bet · GN01JuU17 · 2000-05-04 00:00:00 — Polissamarbete m.m. inom Schengen I detta ärende behandlar utskottet ettregeringsförslag med lagändringar som behövs för attSverige skall kunna delta operativt iSchengensamarbetet. Regeringen föreslår dessutom attriksdagen skall godkänna ett avtal om polissamarbetei . Till övervägande delen handlarregeringens förslag om gränsöverskridandepolissamarbete, t.ex. fortsatt övervakning ochfortsatt förföljande. Förslaget innehåller dels enny lag om internationellt polisiärt samarbete, delsen ny lag om datasystemet Schengensinformationssystem. Också en del andra ändringarföreslås, främst i utlänningslagen.Utskottet behandlar även ett antal motioner somväckts dels i ärendet, dels under allmän motionstid.Utskottet föreslår att antar regeringensförslag och avslår samtliga motionsyrkanden.Eftersom förslagen i vissa delar innebär attmyndighetsutövning överlämnas till annan stat skallriksdagens beslut i de delarna fattas i den ordningsom föreskrivs i 10 kap. 5 § fjärde stycketregeringsformen.I ärendet finns 18 reservationer och tre särskildayttranden. I proposition 1999/2000:64 har regeringen() föreslagit att riksdagendels godkänner avtalet av mellanKonungariket och KonungariketDanmarks regering om polisiärt samarbete iÖresundsregionen,dels godkänner regeringens förklaring avseendeartiklarna 6 och 8 i avtalet av den 6 oktober 1999mellan ochKonungariket om polisiärtsamarbete i ,dels antar regeringens förslag till1. lag om internationellt polisiärt samarbete,2. lag om Schengens informationssystem,3. lag om ändring i ,4. lag om ändring i passlagen (1978:302),5. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),6. lag om ändring i lagen (1982:395) omKustbevakningens medverkan vid polisiär övervakning,7. lag om ändring i utlänningslagen (1989:529),8. lag om ändring i lagen (1991:435) med vissabestämmelser om internationellt samarbete påbrottmålsområdet,9. lag om ändring i lagen (1992:860) om kontroll avnarkotika,10. lag om ändring i vapenlagen (1996:67),11. lag om ändring i polisdatalagen (1998:622).Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, finns ibilaga 1. Avtalet med jämte regeringensförklaring finns i bilaga 3. Motioner väckta med anledning avpropositionen1999/2000:Ju16 av Tom () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fritidsbåtar och reglerför gränskontroll.1999/2000:Ju17 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om polisens resursbehovmed anledning av krav på skärptgränskontroll.1999/2000:Ju18 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillreglering som innebär att den inreutlänningskontrollen inte kommer att innebäradiskriminering eller onödigt intrång i privatlivet,2. att avslår förslaget till lag omSchengens informationssystem,3. att , om yrkande 2 avslås, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det av lagregleringen klart skallframgå att anknytning till eller liknandeskäl skall bedömas vid fråga om avvisning på grundav att den sökande uppförts på spärrlista av annatSchengenland,4. att , om yrkande 2 avslås, avslårförslaget till ny formell grund för avvisning medhänsyn till att rätten till prövning av asylansökanenligt , tortyrkonventionen etc.skall vara ovillkorlig,5. att , om yrkande 2 avslås, beslutar attavslå förslaget till ny grund för återkallande avuppehållstillstånd,6. att , om yrkande 2 avslås, begär attregeringen arbetar för att möjligheterna tillrättelse vid felaktig registrering skall förbättras,7. att , om yrkande 2 avslås, hosregeringen begär förslag som innebär att ettparlamentariskt kontrollorgan för SIS tillskapas,8. att , om yrkande 2 avslås, begär attregeringen återkommer med redovisning av SIRENE-kontorens funktion.1999/2000:Ju19 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa nya ellerutökade befogenheter för myndigheter, som utförpersonkontroll vid gränser, att använda sigav straffprocessuella tvångsåtgärder.1999/2000:Ju20 av () vari yrkas1. att avslår ny lag om internationelltpolisiärt samarbete och därmed sammanhörandeförfattningar i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Öresundstraktaten,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kompensatoriskaåtgärder för att underlätta fri rörlighet inom EU iform av ökade ekonomiska resurser till bl.a.polisväsendet och ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att verka för ettregelsystem som främjar den fria rörligheten inomEU, som grundläggande principer för svensksuveränitet inte skadas eller överges.1999/2000:Ju21 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ny formell