bet · GO01BoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 budgetåret 2001Knut (), (), () och Carl-ErikSkårman (m) anför:InledningDen beslöt majoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att fastställaekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgetenoch en beräkning av statens inkomster avseende . Samtidigtbeslutades om preliminära utgiftstak för åren 2002 och 2003.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordaten annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken.Våra förslag syftar till att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt,kulturellt och socialt växande . Vi vill satsa på en utbildningsom ger alla större möjligheter till ett rikare liv. Genom en störreenskild sektor och ett starkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Ännu fler kan komma in på den ordinariearbetsmarknaden. Den sociala tryggheten ökar också i andra bemärkelsergenom att hushållen får en större ekonomisk självständighet. Frihetenatt välja bidrar både till mångfald, en bättre kvalitet och en störretrygghet. De enskilda människorna får ett större inflytande över sinaliv.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidragtill omfattande skattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi om de människor som är i störstbehov av gemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på ett tillfredsställande sätt kunnagenomföra de uppgifter som måste vara gemensamma.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet omramar för de olika utgiftsområdena valt en annan inriktning avpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde 18.För förordar vi i vår kommittémotion Bo231 enanslagsfördelning avseende utgiftsområde 18 som i korthet innebärföljande.21:1 BostadsbidragPå samma sätt som tidigare vill vi ånyo hävda att den självklarautgångspunkten bör vara att varje människa som har heltidsarbete skallkunna leva på sin inkomst. Det innebär bl.a. att den som betalar skattinte skall behöva vara beroende av bidrag och att den som behöverbidrag inte heller skall betala skatt. bör alltsåbostadsbidragen avskaffas och ersättas med avdrag på skatten. Iavvaktan på att en sådan, mera rationell, ordning kan införas finns detenligt vår mening anledning att justera de regler som gäller förbidragen.Moderata samlingspartiet har under en rad av år föreslagit attungdomsbostadsbidragen skall avvecklas. Vi har inte funnit skäl attfrångå denna uppfattning. Den besparing detta ger bör till en delanvändas för att rätta till de värsta ofullkomligheterna i dagensbostadsbidragssystem.De ändringar i reglerna för bostadsbidragen som enligt vår mening börträda i kraft är följande:-hushållsinkomsten skall ligga till grund för bostadsbidraget,--ytnormen skall avskaffas,--barnpension skall inte ingå i den bidragsgrundande inkomsten om deninte kan användas för att täcka del av bostadskostnaden samt--reglerna för beräkningen av näringsidkares inkomst skall ändras.-Även sedan dessa justeringar gjorts kvarstår en besparing på sammanlagt551 till följd av regeländringarna. I enlighet med våramotionsförslag bör därför bostadsbidragsanslaget minskas med dettabelopp.31:2 Räntebidrag m.m.Mätt som andel av den disponibla inkomsten ligger boendekostnaderna iSverige avsevärt högre än i andra jämförbara länder. Förklaringen tilldetta är att räntebidragen och övriga subventioner inom bostadssektorntillsammans med ett högt skattetryck har bidragit till att driva uppkostnaderna för byggandet och därmed också för boendet. Dennautveckling måste nu inte bara stoppas utan vändas.Som vi framhåller i vår kommittémotion kan redan nu besparingar görasi räntebidragen. I det äldre fastighetsbeståndet bör sålundaräntebidragen minskas i snabbare takt än vad som är fallet.Samtidigt påbörjas en fastighetsskattesänkning i syfte att heltavveckla fastighetsskatten. När väl avvecklingen av fastighetsskattenär genomförd kan också räntebidragen helt tas bort för såväl beståndetsom