bet · GO01FiU3 · 2000-11-30 00:00:00 — För några kommuner uppstården s.k. pomperipossaeffekten, dvs. vid en ökning av skatteunderlagetfår kommunen betala en avgift som är större än ökningen avskatteinkomsterna. Detta missförhållande bör enligt vår meningåtgärdas genom en sänkning av utjämningsgraden.Systemet för kostnads- och inkomstutjämning är oöverskådligt och visaratt slutresultatet för den enskilda kommunen kan bli starkt beroendeav hur en viss enskild faktor faller ut. Det är därför ingen slump attdet pågår en ständig politisk kamp om de ingående faktorerna. Motbakgrund av den förödande metodkritik som framförts är det attrenodla systemet och minska antalet faktorer i stället för attutveckla genom att ytterligare inveckla systemet. Jag vill ha ett nyttsystem, där utjämningen grundas på strukturella faktorer för bådekostnader och inkomster, vilket kan medföra att kommuner med högreskattekraft men också höga strukturella kostnader i högre utsträckningkan klara dessa själva. Inriktning på utjämning kan då bli betydligtfärre och mer renodlade och strukturella faktorer.Jag anser därför att en ny utredning av utjämningssystemet skallinriktas på att forma systemet med förklarande faktorer i stället förden kommitté som skall fortsätta med det nuvarande systemet. Dettaanser jag skulle kunna leda till ett system som är enklare,överskådligare, mer förutsägbart och genomskinligt. kan vinå en utjämning av de kostnader som de facto är dels kommunalt ansvar,dels i praktiken opåverkbara. Jag föreslår att tillkännagerför regeringen som sin mening vad vi framfört i reservationen.Med det anförda föreslår jag att bifaller motionerna Fi613(fp) yrkande 1 samt N268 (fp) yrkande 3 och avslår övriga här aktuellamotionsyrkanden.4. Kommunkontosystemet och konkurrensneutraliteten(punkt 3) (m, kd)av (), (), (), FredrikReinfeldt (m), Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följandelydelse:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 4. Därmed bifaller helt motionerna1999/2000:Fi54 yrkandena 2-4, 1999/2000:Fi55 yrkandena 3-5,2000/01:Fi609 och 2000/01:Fi617 yrkande 2. bifaller delvis motionerna 1999/2000:Fi56yrkandena 7 och 8, 2000/01:Fi601 och 2000/01:Fi604 samt avslår motion1999/2000:Fi57 yrkande 4.StällningstagandeKommunkontosystemets huvuduppgift är att skapa konkurrensneutralitetmellan externt upphandlad verksamhet och kommunernasegenregiverksamhet. Systemet ersätter den mervärdesskatt somprimärkommuner och landsting erlägger som en del av priset vidupphandling av externa tjänster.Utredningen 1999:133 Kommunkontosystemet och rättvisan - momsen,kommunerna och konkurrensen hade som särskild uppgift att undersökaförekomsten och omfattningen av konkurrenssnedvridande effekter avkommunkontosystemet. Utredningen uppmärksammade därvid att frånvaronav mervärdesskatteplikt inom bl.a. vård, omsorg och skola allvarligtstörde marknadens funktionssätt och missgynnade privata leverantörerav sådana tjänster. Enligt vår mening är det angeläget attmervärdesskatteplikten blir så likformig som möjligt, oavsett omtjänsterna erbjuds genom det allmänna eller av näringsdrivanderättssubjekt. Under alla omständigheter får reglerna inte vara såutformade att de missgynnar näringsverksamhet. Utredningen anvisarockså som huvudalternativ att regeringen skall verka för en ändring avEU:s gemensamma mervärdesskatteregler. En sådan ändring skulle gemöjlighet att mervärdesskattebelägga nu skattebefriade områden, vilketinnebär avdragsrätt för ingående skatt. Regeringen har i proposition1999/2000:115 utlovat att återkomma med ett uppdrag om att analyserasystemets effekter när det gäller konkurrensneutraliteten. Detta anservi vara uppenbart otillräckligt. Som visats under remissbehandlingenkan det finnas möjligheter redan med nu gällande gemenskapsrätt påmervärdesskatteområdet att skattebelägga vissa privata rättssubjektinom tjänstesektorn. En