bet · GN01SkU17 · 2000-03-21 00:00:00 — Enligt utskottets mening börresultatet av dessa utredningsinsatser avvaktas.Utskottet avstyrker med hänvisning härtillpartimotionerna 1999/2000:Sk324 (c) yrkande 25 imotsvarande del och 1999/2000:Bo206 (m) yrkande 5samt motionerna 1999/2000:Bo232 (fp) yrkande 8,1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 13, 1999/2000:Sk640(c), 1999/2000:Sk655 (m), 1999/2000:Sk689 (kd)yrkandena 1 och 3, 1999/2000:Sk695 (m) yrkandena 1och 4, 1999/2000:Sk771 (kd) yrkande 1,1999/2000:Sk772 (m) yrkande 1 och 1999/2000:Sk773(kd) yrkande 4.Fastighetsskattenivån m.m.Förslag som avser dels skattesatsen, dels underlagetför fastighetsskatten förs fram i fler motioner.I Moderata samlingspartiets partimotion1999/2000:Bo206 förslås att endast halva markvärdetskall ligga till grund för fastighetsskatten -yrkande 6 - och att skattesatsen skall sänkas till1,- yrkande 8. Även i motion1999/2000:Sk695 (m) yrkande 2 förs ett motsvarandeförslag fram. Enligt motion 1999/2000:Sk689 (kd)yrkande 2 bör fastighetsskatten redan fr.o.m. år2000 beräknas på en tredjedel av markvärdet ovanförett taxeringsvärde på 150 000 kr.Flera av de nu aktuella motionsförslagen motsvararförslag som utskottet behandlat och avstyrkttidigare under detta (yttr. 1999/2000:BoU1y). Utskottets ställningstagande i denna delstår fast. Förslagen är dessutom så utformade att detorde påverka statsbudgetens inkomster förinnevarande budgetår, varför de avstyrks också avdetta skäl. Även när det gäller förslagen i övrigtavstyrks de av utskottet. Enligt utskottets meningbör det pågående utredningsarbetet avvaktas.Småhus som upplåts med hyres- eller bostadsrättbeskattas som småhus trots attupplåtelseformen inte är den traditionella försmåhus, dvs. Det innebär bl.a. attskattesatsen för dessa hus uppgår till . Förhyres- och bostadsrätt är motsvarande skattesats 1,för inkomståret 2000.I motion 1999/2000:Sk628 (s) förordas att den lägreskattesatsen för hyres- och bostadsrättshus ocksåbör gälla för radhus som upplåts med hyresrätt.Dessutom förs i motion 1999/2000:Sk699 (s) fram ettmotsvarande förslag när det gäller småhus somupplåts med bostadsrätt. Gemensamt för motionerna äratt de hävdar uppfattningen att det bör varaupplåtelseformen och inte husets utformning som styrbeskattningen.Det kan även enligt bostadsutskottets mening finnasanledning att se över beskattningen av småhus medolika upplåtelseformer. arbete ingår bl.a.att se över beskattningen av småhus och hyreshus medavseende på neutraliteten i beskattningen. mening bör resultatet av denna översynavvaktas. Motionerna avstyrks sålunda.För att outhyrda bostadshus skall kunnasparas för framtida behov i stället för att rivasföreslås i motion 1999/2000:Sk740 (mp) atttaxeringsvärdet skall kunna sättas ned för dessafastigheter. Enligt motionen innebär det ettsamhälleligt resursslöseri att riva i övrigtfunktionsdugliga fastigheter bara för att de förtillfället inte kan hyras ut.Bostäder representerar ofta ett stort ochlångsiktigt kapital. Utskottet kan mot dennabakgrund dela motionärernas syn på vikten av attinte utan starka skäl riva bostadsfastigheter somstår tomma. finns det naturligtvissituationer där en rivning eller nedmontering föråteranvändning är den enda rimliga åtgärden.I de fall ett bevarande för framtida behov framstårsom den lämpligaste lösningen torde det enligtutskottets uppfattning inte varafastighetsbeskattningen som utgör det främstahindret för detta.Fastighetstaxeringen och därmed ocksåfastighetsskatten grundas i princip på en fastighetsmarknadsvärde. I en situation där lägenheterna i enbostadsfastighet inte kan hyras ut därför attbostadsmarknaden på orten sviktar avspeglar dettasig i ett lågt taxeringsvärde. På orter därbefolkningen minskar och bostadsefterfrågan går nerkommer sålunda taxeringsvärdena att falla och därmedockså fastighetsskatten att minska. Av en dom iRegeringsrätten framgår också atttaxeringsvärdet kan sättas ned om delar av enfastighet inte kunnat hyras ut som en