nyproduktionen. Fram till den tidpunkt när fastighetsskatten ärhelt avvecklad bör dock nyproduktionen tillförsäkras räntebidrag isamma utsträckning som i dag.Sammantaget innebär våra förslag att anslaget för räntebidrag för år2001 kan minskas med i förhållande tillregeringens förslag.31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskadorVi har under en rad av år uttryckt uppfattningen att Fonden för fukt-och mögelskador bör avvecklas. Vår principiella uppfattning på dennapunkt står kvar. Den typ av skador som fonden ersätter uppträdernormalt sett . Med tanke på att fonden inte lämnarersättning till hus byggda senare än 1988 är det nu hög tid att inledaen avveckling.Det finns dock en grupp småhus för vilken stöd enligt vår mening börkunna utgå under ytterligare . Det gäller de småhus som före år2000 inte kunnat erhålla stöd på grund av de höga självrisker som framtill dess tillämpades. Genom att nya regler för självriskens storlek nutillämpas finns det enligt vår mening anledning att ge de småhusägaresom tidigare nekats stöd möjlighet att söka stöd på nytt. Stöd urfonden bör därför kunna erhållas under ytterligare . Målet bördock vara att stödverksamheten avvecklas i sådan takt att anslaget kanupphöra . För bör anslaget bestämmastill 20 miljoner kronor.31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderDen anslags- och rambegränsning som gäller för radonbidraget innebäri praktiken att bidraget har mist sin betydelse när det gäller attpåverka fastighetsägarna att vidta åtgärder mot radonproblemen. Nyaforskningsrön visar dessutom att en del av de saneringsåtgärder somvidtagits ökar i stället för att minska radonhalten. Vad som nuerfordras är därför inte nya bidrag utan forskning och information somleder till att rätt åtgärder vidtas i tillräcklig omfattning.Sammantaget har detta lett oss till slutsatsen att bidragen och därmedockså anslaget bör avvecklas redan fr.o.m. år 2001.31:7 Bidrag för anordnande av bostäder för studenterDet är vår bestämda uppfattning att alla bostäder bör kunna byggas utanstatliga subventioner. Naturligtvis gäller detta också förstudentbostäder. För att detta skall bli möjligt fordras emellertid entotal omläggning av bostads- och skattepolitiken. Vi har också i fleramotioner lagt fram förslag med denna inriktning. I avvaktan på att denenligt oss helt nödvändiga kursändringen kan genomföras börinvesteringsbidraget kunna accepteras även . Från och medår 2002 bör däremot bidraget avskaffas.31:9 LantmäteriverketDet är enligt vår mening bra att nu har betalat av detidigare så stora underskotten i den anslagsfinansierade delen avverksamheten. tvingas vi dock konstatera attuppdragsverksamheten fortfarande dras med betydande ackumuleradeunderskott. Med utgångspunkt i den redovisning som lämnats ibudgetpropositionen utgår vi emellertid från att även dessa underskottnu skall kunna avbetalas inom rimlig tid. Det finns mot denna bakgrundnu anledning att gå vidare med den omstrukturering av Lantmäteriverketsverksamhet som vi menar måste komma till stånd.Redan när bildades genom en sammanslagning avdåvarande och delar av verksamheten. Det var enligt vår mening enriktig, men otillräcklig, åtgärd. När nu verkets finanser när detgäller den anslagsfinansierade verksamheten är i balans finns detdärför anledning att på nytt pröva vilka ytterligare delar avverksamheten som kan bolagiseras eller på annat sätt marknadsanpassas.Den fortsatta omstrukturering av verksamhet som vinu förespråkar bör inledas i så god tid att den kan sättas i kraftredan fr.o.m. . Som en följd av detta bör anslaget fördetta budgetår kunna minskas jämfört med vad som anvisas för budgetåret2001. Även åren därefter bör verksamheten vid Lantmäteriverketsystematiskt ses över i avsikt att koncentrera verksamheten till derent statliga uppgifterna. bör statens anslag reformeras tillatt motsvara ett anslag som står för de beställningar staten lägger påverket. Det innebär att ett