bet · GO01NU4 · 2000-10-24 00:00:00 — Förbättringar kan, enligtmotionärerna, uppnås genom följande: i stort settalla Småföretagsdelegationens förslag börgenomföras; ett enkelt bokförings- ochdeklarationspaket för egenföretagare bör införas;reglerna för att få F-skattsedel bör förenklas;inbetalningsreglerna för skattekontot bör görasmindre stränga; en solnedgångsparagraf förregleringar bör införas; avregleringsarbetet bör gesen större politisk tyngd genom att stats- ochfinansministrarna blir ansvariga;arbetsmarknadsregleringarna bör ses över.Vissa kompletterande uppgifterVad gäller roll och resurser, somberörs i vissa av motionerna, kan noteras att ipropositionen lämnas förslag till ökade befogenheterför verket. Regeringen har vidare tillkallaten särskild utredare, justitierådet SeverinBlomstrand, med uppgift att analysera vissa frågorsom rör effektiviteten hos det nuvarande regelverketför att motverka överträdelser avkonkurrenslagstiftningens förbud motkonkurrensbegränsande samarbete mellan företag ochmot missbruk av en dominerande ställning (dir.2000:40). Utredaren skall föreslå de ändringar avregelsystemet som bedöms motiverade. I uppgifteningår att pröva behovet av och förutsättningarna förregler om följande: nedsättning avkonkurrensskadeavgift för företag som avslöjarkonkurrensbegränsningar; ett stärkt sekretesskyddför uppgifter om kartellsamarbeten eller andrakonkurrensbegränsningar och om vem som lämnatinformation om sådana förhållanden; begränsning aveller hinder för gemensam styrelserepresentation ikonkurrerande företag; vinnande parts rätt tillersättning för sina rättegångskostnader från s.k.tappandepart. Vidare skall följande utredas: ombefintliga regler om uppgiftsskyldighet ochsekretess tillgodoser behovet av ett ändamålsenligtinformationsutbyte mellan ochkonkurrensmyndigheter i andra länder för en effektivkonkurrensövervakning; om erfarenheterna irättstillämpningen eller andra omständigheter nuföranleder ett annat ställningstagande än tidigare ifrågan om en kriminalisering av förbudsreglerna ikonkurrenslagen och när det gäller regler omuppbrytning av företagskoncentrationer; om nuvaranderegler ger små företag som utsätts för andraföretags konkurrensbegränsningar tillräckligamöjligheter att få överträdelsen att upphöra. Detskall ingå i uppdraget att behandla uppkommandefrågor med beaktande av deras EG-rättsliga aspekter.Utredaren kan belysa även andra frågor som kan habetydelse för en effektivare bekämpning avkonkurrensbegränsningar. Han skall redovisa sittuppdrag senast den 30 juni 2001.I 2000 års ekonomiska vårproposition aviseraderegeringen att skalltillföras extra under perioden2001-2003 för konkurrensfrämjande arbete (prop.1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU20). Ibudgetpropositionen för (utgiftsområde 24)har regeringen sålunda föreslagit att anslaget tillKonkurrensverket för skall ökas med 5miljoner kronor. Utskottet behandlar detta förslag ianslagsbetänkande 2000/01:NU1 rörande utgiftsområde24 Näringsliv senare under hösten 2000.Frågan om genomförande av Småföretagsdelegationensförslag tas upp i några motioner. I detnäringspolitiska betänkandet (bet.1999/2000:NU13) redovisades en avstämning avSmåföretagsdelegationens samtliga förslag somNäringsdepartementet gjort för utskottets räkning.Regeringens samlade bedömning var, enligt denna, attåtgärder vidtagits för att undanröja majoriteten avde hinder som Småföretagsdelegationen uppmärksammat.Regeringen ansåg att av förslagen är viktigaoch bör genomföras i någon form. avförslagen var helt genomförda eller befann sig i engenomförandefas, och varunder utredning eller beredning. Det framhölls frånNäringsdepartementet att många av förslagen är avden karaktären att de aldrig kommer att kunna ansesvara helt slutförda. Det gäller t.ex. myndigheternasarbete med information och service till företagenoch flera av