kommittén skall göra enöversyn, och vid behov föreslå förändringar, av andra regler för att stärkabarns, ungdomars och vuxnas säkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs-och skolverksamheten, särskilt avseende arbetsmiljö- samt hälso- och sjuk-vårdslagstiftningen (dir. 1999:15). Elevskyddsombud för skolelever och förstudenter inom högskolan har i princip samma ställning enligt nuvarandearbetsmiljölag. skall redovisa sitt uppdrag senast den 1maj 2001.I samma motion 1999/2000:Ub499 skriver att universitet ochhögskolor bör ta ett ökat ansvar för studenternas övergång från studier tillyrkesliv, bl.a. genom s.k. arbetslivscenter. Regeringen bör enligt motionä-rerna ta initiativ till att stödja utvecklingen av sådana (yrk. 41).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Enligt vad utskottet inhämtat finns det organ av detta slag vid ett femtontallärosäten. Antalet arbetslivscenter har ökat . Deras organisato-riska ställning och finansiering varierar. Det rör sig ofta om ett samarbetemellan lärosäte, studentkår och arbetsförmedling. Det bör vara regeringenssak att avgöra om det behövs särskilda initiativ från dess sida för att stimulera en utveckling av organ av denna typ.Skyldigheten för studenter att mantalsskriva sig på högskoleorten ifrågasättsav i motion 1999/2000:N214 (yrk. Enligt motionärerna bördetta tvång avskaffas, så att studenten behåller möjligheten att under studie-tiden vara politiskt engagerad i sin hemkommun.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet med hänvisning tillatt på förslag av skatteutskottet vid föregående avslog ettmotsvarande yrkande från (bet. 1998/99:SkU9 s. 26). Skatteut-skottet ansåg inte att det fanns tillräckliga skäl att införa ett undantag förstudenter från de grundläggande reglerna för folkbokföringen.Enligt motion 1999/2000:MJ546 (kd) bör universitet och högskolor varaskyldiga att erbjuda studenter alternativ till djurförsök (yrk. Vidare ansemotionären att studenter bör ha rätt att slippa utföra djurförsök (yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Motsvarande yrkanden behandlades vid förra och avslogs (bet.1998/99:UbU7 s. 42).I den senaste budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 23 s. 83)meddelade regeringen att och Centrala försöksdjursnämndenhar utarbetat en åtgärdsplan, där myndigheterna bl.a. påpekar att fördjupadeöversyner bör göras i fråga om förutsättningar för etisk prövning och an-vändning av djur i undervisningen.Lärarna i högskolanCenterpartiet och efterlyser i sina motioner 1999/2000:Ub499respektive 1999/2000:Ub814 en strategi från regeringens sida när det gällerlärarförsörjningen i högskolan (yrk. 2 resp. yrk. I centermotionen sägsockså att bör ges i uppdrag att utreda hur högskolorna skallkunna stimuleras att genomföra doktorsprogram för sina icke disputeradelärare (yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Liksom när motsvarande yrkanden behandlades och avslogs av riksdagenvid förra hänvisar utskottet till att regeringen har vidtagit ett antåtgärder just för att förbättra tillgången på disputerade lärare i högskolan. Dgäller höjda examensmål i forskarutbildningen, ökade medel för att möjlig-göra fler anställningar som doktorand och vetenskaplig kompetensutvecklingför högskolans lärare, m.m. Utskottet anser inte att det behövs ett tillkänna-givande av för att regeringen skall engagera sig i frågan om lärar-försörjningen.Kristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Ub421 ett tillkännagivandeom att all undervisande personal i högskolan bör få pedagogisk utbildning,att den pedagogiska meriteringen bör lyftas fram och en pedagogisk portfölj,som följer vissa gemensamma riktlinjer, införas (yrk. Även Cen-terpartiet påtalar i motion 1999/2000:Ub499 behovet av pedagogisk utbild-ning för högskolans lärare. Regeringen bör enligt återkommatill med förslag till ändring av högskolelagen med innebörden attsådan utbildning görs obligatorisk för lärarna (yrk. 7).