s.k. beställningsanslag bör utvecklas, dvs.ett anslag där medelstilldelningen styrs av de bestämda ochkonkreta uppgifter som är knutna till medlen.31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhetAv samma skäl som vi anser att bostads- och skattepolitiken skall varaså utformad att bostäder skall kunna nyproduceras utan statligt stödanser vi att också underhållet av bostäderna skall kunna ske utanstatliga subventioner. Förutom att ett statligt stöd snedvriderkonkurrensen riskerar det att leda till minskad priskänslighet ochdärmed till ökade kostnader för reparationer och underhåll. Likaangeläget som det är att avveckla de tidigare subventionssystemen ärdet därför att inte införa några nya. Vi avvisar därför bestämtregeringens förslag till s.k. eko-bidrag.34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhetVi har alltsedan införandet av stödet till lokala investeringsprogramvarnat för att det skulle leda till en rad oönskade effekter.Erfarenheterna från den hittillsvarande bidragsgivningen har besannatvåra farhågor. Stöd har i vissa fall utgått på till synes godtyckligagrunder och till ändamål som i alltför många fall starkt kanifrågasättas. Det flertal utvärderingar av verksamheten som hargenomförts har redovisat allvarliga brister i stödet och desstillämpning. Ett utmärkande drag är att de förväntade miljöeffekternamånga gånger har överskattats. Med tanke på den otydlighet som präglarstödet och den mer eller mindre vildvuxna flora av åtgärder som ärstödberättigade är det inte konstigt att utfallet inte blivit det somregeringen uppenbarligen tänkt sig. Kritik kan också riktas mot stödetav det principiella skälet att konkurrensen inte heller på detta områdebör snedvridas genom mer eller mindre godtyckliga statligasubventioner.Vi anser därför att stödet skall avvecklas och att ingaytterligare bidrag skall beviljas. Därigenom kan stora besparingaruppnås , även om betydande belopp måste avsättas för dettaår för att fullfölja redan gjorda åtaganden. Anslaget kan med dennautgångspunkt minskas med för nästa budgetår.34:2 om ekologisk hållbarhetVi har redan från början motsatt oss att ett omekologisk hållbarhet (tidigare kallat för ekologiskhållbarhet) inrättas. Centrumets främsta uppgift är att bistå dekommuner som önskar söka stöd för lokala investeringsprogram. När dettastöd avvecklas finns heller inget behov av myndigheten. Anslaget bördärför halveras för för att därefter helt avvecklas. Anslagetför är endast avsett att täcka avvecklingskostnaderna.2. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 budgetåret 2001Ulla-Britt () och () anför:InledningKristdemokraterna har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än denregeringen och dess stödpartier föreslår. Kristdemokraternasbudgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturella reformer och strategiskaskattesänkningar på arbete och sparande. Därigenom skapasförutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådanutsträckning att välfärden tryggas för alla.Det handlar bland annat om arbetsmarknaden som måste göras merflexibel. Det handlar om skatterna på arbete och företagande som måstesänkas och anpassas till omvärldens betydligt lägreskattetryck. Det handlar om det svenska konkurrenstrycket som måsteförbättras. Vidare måste den offentliga sektorn förnyas för att bättremöta konsumenternas och brukarnas behov och bättre tillvaratapersonalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inomfamiljepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas, pensionärernasekonomiska situation stärkas och infrastrukturen förbättras.Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningarför en uthålligt hög tillväxt, där sysselsättningen kan öka utan attinflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvaroch välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentligasektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas avkrympande skattebaser och där statens finanser inte kollapsar vid nästalågkonjunktur.Eftersom majoritet - bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister - genom beslutet omramar för de olika utgiftsområdena lagt fast en annan inriktning avpolitiken redovisar vi i detta särskilda yttrande den del av vårpolitik som rör utgiftsområde 18. Förslag i denna del har lagts fram ivår kommittémotion Bo233.21:1 BostadsbidragEnligt vår mening är bostadsbidragen fördelningspolitiskt sett det mesteffektiva sättet att tillförsäkra också lågavlönade, barnfamiljer ochstudenter en rimlig bostadsstandard. Den målsättning som satts upp förbostadsbidragen - att hushåll med barn skall kunna efterfråga en bostaddär varje barn har ett eget rum - ligger därför i princip fast. Debesparingar som gjorts i bostadsbidragen har emellertidinneburit ett trendbrott när det gäller stödet till barnfamiljerna.Besparingarna på bostadsbidragen har särskilt drabbat barnfamiljernahårt. De utvärderingar av bostadsbidragen somRiksförsäkringsverket gjort visar också tydligt att det framför allt ärdessa hushåll som burit den stora delen av den uppkomna besparingen.De förändringar i reglerna för bostadsbidragen som enligt vår meningi första hand bör genomföras är följande:-den samlade familjeinkomsten läggs till grund för bostadsbidraget,--ytgränserna för oreducerat bidrag höjs med för allahushållstyper--det särskilda bidraget höjs med per barn.-De åtgärder vi nu redovisat rättar till de största orättvisorna idagens bostadsbidragssystem. Detta är dock inte tillräckligt. För attmildra de marginaleffekter som kan uppkomma för de familjer som harinkomsterna ojämnt fördelade över året bör bostadsbidragen dessutom, påsamma sätt som studie-stödet, omprövas halvårsvis. Genom en sådantätare avstämning förbättras träffsäkerheten i systemet. En stor fördelmed detta är att kraven på återbetalning av bidrag kommer att minska.Vidare kommer bidraget att vara bättre anpassattill familjens verkliga ekonomiska situation.De förbättringar i bostadsbidragen vi nu föreslår bör finansierasgenom de vi kristdemokrater tillförbostadsbidragsanslaget utöver vad regeringen föreslagit.31:1 bör åläggas ett sparkrav på , vilket gör att anslaget förår 2001 kan minskas med 7 miljoner kronor.31:2 Räntebidrag m.m.Det är uppenbart för alla utom för regeringen och dess stödpartier (v)och (mp) att beskattningen av boendet är alltför betungande för mångaboende. Vi har därför lagt fram förslag om bl.a. sänkt fastighetsskatt,en konsekvensutredning om sänkt byggmoms och sänkt moms påfastighetsförvaltning. Dessa skattesänkningar ger utrymme för vissabesparingar på räntebidragsanslaget . Från och medår 2001 bör därför en något snabbare avtrappning av räntebidragen tilldet äldre fastighetsbeståndet inledas. bör räntebidragen tillde bostäder som nyproduceras upphöra. Vi bedömer att anslaget förräntebidrag genom dessa åtgärder kan minskas med iförhållande till regeringens förslag.31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhetUtmärkande för de flesta subventionssystem är att det är svårt attutforma dem så att de får sin avsedda effekt. Dessutom påverkar priseroch konkurrens på den marknad där de sätts in. Det är väl känt att ettstatligt stöd riskerar att snedvrida konkurrensen och att det dessutomkan leda till minskad priskänslighet och därmed till ökade kostnaderför de åtgärder som det är avsett att subventionera. Vi avvisar därförregeringens förslag till s.k. eko-bidrag.34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhetStödet till lokala investeringsprogram har inte slagit väl ut. Deutvärderingar av stödet och stödhanteringen som genomförts har ocksåvisat på stora brister. Kritiken gäller bl.a. att de beräknademiljöeffekterna inte har uppnåtts och att det brustit i regeringensadministration och uppföljning av stödet. En ytterligare invändning hargällt att de projekt som fått stöd i alltför liten utsträckning tagitfasta på innovationer och nytänkande.Enligt vår mening bör stödet till