bet · GN01SkU22 · 2000-05-25 00:00:00 — I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag om bl.a. uppmjuk-ningar i regelsystemet för exportbutiker, omläggning av skatten påkärnkraftsel från en produktionsskatt till en effektskatt samt att utvidgaindustrins energiskattenedsättning till jordbruket. Utskottet avstyrker demotioner som har väckts i ärendet.Vid betänkandet fogas sju reservationer (m, kd, c, fp) och ett särskiltyttrande (fp). Regeringen () föreslår i proposition 1999/2000:105 attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer,2. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisreglerings-avgifter,3. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),4. lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam,5. lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel,6. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),7. lag om ändring i lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel,8. lag om ändring i lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning avskatter och avgifter,9. lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327),10. lag om ändring i tullregisterlagen (1990:137),11. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskonto-medel m.m.,12. lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt förutomlands bosatta artister,13. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),14. lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import,15. lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt,16. lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt,17. lag om ändring i lagen (1994:1565) om beskattning av viss privat-införsel,18. lag om ändring i alkohollagen (1994:1738),19. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi,20. lag om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton förkommuner och landsting,21. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:438),22. lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tungafordon,23. lag om ändring i lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor,24. lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll avtransporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter,25. lag om ändring i lagen (1999:445) om exportbutiker,26. lag om upphävande av vissa lagar om lagerskatt på bränslen,27. lag om upphävande av lagen (1994:40) om tillfällig kompensation förviss energiskatt.Genom en ändring i lagen (1999:445) om exportbutiker förtydligas att kravetatt verksamheten i en exportbutik skall bedrivas av en godkändupplagshavare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt och lagen(1994:1564) om alkoholskatt, endast gäller i fall alkohol- eller tobaksvarorsäljs i butiken. Det är endast i sådana fall butiken skall vara ett godkäntskatteupplag enligt dessa lagar. Vidare föreslås det bli tillåtet att iexportbutikerna sälja andra beskattade varor än alkoholdrycker till EU-resenärer. Leveranser av varor som ingår i exportbutikssortiment skall kunnaske mervärdesskattefritt till exportbutikerna även om varorna senare kommeratt säljas med mervärdesskatt till EU-resenärer.I propositionen föreslås att skattefrihet skall gälla för alkohol- ochtobaksvaror som provianterats utan skatt och som därefter förstörts genomolyckshändelse eller force majeure. Ändringen utgör en anpassning till vadsom gäller i och Finland.I propositionen föreslås också lagändringar i anledning av riksdagensbeslut om att punktskatteverksamheten organisatoriskt skall föras över tillRiksskatteverket.Den nuvarande produktionsskatten på kärnkraft läggs om till en effektskattsom baseras på den termiska effekten i kärnkraftsreaktorerna. Omläggningenfrån en rörlig skatt till en fast skatt är avsedd att minska risken försnedvrid-ningar i elproduktionssystemet. Skatteintäkterna antas bli i stort sett oföränd-rade.För personbilar och lätta bussar med en tjänstevikt om högst 2 470kilogram samt lätta lastbilar med en tjänstevikt om högst somuppfyller kraven för miljöklass 1 enligt 2 a § bilavgaslagen (1986:1386)föreslås en skattelättnad i fordonsskattelagen (1988:327). Skattelättnad gesmed om skatteplikt inträder ochmed om skatteplikt inträder under år 2001.För personbilar och lätta bussar med en tjänstevikt överstigande 2 470kilogram samt lätta lastbilar med en tjänstevikt överstigande 1 275 kilogramsom uppfyller kraven för miljöklass 1 enligt 2 a § bilavgaslagen föreslås enskattelättnad i fordonsskattelagen med om skatteplikt inträderför första gången och med om skatteplikt inträderför första gången under år 2002.Ett avtal mellan och övriga länder i EU som tar ut en vägavgiftföranleder att det i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordoninförs en bestämmelse om att det tas ut