följd avbristande efterfrågan. Redan nuvarande regelsystemger sålunda utrymme för sänkta taxeringsvärden i defall som beskrivs i motion 1999/2000:Sk740 (mp). mån motionsförslaget inte kan anses tillgodosettredan genom dagens regler avstyrks det därför avutskottet.Den frysning av taxeringsvärdena som i olikaomgångar beslutats för småhus och flerbostadshus föråren 1998-2000 riskerar enligt motion 1999/2000:Sk759 (m) att leda till att äkta bostadsföretag bliroäkta. Enligt motionen behöver åtgärder vidtas föratt förhindra att så sker.För att ett bostadsföretag skall anses som äktakrävs, något förenklat, att företagets fastighet(fastigheter) inrymmer minst tre lägenheter och attminst av taxeringsvärdet belöper på de tillmedlemmar eller delägare med bostads- ellerhyresrätt upplåtna bostadslägenheterna. En frysning avtaxeringsvärdena för lägenheterna kan minska derasandel av taxeringsvärdet om den del avtaxeringsvärdet som belöper på lokaler m.m. höjs. fall detta leder till att ett bostadsföretag intelängre är att betrakta som äkta utgör det ävenenligt utskottets mening ett problem. Det framstårmot denna bakgrund som naturligt att också dennafråga bör ingå i de förestående övervägandena omfastighetstaxeringen och fastighetsbeskattningen.Utskottet är mot denna bakgrund inte nu berett attställa sig bakom förslaget i motion 1999/2000:Sk759(m), varför den avstyrks.Ett av de viktigaste hindren för att producerahyresrättslägenheter utgör enligt motion1999/2000:Sk764 (kd) den höga beskattningen av detjänster som ingår i hyran. För att komma till rättamed detta bör därför möjligheterna tillskattereduktion förfastighetsförvaltning/fastighetsskötsel utredas.Utskottet är inte på de i motionen angivnagrunderna berett att ställa sig bakom ett förslag omskattereduktion för vissa fastighetstjänster. mening bör denna fråga bedömas i ettstörre bostads- och skattepolitiskt sammanhang. Äveni detta fall bör sålunda det pågåendeutredningsarbetet avvaktas, varför motionenavstyrks.Beskattningen av "boendeförmånen",fastighetsbeskattningen, ochförmögenhetsbeskattningen bör enligt motion1999/2000:Sk653 (m) reduceras med minst enskatteform.Enligt utskottets mening bör inte ett förslag medden oprecisa utformning det här är fråga om liggatill grund för ett beslut. Motionenavstyrks.Fastighetsbeskattningen i attraktivaskärgårdsområden m.m.Åtgärder för att komma till rätta med problemen medfastighetsbeskattningen i attraktivaskärgårdsområden m.m. förs fram i tre motioner.Med hänvisning till framför allt yrkesfiskarnassituation föreslås i motion 1999/2000:Sk645 (m)yrkande 2 en långsiktigt sänkt fastighetsskatt.Enligt motion 1999/2000:Sk820 (c) bör1. belägenhetsfaktorn tas bort för fastboende iattraktiva områden för fritidsboende - yrkande 1,2.3. antalet värdeområden minskas för att reduceratrappstegseffekterna i attraktiva områden -yrkande 2 samt4.5. fastighetsnämndemän utses för att tillgodosebehovet av lokal sakkunskap och rättssäkerhet vidöverklagande av taxeringsvärdet - yrkande 3.6.För att förstärka förutsättningarna för permanentboende och sysselsättning i skärgården bör enligtmotion 1999/2000:N277 (kd) yrkande 11fastighetsskatten sänkas.Fastighetsbeskattningskommittén skall enligtdirektiven se över beskattningen av fastigheter iattraktiva fritidsområden och överväga om enundantagsreglering bör införas och hur denna i såfall skall utformas. Utredningen har behandlat dennafråga med förtur och i betänkandet Begränsadfastighetsskatt (SOU 1999:59) föreslagit att enbegränsningsregel för fastighetsskatten införs.Regeln skall enligt förslaget endast gällaskattskyldiga som är fysiska personer och som ärbosatta i småhus på småhusenhet eller lantbruks-enhet. För utformningen av begränsningsregeln harkommittén lagt fram två alternativa förslag.Gemensamt för förslagen är att de riktar sig mothushåll med låga inkomster och som är bosatta ifastigheter med höga taxeringsvärden. Förslaget, somhar remissbehandlats, bereds iRegeringskansliet. Enligt utskottets mening