bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — En utgångspunktför IT-politiken är därför att IT skall användas på ett sådant sätt i vardags-och arbetslivet att individers välfärd tryggas samt att IT skall vara ett redskför att höja utsatta gruppers livskvalitet. Det innebär att grupper med särskilda behov, t.ex. funktionshindrade och äldre, behöver stöd. För personer medfunktionshinder förutsätter detta att IT-systemen är tillgängliga och använd-bara.Utskottet konstaterar vidare att regeringen enligt propositionen kommer attutreda förutsättningarna för en försöksverksamhet när det gäller funktions-hindrades användning av bredband. Regeringen föreslår också fortsatta insat-ser för utveckling och kompetensutveckling då det gäller IT för funktions-hindrade samt att deltar i internationella initiativ som syftar till atgöra Internet tillgängligt för alla.Nya tjänster och avancerade produkter inom IT-området måste därför gö-ras tillgängliga och användbara för alla. En generell tillgänglighet är sam-hällsekonomiskt lönsam och bör eftersträvas. En satsning från statens sidabör därför på olika sätt innehålla åtgärder som säkerställer en sådan utveck-ling.Med hänvisning till det anförda anser trafikutskottet att något särskilt till-kännagivande från sida inte är påkallat. Motionerna T24 (kd)yrkande 16, T703 (c) yrkande 24 och T705 (fp) yrkande 5 avstyrks följaktli-gen.4.5 Samhällets informationsförsörjningRegeringens bedömningRegeringen framhåller att väl fungerande system för information om grund-läggande fakta från den offentliga sektorn är betydelsefullt i flera avseenden.För det första är det, av demokratiska skäl, angeläget att enskilda får en godinsyn i samhället och de produkter som är resultatet av det arbete som bedri-vits inom den offentliga förvaltningen. För det andra har en väl fungerandeinformationsspridning stor betydelse för effektiviteten i den offentliga för-valtningen själv. Att göra grundläggande information från den offentligasektorn tillgänglig är också betydelsefullt för tillväxt och välfärd.När det gäller den grundläggande information som finns i samhället harrättsinformationen i många avseenden en särställning. Lagar, förordningaroch andra föreskrifter utgör en av hörnstenarna för ett ordnat och organiseratsamhällsliv. Rättsordningen bygger på principen att medborgarna skall kännatill de föreskrifter som har beslutats och kungjorts. För att underlätta förallmänheten att skaffa sig information om vilka regler som gäller har rege-ringen beslutat att det skall byggas upp ett nytt offentligt rättsinformations-system som skall vara tillgängligt via Internet.Regeringen anger vidare att när det gäller övrig grundläggande informationbehöver flera frågor övervägas. Det gäller t.ex. omfattningen av det offentli-ga åtagandet för grundläggande offentlig information, omfattning av samver-kan och samspel med olika intressenter, krav på kvalitet, standardiseringm.m. Oklarheter i dessa sammanhang hindrar utvecklingen på området. Föratt de elektroniska informationsvägarna och tjänsterna i den offentliga verk-samheten skall vara snabba, ha hög kvalitet och god tillförlitlighet, behövsvissa grundläggande regler. Regeringen avser därför att påskynda den syste-matiska och långsiktiga uppbyggnaden av regler och riktlinjer som kan varasammanhållande för det offentliga agerandet när det gäller att elektronisktförse samhället med grundläggande offentlig information.MotionsförslagPer m.fl. (m, kd, fp) anför i motion N273 att staten bör varaytterst ansvarig för ett Internetbaserat informationssystem där en företagarelätt och när som helst kan få fram vilka regler som gäller för olikatyper av företag i olika situationer. Denna tjänst bör innehålla alla typer avinformation som en företagare kan behöva för sina kontakter med stat ochkommun.