en lägre vägavgift för grekiska tunga fordon. Det föreslås också att det införs enmöjlighet till nedsättning av obetald vägavgift när vägavgiftsplikt upphört,innebärande att det endast är vägavgift för den tid fordonet varitavgiftspliktigt som skall utkrävas. Vidare föreslås att vägavgiften även kansättas ned när ett fordons beskaffenhet ändras så att avgift skall tas ut medannat belopp. Slutligen föreslås att återbetalning av vägavgift sker fråntidpunkten när avgiftsplikten upphörde och inte som fråntidpunkten när vägavgiftsbeviset kom in till beskattningsmyndigheten.Regeringen har i budgetpropositionen för aviserat att jordbruketfrån och med skall ges samma reduktion av energi- ochkoldioxidskatterna som industrin och växthusnäringen förförbrukning av el och bränslen för uppvärmning. I propositionen behandlaslagstiftningsfrågor i anledning av denna omläggning.Företag som bedriver jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet föreslåsomfattas av skattelättnaderna. Företagen får del av skattelättnaderna förbränslen och el genom att ansöka om återbetalning av skatt. Återbetalningenav skatt på bränslen sker per kalenderkvartal. De villkor som gäller förindustrin föreslås tillämpas även för jord-, skogs- och vattenbruks-verksamheterna, dvs. rätt till återbetalning föreligger endast när ersättningenför ett kalenderkvartal uppgår till . För skatten på el föreslåssom huvudregel att återbetalningen sker på årsbasis, med möjlighet förföretag med förbrukning i större omfattning att få återbetalning kvartalsvis.Vad gäller återbetalning av elskatt införs det en administrativ gräns, sominnebär att endast den del av skattebeloppet som överstiger per årbetalas tillbaka.LagförslagenDe vid propositionen fogade lagförslagen framgår av bilaga 1. 1999/2000:Sk22 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom omfattningen av skattebefrielsen.1999/2000:Sk23 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att även den som förbrukar lite el och olja måste få en rimligmöjlighet att kunna ta del av skattenedsättningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ingen gräns för nedsättningen av elskatt skall införas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nedsättningen av elskatten bör ske genom ett försäkrans-system,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det inte är motiverat med någon gränssättning för att få ta delav nedsättningen av eldningsoljeskatten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nedsättningen av eldningsoljeskatten bör ske genom ettförsäkranssystem,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nedjustera dieselskatten eller på annat sätt kompensera svensktlantbruk för den i jämförelse med konkurrentländerna högre skatten pådiesel.1999/2000:Sk24 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar om borttagning av kvantitetsbegränsningen förobeskattad alkohol och tobak för tredjelandsresenärer i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffande av detaljhandelsmonopolet vad gäller exportbutiker,3. att beslutar om att skattefrihet för proviantvaror skall gälla vidstöld i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att avslår omläggningen av produktionsskatten p kärnkraftseltill effektskatt i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt skatt på kärnkraftsel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om slopad avgift på kväve i handelsgödsel,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt skatt till på diesel i arbetsredskap som används ijord- och skogsbruk samt i entreprenadmaskiner,8. att begär att regeringen återkommer med förslag tilldeklarationsmetod för skattereduktion av jordbrukets energiskatter i enlighetmed vad som anförts i motionen.1999/2000:Sk25 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avvisa förslaget om effektskatt på kärnkraftsel,2. att beslutar om en skattelättnad för jordbruksnäringen med330 miljoner räknat på helår avseende el- och eldningsoljebeskattningen ienlighet med beräkningarna i budgetpropositionen för ,3. att begär att regeringen återkommer med lagförslag i syfte attkooperativa företag inom trädgårdsnäringen ej skall missgynnas ur energi-skattehänseende,4. att , med avseende på skattelättnader på bränslen, beslutar omett försäkranssystem i stället för det föreslagna återbetalningssystemet,5. att , i det fall återbetalningssystem införs, beslutar i enlighetmed vad som anförts i motionen att ej införa någon beloppsgräns och att desom så önskar skall få återbetalning kvartalsvis,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beloppsgräns,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lätta på lantbrukets övriga skatteryggsäck.