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Regeringen har i regleringsbreven ålagt lärosätenaatt erbjuda sina lärare utbildning och fortbildning i pedagogik. äråliggandet formulerat så att lärosätena skall erbjuda sådan utbildning till allnyanställda lärare (tillsvidareanställda eller anställda för om minst etår) och att tidigare anställda lärare regelmässigt skall erbjudas pedagogiskfortbildning och vidareutbildning. Omfattningen av verksamheten och ande-len av lärarna som har deltagit skall redovisas i årsredovisningen. I början avdenna månad tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över detpedagogiska förnyelsearbetet i högskolan. Han skall bl.a. föreslå hur enpedagogisk utbildning för lärare inom högskolan kan utformas. Uppdragetskall redovisas senast den 15 februari 2001.Utskottet noterar att detaljföreskrifter om behörighetsvillkor eller tjänsteå-ligganden för högskolans lärare inte har intagits i högskolelagen.Ett tillkännagivande om förstärkning av den högskoledidaktiska forskningenföreslås av i motion 1999/2000:Ub499 (yrk. 8).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet, eftersom regeringenpropositionen om ny organisation för forskningsfinansiering, som ärunder behandling i , har meddelat sin avsikt att återkomma tillforskningsfrågor inom det utbildningsvetenskapliga området i en kommandeproposition (prop. 1999/2000:81 s. 21).Vissa lärosäten och orterTillkännagivanden som rör olika lärosäten eller olika orter begärs i ett stortantal motioner.I motion 1999/2000:Ub427 (m, kd, fp) pläderar motionärerna för Uppsalasom ett internationellt attraktivt . Motionärerna ser en ten-dens att regeringen låter omlokalisera statliga verksamheter av betydelse förutbildning, forskning och arbetsmarknad från så att ortens möjlig-heter att konkurrera internationellt om etablering eller bibehållande av forsk-ningsanknuten verksamhet försvagas (yrk. 2).Enligt motion 1999/2000:Ub408 (m) bör de konstnärliga utbildningarnavid och läkarutbildningen i tillhöra . Samme motionär anser enligt motion 1999/2000:Ub409 att det är högtid att omvandla och till universitet.I motion 1999/2000:Ub424 (kd) föreslås ett tillkännagivande om fortlev-naden för vid . Motionärenpåtalar att vill frånta institutionen dess självständighet och plnerar en nedskärning av undervisningen som är orimlig.En kommitté för att följa upp den storstadspolitiska propositionen föreslåsi motion 1999/2000:Ub483 (s). Uppföljningen skall ske genom ett kraftfulltintegrationsprogram med tonvikt på ökad kunskap i svenska språket och ensatsning på förskolan (yrk. Motionärerna vill också se ett Stockholmspa-ket för högre utbildning och föreslår ett beslut av att en ny hög-skola skall etableras i på (yrk. I motion 1999/2000:Ub485 (s) lyfter motionärerna fram , vars fortsatta ex-pansion och omvandling till universitet enligt deras uppfattning bör diskute-ras vidare. Enligt motion 1999/2000:Ub418 (kd), som också handlar omStockholmsregionen, bör regeringen aktivt undersöka möjligheten att ut-veckla campusmodellen, där skola och bostad är integrerade. Att den somsöker en högskoleplats vet att om hon eller han blir antagen är även bostads-frågan löst, skapar en trygghet som ger ett positivt studieklimat för de stude-rande, anser motionärerna (yrk. 3).Resurssituationen för tas upp i motion 1999/2000:Ub435 (kd). bör byggas ut enligt de planer som utlovades viddess bildande, heter det i motionen (yrk. En Östersjöakademi i anslutningtill universitets campus i är enligt motion 1999/2000:T244 (kd) ett nationellt intresse för att ge skjuts åt kvalificerat utbildningsoch utvecklingsarbete avseende (yrk. 3).Karlstads universitet har enligt regeringens beslut bara humanistisk-samhällsvetenskapligt och tekniskt vetenskapsområde. En översyn med siktepå att tilldela samtliga vetenskapsområden begärs i motion1999/2000:Ub434 (s).I motion 1999/2000:Ub446 (v) begärs en utredning för att belysa förutsätt-ningarna, utvecklingsmöjligheterna och konsekvenserna, i ett brett samhälls-perspektiv, vid en förläggning av universitetsprogram till Karlsko-ga/med anknytning till eller (yrk. 1).Om förutsättningarna för ett sådant program visar sig föreligga bör manöverväga att tilldela berörda universitet extra anslag (yrk. Motionärernahävdar att stöd mer