bet · GN01TU5 · 2000-03-07 00:00:00 — Med utskottetsställningstagande torde syftet med motion T464 (kd)yrkande 2 bli tillgodosett utan någottillkännagivande från sida. Yrkandetavstyrks följaktligen.11.5 Parkeringsbestämmelser11.5.1 MotionsförslagOm en fordonsförare felaktigt har drabbats avfelparkeringsavgift bör han kompenseras med ettbelopp som minst motsvarar det som han avkrävts.Detta föreslår () i motion T421.I motion T447 anför () att s.k.dubbelparkering bör föranleda parkeringsavgiftgenast, inte först efter tio minuter.11.5.2 BakgrundKompensation för felaktigt påfördfelparkeringsavgiftEnligt lagen om felparkeringsavgift (SFS 1976:206)kan en utfärdad felparkeringsanmärkning undanröjasav polismyndighet efter ansökan om rättelse (8 §)eller efter anmälan om att betalningsansvaretbestrids (9 §). Avgiften skall dock betalas iföreskriven tid, även om sådan ansökan eller anmälangjorts (7 §). utfärdades enligt Vägverketsammanlagt drygt 1,1 miljonerparkeringsanmärkningar. Av dessa undanröjdes drygt49 000, motsvarande 4,5 %.Tidigare fanns regler om restitutionsränta isamband med att felparkeringsavgift undanröjts avpolisen. Av förenklingsskäl togs dessa regler bortår 1997. Möjligen beroende på reglernas utformningvar det i ytterst få fall som restitutionsräntautbetalades.Tidsfrist vid dubbelparkeringBestämmelser om stannande och parkering finns itrafikförordningen (1998:1276). Av 3 kap. 55 §förordningen framgår att ett fordon inte fårparkeras på en körbana bredvid ett annat fordon somstannats eller parkerats längs körbanans kant ellerbredvid en anordning som ställts upp där. Enligt vadutskottet inhämtat finns det inget rättsligt hindermot att felparkeringsavgift tas ut omedelbart.Vanligen förflyter det dock från det attett misstänkt felparkerat fordon upptäcks tills dessatt felparkeringsavgift utfärdas. Detta är en följdav att ett fordon kan vara uppställt utan att varaparkerat, t.ex. i samband med av- eller pålastningav gods. Föraren kan därvid ha avlägsnat sig frånfordonet för att transportera godset från fordonettill mottagaren ellere vice versa. Ärenden somavgjorts i domstol har visat att den tid som förareni sådana fall är borta från fordonet kan uppgå till10 minuter och mer. Av praktiska skäl avvaktar mandärför med rapporteringen.11.5.3 Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är den olägenhet som kandrabba en fordonsägare i samband med felaktigtpåförd felparkeringsavgift inte av sådanstorleksordning att regeringen bör överväga attinföra regler om restitutionsränta eller annankompensation. Utskottet avstyrker därför motion T421(fp).Nuvarande regler om felparkeringsavgift synes intehindra att felparkeringsavgift utfärdas isamband med s.k. dubbelparkering. Enligt utskottetsbedömning skulle dock en strikt tillämpning av ensådan ordning allvarligt kunna försvåravarudistributionen. Det måste även i fortsättningenvara möjligt att, med de begränsningar som anges itrafikförordningen eller följer av lokalatrafikföreskrifter, tillfälligt stanna ett fordonför att hämta eller lämna gods eller passagerare.Med det anförda avstyrks motion T447 (s).11.6 Mobiltelefonering under bilkörning11.6.1 MotionsförslagI motion T444 föreslår m.fl.(s) regler om skyldighet att använda s.k. handsfree-utrustning vid mobiltelefonering under bilkörning.Forskning har enligt motionärerna visat attanvändning av mobiltelefon under bilkörning ökarreaktionstiden med i genomsnitt förunga förare och för äldre. Dettauppges motsvara en ökning av stoppsträckan med 15respektive vid hastigheten /tim.11.6.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade ett liknande motionsyrkandevåren 1999. Med anledning härav redovisade utskottet(bet. 1998/99:TU9) att regeringen ,efter att ha inhämtat yttrande, avvisadeen framställning från Mobilteleleverantörerna, MTL,om obligatorisk användning av handsfree-utrustning.I betänkandet sammanfattades resultaten av denforskning som Statens väg- ochtransportforskningsinstitut (VTI) bedrivit påområdet. Forskningen hade visat att förarnas körsättpåverkas vid telefonering under färd. Dock tyddegenomförda undersökningar på att det egentligaproblemet består däri att föraren gör två saker påsamma gång, att föraren med andra ord delar sinuppmärksamhet mellan bilkörningen ochtelefonerandet.Vidare konstaterade utskottet attteknikutvecklingen