bet · GN01UbU15 · 2000-04-27 00:00:00 — För att uppnå systematik och god kontroll över att alla elever faktiskt geden hjälp de har rätt till och uppnår de nationella målen bör regeringen enligtvår uppfattning ta fram förslag om införande av en obligatorisk grundskole-examen. Det är synnerligen viktigt att säkerställa att alla elever når kun-skapsmålen. Orsaken till ökningen av det individuella programmet är brister igrundskolan som gör att alltfler elever inte får med sig de baskunskaper somär nödvändiga för att klara de nationella gymnasieprogrammen. Vi vill ocksåframhålla att skolans resurser i ökad utsträckning måste styras till undervis-ning och läromedel. bör bifalla motionerna 1999/2000:Ub227yrkandena 1 och 5, 1999/2000:Ub259 yrkande 7 och 1999/2000:Ub260yrkande 1.Vi vill beträffande undervisning om alkohol, narkotika och tobak m.m. pe-ka på att förändringar i elevens personlighet kan vara ett tecken på begyn-nande narkotikamissbruk. Skolan bör ha en absolut plikt att informera föräld-rar om någon form av oroande tendenser börjar visa sig hos barnet. Det ärviktigt att skolpersonalen kontinuerligt får fortbildning om droger och lär sigkänna igen de symtom och som följer av ett drogbruk. bör bifallamotion 1999/2000:Ju908 yrkande 3.Det är enligt vår uppfattning dags att göra en översyn av gymnasieskolansprogram och struktur, antalet kärnämnen, utbudet av kurser, utrymmet fördet individuella valet m.m. Det finns inte ett samlat underlag om erfa-renheterna av programstrukturen. I samband med en sådan översyn bör ocksåförutsättningarna för skolor att arbeta med en kursutformad gymnasieskolaprövas utifrån gjorda erfarenheter såväl i som internationellt. Riks-dagen bör bifalla motion 1999/2000:Ub311 yrkande 10.Vi anser att betygssystemet i gymnasieskolan måste ändras. Antalet betygs-steg måste utökas. De fyra betygssteg som används är otillräckliga föratt spegla elevernas kunskaper och resultat på ett tillfredsställande sätt. In-formationen om betygskriterierna måste dessutom förbättras. Ett annat pro-blem är att högsta betyget Mycket väl godkänd saknar nationella kriterier.Med tydliga nationella kriterier för nuvarande betygssteg kan en enkel för-ändring vara att ge läraren ansvar för att markera betyget med minus ellerplus. Vi anser också att betygskriterierna bör ses över när det gäller kopp-lingen mellan betyg och mål samt hur betygen fungerar visavi kursernasomfattning. Detta bör med bifall till våra motioner i ärendet somsin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 1, 11, 19och 50 bort hemställa1. beträffande ansvar, omfattning m.m.att med bifall till motionerna 1999/2000:Ub227 yrkande-na 1 och 5, 1999/2000:Ub259 yrkande 7 och 1999/2000:Ub260 yr-kande 1 och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 24,1999/2000:Ub275 yrkandena 5, 6 och 9 och 1999/2000:Ub294 yrkan-dena 6 och 13 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,11. beträffande undervisning om alkohol, narkotika och tobakm.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ju908 yrkande 3 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Ub232 yrkandena 1 och 2,1999/2000:Ub275 yrkande 20, 1999/2000:Ub295 yrkandena 1, 2 och3 och 1999/2000:So226 yrkande 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,19. beträffande översyn av gymnasieskolans programatt med bifall till motion 1999/2000:Ub311 yrkande 10och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub236 yrkande 8 och1999/2000:Ub260 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,50. beträffande betygssystemet i gymnasieskolanatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub205 yrkande 1och 1999/2000:Ub311 yrkande 7 samt med anledning av motion1999/2000:Ub236 yrkande 16 som sin mening ger regeringen till kän-na vad som ovan anförts,2. ansvar, omfattning, m.m. (mom. 1, 15, 21, 22,26, 33, 36, 47 och 59) - kdYvonne () och () anför:Vi vill beträffande ansvar, omfattning m.m. framhålla att mål-sättningen skall vara att alla elever som går