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet anser det angeläget med målmedvetna satsningar på utveck-ling och tillhandahållande av offentlig information. Utskottet har inga erin-ringar mot regeringens bedömning att en strategi bör utformas för att effekti-visera och underlätta tillgängligheten till den offentliga informationen ochför att stimulera utveckling av elektroniska informationstjänster.Som framhålls i motion N273 (m, kd, fp) innebär IT-utvecklingen möjlig-heter till snabbare och mer kundanpassad offentlig service. Därmed under-lättas även övergången till elektronisk affärsverksamhet. I sammanhangetkan nämnas att regeringen har gett i uppdrag att underlätta för före-tagare att söka information bl.a. genom att skapa en elektronisk sökväg tillrelevant företagsinformation. har startat projektet i syfteatt förbättra småföretagares beslutsunderlag genom att via Internet snabbt,enkelt och billigt tillgodose småföretagens behov av myndighetsinformation.Direktsvar skall på olika sätt förmedla information och vägleda företagen tillrätt information och myndighet. Direktsvar drivs av men är ettsamarbetsprojekt mellan flera av myndigheter. Enligt vad utskotteterfarit kommer Direktsvar att kompletteras med en interaktiv funktion därföretagare på ett och samma ställe kan ställa frågor och få svar av myndig-heterna. Företagaren skall på så sätt slippa bli slussad mellan myndigheteroch få ett svar kring en frågeställning från flera myndigheter.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att syftet med den nu be-handlade motionen till väsentlig del är tillgodosett. Något initiativ från är inte erforderligt. Utskottet avstyrker därför motion N273 (m, kd, fp)yrkande 27.5 Tillit till IT5.1 InformationssäkerhetsarbetetRegeringens förslagRegeringen föreslår att ansvaret för informationssäkerheten även fortsätt-ningsvis skall ligga hos de myndigheter, företag och organisationer som hardet normala verksamhetsansvaret. Bakgrunden till regeringens förslag är attriksdagen med anledning av IT-proposition gav regeringen tillkänna sin syn på behovet av ett mer samlat ansvar för IT-säkerhetsfrågornaän det som råder . I det sammanhanget skulle behovet av attkoordinera medverkan i det internationella IT-säkerhetsarbetetbeaktas. ansåg vidare att regeringen skulle återkomma till riksda-gen med en utvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet, där regeringen preci-serar statens ansvar och anger hur säkerhetsarbetet inordnas i det nationellahandlingsprogrammet för IT samt hur säkerhetsarbetet bör organiseras.Av propositionen framgår att för den närmaste framtiden prioriterar rege-ringen i det nationella handlingsprogrammet tre områden: skydd mot infor-mationsoperationer, ett säkrare Internet samt elektroniska signaturer ochannan säkerhetsteknik.Skydd mot informationsoperationerRegeringen anser att det är nödvändigt med ett fortsatt och fördjupat arbetekring frågor som rör skyddet mot informationsoperationer, informationssä-kerhet och IT-säkerhet. Gränsdragningen mellan vad som är att betrakta somåtgärder för att motstå informationskrigföring (eller andra informations-operationer) och åtgärder för att öka IT-säkerheten är enligt regeringen dif-fus. Utvecklingen inom området informationskrigföring ställer ökade krav påden grundläggande IT-säkerheten i samhället.Det är viktigt för att aktivt stödja internationella avtal och reglerinom detta område som snabbt internationaliseras. Informationsoperationeroch informationskrigföring har bl.a. behandlats i , i en och i EU:s ministerråd.Ett säkrare InternetRegeringens arbete skall bidra till ett säkrare Internet. Regeringen anser attett säkrare Internet skulle innebära en snabb och effektiv höjning av säker-heten för många aktörer i samhället.Under senare år har användningen av Internet ökat mycket kraftigt. Storagrupper av användare har blivit beroende av Internet som kommunikations-och informationsväg. Informationsutbytet mellan myndigheter, företag ochmedborgare ökar dramatiskt. Myndigheter och företag använder i allt störreutsträckning elektroniska tjänster och Internet för tjänster och förmedling