förenklingsförslagen, såsom lättnader iuppgiftslämnande för företag och förenkling avtullprocedurer. Ungefär en fjärdedel av förslagenföranleder inga åtgärder från regeringenssida; det gällde förslag på områden, där det redanför närvarande förekommer statliga insatser, t.ex.kompetensområdet, liksom förslag på områden där detprimära ansvaret inte ligger på staten utan påkommunerna.Regeringen lämnade en skrivelse tillriksdagen (skr. 1999/2000: 148) med en redogörelseför regelförenklingsarbetet med särskild inriktningpå små företag. Skrivelsen jämte den motion somväckts med anledning av skrivelsen - motion1999/2000:N52 (m, kd, c, fp) - kommer att behandlassenare i betänkande 2000/01:NU1 omutgiftsområde 24 har avlämnat en rapportmed rubriken är de svenska priserna så höga?(2000:2). Priserna i har, enligt rapporten,, legat över genomsnittetinom och över nivån inom EU.Förklaringsfaktorer såsom BNP per capita, skatter,befolkningstäthet, kostnaden för arbetskraft samtförändringar i växelkursen och den privatakonsumtionen kan bara förklara drygt hälften avprisskillnaden mellan och OECD-genomsnittetunder . Resten av skillnaden beror enligtrapporten till största delen på bristande konkurrenspå den svenska marknaden, något som leder till högrepriser. En kompletterande analys av situationen inomEU visar att skillnaderna iföretagskoncentrationen förklarar 2-4 procentenheterav prisskillnaden mellan och EU idetaljhandelsledet och 2-3 procent-enheter ipartihandelsledet. Eftersom måttet på koncentrationsom använts i analysen är trubbigt finns detemellertid anledning att förmoda att dessa effekterär ännu högre och utgör större delen av denoförklarade prisskillnaden mellan och andraländer, sägs det i rapporten.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att eneffektiv konkurrens är en viktig förutsättning fören väl fungerande samhällsekonomi. Konkurrens bidrartill ett nödvändigt omvandlingstryck och till ettinnovativt företagsklimat som stärker tillväxten ochSveriges internationella konkurrenskraft. Förkonsumenterna betyder detta tillgång till ett brettutbud av ständigt förbättrade varor och tjänster medgod kvalitet till rimliga priser. Andelen av densamlade ekonomin där konkurrens råder bör öka,eftersom en väl fungerande konkurrens stimulerarnytänkande och bidrar till att utveckla nyaprodukter och tjänster till nytta för konsumenterna.Detta ökar i sin tur produktiviteten och dämparprisutvecklingen. Konkurrenspolitiken har därmed enviktig uppgift att fylla inom ramen förnäringspolitiken och i ett samhällsekonomisktperspektiv.Utskottet anser att den allmänna inriktning avkonkurrenspolitiken som regeringen redovisar ipropositionen - och som den begär riksdagensgodkännande av - ger goda förutsättningar för eneffektiv konkurrens i hela ekonomin. Utskottetfinner det viktigt att konkurrensen utvecklas tillatt gälla i flera delar av den svenska ekonomin ochatt den blir mer effektiv på befintligakonkurrensmarknader. Likaså är det väsentligt attkonkurrensen är verksam även inom den globalaekonomin. För ett litet land som med ettstort utlandsberoende är det av yttersta vikt attsunda konkurrensförhållanden råder på den globalanivån och att internationellakonkurrensbegränsningar motverkas.Mycket av det som sägs i de här aktuella motionernaär en allmän lovsång till värdet av en fri ocheffektiv konkurrens. Detta står inte på något sätt imotsatsställning till den av regeringen föreslagnainriktningen av konkurrenspolitiken eller tillutskottets ståndpunkt i frågan.I vissa av motionerna efterfrågas effektivareverktyg för och ökade resurser tillKonkurrensverket. Utskottet vill framhålla attregeringen i propositionen just föreslår olikaåtgärder för att effektiviserakonkurrensövervakningen. För att öka möjligheternaatt upptäcka och undanröja konkurrensbegränsningarföreslås sålunda ett förtydligande tillägg i regelnom fastställande av