bet · GO01MJU5 · 2000-11-28 00:00:00 — Den s.k. ekdöden övervakas fortlöpandeav , och ett av MISTRA finansieratforskningsprojekt på detta område pågår förnärvarande (projektet uthålligt skogsbruk i södraSverige).Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna1999/2000:MJ309 (kd) yrkande 4, 2000/01:MJ306 (m)yrkandena 2 och 3 samt 2000/01:MJ312 (kd) yrkandena3 och 4.I fråga om den s.k. skogscertifieringen kan nämnasatt årets budgetproposition (utg.omr. 23 s. 18)innehåller vissa faktauppgifter angående de tvåfrivilliga system för certifiering som förnärvarande tillämpas i det svenska skogsbruket.Under år 1999 har ca , i huvudsakstorskogsbrukets marker, certifierats enligt dens.k. FSC-standarden (). Ca mark tillhörandesmåskogsbruket har certifierats enligt den s.k.PEFC-standarden ().Båda systemen grundas på frivillig anslutning.Enligt motionerna 2000/01:MJ306 (m) och2000/01:MJ312 (kd) bör skogscertifieringen varafrivillig, och den får ej leda till förtäcktahandelshinder. Som framgår av redovisningen ovan ärsystemen med skogscertifiering frivilliga. Frågan omeventuella handelshinder kan hypotetiskt komma underriksdagens eller regeringens prövning om berördaimport- eller exportländer skulle ställa uppoffentligrättsligt grundade krav med avseende påhandeln med skogsprodukter m.m. Såvitt utskottet kanbedöma bygger den internationella handeln medskogsprodukter på frivilliga överenskommelser mellansäljare och köpare.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2000/01:MJ306 (m) yrkande 7 och 2000/01:MJ312 (kd)yrkande 1.Statens skogsinnehav m.m.MotionernaCenterpartiet förordar i motion 1999/2000:MJ312yrkande 1 en utförsäljning av mark från bolag därstaten är majoritetsägare. Det är av stor betydelseatt öka det lokala ägandet i de områden där staten är den dominerande ägaren av skogsmark.I motion 2000/01:MJ303 (fp) understryks att statensförvärv av skogsmark måste föregås av en ingåendemiljöanalys.Enligt motion 1999/2000:N279 (kd) har lokalakrafter i och kommuner bildat"Byskogsforum" med betoning på lokalbefolkningensrättigheter till skogen. Målsättningen är att skapalokala förvaltningsmodeller i berörda områden,vilket också är ett sätt att rädda och skapa nyaarbetstillfällen. Byskogsforums fortsatta arbete attutveckla modeller för lokal skogs- ochnaturförvaltning måste stödjas fram till konkretabeslut (yrkande 2).Enligt motion 1999/2000:MJ807 (mp) yrkande 8 börSverige införa ett certifieringssystem enligt FSC:sregler () när det gällerstatens skogsinnehav. I motion 1999/2000:MJ788 (mp)yrkande 2 begärs att uppgifter somskogsförvaltare överförs till en myndighet som tarstörre ansvar.I motion 2000/01:Fi503 (v) anförs att staten bör taansvar och miljömärka sitt skogsbruk, så kan leverera allt sitt virke FSC-märkt tillköpsågverken (yrkande 3).Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att regeringen beslutatom direktiv för en utredare med uppgift attinventera all skogsmark som ägs direkt av stateneller via ett helägt statligt aktiebolag och läggafram förslag till en mer effektiv förvaltning avstatens totala skogsinnehav (dir. 2000:60). Detövergripande målet skall vara att statens skogarskall förvaltas på ett föredömligt sätt som tryggaren hållbar utveckling såväl från produktions- somfrån miljösynpunkt. Utredaren skall samråda med demyndigheter, intresseorganisationer och företag somutredaren finner lämpligt.Frågan om utförsäljning av statliga skogar