medfört att s.k.portabla handsfree-telefoner blivit allt vanligaresamt att röststyrda mobiltelefoner börjatmarknadsföras. Regeringen hade mottagit nyaframställningar i ärendet. Utskottet utgick från attdessa ägnades en förutsättningslös prövning. Mot denbakgrunden ville inte utskottet förorda någonriksdagens åtgärd med anledning av motionen.Enligt vad utskottet inhämtat har inget väsentligennytt inträffat sedan senast behandladefrågan. Utskottet anser att det bör ankomma påregeringen och att ta ställning tillfrågan huruvida - i likhet med bl.a. Danmarkoch - bör införa krav på handsfree-utrustningi samband med bilkörning. Med det anförda avstyrksmotion T444 (s).11.7 Framförande av moped11.7.1 MotionsförslagEnligt vad () framför i motionT454 bör mopeder normalt framföras på väg och intepå cykelbana.11.7.2 Gällande reglerTvåhjuliga mopeder klass II skall vid färd på vägföras på cykelbana om sådan finns. Detta framgår av3 kap. 6 § trafikförordningen (1998:1276). Omsärskild försiktighet iakttas får dock sådana fordonframföras på körbanan, även om det finns encykelbana, när det är lämpligare med hänsyn tillfärdmålets läge.11.7.3 Utskottets ställningstagandeFrågan om mopeder på cykelbana har diskuterats underlång tid. Eftersom cykelbanan ofta är gemensam medgångbanan upplevs mopeden som både störande ochfarlig av framför allt gående. är mopedenfrån säkerhetssynpunkt inget lämpligt fordon attblanda med biltrafiken. När det nu har införts tvåmopedklasser har regeringen, vid avvägningen av derisker och olägenheter som uppstår i båda dessafall, funnit att mopeder med den lägstakonstruktionshastigheten, klass II, i normalfalletskall framföras på cykelbana, medan den snabbaretypen, klass I, skall framföras på körbanan. Vidavvägningen har också beaktats att det fr.o.m. den lapril 2000 gäller krav på förarbevis för moped klassI. Därmed bedöms förare av sådana fordon ha störreförutsättningar att samsas med den snabbaretrafiken. Utskottet anser att regeringens avvägningär rimlig och avstyrker med hänvisning härtillmotion T454 (v).11.8 Persontransport i buss11.8.1 MotionsförslagEnligt vad () hävdar i motionT461 bör det av säkerhetsskäl vara förbjudet atttransportera resenärer stående i buss vid färd påmotorväg eller motortrafikled.11.8.2 Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det från rentrafiksäkerhetssynpunkt olämpligt att bussresenärerfärdas stående. Det gäller generellt men, sommotionären framhåller, särskilt på vägar där högrefart är tillåten. Denna risk måste dock, menarutskottet, vägas mot den försämring avkollektivtrafikens kapacitet och den risk för ökadbiltrafik som skulle följa av ett förbud. Utskottetförutsätter dels att regeringen och följerfrågan, dels att frågan beaktas i samband medupphandling av kollektivtrafik. Med det anfördaavstyrks motion T461 (s).11.9 Ansvaret för lastsäkring11.9.1 MotionsförslagFrågan om vem eller vilka som bör ha ansvaret föratt last är tillfredsställande säkrad tas upp imotion T458 av och (båda s). Det är enligt motionärerna orimligt attföraren ensam skall vara ansvarig för bristfälligtsäkrad last i ett logistiskt system där lastbärarenflyttas mellan olika aktörer. Föraren bör befriasfrån ansvar i de fall han ej haft möjlighet attkontrollera säkringen, anser motionärerna.11.9.2 Gällande regler m.m.Bestämmelser om fordons last finns i 3 kap. 78-80 §§trafikförordningen och om fordons last vid färd påväg i 81-83 §§ samma kapitel. Bland annat stadgas i80 § att last inte får medföras på eller i ettfordon på ett sådant sätt att den kan utgöra faraför person, orsaka skador på egendom, släpa eftereller falla av fordonet. Den förare som uppsåtligeneller av oaktsamhet bryter mot dessa bestämmelserdöms enligt 14 kap. 3 § förordningen tillpenningböter.Enligt vad utskottet inhämtat pågår inomNäringsdepartmentet en översyn av vissa delar avlagstiftningen för att förbättra lastsäkringen.