Ärendets beredningTillsammans med miljö- och jordbruksutskottet genomförde skatteutskottetden en offentlig utfrågning angående jordbrukets miljö- ochenergiskatter. I utfrågningen deltog representanter för bl.a. Finans- och Jord-bruksdepartementen, , , , , ,och . Utskrifterfrån utfrågningen finns hos skatteutskottets och miljö- och jordbruks-utskottets kanslier.Miljö- och har yttrat sig i ärendet. Yttrandet,1999/2000:MJU5y, har fogats som bilaga 2 till detta betänkande. Justeringar i regelsystemet för exportbutikerGällande rättI en exportbutik får obeskattade gemenskapsvaror säljas till flygpassageraresom reser till en plats utanför EG:s skatteområde. Annan försäljning får inteske. Butiken får inte sälja beskattade varor till resenärer till andramedlemsländer. Det varusortiment som får säljas skattefritt i export-butikerna, det s.k. exportbutikssortimentet, är begränsat till alkoholvaror,tobaksvaror, parfym m.m., choklad och konfektyrvaror. För alkohol ochtobaksvaror är försäljningen dessutom begränsad till vissa kvantiteter förvarje resande. Dessa regler finns i lagen (1999:445) om exportbutiker.Gällande regler innebär också att verksamheten i exportbutik skallbedrivas av en godkänd upplagshavare enligt lagen (1994:1563) omtobaksskatt och lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Vidare skall butikenvara ett godkänt skatteupplag enligt samma lagar. Syftet med dessa krav varatt dels skapa goda kontrollmöjligheter, dels möjliggöra för den som bedriververksamheten att ta emot och lagra varor skattefritt.PropositionenI propositionen konstateras att kravet på att en exportbutik skall varagodkänd som skatteupplag och förbudet mot att i butiken sälja beskattadevaror till EU-resenärer skapar problem för de näringsidkare som driverexportbutiker. Beskattade och obeskattade varor kan inte bjudas ut tillförsäljning i samma butik, vilket gör det svårt för näringsidkarna attorganisera verksamheten på ett från kommersiell synpunkt effektivt sätt.I propositionen föreslås att kraven på att verksamheten skall bedrivas av engodkänd upplagshavare och att exportbutiken skall vara ett godkäntskatteupplag bara skall gälla i de fall då alkohol- eller tobaksvaror säljs ibutiken. Reglerna ändras enligt förslaget också så att beskattade - medundantag för alkoholdrycker, som enligt alkohollagen (1994:1738) får säljasbeskattade enbart av Systembolaget - skall kunna säljas också iexportbutiker. För att göra systemet ännu enklare föreslås också attleveranser av varor som ingår i exportbutikssortimentet skall kunna skemervärdesskattefritt till exportbutiken även om varorna senare skall säljasmed mervärdesskatt till EU-resenärer.När det gäller kontrollaspekterna medför förslaget att obeskattade alkohol-och tobaksvaror kommer att förvaras i ett skatteupplag tillsammans medandra varor. Eftersom dessa andra varor helt saknar koppling till lagarnaom skatt på alkohol och tobak finns det dock enligt propositionen inget somdirekt talar för att en sådan ordning skulle försvåra kontrollen av dealkohol- och tobaksvaror som förvaras i upplaget.MotionenI motion Sk24 av m.fl. (m) föreslås ytterligare ett parförändringar i regelsystemet för exportbutiker. Enligt yrkande 1 i motionenskall ta bort den gällande kvantitetsbegränsningen för skattefriförsäljning av alkohol och tobak till tredjelandsresenärer, eftersom dessainköp inte bör styras av svenska införselregler. Det måste enligt motionenvara upp till var och en att själv hålla sig inom de för respektive land tillåtkvantiteterna av alkohol och tobak. Yrkande 2 i samma motion innehåller ettförslag om att detaljhandelsmonopolet för alkohol skall avvecklas vad gällerexportbutikerna. Detta skulle möjliggöra för exportbutikerna att sälja öl, vinoch sprit också till resenärer inom EU. Om därtill de höga svenskaalkoholskatterna sänks blir de svenska exportbutikerna enligt motionen merjämställda i konkurrensen med andra länders flygplatsbutiker.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att reglerna för försäljning iexportbutik bör mjukas upp i de hänseenden som propositionen avser. Närdet gäller de mer långtgående regelförändringar som föreslås i motionen villutskottet framhålla följande.Vid tillkomsten av lag om exportbutiker framhöllssom skäl för de kvantitativa begränsningarna för alkohol ochtobak att dessa dels skulle möjliggöra kontroll i efterhand avförsäljningen, dels att flertalet länder tillämparimportrestriktioner (prop. 1998/99:86, s. 69). Det framgår avden nu aktuella propositionen att regeringen inteär beredd att ompröva begränsningarna. Utskottet har intenågon annan uppfattning i frågan och avstyrker motion Sk24yrkande 1. Utskottet avstyrker även yrkande 2 i samma motionom att öppna möjlighet till att sälja