tillenskilda brukare har behandlats vid flera tillfälleni både miljö- och jordbruksutskottet samtnäringsutskottet. Härvid har också behandlatsönskemål om t.ex. beaktande av naturvårdsintressenoch regionalpolitiska intressen. En uttalad strävani markpolitik har bl.a. varit att fåtillgång till mer mark i som kananvändas som bytesmark (se t.ex. 1999/2000:NU1 s.65). Statligt skogsägande ger möjligheter tillbättre arrondering av mark och underlättar markbytenmed andra ägare. ställde sig riksdagenbakom bildandet av ett nytt statligt skogsbolag,senare döpt till . Bolagets uppgifter harenligt näringsutskottet sammanfattats i följande fempunkter, nämligen driva en lönsam skogsförvaltning,vara en ny aktör på virkesmarknaden, föra en levandedialog med lokalbefolkningen, föra en levande dialogmed miljöorganisationerna samt vara aktiv irekreations-, fauna- och viltvårdsfrågor.I sammanhanget bör också nämnas att regeringentillsatt en utredning angående effekterna avjordförvärvslagen när det gäller fysiska ochjuridiska personers förvärv av skogsmark (dir.1999:40). Utredningen skall bl.a. beakta riksdagenstillkännagivande angående vissa problem med oseriösaformer av skogsbruk enligt utskottets betänkande1998/99:MJU3.Utskottet utgår från att frågor av det slag som tasupp i motionerna 1999/2000:MJ312 (c) och2000/01:MJ303 (fp) kommer att övervägas avutredningen om förvaltning av statens skogar. Iavvaktan på resultatet av de utredningar som nämntsovan föreslår utskottet att motionerna1999/2000:MJ312 (c) yrkande 1 och 2000/01:MJ303 (fp)lämnas utan vidare åtgärd. Samma bedömning gällermotion 1999/2000:MJ788 (mp) yrkande 8.Utskottet går inte närmare in på hur verksamheten iden sammanslutning som anges i motion 1999/2000:N279(kd) skulle kunna stödjas. Utskottet vill dockallmänt understryka värdet i att ochskogsvårdsstyrelserna tar till vara den kompetenssom lokala organisationer representerar. Det framgårav ett frågesvar av näringsministern den 1 december2000 att skogsvårdsorganisationen har ett omfattandeorganiserat samarbete med t.ex.miljöorganisationerna och att detta samarbete är avstor betydelse för skogsvården. Yrkande 2 i motionenbör med det anförda lämnas utan vidare åtgärd.Frågan huruvida det statliga skogsbruket skalltillämpa någon form av certifiering har nära sambandmed de frågor som berörs i direktiv 2000:60. Enligtvad utskottet erfarit har Statens fastighetsverksskogsbruk godkänts för certifiering enligt FSC:sprinciper och nationella kriterier för ettkvalitetsmärkt skogsbruk. Detsamma gäller , där staten äger av aktierna. Sveaskogsskogsbruk är certifierat enligt ISO 14001 och FSC.Med det anförda får motionerna 1999/2000:MJ807 (mp)yrkande 8 och 2000/01:Fi503 (v) yrkande 3 ansestillgodosedda.Vissa miljö- och naturvårdsfrågorMotionernaEnligt motion 2000/01:MJ310 (c) finns det anledningatt ifrågasätta behovet av en uppifrån styrdskogsreglering av skyddsvärda biotoper, inte minstdå det finns stora skillnader mellan privatskogsbruk och de stora bolagens skogsbruk. Dessaskillnader bör belysas i en översyn avbestämmelserna för bevarande av skyddsvärda biotoper(yrkande 2).I kd-motionen 2000/01:MJ312 yrkas att enutvärdering görs av gamla reservatsersättningar ochtidigare skyddad mark för att klarlägga att destatliga medlen används för att bevara de mestskyddsvärda objekten. Vidare anförs att sammarättsregler och principer bör gälla för objekt 2000 som gäller för andra statligaavsättningar