grund föravvisning,2. att beslutar om ändring i förslag tilllag om ändring i utlänningslagen (1989:529) enligtvad i motionen anförts om utfärdande av visering ivissa fall,3. att beslutar om ändring i förslag tilllag om ändring i utlänningslagen (1989:529) enligtvad i motionen anförts om återkallelse avuppehållstillstånd,4. att beslutar om ändring i förslag tilllag om internationellt polisiärt samarbete enligtvad i motionen anförts om gränsöverskridandeövervakning,5. att beslutar om ändring i förslag tilllag om internationellt polisiärt samarbete enligtvad i motionen anförts om utländska tjänstemänsstraffrättsliga skydd och ansvar,6. att beslutar om ändring i förslag tilllag om internationellt polisiärt samarbete enligtvad i motionen anförts om Sverigesskadeståndsskyldighet för utländska tjänstemän,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utländskatjänstemäns myndighetsutövning skall varaunderställd JO:s och JK:s tillsyn,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om enskildas rätt attta del av uppgifter om sig själva i SIS,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insyn och kontrollav SIS.1999/2000:Ju22 av och ()vari yrkas1. att hos regeringen begär enparlamentarisk utredning för att göra en samladöversyn över hur i samband medgränskontrollverksamheten integritetsaspekter skallvägas mot kraven på effektivitet i denbrottsbekämpande verksamheten,2. att beslutar om sådan ändring ilagarna med instruktion för ombudsmän() och Justitiekanslern att enskilda utländskatjänstemän, som omfattas av de svenska reglerna omstraffrättsligt ansvar för fel och försummelser sombegåtts i myndighetsutövning här i , skallstå under JO:s och JK:s tillsyn och åtalsrätt,3. att beslutar om en sådan ändring ilagen om Schengens informationssystem att enskildapersoners rätt att enligt artikel 114.2 ikonventionen hos Datainspektionen begära attmyndigheten skall granska registrerade uppgifter omhonom eller henne i SIS och hur de användslagregleras.Motioner väckta under allmän motionstid1998/99:Sk818 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samverkan när detgäller gränskontrollen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbättrad kontrollvid våra internationella flygplatser.1998/99:Ju904 av m.fl. (m) vari yrkas32. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åtgärder motinternationell brottslighet.1998/99:U506 av m.fl. (v) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigesjälvt skall besluta när och hur poliser från andraländer skall delta i operativt arbete på svensktterritorium.1998/99:U507 av m.fl. (fp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samarbetet motinternationell brottslighet.1998/99:U508 av m.fl. (mp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva att arbetas om så att denlångtgående kontrollen av medborgarna upphör,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva att Europol avskaffas,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva ett öppnande av parlamentarisk insyn iEuropol.1998/99:Sf607 av m.fl. (m) variyrkas5. att hos regeringen begär förslag tilleffektivare gränskontroller i enlighet med vad somanförts i motionen.1998/99:So461 av m.fl. (fp) variyrkas15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om internationelltsamarbete i kampen mot narkotika.1999/2000:Ju215 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för polisen påGotland att med nuvarande organisation lösatillkommande uppgifter enligt Schengensamarbetet.1999/2000:Ju225 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur Schengensamarbetetpåverkar Gotland.1999/2000:Ju233 av och (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn avpasskontrollreglerna för resor inom och inomSchengen framöver.1999/2000:Ju904 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att Europol skallbyggas ut under demokratisk kontroll,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att verka för engemensam europeisk straffrätt för vissa grova brott,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att verka för engemensam europeisk narkotikabekämpning.1999/2000:Ju905 av m.fl. (c) variyrkas20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att inledaförsöksverksamhet med gränsöverskridandepolissamarbete i Tornedalen.1999/2000:U503 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bekämpande av brottinom EU.1999/2000:U513 av m.fl. (mp) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om Europol,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva ett öppnande av parlamentarisk insyn iEuropol.1999/2000:U514 av