de lokala investeringsprogrammenomedelbart avvecklas. Det innebär att inga nya projekt skall kunnaerhålla stöd och att utbetalningarna fortsättningsvis endast skall avseredan beviljat stöd till de projekt som genomförs på det sätt och inomden tid som stödvillkoren föreskriver. Sammantaget innebär detta enligtvår bedömning att anslaget för kan minskas med 800miljoner kronor i förhållande till regeringsförslaget. Vi har då äventagit hänsyn till att en del av besparingen dessutom används till ensatsning på inomhusmiljön som vi återkommer till nedan. Vi anser ävenatt utrymmet för kommunernas Agenda 21-arbete bör stärkas. IKristdemokraternas förslag till budgeten har avsattstill den kommunala sektorn. Principen om självstyrelse gör attresurser också kan frigöras till utveckling av ett hållbart samhälle.Förslag om nya anslag inom utgiftsområde 18Vi föreslår att två nya anslag inrättas inom utgiftsområde 18.Det ena anslaget gäller användningen av delar av de medel som kanfrigöras genom vårt förslag om de lokala investeringsprogrammen. Ettanslag om bör inrättas för bidrag till åtgärder somkan förbättra inomhusmiljön i bostäder, förskolor och skolor. Inteminst den oroande utvecklingen vad gäller astma och allergibesvärmotiverar en sådan satsning. Det är nödvändigt att åtgärder omgåendevidtas för att förbättra innemiljön framför allt i de lokaler där barnoch ungdomar vistas dagligen.Det andra anslaget gäller ett nytt stöd till . Föratt Arkitekturåret skall få det genomslag det förtjänar bör 25 miljonerkronor anslås för ändamålet för år 2001.3. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 budgetåret 2001Rigmor () anför:InledningSocialdemokraterna jämte och bildar iriksdagen en majoritet för förslagen i budgetpropositionen tillekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena. Samma majoritet stårockså bakom beräkningen av statens inkomster i den statligabudgeten. har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken.Centerpartiets förslag syftar till att skapa goda förutsättningar förSveriges alla invånare oavsett om de bor i stora städer, på mindreorter eller i glesbygd. Våra förslag avser att kvinnor såväl som män,unga såväl som gamla skall ges bättre möjligheter att forma ettvariationsrikt samhälle. Variation och mångfald gör samhället starktoch ger individen bäst tillfredsställelse. Bostadspolitiken har därviden central roll. Den fysiska planeringen är grundläggande för att nådessa mål.Då majoritet har en annan inriktning av politiken än denvi förordat deltar vi inte i det nu aktuella beslutet omanslagsfördelning inom utgiftsområde 18. nedankortfattat inriktningen på vårt motionsförslag om anslagsfördelningeninom utgiftsområdet. På följande punkter bör anslagsfördelningen skemed andra utgångspunkter än vad regeringen föreslagit.21:1 BostadsbidragCenterpartiet har föreslagit att garantibeloppet i föräldraförsäkringenskall höjas. Det är en enligt vår mening nödvändig reform för attförbättra den ekonomiska situationen för de föräldrar som av omsorg omsina barn väljer att stanna hos dem i hemmet . Vihar också lagt fram förslag om sänkt skatt för låg- ochmedelinkomsttagare. uppbär många av de familjer som berörs avdessa åtgärder bostadsbidrag. Den inkomstförbättring som ett höjtgarantibelopp och sänkt skatt innebär medför att behovet avbostadsbidrag minskar. Vi har beräknat att denna minskning uppgår till260 . Anslaget till bostadsbidrag bör därför minskas meddenna summa för budgetåret 2001.31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskadorVi vill öka bidraget till Fonden för fukt- och mögelskador med 10miljoner kronor under nästa budgetår. Enligt vad vi har erfarit ärefterfrågan på stöd från fonden nu så stor att en ökning av anslaget ärnödvändig. Det är ett samhälleligt ansvar att på olika sätt ge stöd åtdem som drabbats av de felaktiga byggmetoder som tidigare använts ochsom i många fall lett till omfattande skador. Det stöd som kan ges frånFonden