av skogsmark (yrkandena 2 och 6).Enligt motion 2000/01:MJ306 (m) yrkande 6 bör vidredovisning av skyddade arealer skogsimpedimenteninräknas.Frågor om skogsbrukets hänsyn tillnaturvårdsintressena berörs i några motioner. Enligtmotion 1999/2000:MJ774 (mp) finns behov av åtgärderi skogsbruket som motverkar att biotoper medgroddjur ödeläggs (yrkande 6). Enligt motion1999/2000:MJ754 (v) yrkande 2 behövs ett skydd motavverkning av gamla träd. Liknande synpunkterframförs i mp-motionen 1999/2000:MJ788 yrkande 1 oms.k. I motion 1999/2000:MJ301 (mp)framhålls att det behövs ett regelverk förskogsbränning.I motion 1999/2000:MJ753 (mp) yrkandena 4 och 5anförs att det bör finnas biologisk kompetens påskogsvårdsstyrelserna och skoglig kompetens pålänsstyrelserna.Utskottets övervägandenEnligt 30 § skogsvårdslagen får regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer meddelaföreskrifter om den hänsyn som skall tas tillnaturvårdens och kulturmiljövårdens intressen vidskötsel av skog. I (SKSFS 1993:2) finns t.ex.särskilda bestämmelser till skydd för grova träd ochträd av mycket hög ålder. Vidare finns föreskriftersom innebär att skador till följd avskogsbruksåtgärder skall undvikas eller begränsasför växt- och djurarter som enligt Naturvårdsverketär akut hotade, sårbara, sällsynta ellerhänsynskrävande. Detsamma gäller för växt- ochdjurarter som är ovanliga inom regionen. I åretsbudgetproposition avsätts medel för inventering ochskydd av s.k. jätteträd (utg.omr. 23 s. 20).Det anförda innebär att motionerna 1999/2000:MJ774(mp) yrkande 6, 1999/2000:MJ754 (v) yrkande 2 och1999/2000:MJ788 (mp) yrkande 1 i huvudsak ärtillgodosedda. När det gäller regelverket villutskottet framhålla att regeringen och ansvarigmyndighet utan medverkan kan utfärdabestämmelser i de frågor som avses i motionerna.Detta gäller även skogsbränning och behovet avföreskrifter för denna verksamhet. Utskottet utgårfrån att regeringen eller med stöd avriksdagens bemyndiganden i skogsvårdslagen utfärdarregler för skogsbränning om det skulle visa signödvändigt. Utskottet avstyrker motion1999/2000:MJ301 (mp).I betänkande 1998/99:MJU3 avstyrkte utskottet enmotion om redovisning av skogliga impediment somskyddad mark. I anslutning till den nu aktuellamotionen, 2000/01:MJ306 (m) yrkande 6, villutskottet ånyo hänvisa till vad som anfördes iproposition 1997/98:158 (sid 21 f.). Dessauttalanden innebär sammanfattningsvis att det ärSkogsstyrelsens uppgift att i egenskap av ansvarigmyndighet för skogsstatistiken utforma denna på ettsätt som tillgodoser skilda behov.Enligt föreskrifter gäller förbudmot avverkning, skogsvårdsåtgärder och gödsling påskogliga impediment som är större än 0,1 hektar.Enstaka träd får dock avverkas om naturmiljönskaraktär inte förändras därav.När det gäller skogsimpedimentens värde frånnaturvårdssynpunkt kan tilläggas att Artdatabankenår 1996 publicerade en undersökning som visar att delågproduktiva skogarna hyser få arter, och framförallt mycket få hotade arter. av de rödlistadeskogsarterna är enligt Artdatabanken helt beroendeav mer produktiva skogar.Utskottet anser liksom tidigare, med utgångspunkt iregeringens bedömning i proposition 1997/98:158, attregeringen och berörda myndigheter har full frihetatt i förekommande fall redovisa skogsimpedimentenpå det sätt som är lämpligt, t.ex. med uppgift omdet faktiska förhållandet att impedimen i praktikenåtnjuter ett starkt skydd mot skogsavverkning.Såvitt