konkurrensskadeavgift ikonkurrenslagen. Vidare föreslås de svenskakonkurrensmyndigheterna få nationell behörighet atttillämpa . Dessa förslagbehandlar utskottet i senare avsnitt. När det gällerökade resurser till vill utskotteterinra om att regeringen i budgetpropositionen förår 2001 föreslår att skalltillföras ytterligare förkonkurrensfrämjande arbete.Utskottet noterar med tillfredsställelse attregeringen i propositionen gör bedömningen att detfinns skäl att mer än sättakonsumentperspektivet i fokus i konkurrenspolitiken.Konkurrens är inget självändamål. Åtgärder för attstärka konkurrensens effektivitet har till syftebl.a. att ge konsumenten en starkare ställning påmarknaden. Utskottet delar till fullo regeringensuppfattning att de ansvariga myndigheterna förkonkurrens- och konsumentpolitik bör ökasamordningen i sina insatser.I några motioner berörs Småföretagsdelegationensförslag. Som tidigare redovisats har en avstämningav genomförandet av dessa redovisats i utskottetsnäringspolitiska betänkande . Utskottetgjorde då bedömningen att utfallet visade på denstarka vilja som finns hos regeringen att åstadkommaresultat i regelförenklingsarbetet. Det underströksatt detta arbete aldrig kommer att kunna anses varaavslutat, utan det får ses som en ständigt pågåendeprocess och att det ligger i sakens natur att varkende berörda småföretagen eller den politiskaoppositionen kan anse att de vidtagna åtgärderna ärtillräckliga. Regelförenklingsarbetet måste ständigtinta en framskjuten roll inom näringspolitiken,anförde utskottet. Utskottet vill nu också erinra omatt frågan om regelförenkling kommer att behandlasav utskottet ianslagsbetänkandet 2000/01:NU1 rörande utgiftsområde24 Näringsliv, där bl.a. regeringens skrivelse omregelförenklingsarbetet skall behandlas.Sammantaget tillstyrker utskottet propositionen iberörd del och avstyrker motionerna 1999/2000:N47(m), 1999/2000:Sk692 (m), 1999/2000:N46 (kd),1999/2000:N384 (kd) och 1999/2000:N51 (fp) imotsvarande delar.Konkurrens i offentlig sektor, m.m.PropositionenFrågor om konkurrens i offentlig sektor behandlas iolika avsnitt i propositionen (t.ex. i avsnitten6.6, 7.3, 7.4 och 7.7). Regeringen redovisar som sinbedömning att andelen av den samlade ekonomin därkonkurrens råder bör öka. På områden som öppnats förkonkurrens bör regelverk utformas så att de stödjerutvecklingen mot en effektiv konkurrens med välfungerande balans mellan aktörerna.Om en privatisering övervägs bör det förstsäkerställas att en balanserad och väl fungerandekonkurrens har etablerats och att marknaden harvisat sig tillgodose konsumenternas behov, heter detvidare. Vid bedömningen av frågor om tillgång tillgrundläggande funktioner i form av s.k.infrastruktur, t.ex. anläggningar, ledningar ellernödvändiga system, i samband med regelreformeringmåste en avvägning göras i det enskilda falletmellan att stimulera konkurrensen å ena sidan på engiven infrastruktur och å andra sidan mellanalternativa infrastrukturer, inklusive de som ännuinte har lanserats. Myndighetsrollen bör renodlas påtransportområdena, exempelvis luftfart och järnväg,så att konkurrensen inte snedvrids för olikaoperatörer som utnyttjar infrastrukturen, sägs det.Regeringen anser att arbetet med att utvecklaalternativa styr- och driftformer på områdetoffentliga tjänster bör drivas vidare. Uppgiften atttillgodose medborgarnas behov av sådana tjänster börförenas med kravet på samhällsekonomiskeffektivitet. Vård, skola och omsorg skall varagemensamt finansierade, demokratiskt styrda och gestill alla på likvärdiga villkor, anser regeringen.Upphandlingsregler och konkurrensregler är viktigaför att företag som är verksamma på det offentligaområdet eller angränsande områden - i synnerhet småoch nyetablerade företag - skall få rimligaförutsättningar för sin verksamhet.Arbetet med att undanröja kvarvarande hinder mellanoffentlig och privat