m.fl. (kd) variyrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om gemensammaeuropeiska handlingsplaner för särskilt svåra brott.1999/2000:Sf616 av m.fl. (m) variyrkas5. att hos regeringen begär förslag tilleffektivare gränskontroller i enlighet med vad somanförts i motionen. InledningBakgrunden till SchengensamarbetetDen fria rörligheten för personer är en avgrundstenarna i för den inremarknaden tillsammans med den fria rörligheten förvaror, tjänster och kapital.Den fria rörligheten för personer har i huvudsakförverkligats vad gäller den gemensammaarbetsmarknaden, fri etableringsrätt, erkännande avutbildningar m.m. Däremot har kontrollen av personervid gränserna inte avskaffats och EU har såledesännu inte blivit ett område utan gränser, med frirörlighet för personer.En viktig orsak härtill är att samarbetet avseendebl.a. det rättsliga och polisiära området (s.k.kompensatoriska åtgärder), som är en förutsättningför att kontrollerna vid de inre gränserna skallkunna avvecklas, ännu inte har genomförts fullt ut.I syfte att påskynda förverkligandet av den friarörligheten för personer ingick , Tysklandoch Beneluxstaterna det s.k. . Avtalet går ut på att staterna successivtskall avveckla personkontrollerna vid de gemensammagränserna och utveckla det polisiära och rättsligasamarbetet. är ett separatmellanstatligt avtal utanför EG.År 1990 undertecknades tillämpningskonventionentill med bestämmelser om praktiskaåtgärder för att genomföra avvecklingen avgränskontrollerna vid de inre gränserna samt övrigasamarbetsåtgärder. Konventionen, som ifortsättningen kallas ,innehåller de viktigaste reglerna för samarbetet.Bestämmelserna gäller bl.a. polissamarbete ochrättsligt samarbete, dataskydd, samarbete omnarkotikabekämpning, harmoniserad viseringspolitikoch enhetliga yttre gränskontroller.I dag deltar , , ,, , , och idet operativa samarbetet. Av de övriga femmedlemsstaterna i EU har - förutom - Danmarkoch undertecknat avtal om anslutning tillsamarbetet. och , som inte är medlemmari EU och därför inte kan ansluta sig fullt ut tillavtalen, har träffat särskilda samarbetsavtal föratt kunna delta i samarbetet.För att en stat skall kunna delta praktiskt ochoperativt i samarbetet krävs bl.a. att rådet - somnumera enligt Amsterdamfördraget är det högstabeslutande organet inom - harfattat ett särskilt beslut om dels att avskaffapersonkontrollerna vid de inre gränserna mot staten,dels att staten i fråga kan delta i det operativasamarbetet. Bland andra förutsättningar som skallvara uppfyllda för att ett sådant beslut skall kunnafattas kan nämnas att den yttre gränskontrollen äranordnad i enlighet med kravoch att Schengens informationssystem (SIS) ärinfört.Sveriges deltagandeI ansökte om anslutning tillSchengensamarbetet. Den1 beviljades observatörskap iSchengensamarbetet och i december 1996undertecknades så avtalet om anslutning.Våren 1998 godkände anslutningtill (prop. 1997/98:42, JuU15,rskr. För att skall kunna delta fulltut i samarbetet krävs, förutomlagstiftningsåtgärder, ombyggnad av flygplatser ochåtgärder med avseende på gränskontrollen.Förberedelsearbetet har redan hunnit långt, bl.a.har en upphandling gjorts för uppbyggnaden av SIS,och en nationell handlingsplan för nödvändigaförändringar av gränskontrollen och andra praktiskaåtgärder för att genomföra konventionsåtagandenahåller på att utarbetas.Det svenska operativa inträdet i Schengensamarbetetplaneras ske . Förberedelsearbetet skalldock kunna inspekteras medsikte på ett beslut i ministerrådet i december.Avsikten är att alla nordiska länder skall kunnainträda som operativa medlemmar.Ärendet och dess beredningI detta ärende behandlar utskottet ett förslag frånregeringen som innehåller de lagändringar som behövsför att genomföra anslutning tillSchengensamarbetet. Förslaget tar också upp ettavtal som ingått med om polisiärtsamarbete i jämte en förklaring somSverige gjort i anslutning till avtalet. I ärendetbehandlas också dels motioner som väckts medanledning av regeringens förslag, dels motioner frånden allmänna motionstiden åren 1998 och 1999.Huvuddelen av regeringens förslag bygger på tvåpromemorior, dels Polissamarbete m.m. med anledningav Schengen (Ds 1999:31), dels Avtal om polisiärtsamarbete i . Promemoriorna harremissbehandlats.Vad gäller de utlänningsrättsliga delarna baserasregeringens överväganden och förslag också på tvåutredningsbetänkanden. Här handlar det dels ombetänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU1999:16) där förslag bl.a. lämnas rörandeutlänningslagens straffbestämmelser, dels om deförslag