utskottet kan bedöma utifrån ordalydelsen imotionen är därmed syftet med motion 2000/01:MJ306i denna del tillgodosett. Det kan tilläggas attSkogsstyrelsen i det internationella skogssamarbetetföljer allmänt vedertagna principer för statistiskredovisning av skogsmark och skyddad mark. Ettexempel är de rapporter som avges till ECE och FAO.Vidare arbetar på eninformationsbroschyr angående skyddet av skogsmark iSverige. Denna kommer att innehålla uppgifter omskyddad skogsmark enligt såväl svenska sominternationella definitioner. Någon ytterligareåtgärd med anledning av motion 2000/01:MJ306 (m)yrkande 6 är således inte nödvändig.I den utvärdering av skogspolitiken som redovisadesför konstaterades att varkenproduktionsmålet eller miljömålet hade nåtts. Deinsatser som gjorts på grund härav är bl.a.rådgivning i produktions- och miljöfrågor, tillsynsärskilt vad gäller återväxtåtgärder och ökadeinsatser för områdesskydd. Som exempel kan , som inleddes hösten 1999.Enligt regeringen får väsentliga slutsatser dras år2002 när nästa utvärdering av skogspolitiken harredovisats. Utskottet gör samma bedömning ochavstyrker motionerna 2000/01:MJ310 (c) yrkande 2 och2000/01:MJ312 (kd) yrkande 2.Svenska områden som ingår i nätverket 2000kan skyddas på olika sätt med stöd av nationelllagstiftning. Härvidlag gäller givetvis degrundläggande nationella bestämmelserna omersättning för intrång i pågående markanvändning närförutsättningar för ersättningsrätt föreligger.Något uttalande i enlighet med motion 2000/01:MJ312(kd) yrkande 6 är därför inte nödvändigt.Utskottet anser inte att vare sig ellerregeringen bör detaljstyra länsstyrelsernas ochskogsvårdsstyrelsernas personalrekrytering på detsätt som förutsätts i motion 1999/00:MJ753 (mp)yrkandena 4 och 5. Endast när det gäller vissapersonalkategorier, såsom t.ex. läkare, veterinäreroch domare, har i lag fastställt vissabehörighetskrav. Det får i övrigt ankomma påvederbörande myndighet att se till att de anställdahar den utbildning och kompetens som är nödvändigför verksamhetens fullgörande. När det gällerregeringens befattning med dessa frågor kan nämnast.ex. att regeringen utfärdat en instruktion förSkogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna (SFS1995:1335), där bl.a. myndigheternas uppgifter ochansvarsområden anges. I övrigt hänvisar utskottettill de av godkända principerna för mål-och resultatstyrning av myndigheterna och derasverksamhet. Utskottet avstyrker angivnamotionsyrkanden.Fjällnära skogMotionernaI några motioner från /99 understryksdet regionalpolitiska värdet av ett aktivt skogsbruki norra . I motion 1998/99:MJ301 (m) förordasen översyn och justering av gränsen för fjällnäraskog för att främja små enskilda skogsägaresbrukningsmöjligheter samt därmed också lokalsysselsättning och råvaruförsörjning. Liknandesynpunkter framförs i motion 1998/99:MJ304 (kd).Enligt motionen bör en översyn göras avförutsättningarna för skogsbruk i inland.Möjligheten till en mer verklighetsnäragränsdragning vad gäller fjällnära skog bör prövas.I motion 1998/99:MJ306 (m) yrkande 5 diskuterasavverkning ovanför den s.k. odlingsgränsen, somibland går i skiftesgränser utan hänsyn till naturoch mikroklimat. Det finns anledning att se övergränsdragningen, och översynen bör göras av personermed god lokalkännedom. Enligt motion 1998/99:MJ307(s) bör en översyn göras av gränsen för fjällnäraskog i län.Utskottets övervägandenRiksdagen har