sektor bör drivas vidare, sägerregeringen. skall motbakgrund av bl.a. arbete och dets.k. transparensdirektivet i EU analysera ochföreslå närmare regler för statliga myndighetersavgiftsfinansierade och konkurrensutsattaverksamhet.Regeringen gör avslutningsvis beträffande statsstödbedömningen att en förtydligad svensk policy fördetta bör ligga till grund för arbetet medstödrelaterade frågor inom EU, men också för detinternationella arbetet i övrigt. Inriktningen börvara att så långt möjligt begränsa användningen avstatligt stöd, och i synnerhet sådant stöd som isärskild grad snedvrider konkurrensen och som hotarsvenska ekonomiska intressen. För att kunna drivadetta arbete med kraft och trovärdighet börytterligare insatser göras för att också motverkakonkurrenssnedvridande stöd i , sägs det.MotionernaOlika frågor om konkurrens i offentlig sektor tasupp i tolv motioner. I motion 1999/2000:N47 (m)föreslås att skall göra uttalanden iföljande avseenden: om mångfald och utveckling genomökad konkurrensutsättning av offentlig sektor inomområdena vård, skola och omsorg; om kommunalnäringsverksamhet; om att stärka medborgarnasmöjlighet till laglighetsprövning; om ändringar ilagen (1992:1558) om offentlig upphandling.Motionärerna anser att regeringen inte tydligtskiljer debatten om mångfald i produktionen fråndebatten om privat finansiering och att frågan ommöjligheten att kombinera en sådan mångfald med enoffentlig finansiering har givits en alltförundanskymd roll i propositionen. Offentligaverksamheter skulle i betydligt större utsträckningkunna öppnas för privata drift-entreprenader ellers.k. kundvalsmodeller, menar motionärerna. Genomutökad upphandling kan kommuner medverka till ettbättre fungerande, lokalt näringsliv, sägermotionärerna vidare. Enligt deras uppfattning ärbolagsformen främst motiverad som en förberedelseinför privatisering och i övrigt bör den kommunalaverksamheten bedrivas i förvaltningsform.Motionärerna anser att staten, kommuner ochlandsting skall avveckla den näringsverksamhet debedriver eller sälja den till den privata sektorn.I motionen pekas vidare på olika problem vidlaglighetsprövningen av kommunala beslut, bl.a.följande: det krävs ett formellt kommunalt beslutför att kunna överklaga; det krävs att överklagandetsker efter beslutets justering;beslut som fattas av kommunala företag kan normaltinte överklagas; en kommun kan inte tvingas atträtta sig efter ett beslut i samband medlaglighetsprövning. Motionärerna anser attregeringen bör ges i uppdrag att föreslåförändringar av kommunallagen med följandeutgångspunkter: att stärka medborgarnas möjlighetertill laglighetsprövning av verksamhet som drivs avkommun, landsting eller kommunala bolag; att göradet möjligt att överklaga verksamhet oavsett omverksamheten baseras på ett formellt beslut ochoavsett om verksamheten bedrivs i ett kommunaltbolag eller i förvaltning; att införa ettstraffrättsligt sanktionssystem för de fall kommuneninte rättar ett upphävt beslut. Också i lagen omoffentlig upphandling () föreslås ändring, avinnebörd att offentlig näringsverksamhet är olagligom den inte beslutats formellt av riksdag,kommunfullmäktige eller . Lagenbör vidare dels kompletteras så att det införslagkrav på att all verksamhet där förutsättningarfinns skall upphandlas i konkurrens och att detskall gälla krav på att affärsmässighet skall gällavid avbrytande av upphandling, dels ändras till attgälla även vid inköp från verksamhet i egen regi.Motionärerna anser också att en lag omkonkurrensneutralitet vid offentlig prissättning börinföras, med krav på att offentlig näringsverksamhetskall redovisas skild från annan verksamhet. Detoffentliga måste utsätta den egna verksamheten förkonkurrens, innan tjänster får erbjudas den öppnamarknaden, föreslår motionärerna. De anser attkonkurrenslagen bör utvidgas till att gälla även närmyndighetens beslut inte varit