ut skall ha uppnåtttillräckliga kunskaper för att kunna klara gymnasieskolans inträdeskrav. lämnar alltför många elever med icke godkända studiere-sultat. Alla barn är olika och lär på olika sätt och . Skolskall vara flexibel för att möta varje barns förutsättningar. Det är orimligt att utgå från att alla elever behöver för att nå målen. Enligt vår uppfattning bör skolstarten vara individu-ellt flexibel och ske successivt. Vi kristdemokrater avvisar obligatorisk skol-start för sexåringar. Skolplikten skall även fortsättningsvis vara nioårig, mendet skall finnas möjlighet att förlänga skolgången på grundskolenivå med ettår. bör bifalla vår motion 1999/2000:Ub275 yrkandena 5, 6 och 9.Vi vill betona vikten av praktiska och estetiska ämnen. Ämnen som hem-kunskap, bild och idrott och hälsa är en viktig del av helheten i skolan. Kun-skaper i praktiska och estetiska ämnen bör enligt vår uppfattning få en merframskjuten plats i undervisningen. För att göra det möjligt att öka antalettimmar i dessa ämnen anser vi att en översyn bör göras av det totala antalettimmar i . Detta bör med bifall till motion 1999/2000:Ub275 yrkande 12 som sin mening ge regeringen till känna.Riksdagen bör också bifalla vår motion 1999/2000:Ub236 yrkande 2. Detär enligt vår uppfattning viktigt att skolan har ett ansvar för att eleven i siindividuella studieplan har en sådan kombination av valbara kurser att pro-grammålen uppfylls.I samband med en översyn av kärnämnesutbudet bör religions- och histo-rieämnet stärkas. Ämnet religionskunskap bidrar till att motverka främlings-fientlighet, rasism och segregation genom att det ger eleverna en solid bas attstå på. Ämnet ökar förståelsen för och kunskapen om egna och andras kultu-rella rötter. bör bifalla motion 1999/2000:Ub236 yrkande 11.Vi anser att ett företagsinriktat nationellt program bör inrättas i gymnasie-skolan. Ett sådant program bör framför allt inriktas på samarbete mellan småoch medelstora företag inom samhällets alla sektorer. Svenskt näringslivbehöver en satsning på utbildning och kompetens. En ökad koppling mellanskolan och näringslivet måste finnas. Skolan har en mycket viktig roll för attge eleverna förståelse för företagandets roll och betydelse i samhället. Det äräven viktigt med kurser och utbildningar inriktade mot företagande ochentreprenörskap inom bl.a. universitet och högskolor. bör bifallamotionerna 1999/2000:Ub236 yrkande 7 och 1999/2000:N384 yrkande 25.Enligt vår uppfattning bör den nuvarande åldersgränsen för studier i gym-nasieskolan i skollagen tas bort. Dagens åldersgräns omöjliggör längre uppe-håll i studierna. bör bifalla vår motion 1999/2000:Ub236 yrkande4.Varje skola bör ha en plan för hur man i undervisningen och i hela skolansverksamhet kan omsätta skolans värdegrund i praktiken. De värden somutgör värdegrunden och som förvaltas av tradition skall förmedlas ialla ämnen. Vi vill understryka att skolan har en viktig uppgift när det gällernormöverföring och identitetsbildning. Tillsammans med föräldrarna börlärarna och den övriga personalen komma överens om hur elevernas etiskafostran skall utformas. Vänlighet, hjälpsamhet, omtanke om andra och bety-delsen av hur man talar till varandra måste lyftas fram, liksom vikten ochvärdet av ärlighet, hederlighet och pålitlighet. För att ge lärarna goda möjligheter att arbeta aktivt med värdegrundsfrågor är det viktigt att etiska frågoruppmärksammas i den nya lärarutbildningen och i fortbildning av yrkesverk-samma lärare. Värdegrundsarbetet i skolan bör fortlöpande följas upp ochutvärderas. bör med bifall till våra motioner i ärendet som sinmening ge regeringen till känna vad vi här har anfört.När det gäller betygssystemet i anser vi att målrelaterade be-tyg bör ges i en sexgradig skala och senast fr.o.m. årskurs 7. Betygskriterier-na bör vara tydligt utformade. Dessutom bör skriftlig information om ele-vens kunskap och utveckling i förhållande till de angivna kravnivåerna iläroplanen utfärdas fr.o.m. årskurs 5. För elev