statlig utredning bör därför tillsättassnarast med enda uppgift att utreda möjligheterna att inom nuvaranderättsliga ramar mervärdesskattebelägga ovan berörd verksamhet.Vi menar också att skall försöka påskynda EU:s arbete med enhel eller delvis modernisering av de gemensammamervärdesskattereglerna. En sådan behövs för att säkra utvecklingeninom tjänstebranscherna, och därmed en långsiktig samhällsekonomiskeffektivitet. måste enligt vår mening med kraft under sittordförandeskap första hälften av 2001 arbeta för att dessa frågor pånytt tas upp inom EU och får en lösning som ger konkurrensneutralitetmellan offentligt och privat driven verksamhet.Detta är emellertid inte tillräckligt. Ett arbete med att förändraEU:s mervärdesskatteregler kan beräknas ta betydande tid i anspråk. Dekonkurrensproblem som redan föreligger motiverar därför attansträngningar görs för att inom ramen för nuvarande regelverk åtgärdasituationen. Om det skulle visa sig vara möjligt attmervärdesskattebelägga privat verksamhet som är undantagenskulle de konkurrensnegativa effekterna kunna undanröjas på fleraområden. Detta skulle kunna leda till resultat . Vimenar därför att regeringen bör tillsätta en ny utredning med endauppgift att analysera möjligheterna att i enlighet med det sjättemervärdesskattedirektivet (77/388/EEG) artikel 13 A. 2. a) uppställasådana villkor för näringsdrivande rättssubjekt som medför att deskall omfattas av mervärdesskatteplikt. En eventuell framtidamervärdesskattebeläggning måste självfallet ha en sådan nivå och gesen sådan utformning att det fortsättningsvis föreligger fullkonkurrensneutralitet mellan verksamhet bedriven i privat regi ochverksamhet bedriven av det allmänna.För att garantera konkurrensneutraliteten mellan privat och offentligvuxentandvård anser vi att folktandvården i avvaktan på en långsiktigthållbar lösning bör lyftas ur kommunkontosystemet. Detta börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening.Med det anförda föreslår vi att helt bifaller motionernaFi609 (kd, m), Fi617 (kd) yrkande 2, 1999/2000:Fi54 (m) yrkandena 2-4,1999/2000:Fi55 (kd) yrkandena 3-5 samt delvis bifaller motionernaFi601 (m), motion Fi604 (m) och 1999/2000:Fi56 (fp) yrkandena 7 och 8samt avslår motion 1999/2000:Fi57 (c) yrkande 4.5. Kommunkontosystemet och konkurrensneutraliteten(punkt 3) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följandelydelse:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 5. Därmed bifaller motion1999/2000:Fi57 yrkande 4 och avslår motionerna 1999/2000:Fi54yrkandena 2-4, 1999/2000:Fi55 yrkandena 3-5, 1999/2000:Fi56 yrkandena7 och 8, 2000/01:Fi601, 2000/01:Fi604, 2000/01:Fi609 och 2000/01:Fi617yrkande 2.StällningstagandeÖkad mångfald bland vårdgivare samt ökad konkurrens innebär stora väl-färdsvinster. Alternativ till de offentliga vårdgivarna är enligt minmening viktiga inte bara för att få resurserna att räcka längre utanockså för att säkra valfrihet åt patienterna. Tandvården bedrivs i daginom två jämnstora sektorer till skillnad mot sjukvården, där privatavårdgivare svarar för en mycket liten del. Tandvårdsmarknaden hardärmed en särställning bland de verksamheter som omfattas avkommunkontosystemet. Verksamheten bedrivs på en avreglerad marknad därfri prissättning och fri etableringsrätt råder, vilket medför att enolikformig behandling i skattehänseende får större effekter på dettaområde än för övriga verksamheter. Jag anser därför att det är av storvikt att rätta till den obalans i konkurrens som råder mellanoffentlig och privat tandvård på grund av mervärdesskattereglerna.Till skillnad mot regeringen tror jag dock inte att dennakonkurrensneutralitet kommer att lösas på frivillig väg. börge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag för att säkerställakonkurrensneutralitet inom tandvården.Med det anförda föreslår jag att bifaller motion1999/2000:Fi57 (c) yrkande 4 och avslår övriga här aktuella motionsyr-kanden.6. Kommunkontosystemet och konkurrensneutraliteten(punkt 3) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följandelydelse:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 6. Därmed bifaller helt motion1999/2000:Fi56 yrkandena 7 och 8 och delvis motionerna 1999/2000:Fi54yrkandena 2-4, 1999/2000:Fi55 yrkandena 3-5, 2000/01:Fi601,2000/01:Fi604, 2000/01:Fi609 och 2000/01:Fi617 yrkande 2 samt avslår motion 1999/2000:Fi57 yr-kande 4.StällningstagandeRegeringen konstaterar i proposition 1999/2000:115 Vissa kommunalekono-miska frågor att det system för momskompensation för kommuner ochlandsting som finns, kommunkontosystemet, måsteåtgärdas. Vad gäller konkurrensneutraliteten inom tandvården anser jagatt regeringens linje att landstingen frivilligt skall belastafolktandvården med en avgift som ungefärligen motsvarar den moms somprivattandläkarna betalar inte är en tillfredsställande lösning. Dettaunderstryks av att endast hälften av landstingen tillämpar en sådanordning. Utredningen om kommunkontosystemet (SOU 1999:133) visade påflera olika sätt att långsiktigt lösa frågan. Regeringen bör ges iuppdrag att lägga fram förslag till en långsiktig lösning.Med det anförda föreslår jag att helt bifaller motion1999/2000:Fi56 (fp) yrkandena 7 och 8 samt delvis bifaller motionernaFi601 (m), Fi604 (m), Fi609 (kd, m), Fi617 (kd) yrkande 2,1999/2000:Fi54 (m) yrkandena 2-4, 1999/2000:Fi55 (kd) yrkandena 3-5och avslår motion 1999/2000:Fi57 (c) yrkande 4.7. Åtgärder med anledning av översvämningarna iMellansverige (punkt 6) (m, kd, fp)av (), (), (), FredrikReinfeldt (m), Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följandelydelse:6. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 7 om samhälleliga insatser vid allvarligahändelser av nationell betydelse. Därmed bifaller motion2000/01:Fi9 yrkandena 2 och 3 samt avslår motion 2000/01:Fi9 yrkande1.StällningstagandeUnder detta år har två gånger drabbats av omfattande översväm-ningar, dels i södra , dels istora delar av , främst i . De materiellaskadorna av översvämningarna är mycket stora såväl för kommuner somför företag och privatpersoner. Vi anser att det åligger samhället attställa upp för regioner som drabbas av naturkatastrofer. Vilkariktlinjer och vilken praxis som gäller vid denna typ av extremasituationer är emellertid svåröverskådligt, och tillämpningen ärdessutom inkonsekvent.Enligt vår uppfattning bör regeringen utforma riktlinjer för vilka sam-hällsinsatser som kan komma i fråga vid allvarliga händelser avnationell betydelse, samt hur och av vem sådana insatser skallfinansieras.Vi anser även att regeringen ekonomiska vårproposition börpresentera förslag till ett nytt reservationsanslag på 200 miljonerkronor för insatser vid allvarliga händelser av nationell betydelse.Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.Med det anförda föreslår vi att bifaller motion Fi9 (c)yrkandena 2 och 3 samt avslår motionens yrkande 1.8. Åtgärder med anledning av översvämningarna iMellansverige (punkt 6) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följandelydelse:6. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 8 om samhälleliga insatser vid allvarligahändelser av nationell betydelse. Därmed bifaller motion2000/01:Fi9.StällningstagandeUnder detta år har två gånger drabbats av omfattande översväm-ningar, dels i södra , dels istora delar av , främst i . De materiellaskadorna av översvämningarna är mycket stora såväl för kommuner somför företag och privatpersoner. Jag anser att det åligger samhälletatt ställa upp för regioner som drabbas av naturkatastrofer. Vilkariktlinjer och vilken praxis som gäller vid denna typ av extremasituationer är emellertid svåröverskådligt, och tillämpningen ärdessutom inkonsekvent.Enligt min uppfattning bör regeringen utforma riktlinjer för vilka sam-hällsinsatser som kan komma i fråga vid allvarliga händelser avnationell betydelse, samt hur och av vem sådana insatser skallfinansieras.Jag anser även att regeringen ekonomiska vårproposition börpresentera förslag till ett nytt reservationsanslag på 200 miljonerkronor för insatser vid allvarliga händelser av nationell betydelse.Utöver detta anser jag också att regeringen på tilläggsbudget för år2000 bör avsätta för samhälleliga insatser vidallvarlig händelse av nationell betydelse.Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.Med det anförda föreslår jag att bifaller motion Fi9 (c).9. näringsverksamhet (punkt 8) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följandelydelse:8. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 9. bifaller därmed helt motionerna2000/01:K344 yrkande 2 och 2000/01:N210 yrkande 1 samt delvismotionerna 2000/01:Fi209 yrkande 11, 2000/01:Fi613 yrkandena 2 och 4 och 2000/01:Fi617 yr-kandena 5 och 6 samt avslår motion 2000/01:Fi612.StällningstagandeEn stor del av den svenska ekonomin utgörs av offentlig sektor som ärskyddad från såväl utländsk som inhemsk konkurrens. En lång radverksamheter drivs i näst intill monopolform. Hit hör skolan,sjukvården, åldringsvården och barnomsorgen. Genom friskolesystemetskapas emellertid konkurrens och privata alternativ inom utbildningen.Införandet av fler stiftelsehögskolor ökar mångfalden och konkurrenseni den högre utbildningen. Införande av vårdnadsbidrag ochbarnomsorgspeng kan öka kvaliteten och sänka kostnaderna förbarnomsorgen som en helt ny marknad öppnas för tusentals nyasmåföretagare, ofta kvinnor. En allmän sjukvårdsförsäkring, fritt valav egen läkare och fri etableringsrätt för läkare och sjukgymnasterleder till att vårdmonopolen faller och att konkurrensen främjas.Det finns uppenbara brister när det gäller konkurrensvillkoren mellanoffentliga och privata bolag. Ett kommunalt bolag bedriver sinverksamhet med skattemedel som eget kapital och med skattebetalarnasom risktagare och yttersta garanter. Detta ger kommunala företag ettövertag på bekostnad av företag som drivs av de egna medborgarna.Vi anser att all verksamhet med undantag för renmyndighetsutövning bör upphandlas i konkurrens. Det skapar utrymme förvalfrihet och mångfald samt ger kommunerna möjlighet att prioriteradet som inte kan utföras av andra. De verksamheter som drivs ibolagsform bör privatiseras, avvecklas eller övergå iförvaltningsform. Även kommunala affärsliknande verksamheter sombedrivs i förvaltningsform bör säljas eller avvecklas bl.a. eftersomsådan verksamhet som regel strider mot kommunallagen. För attunderlätta försäljningar av verksamheter bör dessa i vissa fallavgränsas till egna kostnadsställen med eget budget- ochförvaltningsansvar, för att sedan bolagiseras. Därefter bör det konkur-rensutsatta bolaget slutligen säljas, exempelvis till de anställda.Ett kommunalt bolag bedriver sin verksamhet med skattemedel som egetkapital och skattebetalarna som risktagare och yttersta garanter.Många av de kommunala företagen verkar inom bostads- ochenergiområdena. Det är områden där risktagandet och kapitalbehovettidigare har varit mycket begränsat. När monopolen på energiområdetslopats genom avregleringen av elmarknaden ökar kraven på kompetens,kapital och risktagande dramatiskt. Detta bör tillkännageför regeringen som sin mening.Med det anförda föreslår vi att helt bifaller motionernaK344 (m) yrkande 2 och N210 (m) yrkande 1 samt delvis bifallermotionerna Fi209 (kd) yrkande 11, Fi613 (fp) yrkandena 2 och 4 samtFi617 (kd) yrkandena 5 och 6 och avslår motion Fi612 (s).10. näringsverksamhet (punkt 8) (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följandelydelse:8. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 10. Därmed bifaller helt motionerna2000/01:Fi209 yrkande 11 och 2000/01:Fi617 yrkandena 5 och 6 samtdelvis motionerna 2000/01:K344 yrkande 2, 2000/01:Fi613 yrkandena 2och 4 samt 2000/01:N210 yrkande 1 och avslår motion 2000/01:Fi612.StällningstagandeVi anser att kommunala bolag i princip bör avvecklas på marknader därprivata företag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera.Förutsättningen är att det gemensamma bästa för alla kommuninvånareinte talar för ett kommunalt ägande. Ett sätt att stödja företagandetär att vid kommunala upphandlingar dela ordern i flera poster så attäven de mindre företagen kan vara med i budgivningen. Ett annat sättatt uppmuntra företagande är att minimera begränsningarna avseendeetablering av exempelvis livsmedelsbutiker. Förutsättningarna för attförbättra och bibehålla den offentliga servicen på längre siktförbättras enligt vår uppfattning av dessa strukturförändringar.Beträffande driftsformer inom vård och omsorg är vi öppna för enstörre mångfald med offentlig och solidarisk finansiering som grund.En ökad mångfald av vårdgivare ger patienterna större valmöjligheteroch kan stimulera och utveckla vården. Vi anser därför att privata,kooperativa och ideellt drivna alternativ bör ges förutsättningar attutvecklas. Detta bör tillkännage för regeringen som sinmening.Med det anförda föreslår vi att helt bifaller motionernaFi209 (kd) yrkande 11 och Fi617 (kd) yrkandena 5 och 6 samt delvisbifaller motionerna Fi613 (fp) yrkandena 2 och 4, K344 (m) yrkande 2och N210 (m) yrkande 1 och avslår motion Fi612 (s).11. näringsverksamhet (punkt 8) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följandelydelse:8. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 11. Därmed bifaller helt motion2000/01:Fi613 yrkandena 2 och 4 och delvis motionerna 2000/01:K344yrkande 2, 2000/01:Fi209 yrkande 11, 2000/01:Fi617 yrkandena 5 och 6samt 2000/01:N210 yrkande 1och avslår motion 2000/01:Fi612.StällningstagandeFolkpartiet anser att kommuner inte annat än i undantagsfall skallbedriva verksamhet i bolagsform. Skälen för detta är flera. Kommunerskall inte ge sig in på områden där det privata näringslivet väl kansvara för de behov det handlar om. Ofta innebär den kommunalabolagsverksamheten att små privata tjänsteföretag på redan fungerandemarknader konkurreras ut. Om kommunen ger sig in för att konkurreramed privata företag har det kommunala bolaget ett synnerligen ojämliktövertag genom att ha kommunen och dess skattebetalare som garant. Detkan aldrig ett enskilt företag möta på jämbördig nivå. Den kommunalaverksamheten skall styras demokratiskt med mesta möjliga insyn frånmedborgarna. Med bolagsformen blir i praktiken allmänhetens insynsämre. Det är ingen slump att de skandaler som varit aktuella ikommunala sammanhang oftast haft en koppling till denkommunala bolagsverksamheten. Det kommunala företagandet medfördessutom risker för kommunerna och deras skattebetalare. Kommunernasborgensåtagande gentemot de kommunala bolagen uppgick vid utgången av1998 till inte . Ett visst fortsattoffentligt bostadsägande kan dock av sociala skäl vara motiverat ivissa kommuner.Folkpartiet anser dels att kommuner skall koncentrera sin verksamhettill det som kan anses vara kommunens kärnuppgifter, dels att kommunalverksamhet i allmänhet skall bedrivas i förvaltningsform och endastundantagsvis i bolagsform.I avvaktan på att de kommunala bolagen avvecklas, bör regeringenenligt min mening göra en översyn av de kommunala koncernbildningarsom i vissa fall förefaller göra transaktioner som enbart syftar tillatt undvika skatt.Vad som anförs i motionen bör tillkännage för regeringen somsin mening. Jag föreslår därmed att helt bifaller motionFi613 (fp) yrkandena 2 och 4 samt delvis bifaller motionerna Fi209(kd) yrkande 11, Fi617 (kd) yrkandena 5 och 6, K344 (m) yrkande 2 ochN210 (m) yrkande 1 och avslår motion Fi612 (s).12. Kommunalt självstyre (punkt 9) (m)av , , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följandelydelse:9. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 12. Därmed bifaller delvis motion2000/01:Sk310 yrkande 1 och avslår motionerna 2000/01:Fi210 yrkande11 och 2000/01:Fi617 yrkande 3.StällningstagandeRegeringsformen begränsar kommunernas rätt att uttaxera skatt till detsom fordras för skötseln av den egna kommunens angelägenheter. Avdetta följer bl.a. att det strider mot grundlagen att en kommuntvingas ta ut skatt för skötseln av andra kommuners uppgifter.Nuvarande inomkommunala utjämningssystem är således grundlagsstridigtoch har som konsekvens att vissa kommuner nu tvingas höja sin skattinte för att finansiera den egna verksamheten utan för att betalautjämningsavgift till andra kommuner.Den kommunala skattenivån är ytterst en fråga som de folkvalda ikommunen exklusivt skall besluta om utifrån kostnaden för skötseln avde egna angelägenheter som kommunfullmäktige beslutar om. Dagensgrundlagsvidriga konstruktion har satt denna rätt ur spel och ärenligt vår mening ett exempel på statens övergrepp mot det kommunalasjälvstyret.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi har anfört med anledning av motion Sk310 (m) yrkande 1 ochavslår övriga här aktuella motionsyrkanden.13. Kommunalt självstyre (punkt 9) (kd)av och (båda kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följandelydelse:9. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 13. Därmed bifaller motion2000/01:Fi617 yrkande 3 och avslår motionerna 2000/01:Sk310 yrkande 1och 2000/01:Fi210 yrkande 11.StällningstagandeVi anser att en principiellt viktig invändning, mot bl.a. satsningenpå skolan och maxtaxeförslaget, utgår ifrån den grundlagsfästakommunala självstyrelsen. Specialdestinerade statsbidrag, och diktatom vad kommuner och landsting får eller inte får göra, är direktabrott mot intentionen bakom den kommunala självstyrelsen. Vi vill istället minska kommunernas och landstingens ekonomiska beroende avstaten genom att dels öka den kommunala skattebasen genomskatteväxling, dels respektera den kommunala självstyrelsen med såvällagstiftning som statsbidrag, dels förstärka skatteintäkterna genom enradikalt annorlunda näringspolitik. Detta bör tillkännageför regeringen som sin mening.Med det anförda föreslår vi att bifaller motion Fi617 (kd)yrkande 3 och avslår övriga här aktuella motionsyrkanden.14. Kommunalt självstyre (punkt 9) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följandelydelse:9. tillkännager för regeringen som sin mening vad somframförs i reservation 14. Därmed bifaller motion2000/01:Fi210 yrkande 11 och avslår motionerna 2000/01:Fi617 yrkande 3och 2000/01:Sk310 yrkande 1.StällningstagandeCenterpartiet vill slå vakt om det kommunala självstyret. Regeringenåtergår mer och mer till detaljreglerande specialdestineringar istatsbidragssystemet. Exempel på detta är regeringens s.k.skolsatsning och ersättningen till kommuner som inför maxtaxa ibarnomsorgen. Jag anser att kommunerna skall tilldelas utökade medel iförhållande till regeringens förslag men utan att detaljreglera derasanvändning. Detta bör tillkännage för regeringen som sinmening.Med det anförda föreslår jag att bifaller motion Fi210 (c)yrkande 11 och avslår övriga här aktuella motionsyrkanden.15. Pensionsavsättningar i kommunerna (punkt 10) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10 borde ha följandelydelse:10. begär att regeringen tillsätter en utredning ompensionsavsättningar i kommuner med stor förmögenhet enligt vad somframförs i reservation 15. Därmed bifaller motion2000/01:Fi613 yrkande 3.StällningstagandeNär det gäller frågan om avsättningar, främst pensionsförpliktelser,anser jag det angeläget att frågorna om den kommunalaförmögenhetsmassan blir föremål för granskning. Som kommunallagen ärutformad kan en kommun inte låta sin förmögenhet minska. att en tillväxtkommun tvingas göra avsättningar även närbefintliga tillgångar väl svarar mot kommunens pensionsåtaganden.