avinformation. Alltfler hushåll använder Internet för att kommunicera medvarandra, med myndigheter, med sina arbetsplatser och med företag. Rege-ringen menar att en säker infrastruktur för Internet utgör en viktig del i arbetet med samhällets informationssäkerhet.Elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknikRegeringen anger att med den ökande kommunikationen ökar exponeringenav den information som hanteras. Hoten mot informationssystemen ochkraven på säkerheten i dessa ökar och ändrar karaktär.Den ökade användningen av elektronisk kommunikation innebär krav påsystem som medger säker identifiering, att ett meddelande inte har förändratsunder överföringen, samt att man skall kunna skydda information från insyn.För att uppnå detta kan olika former av krypteringsteknik användas.Staten kan skapa förutsättningar för en ökad användning av säkerhetstek-nik genom att undanröja eventuella legala hinder. Det är viktigt att den of-fentliga förvaltningen med gemensamma ansträngningar börjar användasystem för säker elektronisk kommunikation och driver på denna utveckling isamhället. Regeringen anser att användning av krypteringsteknik för attåstadkomma säkra elektroniska kommunikationer utgör en viktig del avarbetet för att förbättra samhällets informationssäkerhet.MotionsförslagBo Lundgren m.fl. (m) anför i motion T28 att säkerhetsmedvetandet är lågt isåväl offentlig som privat sektor. Den enda metod som står till buds för attskapa säkerhet i en öppen digital miljö som Internet är användning av krypte-ring. Med stark kryptering når signaturer och nycklar den säkerhetsnivå somdet digitala samhället behöver. bör under sitt ordförandeskap i EU tainitiativ till en konferens om åtgärder och arbete i för att skydda dendigitala infrastrukturen. Elektroniska signaturer är en viktig beståndsdel i deelektroniska affärerna. Men förtroendet för och bruket av sådana affäreruppstår inte via lagstiftning.Eva Flyborg m.fl. (fp) framhåller i motion T29 att det är viktigt att känsliginformation hanteras på ett sådant sätt att riskerna för intrång i personlig ocaffärsmässig integritet blir så små som möjligt. Regeringens förslag till an-svar för informationssäkerheten är lika rimligt som okontroversiellt; infor-mationssäkerheten kan inte betraktas som något annat än en normal del avverksamheten. föreslår att det skall ställas krav på revision av ITsäkerheten på alla myndigheter som hanterar information som är känslig förenskilda, företag, organisationer eller för samhället i stort. IT-revisionen böutföras av experter som är fristående från de myndigheter som granskas.I motion T25 av () betonas att behovet av ett sam-manhållande organ för säkerhetsfrågor kommer att öka mycket kraftigt jufler som blir användare och ju snabbare den tekniska utvecklingen går. Skallregering och riksdag kunna hålla jämna steg med den mycket snabba utveck-lingen blir det nödvändigt att myndigheter, organisationer och företag i Sve-rige bildar ett och säkerhet, samt att någonstatlig myndighet får till ansvar att vara samordnare i säkerhetsfrågor.Försvarsutskottets yttrandeFörsvarsutskottet framhåller i sitt yttrande (FöU5y) att hotet mot informa-tionssamhället har fått ökad betydelse i takt med att samhällsviktiga systemoch funktioner blir beroende av informationsteknik. Den internationellautvecklingen inom området har tydligt visat att hela samhället berörs - intebara den offentliga förvaltningen. Hela samhällets beroende och dess sårbar-het har därför även en stor säkerhetspolitisk betydelse. Utgångspunkten förberedskap och skyddsåtgärder är inte primärt knutet till skyddet av Sverigesterritorium utan i högre grad till behovet att skydda svenska intressen ochnationella tillgångar, t.ex. en funktionssäker samhällsviktig infrastruktur, isåväl fred som i kris och krig. En nationell samordning och ett sektorsöver-gripande ansvar för planering och exekutiva åtgärder blir därmed nödvändig.Enligt försvarsutskottets mening behöver begreppen i den