börresultatet av denna beredning avvaktas. Motionerna1999/2000:Sk645 (m) yrkande 2, 1999/2000:Sk820 (c)samt 1999/2000:N277 (kd) yrkande 11 avstyrkssålunda.Fastighetsbeskattningen vid tomträttI motion 1999/2000:Sk629 (m) föreslås attmarkägaren, och inte tomträttshavaren, skall betalafastighetsskatten för tomträttsmarken.Enligt lagen om statlig fastighetsskatt ochfastighetstaxeringslagen jämställs tomträttshavaremed fastighetsägare vad gäller skattskyldighet tillfastighetsskatt. Vad som i motionen anförts ger intebostadsutskottet anledning att förorda någonförändring i detta avseende. Som utskottet tidigareanfört (yttr. 1998/99:BoU2y s. 2) skulle enomläggning av skattskyldigheten sannolikt föranledakrav från markägaren på en kompensation inom ramenför tomträttsavgälden. Motionen avstyrks således.Energibesparande åtgärderI motionerna 1999/2000:Sk610 (m), 1999/2000:Sk809(m) samt 1999/2000: N383 (kd) yrkande 9 förs framförslag om att energibesparande åtgärder på enfastighet inte skall leda till höjt taxeringsvärderespektive höjd fastighetsskatt. Enligt motionernamotverkar de nuvarande reglerna önskvärdaenergihushållningsåtgärder i bostadsbeståndet.Vid fastighetstaxeringen eller vid beräkningen avfastighetsskatt särbehandlas inte investeringar somgjorts i energibesparande syfte. Den huvudprincipsom gäller är att investeringar som leder till höjtmarknadsvärde för en fastighet också leder till höjttaxeringsvärde och därmed höjd fastighetsskatt.Bostadsutskottet har tidigare (yttr. 1998/99:BoU2ys. 2) uttryckt uppfattningen att dessa principer ivissa fall kan leda till att åtgärder som ärönskvärda ur samhällets synvinkel delvis blir mindreförmånliga att genomföra för den enskildefastighetsägaren. Investeringar i energibesparandeåtgärder eller byte till mer miljövänligauppvärmningsmetoder är exempel på sådana åtgärder.Sett ur ett energihushållningsperspektiv kan detsåledes framstå som olyckligt att åtgärder som ivissa fall har främjats genom statligt stödsamtidigt leder till en ökad skattebelastning förfastighetsägaren. Som förordas i de aktuellamotionerna kan det mot denna bakgrund finnas skälatt överväga möjligheterna till regeländringar inomfastighetsskattesystemets ram. börgivetvis en strävan vara att reglerna för taxeringoch uttag av fastighetsskatt skall vara så enkla ochenhetliga som möjligt.Bland de uppgifter som tilldelatsFastighetsbeskattningskommittén ingår bl.a. att denskall överväga frågor om undantag från de generellareglerna för fastighetsskatt. En av de frågor somkommittén därvid skall ta ställning till är hurmiljöinvesteringar och andra miljörelateradeåtgärder bör påverka fastighetsskatten. I direktivennämns som tänkbara lösningar att underlaget förfastighetsskatten sätts ned eller att särskildaregler införs om skattereduktion förmiljöinvesteringar.Överväganden med den inriktning som motionärernaförordat kommer således att komma till stånd inomramen för pågåendearbete. Något tillkännagivande från ifrågan i enlighet med motionsförslagen kan mot dennabakgrund inte anses erforderligt. Motionernaavstyrks.RealisationsvinstbeskattningenDe förändringar i realisationsvinstbeskattning somträtt i kraft fullt ut i och med ingången av år 2000kommer enligt motionerna 1999/2000:Sk627 (m) yrkande2 och 1999/2000:Sk644 (m) bl.a. att göra det svårareatt genomföra generationsskiften i jordbruksföretag.En utredning bör därför tillsättas för att utredarealisationsvinstbeskattningens följder för jordbrukoch andra mindre företag vid generationsskiften.Dessutom föreslås att de tidigare gällandeövergångsreglerna skall tillämpas också underinkomståret 2000.Bostadsutskottet vill inte utesluta att vissaregler avseende reavinstbeskattning vid försäljningav fastigheter kan behöva ses över. De problem sommotionärerna pekar på synes dock inte i första handvara av bostadspolitisk karaktär utan snarare frågorsom det ankommer på skatteutskottet och i viss månmiljö- och jordbruksutskottet att överväga.Bostadsutskottet avstår därför från ett