ett led i enföretagarroll, t.ex. stödgivning, samt till attgälla vid interna köp.I de två partimotionerna 1999/2000:Sk692 (m) och1999/2000:N322 (m) begärs riksdagsuttalanden om ökadkonkurrensutsättning av statlig och kommunalverksamhet och om konkurrensutsättning ochförsäljning av kommunala och landstingskommunalaföretag och verksamheter. I den förstnämnda motionenbegärs också lagförslag som innebär en skärpning avkraven på konkurrensneutralitet vid offentligprissättning. Kommunallagen bör ses över ochreglerna för vad som är tillåten respektiveotillåten verksamhet preciseras, anförmotionärerna. De förordar att staten, kommunerna ochlandstingen skall inrikta sig på kärnverksamheternaoch att all förvaltningsverksamhet som inteär myndighetsutövning skall utsättas för konkurrens.Motionärerna föreslår en lagstadgad rätt för privataentreprenörer att utmana offentlig näringsverksamhetsamt införande av en lag som stadgar att offentlignäringsverksamhet skall redovisas skild från annanverksamhet och att priset skall baseras på ensjälvkostnadskalkyl på likvärdig grund som enskildaföretag. Lagen om offentlig upphandling föreslåsvidare kompletteras med en regel om att alloffentlig näringsverksamhet måste grundas påformella beslut av stat, kommun eller landsting. Iflera fall är det omöjligt att överklaga driften avnäringsverksamhet i offentlig regi då verksamheteninte grundar sig på formella beslut, sägermotionärerna och anser att möjligheten förmedborgare att överklaga näringsverksamhetdärför måste stärkas.Den kommunala näringsverksamheten hotarsmåföretagen, varför det krävs ändringar ikonkurrenslagen, hävdas det i motion 1999/2000:K277(m). Kommunerna utgör en väsentlig del av marknadenför de små lokala företagen, säger motionärerna ochhänvisar till att kommunerna har fått ett störreansvar för att avhjälpa arbetslöshet, ofta genom attengagera de arbetslösa i någon form avserviceverksamhet, t.ex. kaféer, bagerier ochtapetserarverkstäder, vilka ofta konkurrerar medprivata företag. Drygt hälften av alla anmälningartill riktar sig mot kommuner,landsting och statliga organ, uppger motionärerna.Konkurrensverkets möjlighet att ingripa med hjälp avkonkurrenslagen är dock närmast obefintlig. Detfinns stora brister i konkurrensneutralitet mellanoffentlig näringsverksamhet och privata bolag,påstår motionärerna, brister som kan åtgärdas genomskärpta krav på upphandlingar, redovisningar ochaffärsmässighet. Konkurrenslagen bör, enligtmotionärerna, utvidgas till att gälla även närmyndighetens beslut inte varit ett led i enföretagarroll, t.ex stödgivning, samt till att gällavid interna köp.Det bör bli lättare att få prövat i domstol omkommunal näringsverksamhet strider motkommunallagen, anförs det i motion 1999/2000:N46(kd). Vidare bör lagen om offentlig upphandlinggöras mer kraftfull genom en översyn i syfte attförverkliga principerna om affärsmässighet,konkurrens och icke-diskriminering, sägermotionärerna. De noterar att det i propositionenfinns dokumenterat hur konkurrens på olika marknaderhar kunnat växa fram trots att ett monopolföretagtidigare varit helt dominerande. Inom vård, skolaoch omsorg ser regeringen dock inte dessamöjligheter, sägs det, varvid bibehållandet avmonopolet inom apoteksverksamheten och motståndetmot privatdrivna sjukhus påtalas som exempel.Motionärerna föreslår följande åtgärder: kommunaltoch statligt ägande bör avvecklas på marknader därprivata företag konkurrerar eller skulle kunnakonkurrera och där inte sociala eller hälsomässigarestriktioner motiverar ett offentligt ägande - vårdoch utbildning bör vara de enda generellaundantagen; kommunallagen bör ändras så att det blirlättare att få prövat i domstol om kommunalnäringsverksamhet strider mot lagen; kommunallagenbör ses över i syfte att göra det lättare förföretag att överklaga kommunala beslut om stöd iolika former till företag och besluten bör ocksåkunna prövas i domstol.