säkerhetspolitis-ka dimensionen utvecklas. Sålunda bör man skilja på informationsoperatio-ner å ena sidan och informationskrigföring i kris och krig å den andra sidan.Informationsoperationer kan förekomma i hela spektrumet fred-kris-krigmedan informationskrigföring enligt försvarsutskottets mening är en militäraktivitet riktad mot vårt militära försvar och därmed i huvudsak är Försvars-maktens ansvar.Försvarsutskottet delar regeringens uppfattning att ansvaret för informa-tionssäkerheten även fortsättningsvis skall ligga hos de myndigheter, företagoch organisationer som har det normala verksamhetsansvaret. Ställningsta-gandet är - som anförs i motion T29 (fp) - okontroversiellt. Informationssä-kerheten kan inte betraktas som något annat än en normal del av verksamhe-ten. Denna ordning är emellertid inte tillräcklig. Tvärsektoriella hot krävertvärsektoriella lösningar. Ansvarsfrågorna i ett mer nationellt perspektivmåste nu äntligen ut. Det är försvarsutskottets mening att den utredaresom nu arbetar måste lämna förslag till hur en tvärsektoriell samordning förIT-säkerhet och skydd mot informationskrigföring i bör utformas.Försvarsutskottet erinrar om tidigare tillkännagivande i fråganvåren 1996 och utgår från att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag som redovisar de konkreta åtgärder - och eventuella författ-ningsförslag - som behövs för ett mer samlat ansvarstagande för Sverigesinformationssäkerhet än hittills.Trafikutskottets ställningstagandeInformationssamhället präglas av snabbhet, växelverkan och gränslöshet.Detta medför att samhället tenderar att bli betydligt mer sårbart än tidigare.Datavirus som det "kärleksvirus" som grasserade tidigare i vår kan exempel-vis få global spridning och slå ut viktiga tjänster och funktionerInternet. Med den planerade utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög kapa-citet där många användare är ständigt uppkopplade på Internet kan dessarisker öka. Grundläggande för IT-politiken måste därför vara att minimerarisker, trygga viktiga system och funktioner i samhället och skapa tillit tillinformationstekniken.Trafikutskottet utgår, i likhet med försvarsutskottet, från att regeringensnarast återkommer till med förslag som redovisar de konkretaåtgärder - och eventuella författningsförslag - som behövs för ett mer samlatansvarstagande för informationssäkerhet än . hartidigare i ett tillkännagivande till regeringen begärt en sådan redovisning.Trafikutskottet har i avvaktan på denna redovisning ingen erinran mot vadregeringen anför om ansvarsfördelning vad gäller informationssäkerhetsar-betet. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionerna T25 (s),T28 (m) yrkande 9 och T29 (fp) yrkande 1.5.2 Internet och domännamnRegeringens bedömningRegeringen framhåller att Internet har stor betydelse för utvecklingen avkommunikation och nya tjänster, för allmänheten och inom privat och of-fentlig sektor. I det fortsatta arbetet med informationssäkerhet bör staten bl.vidta åtgärder som leder till ett säkrare och stabilare Internet t.ex. genom at- verka för att den svenska delen av Internet bör kunna drivas oberoende avfunktioner utomlands,-- tillhandahålla en säker och korrekt nationell tidsangivelse för för tid och frekvens,-- stärka roll i det internationella Internetsamarbetet och förbättraförutsättningarna för den svenska delen av Internet.-MotionsförslagLennart m.fl. (c) framhåller i motion T703 att det är orimligt att ide-ella organisationer, stiftelser m.m. som har rikstäckning inte har möjlighet atregistrera sig under toppdomänen .se utan måste registrera sig under en läns-bokstav. För att åtgärda problemet föreslås att regeringen ger den statligadomännamnsutredningen tilläggsdirektiv om regelsystemet för organisatio-ners hemvist.