som lämnar utanbetyg i ett ämne skall skriftligt omdöme utarbetas, oavsett om eleven begärdet eller inte. Detta bör med bifall till motionerna1999/2000:Ub275 yrkande 14 och 1999/2000:Ub277 yrkande 7 som sinmening ge regeringen till känna.Skolbibliotekens situation bör enligt vår mening uppmärksammas. Underde har dessa bibliotek utarmats på många håll. Skolbibliotekari-er finns sällan och urvalet av böcker är föråldrat. bör med bifalltill vår motion uttala sig för att får i uppdrag att göra en översynMot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 1, 15, 21,22, 26, 33, 36, 47 och 59 bort hemställa1. beträffande ansvar, omfattning m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub275 yrkandena 5,6 och 9 och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 24,1999/2000:Ub227 yrkandena 1 och 5, 1999/2000:Ub259 yrkande 7,1999/2000:Ub260 yrkande 1 och 1999/2000:Ub294 yrkandena 6 och13 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,15. beträffande praktiska och estetiska ämnenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub275 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,21. beträffande uppfyllande av programmålen m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub236 yrkande 2och med anledning av motion 1999/2000:Ub236 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,22. beträffande kärnämnesutbudetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub236 yrkande 11och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub243 och1999/2000:Ub311 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,26. beträffande inrättande av ett företagsinriktat nationelltprogram m.m.att med bifall till motionerna 1999/2000:Ub236 yrkande 7och 1999/2000:N384 yrkande 25 och med avslag på motionerna1999/2000:Ub206, 1999/2000:Ub268, 1999/2000:Ub294 yrkande 25,1999/2000:Ub813 yrkande 9 och 1999/2000:N212 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,33. beträffande åldersgräns för studier i gymnasieskolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub236 yrkande 4och med anledning av motion 1999/2000:A220 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,36. beträffande skolans värdegrund i praktisk tillämpningatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub221 yrkande-na 2och 3, 1999/2000:Ub236 yrkande 17 och 1999/2000:Ub275 yrkandena2, 3 och 23 samt med anledning av motion 1999/2000:Ub289 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,47. beträffande betygssystemet i grundskolanatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub275 yrkande14 och 1999/2000:Ub277 yrkande 7 samt med anledning av motioner-na 1999/2000:Ub212 yrkande 6, 1999/2000:Ub249 och 1999/2000:Ub294 yrkandena 8 och 10 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,59. beträffande skolbibliotekens situationatt med bifall till motion 1999/2000:Kr313 yrkande 23som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,3. ansvar, omfattning, m.m. (mom. 1, 4, 7, 33,57, 62 och 67) - cSofia () anför:När det gäller ansvar, omfattning m.m. vill jag peka på att entioårig grundskola är på väg att växa fram. vill dock gå ett stegvidare. Enligt vår uppfattning bör åtagande inte upphöra förräneleven har fått godkända kunskaper. Skoltiden bör vara flexibel och medgeatt elevers tid i varierar. bör bifalla motion1999/2000:Ub212 yrkande 24.Jag anser att regeringen - i samband med att försöksverksamheten med av-skaffad timplan inleds i ett antal kommuner och skolor - bör öka kraven påindividanpassning av utbildningen i . Alla elever bör få en indi-viduell studieplan upplagd i samverkan mellan elev, lärare och föräldrar.Studieplanen bör gås igenom vid varje utvecklingssamtal. Detta bör riksda-gen med bifall till vår motion 1999/2000:Ub212 yrkande 4 som sin meningge regeringen till känna.Det är enligt min mening mycket angeläget att en särskild översyn görs avsamtliga kursplaner och läroplaner för att ytterligare stärka läs- och skriv-färdigheterna. Förmågan att själv kunna uttrycka sig