rörande inre utlänningskontroll som lagtsfram i betänkandet Verkställighet och kontroll iutlänningsärenden (SOU 1997:128). Betänkandena harremissbehandlats.Här bör även nämnas att förslag som syftar till attgenomföra åtaganden i Schengensamarbetetlagts fram i två andra ärenden. behandladeutskottet ett regeringsförslag om överförande avstraffverkställighet utan den dömdes samtycke (prop.1999/2000:45, bet. Vidare finns förslag somrör internationell rättslig hjälp i brottmål i ennyligen överlämnad proposition (prop. 1999/2000:61).Det ärendet behandlas i utskottet.Härtill kommer att frågor om utlämning behandlas ipromemorian tillträde till om utlämning (Ds 2000:3), som bereds iRegeringskansliet.Vissa av regeringens förslag är nya i förhållandetill dem som presenterats för remissinstanserna.Synpunkter på dessa har under hand inhämtats frånberörda myndigheter.Regeringen har inhämtat yttrande från Lagrådet, ochregeringen har följt de synpunkter som har inhämtat yttranden frånkonstitutionsutskottet, socialutskottet ochsocialförsäkringsutskottet. Nämnda utskott har isina yttranden inom respektive beredningsområdetillstyrkt regeringens förslag och avstyrkt iberörda delar väckta motionsyrkanden. Yttrandenafinns bilagorna 4-6.Schengensamarbetet och AmsterdamfördragetAmsterdamfördraget - som trädde i kraft den 1 maj1999 - har inneburit att strukturen för samarbetetinom EU förändrats. Vissa frågor som hittillssorterat under tredje pelaren har förts över tillförsta pelaren. De frågor som förts över är bl.a.bestämmelser om yttre gränskontroll, fri rörlighetför personer, asyl och invandring. Kvar i tredjepelaren är straffrättsligt samarbete ochpolissamarbete för förebyggande och bekämpande avbrott.Genom Amsterdamfördraget har vidareSchengensamarbetet införlivats med EU. Detta fårtill konsekvens att detta samarbete kommer att ägarum i den vanliga EU-strukturen, dvs. undermedverkan av alla EU:s institutioner. För detpolisiära och rättsliga samarbetet innebär fördragetsålunda att reglerna för tredje pelaren skall gälla,under det att gemenskapsrättsliga regler bliravgörande när det gäller asyl, invandring ochgränskontroll.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen behandlas dels lagförslag för attgenomföra regler om polisiärtsamarbete, gränskontroller, Schengensinformationssystem samt en bestämmelse om rätt attmedföra narkotiska läkemedel vid utlandsresa, delslagförslag för att genomföra avtalet av den 6oktober 1999 mellan och om polisiärtsamarbete i Öresundsregionen.I propositionen föreslås1. en ny lag om internationellt polisiärtsamarbete, som bl.a. medger att polismän frånandra Schengenstater utför vissagränsöverskridande arbetsuppgifter i Sverigesamt i anslutning till det dels nyabestämmelser i om svenskjurisdiktion över svenska tjänstemän som utförsådana uppgifter i andra Schengenstater, delsen ändring i vapenlagen (1996:67) för att göradet möjligt att låta de utländskatjänstemännen medföra sina tjänstevapen tillSverige,2.3. en ny lag om Schengens informationssystem(SIS), vilket huvudsakligen är ett spanings-och efterlysningsregister, samt i anslutningtill det dels en ny bestämmelse isekretesslagen (1980:100) om sekretess förvissa uppgifter till skydd för enskilda, delsändringar i polisdatalagen (1998:622) sommedför att denna inte skall vara tillämplig påSIS, samt4.5. ändringar i passlagen (1978:302), lagen(1982:395) om medverkan vidpolisiär övervakning och utlänningslagen(1989:529) om rätt till inresa och vistelse iSverige och om kontroller inom Sverige.6.Avslag på lagförslagenSchengensamarbetet kan sägas innefatta tvågrundtankar, som är starkt sammanlänkade medvarandra. Den första är den fria rörligheten förpersoner, i den betydelsen att personkontrollernavid nationsgränserna mellan Schengenstater - inregräns - skall upphöra. Den andra grundtanken, somdelvis aktualiseras av den första, är att kampenskall stärkas mot internationell kriminalitet ochmot sådan invandring som är illegal.I propositionen läggs - som ovan nämnts - fram ettantal lagförslag som syftar till att genomföraSveriges åtaganden enligt . Delsär det fråga om en lag om internationellt polisiärtsamarbete, dels en lag om Schengensinformationssystem (SIS), och dels ändringar i ettantal lagar, främst utlänningslagen.I motion 1999/2000:Ju20 (m) begärs att samtligalagförslag skall avslås eftersom de undergräverSveriges suveränitet. Motionären menar attregeringen bör verka för fri rörlighet på annatsätt. I motion 1999/2000:Ju18 (v) yrkas avslag påförslaget om SIS. Motionärerna anser att finns flerabrister i