beskattade alkoholvaror iexportbutik. Som motionärerna påpekar skulle detta kräva enändring av alkohollagens bestämmelser omdetaljhandelsmonopolet, vilket utskottet inte kan ställa sigbakom. Frågan om nivån på de svenska alkoholskatternabehandlar utskottet i annat sammanhang.Skattefrihet för proviantvarorGällande rättEnligt lagen (1999:446) om proviantering av fartyg och luftfartyg får densom beviljats tillstånd proviantera obeskattade alkohol- och tobaksvaror förförbrukning ombord vid resa till utländsk ort. Skattefri proviantering fåräven ske för försäljning ombord vid resa till tredje land. En tillståndshavaresom provianterat skattefritt blir dock skattskyldig om varorna används förannat ändamål än det som var förutsättningen för skattefriheten.Skattskyldighet uppkommer vid varje situation som inte täcks av de skattefriaändamålen. Att varor säljs i en butik på en EU-intern resa innebär såledesatt skattskyldighet inträder. Även svinn eller stölder av resande ellerpersonal utlöser beskattning. Detsamma gäller om varor förstörs genom enolyckshändelse eller force majeure.PropositionenI propositionen föreslås att skattefrihet skall gälla för alkohol- ochtobaksvaror som provianterats utan skatt och som därefter förstörts genomolyckshändelse eller force majeure. Ändringen syftar till att anpassa densvenska provianteringslagstiftningen till vad som gäller i ochFinland, eftersom de nuvarande reglerna är en konkurrensnackdel för desvenska skeppshandlarna. Förslaget omfattar inte stöld och outreddalagerbrister. Däremot omfattas t.ex. att varor förstörs i samband medlastning av fartyg eller vid kraftig sjögång eller annan yttre påverkan. Det ärenligt propositionen inte möjligt att räkna upp varje situation som täcks avde nya reglerna. Vilka situationer som omfattas får fastställas i praxis.MotionenI motion Sk24 yrkande 3 av m.fl. (m) hemställs attskattefriheten för proviantvaror skall utsträckas till att gälla även vid stöldDet är enligt motionen inte rimligt att den som drabbas av en stöld skallbetala in skatten på den stulna varan med egna medel.Utskottets ställningstagandeDen lagändring som regeringen föreslår syftar till att anpassa desvenska reglerna till finska och danska provianteringsregler ochdärmed undanröja en konkurrensnackdel för svenskskeppshandel. Enligt utskottets mening finns det inte anledningatt gå utanför detta syfte. Genom den åtgärd som regeringen harföreslagit blir regelverket detsamma som det i de nämndaländerna. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrkermotionsyrkandet.Effektskatt på kärnkraftselGällande regler, m.m.Enligt gällande lag tar staten ut en särskild skatt på elektrisk krafsom framställs inom landet i ett kärnkraftverk. Skatten tas ut med perkilowattimme (kWh). Den höjdes fr.o.m. med perkWh som ett inslag i en skatteväxling. I samband med att skatten påkärnkraftsel höjdes aviserade regeringen att den skulle lägga fram ett förslagom att göra om produktionsskatten till en effektskatt fr.o.m. (prop. 1999/2000:1, volym 1, s. 208, bet. 1999/2000:FiU1, s. 177). Fråganom en omläggning till en effektskatt har tidigare behandlats bl.a. iregeringens proposition (prop. 1996/97:84) En uthållig energiförsörjning, ivilken uttalades att produktionsskatten på kärnkraft kan medförasnedvridningar i elproduktionssystemet. Eftersom de rörliga kostnadernapåverkas av skatten snedvrids enligt propositionen den kostnadsmässigarangordningen av elproduktionsanläggningarna med ett sämre resurs-utnyttjande som följd. Ändrade produktionskostnader i någon del avsystemet får genomslag på utnyttjandet av hela produktionskapaciteten.PropositionenI propositionen lägger regeringen fram förslag om de lagändringar somkrävs för att genomföra en omläggning av beskattningen av kärnkraftsel.Skatten skall tas ut med per megawatt - motsvarande ca181 kr per megawatt och dygn - av kärnkraftsreaktorns högsta tillåtnatermiska effekt. Om en reaktor har varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, skall för utöver de 90 första fågöras avdrag med per megawatt av den termiska effekten.MotionernaCarl m.fl. (m) yrkar i motion Sk24 att propositionen skall avslåsi denna del (yrkande 4). För att komma till rätta med snedvridningen påelmarknaden bör regeringen i stället återkomma till med förslagom en sänkning med per kWh av den särskilda produktionsskatten påkärnkraft (yrkande 5). Även om de svenska kärnkraftsanläggningarna hålleren mycket hög säkerhetsnivå bör enligt motionen en skatt inte utformas så attdet av skatteskäl ges incitament till att minska på service, reparations- ochunderhållsarbeten.Kenneth m.fl. (kd) avvisar i motion Sk25 yrkande 1 regeringensförslag till en omläggning till effektskatt. Motionärerna