närmareställningstagande till förslagen i de aktuellamotionerna.Den som säljer sin bostad har under vissaförutsättningar möjlighet att få uppskov medrealisationsvinstbeskattningen. En sådanförutsättning är att säljaren förvärvaren ny bostad.Enligt motion 1999/2000:Sk713 (v) är dagens regleri stort sett bra och nödvändiga för att förhindrainlåsningseffekter. I ett avseende är dock reglernamindre väl utformade. Det gäller bl.a. den som vidavyttringstillfället äger en tomt och inom ett åruppför en ny bostad på denna. I detta fall erhållersäljaren inte uppskov med sin realisationsvinst.Enligt motionen bör reglerna ändras så att uppskovkan erhållas också i sådana och andra liknande fall.De möjligheter som finns att erhålla uppskovmed beskattningen av realisationsvinsten vidfastighetsförsäljning har främst tillkommit för attöka rörligheten på bostadsmarknaden. Den som säljersin bostad ges rimlig tid att skaffa sig enersättningsbostad utan att skattskyldighetenomedelbart utlöses. I likhet med motionärerna kandock utskottet konstatera att det finns situationerdär uppskov med realisationsvinstbeskattningen intekan erhållas trots att det föreligger starka skälför detta. Det gäller bl.a. den i motionenredovisade situationen där säljaren vidavyttringstillfället innehar en obebyggd tomt, somdenne därefter bygger sig ett hus på. Även om dettanybyggda hus tas i anspråk av säljarensom ny bostad räknas den inte som ersättningsbostad.Därmed kan inte heller uppskov medrealisationsvinstbeskattningen erhållas. Det är enenligt utskottets mening orimlig situation. Ienlighet med förslaget i motion 1999/2000:Sk713 (v)bör därför reglerna för uppskov medrealisationsvinstbeskattningen i detta och liknandefall ses över. Utskottets ställningstagande i dennadel bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Skattereduktion för hushållsnära tjänsterm.m.Det system med skattereduktion för utgifter förreparation och underhåll samt utgifter för om- ochtillbyggnad av bostadshus (s.k. ROT-avdrag) somtillämpats under har numera i principupphört. Skattereduktion kan dock fortfarandeerhållas under förutsättning av att arbetena utförtsföre och att ansökan om reduktionlämnats in . Reduktionenmotsvarar av utgifterna och får för småhus inteöverstiga . För hyreshus och bostadsrättergäller andra belopp. Det föreligger inte någon rätttill skattereduktion för andra hushållstjänster.I partimotion 1999/2000:Sk324 (c)yrkande 25 i motsvarande del föreslås att det s.k.ROT-avdraget skall permanentas. Även i motionerna1999/2000:Sk719 (c) och 1999/2000:Bo204 (c) yrkande18 förs motsvarande förslag fram. Enligt motionernabör avdraget återinföras, vidareutvecklas ochpermanentas.Vid sin tidigare behandling av motioner rörandeskattereduktion för ROT-arbeten har utskotteterinrat om att ROT-avdragen främst har använts föratt minska arbetslösheten i byggbranschen. Densenaste förlängningen av rätten till ROT-avdrag varockså den grundad på en strävan att begränsabyggarbetslösheten. Utskottet är mot denna bakgrundinte nu berett att ställa sig bakom motionsförslagom att införa någon form av permanentskattereduktion för byggnadsarbeten eller andrahushållstjänster. Enligt utskottets mening bör dennabedömas i ett större skattesammanhang. Motionernaavstyrks sålunda.Stockholm den 24 februari 2000På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: KnutBilling (m), (),(), (), (), StenAndersson (m), (),(), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (),(), YvonneÅngström (fp), ()och ().Avvikande meningar1. Fastighetsbeskattningen på längre siktKnut (), (), () och () anser att den del avbostadsutskottets yttrande som under rubrikenFastighetsbeskattningen på börjar med"Två utredningar" och slutar med "yrkande 4" bort haföljande lydelse:Beskattningen av boendet är totalt sett alldelesför omfattande. Av beräkningar somByggentreprenörerna gjort framgår att omkring 60 %av hyran för en nybyggd lägenhet går åt för attbetala skatt och andra pålagor som tagits ut ochfortlöpande tas ut med