Även i partimotion 1999/2000:N384 (kd) begärs ettriksdagsuttalande om en ändring av kommunallagen såatt det blir lättare att få prövat i domstol omkommunal näringsverksamhet strider mot lagen.Riskerna med skadlig, konkurrensverksamhettas också upp i motion 1999/2000:N238 (kd), i vilkenolika frågor rörande turismen behandlas. Detkommunala engagemanget på turismens område medförsvårigheter såväl för redan etablerade företag somför företag som vill komma in på marknaden, anförmotionärerna. De menar att det uppstår en snedvridenkonkurrens när en kommun ger bidrag ellerfördelaktiga lån till ett av företagen på orteneller ett kommunägt bolag förfogar över strategisktviktiga resurser som inte konkurrerande aktörer fårutnyttja på samma villkor.Riksdagen bör göra ett uttalande om främjande avkooperativ verksamhet inom vård- och omsorgssektorn,anförs det i motion 1999/2000:N214 (c). Inom dennasektor finns en stor sysselsättningspotential, sägermotionärerna och uppger att det har utvecklats mångakooperativ. Kommunerna kan bidra till förbättradservice och nyföretagande genom att stödja sådanprivatisering, anser motionärerna.Åtgärder måste vidtas så att kommunallagen följsför att motverka att offentliga aktörer, såsom t.ex.kommuner och landsting, bedriver verksamhet påkonkurrensutsatta marknader där det finns privataföretagare, anförs det i motion 1999/2000:N387 (c).För att fri konkurrens skall råda måste det finnasen fungerande och sträng konkurrenslagstiftning idet privata näringslivet, och konkurrensutsättningmedför ökad effektivitet och gynnar konsumenterna,säger motionärerna. De hävdar att alltfler kommuneroch myndigheter har börjat bedriva näringsverksamhetpå konkurrensutsatta marknader. Finns det fungerandeföretag på berört område så är det inte acceptabeltatt de blir utsatta för offentlig konkurrens påojämlika villkor, anför motionärerna.I motion 1999/2000:N51 (fp) begärsriksdagsuttalanden i följande 18 avseenden: omnödvändigheten av att tillåta konkurrens inom deområden som är offentlig produktion;om att tillåta konkurrens även inom produktionen avsocialförsäkringar; om att offentlig verksamhet ibolagsform i princip bör avvecklas; om åtgärder föratt upprätthålla en fungerande konkurrens mellanprivata och kvarvarande offentliga bolag; omåtgärder för att åstadkomma en bättre fungerandeoffentlig upphandling; om att myndigheterna skallbeakta effekterna på konkurrensen vid stödgivningoch ökade möjligheter för företag att få laglighetenav kommunala stöd prövad; om att 65-årsregeln förprivata vårdgivare bör avskaffas; om attremisstvånget bör avskaffas; om etableringsfrihetför allmänläkare, sjukgymnaster, geriatriker,barnläkare, gynekologer samt för barnmorskor; omkonkurrensutsättning av öppenvården; om förstärktkvalitetsgaranti för all den verksamhet somupphandlas efter konkurrensutsättningen; omförstärkt upphandlingskompetens; om nationellavårdprogram; om behovet av ökad valfrihet imödravården; om behovet av ökad valfrihet ibarnhälsovården; om att bryta ; om utveckling avreferensprissystemet för läkemedel; om införande avett system med franchisetagare inom apoteksväsendet.Betydande delar av det som inte barafinansieras offentligt utan även produceras ioffentlig regi skulle kunna produceras av andra änoffentliga monopol, anser motionärerna. I långthögre grad än vad som är fallet böroffentligt finansierad verksamhet således öppnas förkonkurrens, anför motionärerna. De anser att detfinns skäl att skilja det politiska ansvaret, somavser finansiering och angivande av ramar för ochkrav på verksamheten, från produktionen som börutföras av den som är bäst lämpad. Detta gäller ävenbeträffande transfereringar, där det finns formerför andra producenters deltagande. Folkpartietsprincipiella inställning är att det offentliga inteannat än i undantagsfall bör bedriva verksamhet ibolagsform.