i 15 § skogsvårdslagen till regeringeneller behörig myndighet delegerat rätten att meddelaföreskrifter om vilka delar av den svårföryngradeskogen som skall utgöra fjällnära skog. I enförordning om gränserna för fjällnära skog (SKSFS1991:3) anges vilka områden i , ,och som skall utgörafjällnära skog. Inom området gäller vissarestriktioner för skogsavverkning i form avtillståndsplikt m.m. Det bör framhållas att denfjällnära skogen till mycket stor del ligger ovanförgränsen för svårföryngrad skog, där också särskildarestriktioner gäller.Jordbruksutskottet behandlade enproposition om skogsbruket i fjällnära skogar(1990/91:JoU13). Utskottet instämde då i regeringensbedömning att det var möjligt att bedriva ettuthålligt skogsbruk inom delar av det fjällnäraområdet. tidigare uttalanden om att detborde iakttas stor återhållsamhet med bedrivande avskogsbruk i de fjällnära skogarna ägde dock enligtutskottet alltjämt full giltighet.Det bör i detta ärende tilläggas attgränsdragningen för fjällnära skogar i huvudsakgrundas på en biologisk och skogsteknisk bedömningangående återväxtmöjligheter m.m. De synpunkter somframförs i motionerna får tillgodoses inom ramen fördet regelsystem för fjällnära skogar som riksdagentidigare beslutat om och som också ger utrymme förett visst skogsbruk inom de åsyftade områdena.Utskottet avstyrker motionerna 1998/99:MJ301 (m),1998/99:MJ304 (kd), 1998/99:MJ306 (m) yrkande 5 och1998/99:MJ307 (s). beträffande åtgärder för att förbättraskogsvården m.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ305 och2000/01: MJ309,2. beträffande skogsvårdsorganisationensresurser och produktionsmåletatt avslår motion 1999/2000:MJ306 yrkandena 1 och2,3. beträffande uttalande omägarstrukturen i skogsbruketatt avslår motion 1999/2000:MJ309 yrkande 3,4. beträffande äganderätt ochersättningsregleratt avslår motionerna 1999/2000:MJ303 och1999/2000: MJ311 yrkandena 1 och 2,res. 1 (m, kd, c)5. beträffande skogsbrukets betydelseatt avslår motion 2000/01:MJ310 yrkande 1,6. beträffande översyn avskogsvårdslagenatt avslår motionerna 2000/01:MJ304 yrkande 1 och2000/01:MJ313,res. 2 (v)7. beträffande tillräckliga medel förframtida skogliga konsekvensanalyseratt avslår motion 2000/01:MJ306 yrkande 1,8. beträffande avsättning tillåterväxtåtgärderatt avslår motion 1999/2000:MJ312 yrkande 2,res. 3 (c)9. beträffande som svårföryngratområdeatt avslår motion 1999/2000:MJ307,10. beträffande insatser förmarknadsföring m.m.att avslår motionerna 1998/99:MJ305 och2000/01:MJ308 yrkande 4,11. beträffande kalkning ochvitaliseringsgödslingatt avslår motion 1999/2000:MJ306 yrkande 4,12. beträffande effekterna avförsurningenatt avslår motionerna 1999/2000:MJ309 yrkande 5och 2000/01:MJ308 yrkande 2,13. beträffande viltskador, katastrofskyddm.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ309 yrkande 4,2000/01: MJ306 yrkandena 2 och 3 samt2000/01:MJ312 yrkandena 3 och 4,res. 4 (m, kd)14. beträffande uttalande attskogscertifieringen bör vara frivillig m.m.att avslår motionerna 2000/01:MJ306 yrkande 7 och2000/01:MJ312 yrkande 1,15. beträffande försäljning av statligt ägdskogatt avslår motion 1999/2000:MJ312 yrkande 1,res. 5 (c)16. beträffande miljöanalys vid statligaskogsförvärvatt avslår motion 2000/01:MJ303,res. 6 (fp)17. beträffande certifiering av detstatliga skogsbruketatt avslår motionerna 1999/2000:MJ807 yrkande 8och 2000/01:Fi503 yrkande 3,18. beträffande överföring avFastighetsverkets