anför bl.a. att medden föreslagna effektskatten kommer producenterna att tvingas betala skattefter en teoretiskt beräknad maximal produktion. Skatteuttaget kommer attvara oförändrat även om effektuttaget minskas när kärnkraftsaggregatenåldras. Vidare kan den föreslagna effektskatten ge upphov till ofördelaktigatröskeleffekter i samband med oplanerade avställningar.Utskottets ställningstagandeSom framgått av utskottets tidigare redovisning av regeringens förslag hartankarna på en effektskatt i stället för produktionsskatten uppkommit bl.a.mot bakgrund av att den nuvarande produktionsskatten kan orsakasnedvridningar i elproduktionssystemet. Sådana snedvridningar motverkasgenom en övergång till en fast skatt som tas ut oberoende av produktionensstorlek. En fast skatt har bl.a. den fördelen framför en rörlig skatt attskatteuttaget inte påverkas av investeringar som görs för att höjaeffektiviteten i energiomvandlingen.Skatten har utformats så att omläggningen skall varastatsfinansiellt neutral när det sker ett byte av skattebas frånproducerad kilowattimme till tillståndsgiven megawatt. Vidberäkning av den föreslagna skattenivån har utgångspunktenvarit att intäkterna från effektskatten och den nuvarandeproduktionsskatten i stort sett skall överensstämma. Deföreslagna reglerna har utformats så att onormala,långvariga driftstopp medför nedsättning av skatten. Utskottetkan inte dela motionärernas negativa inställning till att göra omden nuvarande produktionsskatten till en effektskatt. Utskottetnoterar också att regeringen avser att noga följa vilkakonsekvenser en övergång till en fast skatt får, för attsäkerställa att det inte uppkommer några icke avsedda effekter.Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrkermotionerna Sk24 yrkandena 4 och 5 och Sk25 yrkande 1.Omläggning av jordbrukets energibeskattningBakgrundFör andra skattepliktiga bränslen än bensin och högbeskattat bränsle somförbrukas i industriella tillverkningsprocesser och i yrkesmässigväxthusodling är energiskatten reducerad till noll och koldioxidskattenreducerad till hälften av den normala nivån. Längre gående skattebefrielserför koldioxidskatten finns för energiintensiva verksamheter genom bl.a. dens.k. 0,8-procentsregeln. Energiskatt tas inte heller ut på industrins ochväxthusodlingens förbrukning av elkraft.De industriföretag som förbrukar bränsle är vanligen inte självaregistrerade som skattskyldiga och kan därmed inte göra ett avdrag i sindeklaration för att få skattelättnaden. Det allra flesta industriföretag ansökedärför om återbetalning av energiskatten på bränslen somskatten överstiger . Växthusodlarna får i stället mot en försäkran tillleverantören köpa bränslet till ett pris där skatten redan är avräknad. Ettförsäkranssystem gäller också för industrins och växthusodlarnasförbrukning av elkraft, vilket innebär att energiskatten på elförbrukningenavräknas direkt vid inköpet.I budgetpropositionen (prop. 1999/2000, volym 1, s. 208) harregeringen aviserat ett förslag om att jordbruket skall få tillämpa sammaskattereduceringar som finns för tillverkningsindustrins förbrukning av eloch bränslen för uppvärmning. Förändringarna skall träda i kraft den 1 juli2000.PropositionenI propositionen återkommer regeringen med förslag till lagstiftning sominnebär att företag som bedriver jordbruks-, skogsbruks- och vatten-bruksverksamhet fr.o.m. skall omfattas av samma energi-skattelättnader som gäller för tillverkningsföretag.Liksom för industrin skall skattelättnaden för bränslen medges efteransökan genom kvartalsvis återbetalning av skattebelopp som uppgår tillminst , vilket motsvarar knappt grön olja. Tillämpningen avsamma beloppsgräns som för industrin medför - eftersom det finns så mångasmå jordbruksföretag - att ca 3 000 jordbruksföretag kommer att omfattasoch att ca 10 000 kommer att hamna utanför. Växthusnäringen, som har skattelättnaden, får behålla ett försäkranssystem i stället för att nuöver till ett återbetalningssystem.Vid beredningen av en utvidgad skattelättnad i bränslebeskattningen haruppmärksammats risken för negativa tröskeleffekter, vad gäller såväljordbruks- som tillverkningsföretag, på grund av beloppsgränsens utform-ning vid bränslebeskattningen. Denna fråga bör enligt propositionenundersökas närmare. Regeringen har för avsikt att undersöka förut-sättningarna för att återkomma med förslag som innebär att beloppsgränsensutformning ändras så att negativa tröskeleffekter undviks. Detta kan enligtpropositionen ske genom att beloppsgränsen utformas på sådant sätt attsökanden endast medges återbetalning med skattebelopp som överstiger ettvisst belopp.Industrins och växthusodlingens skattefrihet för elkraft administreras avelleverantörerna.