eller mindre har utlovats till de orter som drabbas avomstruktureringen inom försvaret och , som fyller en väsentlig funktion för utvecklingen isin region, är enligt motion 1999/2000:Ub462 (s) väl kvalificerad att få uni-versitetsstatus.Västra län ligger lägst i landet när det gäller forskningsresurserper invånare, hävdar motionären bakom motion 1999/2000:Ub426 (m). Mersådana resurser bör styras till denna region, anser hon (yrk. 2).En utredning om att etablera en rymdhögskola i begärs i motion1999/2000:Ub470 (s).Tilldelningen av forskningsresurser till tas upp imotion 1999/2000:Ub441 (s). För i Jönkö-ping, som ingår i , finns en plan för hur staten skalltillföra forskningsmedel t.o.m. . Motionärerna anser att börtilldela forskningsmedel även därefter (yrk.1) och att övriga delar av också bör få en betydandeförstärkning av de mycket små resurser för forskning som de hartilldelats (yrk. Enligt motion 1999/2000:Ub498 (mp) behövs en utredningom ytterligare utbildningsplatser till . Enligt motionä-ren har denna högskola för den kommande perioden tilldelats utökat antalplatser, men betydligt färre än övriga jämförbara högskolor.U t s k o t t e t föreslår att avslår samtliga här refererade yrkan-den.Riksdagen har ställt sig bakom att regeringen skall avgöra frågor om attomvandla högskolor till universitet (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet. UbU1,rskr. skall pröva huruvida högskolan ifråga kvalitativt har nått den nivå som erfordras. Utskottet är inte berett attställa sig bakom förslag att frångå denna ordning. Eftersom en omvandlingtill universitet medför betydligt utvidgade befogenheter för lärosätet - bl.a.att utfärda doktorsexamen utan begränsningar i fråga om ämne eller veten-skapsområde - måste ett sådant beslut också vara förenat med åtaganden frånstatsmakternas sida att tillskjuta avsevärda resurser. Regeringen meddelade iden senaste budgetpropositionen att har ansökt om attbli tilldelad tekniskt samt humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsom-råde, att har tillstyrkt att högskolan får tekniskt vetenskaps-område och att regeringen avser att återkomma i frågan i forskningsproposi-tionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 112).När det gäller konstaterar utskottet att varken rege-ringen eller har fastställt någon långsiktig utbyggnadsplan. Våren1981 ansåg utskottet att det inte fanns anledning att göra något uttalande omden framtida utbyggnaden av (prop. 1980/81:100 bil.12, bet. UbU31, rskr. När yrkandet om Östersjöakademi behandladesvid förra påpekade utskottet att forsknings- och utbildningsverk-samhet med inriktning på bedrivs vid ett flertal olika läro-säten i (bet. 1998/99:UbU7 s. 32).I skrivelse 1999/2000:33 har regeringen redovisat det planerade arbetetmed utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblemfrämst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. Enligt skri-velsen visar analysen av de regionalpolitiska konsekvenserna av försvaretsomstrukturering att utvecklingsprogram behöver utarbetas bl.a. för Karlskogakommun. Som en del av utvecklingsprogrammet avser regeringen att ca 150arbetstillfällen skall lokaliseras till . Efter förslag i budgetpropostionen har kommun blivit inplacerad i nationellt stödområde Bfrån nuvarande placering i tillfälligt stödområde. I skrivelsen meddelas ocksåatt och avser att använda tilldelade resursermotsvarande upp till 30 helårsstudieplatser till distansutbildningar vid lär-centret i från år 2001.I regeringens utvecklingsprogram med anledning av försvarsbeslutet ingårockså - vilket meddelades efter allmänna motionstidens utgång - att etableraen rymdhögskola i . En särskild utredare för detta har tillkallats.Rymdhögskolan är avsedd att starta sin verksamhet i ett samarbetemed och . Motion 1999/2000:Ub470 kan därmed anses vara tillgodosedd.Fördelningen av statliga forskningsresurser eller resurser för grundutbild-ning mellan olika lärosäten i landet kan inte grundas enbart på befolknings-storleken i olika regioner. Utskottet utgår från att regeringen i sin beredningav budgetförslag beaktar och väger samman många olika faktorer.