och inhämta informa-tion måste särskilt betonas i alla ämnen. Jag anser också att föräldrar till bamed läs- och skrivsvårigheter skall erbjudas särskild utbildning. I Englandhar man erbjudit sådan utbildning. Regeringen bör överväga möjligheternaatt stimulera en liknande verksamhet vid svenska skolor. Det är viktigt attföräldrar kan ge sina barn stöd i deras läs- och skrivutveckling. Riksdagenbör bifalla vår motion 1999/2000:Ub212 yrkandena 14 och 17 och som sinmening ge regeringen till känna vad jag här har anfört.När det gäller åldersgräns för studier i gymnasieskolan anser jag att en ut-bildningsgaranti bör införas . Den nuvarande regleringeni skollagen (5 kap. 1 §) som anger att studierna skall vara påbörjade framt.o.m. det första kalenderhalvåret eleven fyller bör ändras till . Elängre avbrott i gymnasieskolan skall inte innebära att man går miste ommöjligheten att fullfölja det nationella program som man har påbörjat. Ut-bildningen bör vara flexibel och kunna varvas med arbete. börbifalla motion 1999/2000:A220 yrkande 10.Unga människor måste få verkligt inflytande över beslut som fattas. Dettainflytande kan man ge unga i skolan genom att inrätta lokala styrelser medelevmajoritet. På så sätt slussas unga på ett naturligt sätt in i demokratinsarbetsformer; de får vara med och påverka och känna att de har verklig makt.Detta bör med bifall till motion 1999/2000:Ub211 yrkande 4 somsin mening ge regeringen till känna.Det har förekommit att barn felaktigt hänvisats till särskola och därför gåttmiste om grundläggande högskolebehörighet som de skulle ha kunnat uppnåmed adekvat stöd i den vanliga skolan. Jag anser att det är viktigt med tidigastödinsatser så att så många barn som möjligt får del av den ordinarie skolansundervisning. Detta förutsätter att diagnoser ställs tidigt i samverkan mellanskola och landsting. bör med bifall till våra motionsyrkanden somsin mening ge regeringen till känna vad jag här har anfört.I fråga om utbildningens infrastruktur vill jag peka på att gymnasieskolan,den eftergymnasiala utbildningen och arbetsmarknadsutbildningen har olikaregelverk som i sig försvårar samverkan. Det måste bli möjligt att plockaolika delar från dessa utbildningar till individuella utbildningspaket. Behovenav ökad kompetens handlar inte bara om endera gymnasiekompetens, yrkes-utbildning eller högskolekurser. Detta bör med bifall till vår mo-tion i ärendet som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1, 4, 7,33, 57, 62 och 67 bort hemställa1. beträffande ansvar, omfattning m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub212 yrkande 24och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub227 yrkandena 1 och 5,1999/2000:Ub259 yrkande 7, 1999/2000:Ub260 yrkande 1,1999/2000:Ub275 yrkandena 5, 6 och 9 och 1999/2000:Ub294 yrkan-dena 6 och 13 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,4. beträffande individuella studieplaner i grundskolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub212 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,7. beträffande översyn av kursplaner och läroplaner för attstärka läs- och skrivfärdigheter m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub212 yrkandena 14och 17 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan an-förts,33. beträffande åldersgräns för studier i gymnasieskolanatt med bifall till motion 1999/2000:A220 yrkande 10 ochmed anledning av motion 1999/2000:Ub236 yrkande 4 som sin me-ning ger regeringen till känna vad som ovan anförts,57. beträffande lokala styrelser med elevmajoritetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub211 yrkande 4 ochmed avslag på motion 1999/2000:Ub801 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,62. beträffande särskoleeleveratt med bifall till motion 1999/2000:Ub212 yrkandena 27och 28 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan an-förts,67. beträffande utbildningens infrastrukturatt med bifall till motion 1999/2000:A220 