för fukt- och mögelskador har i detta sammanhang en viktiguppgift. Bidraget från fonden kan tillsammans med den tekniskasakkunskap som erbjuds ha en avgörande betydelse för att många hårtdrabbade familjer skall kunna sanera sitt mögelskadade hus. Ökningen avanslaget för bör finansieras av de medel som frigörsgenom att anslaget till om ekologisk hållbarhetavvecklas.32:1 Länsstyrelserna m.m.Regeringens förslag innebär att länsstyrelserna tillförs medel utövervad som är motiverat med hänsyn till pris- och löneomräkningen. Vimenar att någon sådan ytterligare medelstilldelning inte bör ske. Deförändringar i länsstyrelsernas verksamhet som kan förutses för nästabudgetår innebär att vissa uppgifter tillkommer medan andra försvinner.Vi menar därför att detta får lösas genom omfördelningar inomlänsstyrelserna. Med denna utgångspunkt kan anslaget tilllänsstyrelserna minskas med i förhållandetill vad regeringen föreslagit.34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhetRedan när stödet till de lokala investeringsprogrammen infördes riktadeCenterpartiet kritik mot att på så lös grund och utan en genomtänktmiljöstrategi införa statliga subventioner. Tyvärr har våra farhågorbesannats. Effekterna av satsningen på lokala investeringsprogram harvisat sig vara mycket begränsade i förhållande till de stora resursersom tagits i anspråk. De utvärderingar av stödet som gjorts visar ocksåatt några verkliga miljöframsteg inte har uppnåtts. Det har varit frågaom program som endast avsett en tidigareläggning av redan planeradeåtgärder och där de förväntade miljöeffekterna ofta övervärderats. Denenda slutsats som kan dras av detta är att stödet måsteavvecklas.Vi anser att ingångna avtal med kommunerna bör fullföljas men attstödgivningen i övrigt bör avvecklas. Ökade satsningar bör i ställetgöras på mer riktade och effektiva åtgärder inom miljöområdet. Framförallt bör politiken inriktas på att skapa sådana förutsättningar förmarknadsekonomin att den leder till en god hushållning och stimulerartill miljöansvar.34:2 om ekologisk hållbarhetDet om ekologisk hållbarhet (tidigare kallatKunskaps-centrum för ekologisk hållbarhet) som regeringen inrättat hari stort sett som sin enda egentliga uppgift att bistå de kommuner somönskar söka stöd för lokala investeringsprogram. När detta stödavvecklas finns heller inget behov av myndigheten. Anslaget bör därföravvecklas redan fr.o.m. budgetåret 2001.4. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 budgetåret 2001Lennart Degerliden (fp) anför:InledningFolkpartiet liberalernas förslag till budget för innebär i sinahuvuddrag sänkta skatter för företagande och en långsiktig och uthålligtillväxt, samt en mera rättvis skattepolitik för bl.a. barnfamiljer,utgiftsökningar framför allt när det gäller vård och omsorg men ävenför utbildning, bistånd, miljö och rättssäkerhet (för en utförligareredovisning se reservation 15 i betänkande 2000/01:FiU1).Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 18 - som var mindre än regeringens förslag - har emellertid den 22november avslagits av i budgetprocessens första steg. DåFolkpartiets budgetförslag är en helhet är det i detta andra steg intemeningsfullt att fullfölja våra anslagsyrkanden. Nedan redovisasemellertid kortfattat innebörden i den anslagsfördelning som viförordat för utgiftsområde 18.21:1 BostadsbidragDet finns enligt mening all anledning att lindra demarginaleffekter som följer av dagens bostadsbidragssystem vid sidan avskatter, barnomsorgstaxor och underhållsbidrag. Det bör ske genom attdet generella barnstödet ökas som bostadsbidragen minskas.Enligt vår mening bör en sådan övergång ske successivt. I ett förstasteg bör därför det särkilda bidraget trappas ned med 100kronor. införs ett barnavdrag med per barn. Enbartgenom dessa förändringar kan 20 000 barnfamiljer komma ur denfattigdomsfälla de sitter i. Växlingen från individuellt tillgenerellt stöd måste sedan fortsätta under de efterföljande åren.