boendet som ytterstaskatteobjekt. Här ligger den främsta förklaringentill att det är dyrt att flytta in i nyproduceradelägenheter. Men det blir också allt dyrare att bo iredan befintliga hyresrätter. Bara fastighetsskattenkostar de boende i hyreshus minst en månadshyra perår. För småhusägare varierar fastighetsskattenmycket beroende på var fastigheten ligger. Det kan imånga fall röra sig om belopp imånaden för ordinära småhus eller fritidsfastigheteri vissa lägen. - när frysningen avfastighetsskatten upphör - kan många familjerförvänta sig en fastighetsskattehöjning på uppemot10 eller mer . Därtill kommer att denallmänna fastighetstaxeringen för hyreshusen medföri genomsnitt en ökning av taxeringsvärdena på . Resultatet kommer för boende i hyreshus i vissaområden att bli att ytterligare en månadshyra kommeratt utgöras av skatt.Mot den nu angivna bakgrunden framstår det som heltnödvändigt att i enlighet med förslagen i Moderatasamlingspartiets motioner inleda enavveckling av fastighetsskatten. I enlighet medförslagen bör sålunda en strategi för en successivavveckling läggas fast . Som en viktigförsta åtgärd skall underlaget för skatteberäkningenfrysas på dagens nivå. Härigenom mildras effekternaav de senaste årens mycket kraftiga prisökningar ivissa områden, vilka med dagens regler leder tillkraftigt höjda taxeringsvärden och därmed åtföljandehöjd skatt. Skattesatsen för småhus skall för år2000 sänkas till samma nivå som för hyreshus, dvs.1,. Därefter skall skattesatsen sänkasytterligare. skall den vara ochför året därefter . Till de förändringar iunderlaget för beskattningen som dessutom bör görasåterkommer utskottet nedan.Som framgått är de förändringar som börgenomföras steg på väg mot ett avskaffande avfastighetsskatten. För tydlighetens skull bör härgöras klart att avsikten inte är att den skallersättas med andra pålagor i form av enschablonintäkt eller liknande. De förstaförändringar vi nu och önskar segenomförda gör det möjligt att relativt snartgenomföra en förenkling av fastighetstaxeringen.Fastighetstaxeringen kostar det allmänna storapengar. Regelsystemet för denna har blivitogenomträngligt och dess tillämpning upplevs somkineseri.Utskottet tillstyrker med det nu anförda förslageni Moderata samlingspartiets partimotion1999/2000:Bo206 yrkande 5 samt i motionerna1999/2000: Sk655 (m), 1999/2000:Sk695 (m) yrkandena1 och 4 samt 1999/2000:Sk772 (m) yrkande 1. Med detnu anförda får även övriga motionsyrkanden anses iallt väsentligt tillgodosedda.2. Fastighetsbeskattningen på längre siktUlf () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande somunder rubriken på längresikt börjar med "Två utredningar" och slutar med"yrkande 4" bort ha följande lydelse:Beskattningen av boendet är hårdare i än inågot annat land. I de europeiska länderna är momsenlägre, försäljningsskatt är mycket sällsynt ochfastighetsskatten mycket begränsad. Vissa länder haröver huvud taget ingen fastighetsskatt. Storaskillnader finns mellan länderna vad gällerboendekostnaderna sedda i förhållande tillhushållens disponibla inkomster. I de europeiskaländerna var genomsnittet , i såmycket som 30 %.Statens intäkter och kostnader för boendet kommeratt genomgå dramatiska förändringar de närmasteåren. Statens nettokostnader har varit stora. Ökadeintäkter, bl.a. fastighetsskatt och moms påbyggandet jämte sjunkande räntebidrag, gav statenett positivt netto för boendet . Statensutgifter för räntebidrag kommer från 1997 till 1999att ha sjunkit från 20 miljarder till 7,5 miljarderkronor. Det är orimligt att staten tar in ökadeskatter på boendet när kostnaderna i form avräntebidrag sjunker. Fastighetsskatten borde istället sänkas i samma takt som räntebidragensjunker. Prognosen pekar på att nettot mellanfastighetsskatt och räntebidrag blir ca 15miljarder kronor.Skatt efter bärkraft är den princip som bör gälla.Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsettinkomst och betalningsförmåga. Den är en skatt på eninkomst som inte finns och strider således mot dennämnda principen. Skatten hotar i vissa falläganderätten liksom den enskildes trygghet vadgäller besittningen av det egna hemmet. Personer medlåga inkomster har inte råd att betala skatten. Attgöra det möjligt att äga sin bostad också förlåginkomsttagare är att verka för ett jämliktsamhälle, ett samhälle där äganderätt inte kräverstora pengar. Fastighetsskatten ökar den socialasegregeringen och motverkar möjligheterna för ettpermanent boende i många områden som är attraktivaför de fritidsboende.I enlighet med förslagen i de nu aktuella kd-motionerna måste fastighetsskatten på siktavvecklas. I stället bör kommunerna ges en rätt attdebitera en fastighetsavgift som skalltäcka kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar ochannan service som är kopplad tillfastigheten. Den nu förordade avvecklingen börinledas omedelbart.Vad utskottet nu med anslutning till kd-motionerna1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 13, 1999/2000:Sk689(kd) yrkandena 1 och 3, 1999/2000:Sk771 (kd) yrkande1 samt 1999/2000:Sk773 (kd) yrkande 4 förordat börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Med det nu anförda får även övriga motionsyrkandenanses i allt väsentligt tillgodosedda.3. Fastighetsbeskattningen på längre siktRigmor () och () anseratt den del av bostadsutskottets yttrande som underrubriken på längre siktbörjar med "Två utredningar" och slutar med "yrkande4" bort ha följande lydelse:Fastighetsskatten utgör en alltför en stordel av många människors boendekostnad. Den drar in ca till statskassan.Skatten upplevs av många som orättvis. De successivthöjda skattesatserna har tydliggjort attskattebeloppen blir olika för likvärdiga bostäderberoende på var de ligger. Skattebeloppen har ökatkraftigt för många sedan de gjort sittfastighetsförvärv.Boendet omfattar inte bara bostaden i sig utanavser också tryggheten av ett hem. Valfrihet ochmångfald i boendet är en grundpelare ibostadspolitiken och en del av välfärdspolitiken.Att äga sitt hem har ett värde i sig.Fastighetsskatten träffar människor utan hänsyn tillderas kraft att bära den. Inriktningen bör därförvara att skatten successivt skall sänkas. Skattesy-stemet bör dessutom ersättas med ett system medschablonintäkt mot vilket avdrag får göras förfastighetens kostnader för räntor. Ett sådant systemhar flera fördelar, bl.a. bestraffar det inte likapåtagligt den som gör miljö- och energiförbättringarpå fastigheten.De nu förordade förändringarna ifastighetsbeskattningen bör genomföras skyndsamt.Det bör därför uppdras åtFastighetsbeskattningskommittén att läggafram ett förslag till schablonbeskattning somutskottet nu med anslutning till förslagen imotioner (c) och (fp) uttalat sig för. I dettasammanhang bör även frågan om hur kommunerna skallkunna få del av intäkterna övervägas.Vad utskottet nu med anslutning till Centerpartietspartimotion 1999/2000: Sk324 yrkande 25 imotsvarande del samt motionerna 1999/2000:Bo232 (fp)yrkande 8 och 1999/2000:Sk640 (c) anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Med det nu anförda får även övriga motionsyrkandenanses i allt väsentligt tillgodosedda.4. Fastighetsskattenivån m.m.Knut (), (), () och () anser att den del avbostadsutskottets yttrande som under rubrikenFastighetsskattenivån m.m. börjar med "Flera av" ochslutar med "utredningsarbetet avvaktas" bort haföljande lydelse:I likhet med Moderata samlingspartiet anserutskottet att fastighetsskatten successivt skallavvecklas. Som utskottet anfört ovan böravvecklingen inledas genom att underlaget förskatteberäkningen fryses på dagens nivå och genomatt skattesatsen för småhus redan för sänkstill samma nivå som för hyreshus, dvs. 1,2 %.Därefter skall skattesatsen sänkas ytterligare med0,för vart och ett av de närmasteåren.Även andra åtgärder måste vidtas för att lindrabördan av fastighetsskatten. En sådan åtgärd som börgenomföras redan fr.o.m. innevarande år är att ändraunderlaget för fastighetsskatten så att det utgörsav byggnadsvärdet och halva markvärdet.