uppgifter som skogsförvaltaretill annan myndighetatt avslår motion 1999/2000:MJ788 yrkande 2,19. beträffande stöd till Byskogsforumatt avslår motion 1999/2000:N279 yrkande 2,20. beträffande översyn avbiotopbestämmelsernaatt avslår motion 2000/01:MJ310 yrkande 2,21. beträffande utredning av skyddsvärdehos vissa områdenatt avslår motion 2000/01:MJ312 yrkande 2,res. 7 (kd)22. beträffande objekt inom Natura 2000att avslår motion 2000/01:MJ312 yrkande 6,23. beträffande redovisning avskogsimpedimentatt avslår motion 2000/01:MJ306 yrkande 6,24. beträffande skydd mot avverkning avgamla trädatt avslår motionerna 1999/2000:MJ754 yrkande 2och 1999/2000:MJ788 yrkande 1,25. beträffande skydd för biotoper medgroddjuratt avslår motion 1999/2000:MJ774 yrkande 6,res. 8 (mp)26. beträffande regler för skogsbränningatt avslår motion 1999/2000:MJ301,res. 9 (mp)27. beträffande personalrekrytering vidlänsstyrelser och skogsvårdsstyrelseratt avslår motion 1999/2000:MJ753 yrkandena 4 och5,28. beträffande översyn av gränsen förfjällnära skog m.m.att avslår motionerna 1998/99:MJ301,1998/99:MJ304, 1998/99:MJ306 yrkande 5 och1998/99:MJ307,res. 10 (m, kd)29. beträffande forskning och utvecklinginom skogsnäringenatt avslår motion 2000/01:MJ306 yrkande 11,res. 11 (m)30. beträffande lagen omhäradsallmänningaratt avslår motion 1998/99:MJ303.Stockholm den 21 november 2000På miljö- och jordbruksutskottets vägnarUlf BjörklundI beslutet har deltagit: UlfBjörklund (kd), (),(), (), (), AlfEriksson (s), (),(), Ann-KristineJohansson (s), (), (), GudrunLindvall (mp), (), (), MichaelHagberg (s), () ochBerit (). Äganderätt och ersättningsregler(mom. 4)(), (), (), (), EskilErlandsson (c), () och BeritAdolfsson (m) anför:Vi vill understryka att utvecklingen i efterdet antog plan- och bygglag harpräglats av ständigt ökande anspråk från detallmännas sida på det enskilda markägandet. Fleranya lagbestämmelser har tillkommit som ger statenmöjlighet att inskränka den enskildes rätt att brukasin och skogsmark på ett rationellt ochföretagsekonomiskt sunt sätt. Dessutom harriksdagens majoritet med öppna ögon antagit enmiljöbalk där ersättningsreglerna inte anpassatstill grundlagens krav på ersättning för intrång imarkägandet. Detta har skapat stor oklarhet angåendeinnebörden och räckvidden av miljöbalkensersättningsregler. Ytterligare oklarheter haruppstått till förfång för bl.a. skogsägandet genomatt det nu finns två olika system, nämligen imiljöbalken och i skogsvårdslagen, som gör detmöjligt att fatta beslut om intrång i skogsbruket.Om t.ex. en kommun utfärdar förelägganden gentemotskogsbruket med stöd av regler ommiljöfarlig verksamhet finns ingen möjlighet tillersättning. Ett motsvarande ingrepp med stöd avskogsvårdslagens regler om naturvårdshänsyn iskogsbruket ger i princip rätt till ersättning.Vi ansluter oss därför till yrkandena 1 och 2 imotion 1999/2000:MJ310 (c) att äganderätten tillskog och mark inte får urholkas och att detfortsatta arbetet måste leda fram till klara ochtydliga ersättningsregler. Vi anser också att detbehövs en bättre samordning mellan ochskogsvårdslagen i enlighet med synpunkterna i motion1999/2000:MJ303 (kd).Vi anser att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande äganderätt ochersättningsregleratt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ303 och1999/2000:MJ311yrkandena 1 och 2 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,2. Översyn av skogsvårdslagen (mom. 6)() och ()anför:Som anförs i motion 2000/01:MJ304 (v) yrkande 1finns det brister i skogsbruket när det gällerefterlevnaden av 6 § skogsvårdslagen om val avhuvudplanta vid återväxt. I december 1999stormfälldes mellan fyra och fem miljoner kubikmetergranskog i . av träden som blåste ner vargran. I och med att den förödelse stormen orsakadenästan enbart drabbade gran växte den kritik somunder riktats frånmiljörörelse och markägare mot att gran tillåtitsför plantering söder om dess naturligautbredningsområde. Enligt den angivna paragrafen ochSkogsstyrelsens tillämpningsföreskrifter skall valav huvudplanta vid återväxt ske utefter markens ochklimatets naturliga förutsättningar, somvirkesproduktionen hålls på en god nivå. När man serresultatet av de hårda vindar som slog ned 100-talshektar av den planterade granskogen kan manifrågasätta om efterlevnaden av 6 § ärtillfredsställande. Detta bör utredas av regeringen.Vi anser att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande översyn av skogsvårdslagenatt med anledning av motion 2000/01:MJ304 yrkande 1och med avslag på motion 2000/01:MJ313 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,3. Avsättning till återväxtåtgärder(mom. 8)() anför:Frågan om säkerhet för återväxtåtgärder och dessanknytning till fastigheten har diskuterats underen lång följd av år. Enligt min mening finns detingen anledning att acceptera ytterligarefördröjningar i denna fråga, där det tycks föreliggaallmän enighet om att det behövs ett nytt regelverk.Frågan är närmast juridisk/fastighetsrättslig tillsin karaktär och behöver ingalunda knytas till detpågående arbetet med uppföljning av skogspolitiken.Jag ansluter mig till motion 1999/2000:MJ312 (c)yrkande 2 och föreslår att regeringen snaraståterkommer till med ett lagförslag iämnet.Jag anser att att utskottets hemställan under 8 bortha följande lydelse:8. beträffande avsättning tillåterväxtåtgärderatt med anledning av motion 1999/2000:MJ312 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,4. Viltskador, katastrofskydd m.m.(mom. 13)(), (), (), (), () och () anför:Vi delar uppfattningen i motionerna 2000/01:MJ306(m) och 2000/01:MJ312 (kd) att det behövs enordentlig utvärdering av älgskötselområdena medanledning av de allvarliga skador som klövviltetorsakar i skogen. Det gäller både plant- ochungskogen och den biologiska mångfalden. klarlagt att virkeskvaliteten sjunker itallskogarna, och detta kan få allvarligakonsekvenser för skogsproduktionen och exporten.Vidare anser vi i likhet med motionärerna att det ären brist att skogspolitiken inte innefattarrelevanta åtgärder vid katastrofer.Skogsvårdsorganisationen saknar resurser för attinventera och föranstalta om motåtgärder vidallvarliga insektshärjningar, t.ex. av granbarkborreefter stormskador. Ett relevant katastrofskydd börinföras. Vad gäller forskning om den s.k. ekdödenkan vi tills vidare godta den hänvisning som görstill pågående forskningsprojekt.Vi anser att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande viltskador, katastrofskyddm.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:MJ309yrkande 4, 2000/01:MJ306 yrkandena 2 och 3 och2000/01:MJ312 yrkande 3 samt med avslag påmotion 2000/01:MJ312 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,5. Försäljning av statligt ägd skog(mom. 15)() anför:Skogen och skogsbruket har stor betydelse för attbibehålla en levande landsbygd med ett aktivtföretagande.