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,4. ansvar, omfattning, m.m. (mom. 1, 25, 26, 31,35, 41, 45, 47 och 57) - fpUlf () anför:Jag anser beträffande ansvar, omfattning m.m. att ingen elevskall få börja gymnasieskolan utan betyget Godkänd i svenska, engelska ochmatematik. tillåts elever att komplettera sina kunskaper inom det indi-viduella programmet för att bli behöriga till ett nationellt program. Enligtmin mening är det som skall ha ansvaret för att eleverna kom-pletterar sina kunskaper till godkänd nivå. Elever skall således "läsa upp"betyget innan de får tillträde till gymnasieskolan. Jag anser också att dentotala undervisningstiden i måste öka. skall varatioårig och förskoleklassen skall utgöra . bör bifallaFolkpartiets motion 1999/2000:Ub294 yrkandena 6 och 13.Det är enligt min uppfattning angeläget att kärnämnena mer profileras uti-från gymnasieprogrammens allmänna inriktning, t.ex. att vårdstuderandeläser en mer medicinskt inriktad engelska. bör bifalla motion1999/2000:Ub294 yrkande 17.Ett företagsinriktat nationellt program bör inrättas i gymnasieskolan. Iprogrammet bör ingå kärnämnen som svenska, engelska och matematik samtredovisning, affärsjuridik och marknadsföring etc. Det är viktigt att manredan i skolan skapar medvetande om företagandets villkor. börbifalla motion 1999/2000:Ub294 yrkande 25.Gymnasieelever bör ges möjlighet att studera även . Enförsöksverksamhet med sommarkurser bör därför initieras av regeringen.Folkpartiets motion 1999/2000:Ub294 yrkande 19 bör bifallas av riksdagen.Gymnasieskolor i utsatta områden bör få extra resurser för att hindra ut-slagningen av resurssvaga elever. Jag anser att fler spjutspetsskolor("magnetskolor"), dvs. skolor med en attraktiv profil, som drar till sig eleverfrån olika stadsdelar, bör startas. gymnasium är ett exempel på enlyckad magnetskola. Dessa skolor sätter prägel på hela stadsdelen. En braoch populär skola är positiv också för omgivningen. bör bifallamotion 1999/2000:Ub294 yrkande 35.Enligt min mening bör kraftfulla åtgärder vidtas för att stävja mobbning.Jag vill betona betydelsen av att våldsbrott som begås i skolan polisanmäls.Detta bör med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkande 36 somsin mening ge regeringen till känna.Kunskap och lärande kräver en god och kreativ miljö för både elever ochlärare. Lärare måste därför kunna känna att de har stöd från rektor, skolbyrå-krater och politiker om och när de ingriper med disciplinära åtgärder motregelbrott från elever i skolan. Det får inte vara acceptabelt att elever systematiskt stör undervisningen. Skolans arbetsmiljö måste präglas av ordning,reda och arbetsro. Utskottet borde ha tillstyrkt motion 1999/2000:Ub801yrkande 11.När det gäller betygssystemet i ställer jag mig bakom yrkan-dena i motion 1999/2000:Ub294 om att betygsskalan skall bli sexgradig samtatt alla elever skall få betyg från årskurs 6. Motionsyrkandena bör bifallas avriksdagen.Elevstyrda skolor riskerar, anser jag, att urholka rektors och lärares ansvaroch status. Elevråd är bra, både för att träna eleverna i demokratins arbets-former och för att vara en diskussionspart för skolledningen i frågor som rörskolan och skolarbetet. Det slutgiltiga avgörandet av skolans angelägenheterskall emellertid ligga hos rektor. Tanken att amatörer sköter skolan bättre änden pedagogiska professionen är fel. avvisar idéer om elevstyrdagymnasieskolor i enlighet med vad som anförs i motion 1999/2000:Ub801yrkande 12. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1, 25,26, 31, 35, 41, 45, 47 och 57 bort hemställa1. beträffande ansvar, omfattning m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkandena 6och 13 och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 24,1999/2000:Ub227 yrkandena 1 och 5, 1999/2000:Ub259 yrkande 7,1999/2000:Ub260 yrkande 1 och 1999/2000:Ub275 yrkandena 5, 6och 9 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,25. beträffande profilering av kärnämnenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkande 17som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,26. beträffande inrättande av ett företagsinriktat nationelltprogram m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkande 25och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub206, 1999/2000:Ub236yrkande 7, 1999/2000:Ub268, 1999/2000:Ub813 yrkande 9,1999/2000:N212 yrkande 4 och 1999/2000:N384 yrkande 25 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,31. beträffande försöksverksamhet med sommarkurseratt med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkande 19som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,35. beträffande resurser till gymnasieskolor i utsatta områ-denatt med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkande 35som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,41. beträffande polisanmälan av våldsbrott i skolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkande 36samt med anledning av motionerna 1999/2000:Ub221 yrkande 8 och1999/2000:Ub288 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,45. beträffande disciplinära åtgärder mot eleveratt med bifall till motion 1999/2000:Ub801 yrkande 11samt med anledning av motionerna 1999/2000:Ub265 och 1999/2000:Ub810 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,47. beträffande betygssystemet i grundskolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkandena 8och 10 samt med anledning av motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande6, 1999/2000:Ub249, 1999/2000:Ub275 yrkande 14 och 1999/2000:Ub277 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,57. beträffande lokala styrelser med elevmajoritetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub801 yrkande 12och med avslag på motion 1999/2000:Ub211 yrkande 4 som sin me-ning ger regeringen till känna vad som ovan anförts,5. Avskaffande av timplan, m.m. (mom. 3 och20) - m, c, fpBeatrice (), (), (), Per (),() och () anför:Enligt vår uppfattning skall den centralt utformade timplanen i grundskolanpå sikt avskaffas, eftersom den lägger hinder i vägen för en målstyrd skola.För att fullt ut skall kunna bli flexibel och anpassningsbar efterelevernas varierande behov måste skolan även i praktiken vara målstyrd. Detär inte antalet timmar som skall utgöra grunden för den likvärdiga utbild-ningen. Det bör fattas ett principbeslut om avskaffande avtimplanen i . bör bifalla motionerna1999/2000:Ub212 yrkande 5 och 1999/2000:Ub294 yrkande 7.Alla elever bör ges ökad möjlighet att själva sätta samman kurser till etteget personligt program. Vi vill betona vikten av ett ökat utrymme för indi-viduella inriktningar och val i gymnasieskolan. bör bifalla motion1999/2000:Ub294 yrkande 18.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 3 och 20bort hemställa3. beträffande avskaffande av timplanatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 5och 1999/2000:Ub294 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,20. beträffande eget personligt program för eleveratt med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkande 18som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,6. Kärnämnesutbudet, m.m. (mom. 22 och 47) - m, cBeatrice (), (), (), Per () ochSofia () anför:Enligt vår uppfattning bör en översyn göras av kärnämnesutbudet i syfte attminska antalet obligatoriska kärnämnen. Genom färre obligatoriska kurserskulle fler elever ges förutsättningar att nå goda studieresultat. Vi förordarantalet kärnämnen begränsas till att omfatta svenska, engelska, matematik,samhällskunskap samt idrott och hälsa. De ämnen som är obliga-toriska skall ingå som karaktärsämnen i nationella program. Omfattningen avdem i respektive program skall kunna variera. Detta bör med bifalltill motion 1999/2000:Ub311 yrkande 5 som sin mening ge regeringen tillkänna.När det gäller betygssystemet i anser vi att regeringen nu börta initiativ till samtal med partier för att nå en bred överenskom-melse. Utgångspunkten för dessa samtal bör vara att betyg skall ges tidigareoch i fler steg än .