förslaget, bl.a. finns ingentillfredsställande kontroll över registret ochdemokratisk insyn saknas. Dessutom saknas underlag ifråga om hur datautbytet vid sidan av SIS kommer attfungera vid de s.k. SIRENE-kontoren. Dessa kontorbeskrivs kortfattat i nästa avsnitt.Utskottet vill inledningsvis understryka attriksdagen genom beslutet godkänt Sverigesanslutning till . De lagförslagsom nu ligger på bord avser att genomförade åtaganden som gjort i förhållande tillövriga Schengenstater. Utskottet ser inget skäl tillatt nu inta någon helt annan inställning i fråga omSchengensamarbetet. Redan härav följer att utskottetinte kan ställa sig bakom motionsönskemål som ipraktiken innebär att inte lever upp tillgjorda åtaganden. I sammanhanget bör också påpekasatt lagförslagen dessutom bidrar till klarhet om vadsom gäller till följd av deltagande iSchengensamarbetet.Som socialförsäkringsutskottet påpekar i sittyttrande var frågan om överlämnande avmyndighetsutövning till främmande makt ett käntfaktum när godkände anslutning.Justitieutskottet vill också erinra om att beslutetfattades med den kvalificerade majoritet som krävs isådana fall.I likhet med socialförsäkringsutskottet villjustitieutskottet vidare framhålla att SIS är ettvärdefullt hjälpmedel för att genomföra många av dekompensatoriska åtgärder som Schengenkonventionenförutsätter. Informationssystemet är dock specielltså till vida att det svenska registret även omfattaruppgifter som registrerats i de andra länderna inomramen för och i enlighet meddessa länders lagstiftning. En uppgift somregistreras av svensk myndighet kommer således attbli tillgänglig för behöriga myndigheter i de andraSchengenstaterna. I finnsemellertid åtskilliga bestämmelser om hanteringen avdessa uppgifter. Det gäller t.ex. begränsning avvilka uppgifter som får registreras, vilkamyndigheter som skall få tillgång till registren,för vilka ändamål uppgifterna får användas samt omden skyddsnivå i övrigt som skall iakttas. Härigenomhar personuppgifterna enligt justitieutskottetsuppfattning fått ett tillräckligt skydd.Justitieutskottet ansluter sig sålunda också tillkonstitutionsutskottets slutsats att behandlingen avpersonuppgifter i det börregleras på angivet sätt i en särskild lag. Förnärvarande finns inte - som konstitutionsutskottetpåpekat - något behov av någon ytterligareredovisning av SIRENE-kontorens funktion.Utskottet föreslår att avslår motionerna1999/2000:Ju18 och 1999/2000:Ju20 såvitt nu är ifråga. Till enskildheter i regeringens lagförslagåterkommer utskottet i det följande.Internationellt polisiärt samarbeteRegeringen föreslår en lag om internationelltpolisiärt samarbete. Lagen innehåller bestämmelserom gränsöverskridande övervakning och förföljande.Övervakning går ut på att skugga en person under enbrottsutredning. Förföljande syftar till att gripaden som flyr undan exempelvis ett frihetsberövande.Huvudregeln är att det krävs samtycke av behörigsvensk myndighet för båda dessa åtgärder.Under vissa i lagen angivna förutsättningar fåråtgärderna vidtas utan föregående samtycke. Härkrävs det till att börja med att saken ärbrådskande. Är det fråga om övervakning krävsdessutom att det skall vara fråga om vissa i lagennärmare angivna allvarliga brott. Vidare krävs ifråga om övervakning att överskridandet av gränsenanmäls till behörig svensk myndighet så snart detkan ske och att bistånd begärs i utredningen. Omsamtycke inte lämnats frångränsöverskridandet, skall övervakning som sker utansamtycke upphöra.I fråga om förföljande utan föregående samtyckegäller att de förföljande tjänstemännen skallanhålla om bistånd av behörig svensk myndighetsenast vid gränsöverskridandet.Gemensamt för båda åtgärderna gäller att de skallavbrytas om behörig svensk myndighet begär det.I denna del föreslår regeringen också att riksdagenskall godkänna ett avtal som slutits med ompolissamarbete i . Avtalet syftartill att komplettera , ochinnehåller regler om informationsutbyte ochgränsöverskridande samarbete. Regeringen föreslårockså att skall godkänna en förklaring somSverige gjort och som reglerar danska polismänsbefogenheter på svenskt territorium.För svenska poliser som följer efter en person in iDanmark gäller till följd av en förklaring somDanmark gjort en begränsning frånÖresundsförbindelsens slut. Den svenska förklaringeninnehåller ingen motsvarande begränsning för danskapoliser. Bakgrunden till denna skillnad är att manfrån svensk sida avser att behandla alla utländskapoliser lika. Inte heller för norska och finskapoliser har ställt upp någon begränsning idetta hänseende (prop.