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet har inga erinringar mot regeringens bedömningar om ettsäkrare Internet.Vad gäller motion T703 (c) om domännamn vill utskottet klargöra att påsamma sätt som posten behöver en mottagaradress för att brev skall kommafram krävs det adresser på Internet för att informationen skall hitta rätt.Adresserna utgörs av nummerserier som varje dator tilldelas. För att göraInternet användarvänligt finns domännamn kopplade till dessa adresser. Ettdomännamn består av olika delar, som t.ex. "" till riksda-gens webbplats, där det sista ledet indikerar att det tillhör den svenska topp-domänen .se.När det gäller motionärernas önskemål kan utskottet nämna att har redovisat sitt betänkande .se? (SOU2000:30). I utredningen konstateras att det stora flertalet användare vill kun-na registrera sina domännamn direkt under toppdomänen .se och inte underlänsvisa huvuddomäner. När inte denna möjlighet ges i det svenska systemetvänder sig alltfler användare till andra domännamnssystem i världen. Enmajoritet av de svenska aktörerna på Internet finns därför registreradeunder andra toppdomäner än den svenska. har motdenna bakgrund blivit övertygad om att det svenska regelverket måste ändrasfrån grunden. Utredningen föreslår därför att regelverket för domännamsre-gistreringar ändras till ett system med klara och enkla regler utan förpröv-ning. Genom denna ändring kommer det att bli möjligt för aktörer som haranknytning till att registrera domännamn direkt under den svenskatoppdomänen .seTrafikutskottet anser det angeläget att den svenska toppdomänen .se ut-vecklas till en naturlig hemvist för användare med anknytning till Sverige.Med hänvisning till pågående beredning av domännamsutredningens förslagär utskottet inte berett att ta något initiativ i ärendet. avstföljaktligen motion T703 (c) yrkande 22. Syftet med motionsyrkandet förut-sätts dock komma att tillgodoses.5.3 Åtgärder för att främja elektronisk kommunikationRegeringens bedömningRegeringen framhåller att ökad elektronisk kommunikation över öppna nätkan innebära stora rationaliseringsvinster för företag och myndigheter samtunderlätta medborgarnas kontakter med dessa. Det är därför angeläget attbetryggande säkerhetsfunktioner baserade på krypteringsteknik och elektro-niska signaturer utvecklas och görs allmänt tillgängliga i samhället så attförutsättningar skapas för ökad elektronisk kommunikation och elektroniskhandel.Enligt regeringen bör vidare lagstiftningen ses över så att onödiga form-krav som förhindrar användning av elektroniska signaturer tas bort. I propo-sitionen framhålls att en bred samverkan mellan de viktigaste aktörerna påleverantörs- och användarsidan inleds i syfte att få till stånd en samsyn omhur man kan stimulera och utveckla en gemensam infrastruktur för elektro-niska signaturer, t.ex. genom en lösning baserad på s.k. smartkort.Av propositionen framgår att antogs Europaparlamentetsoch rådets direktiv /93/EG om ett gemenskapsramverk för elektroniskasignaturer. Regeringen kommer mot bl.a. denna bakgrund att överlämna enproposition till med förslag till ny lag om elek-troniska signaturer.MotionsförslagBo Lundgren m.fl. (m) framhåller i motion T717 att det är angeläget attregeringen arbetar för att de principer som varit vägledande för den svenskalagstiftningen får genomslag i EG-direktiven om rättsverkan av digitalasignaturer och elektronisk handel. När direktivet införlivas i svensk rätt bördet inte ske på ett sådant sätt att den infrastruktur för elektroniska avtalsslsom redan börjat byggas upp av privata intressen raseras. Krav bör heller inteställas på att certifieringsorgan för digitala signaturer skall vara myndigheteMotionärerna anför vidare att säkerheten i smartkortbaserade system måsteförbättras. Allmänheten och företag måste kunna lita på att denna nya teknikär säker, eftersom framtid inom den elektroniska handeln på Inter-net i stor utsträckning kommer att vara baserad på smartkort. Smartkort kanockså användas till att signera elektroniska dokument, exempelvis skatte-deklarationer, beställningar och kontrakt.Johnny m.fl. (kd) delar i motion T24 regeringens uppfattning om vil-ken roll staten skall spela när det gäller elektronisk handel. Staten skall ar-beta för internationella standarder och regelverk, samordna offentliga aktivi-teter samt verka för en bra och säker infrastruktur. Den rättsliga infrastruktusom bör åtgärdas är avtalsrätten, konsumenträtten, upphovsrätten samt ettsäkrare system för betalning.I samma motion framhålls vidare att ett av de viktigaste medlen för att ökatilliten till elektronisk handel är att få till stånd en säker elektronisk idenring. Regeringen bör därför påskynda arbetet med elektroniska signatureroch bana väg för som möjliggör säker IT-användning i alla miljö-er.Lennart m.fl. (c) konstaterar i motion T703 att har hårdarerestriktioner för betalning med kontokort över Internet än vad som gäller imånga andra länder. Det är möjligt att dessa restriktioner är motiverade mendet bör i så fall studeras om lagstiftningen är effektiv då även svenska företakan utnyttja betalningstjänster i andra länder. Motionärerna begär mot dennabakgrund en översyn av betalningssystemen på Internet.I samma motion anförs vidare att det bör slås fast att elektroniska signatu-rer skall godkännas i alla fall då deras äkthet kan avgöras lika säkert ellersäkrare än med traditionella underskrifter.Marianne m.fl. (c, m, kd, fp) framhåller i motion Ub802 att sä-kerhetsfrågor som elektroniska signaturer och kryptering är strategiska delari näringslivets användning av IT. Regeringen bör prioritera att i sambandmed EU-handelsdirektivet finna rättsliga lösningar som uppfyller näringsli-vets önskemål när det gäller elektroniska signaturer och kryptering.Eva Flyborg m.fl. (fp) anför i motion T29 att kryptering är en nödvändig delav de flesta datasäkerhetstillämpningar och bör därför finnas tillgänglig påalla nivåer i samhället. bör därför arbeta för att avveckla de generellexportrestriktioner på krypteringsprodukter som finns i Wassenaar-arrangemanget. De enda länder som inte bör få tillgång till krypteringsteknikär de länder som står på FN:s embargolista.Trafikutskottets ställningstagandeElektroniska signaturer m.m.Trafikutskottet konstaterar att elektroniska signaturer ger ökad säkerhet ochbidrar till att tillit skapas till kommunikationssystemen. Sådan tillit leder ten ökad utbredning av den elektroniska handeln. Utskottet anser det därförangeläget att nödvändiga åtgärder vidtas för att uppnå ett sådant förtroendeför elektroniska signaturer att användningen kan få stor utbredning i sam-hället som helhet.Som framhålls i flera motionsyrkanden har en unik kompetens påområdet elektroniska signaturer och krypteringsteknik. Det är viktigt att setill att vi på bästa sätt tar hand om och förvaltar denna kompetens genom attsnarast omsätta den i praktiska lösningar. Av propositionen framgår också attregeringen inser vikten av att det finns klara regler på området för att an-vändningen av elektroniska signaturer skall kunna stödja den elektroniskahandeln på önskat sätt. Regeringen ser också det som ett viktigt steg att se tiatt användningen av ny säkerhetsteknik stimuleras för att få ökad utbredningoch därmed även öka tilliten till systemen. Regeringen kommer att ta initiativtill en bredare samverkan mellan olika aktörer på marknaden i syfte att få tillstånd en samsyn om hur man kan stimulera och utveckla infrastrukturen förelektroniska signaturer. Det är härvid viktigt att sträva mot en teknikneutralutveckling som följer internationella standarder. En utgångspunkt skall varaatt medborgarnas och företagarnas behov av säkerhetslösningar tillgodosestill lägsta möjliga kostnader.Regeringen har , , överlämnat propositionen Lag omkvalificerade elektroniska signaturer, m.m. till (prop.1999/2000:117). Lagförslaget skapar regler för elektroniska signaturer i syfteatt ge en ökad tillit och därmed förutsättningar för en ökad användning avelektronisk kommunikation i samhället. Utskottet avser att behandla propo-sitionen . Utskottet bedömer att de av motionärerna påta-lade frågorna berörs av regeringens förslag.