Översynen avser reglerna om tillträde tilllastutrymmet och uppdragsgivarens ansvar. Vidare kannämnas att har ett uppdrag attutveckla lastsäkringen inom olika transportslag.11.9.3 Utskottets ställningstagandeFrågor om lastsäkring har behandlatsav utskottet vid olika tillfällen, dock inte ur densynvinkel som motionären anlägger och som alltsågäller fordonsförarens exklusiva ansvar för attlasten är tillfredsställande säkrad. Emellertid harutskottet i dessa sammanhang betonat att bristfälliglastning och säkring av gods utgör ett allvarligttrafiksäkerhetsproblem. Utskottet vidhållersjälvfallet denna uppfattning. Som framgått avredovisningen är frågor rörande lastsäkring förnärvarande föremål för översyn, såväl inomNäringsdepartementet som inom Sjöfartsverket.Utskottet förutsätter att den fråga som motionärentar upp behandlas i dessa sammanhang. Det är, somframhålls i motionen, otillfredsställande attföraren bär det rättsliga ansvaret för bristandelastsäkring trots att föraren inte haft någramöjligheter att kontrollera denna. Utskottet anseratt regeringen bör se över denna fråga. nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.12 Förarutbildning12.1 Motionsförslag12.1.1 UtbildningskostnaderPer m.fl. (s) anför i motion T417 attkostnaderna för körkortsutbildning ofta överstiger10 . En kostnadssänkning borde enligtmotionärerna kunna åstadkommas genom utveckling avpedagogik, metodik och utrustning m.m.12.1.2 Utvecklingen av antalet körkortshavarePer-Richard Molén m.fl. (m) pekar i motion T441 påatt andelen nya körkortshavare har minskat starktunder . Detta är, menar motionärerna, ettuttryck för att bilen inte längre upplevs som likaviktig och ett bevis för att har blivit ettfattigt land (yrkande 4).12.1.3 Ett utbildningssystem i flera etapperI motion T441 av m.fl. (m)föreslås att ett förarutbildningssystem i fleraetapper prövas. Inom ramen för ett sådant system bördet finnas möjligheter till privat övningskörning.På sikt borde det även vara möjligt att genomförafrivillig fortbildning (yrkande 5).12.1.4 Utbildning i ekokörningI motion T418 föreslår () attallmän utbildning i s.k. ekokörning skall varaobligatorisk i all körkortsutbildning, detta som ettled i ansträngningarna att minska utsläppen avkoldioxid. De som redan har körkort bör erbjudassubventionerad utbildning i ekokörning.Enligt vad () anför i motion T436bör ekokörning vara ett obligatoriskt element ikörkortsutbildningen (yrkande 2).12.1.5 FortbildningI motion T436 föreslår () en ordningmed frivillig körkortsförnyelse. Genom en sådanskulle skapas möjlighet till uppdatering avtrafikkunskaperna (yrkande 1).I motion T451 föreslår (), såvittnu är i fråga, att bilförare skall genomgåfortbildning rörande trafikregler.Det kommer ständigt nya trafikregler. Med hänvisninghärtill föreslår och (båda c) i motion T462 obligatoriskfortbildning (yrkande 3).I samband med att körkortet förnyas vart tionde årbör anordnas frivillig vidareutbildning. Dettaföreslår Skånberg m.fl. (kd) i motion T464. Enavgift på bör tas ut. Körkortshavaren bör fåen check på motsvarande belopp. Denna kan han sedananvända för att uppdatera sina trafikkunskaper underen lektion vid trafikskola (yrkande 12).12.1.6 Privat övningskörningI motion T406 kritiserar och (båda m) det femåriga förbudet för den somfått sitt körkort återkallat att vara handledare vidövningskörning. Förbudstiden står enligtmotionärerna inte i rimlig proportion tillöverträdelsen.I motion T409 kräver ()åtgärder för att minska antalet olyckor vid privatövningskörning. Det är viktigt att unga förarestrafikdebut sker under trygga och säkra former.Högre krav måste ställas på såväl den professionellasom den privata förarutbildningen (yrkande 4).Carina () föreslår i motion T445 att kravet påatt en handledare måste ha haft körkort ses över. En person som harsonat sitt brott skall enligt allmänrättsuppfattning inte straffas ytterligare, anförmotionären.I motion T446 föreslår m.fl. (s)förbud mot medåkande vid privat övningskörning.Enligt motionärerna visar statistik att mångapassagerare skadas vid trafikolyckor medövningskörande förare.12.2 Vissa bakgrundsuppgifterVägverkets förslag till förarutbildningssystem iflera etapperAllmäntI fick regeringens uppdragatt utarbeta förslag till utformning och införandeav ett förarutbildningssystem i flera etapper.Syftet med det nya systemet skulle vara att nyaförare kunde debutera på lägre risknivå. En del avuppdraget redovisades . I september1999 presenterade ett förslag tillrapport. Efter remissbehandling tog verkets styrelseställning till förslaget. Remissbehandlingenföranledde vissa modifieringar av förslaget.Ändringarna avsåg främst den förberedandeutbildningen för elev och handledare, förenkladeutbildningskontroller samt utmönstring av förslagetom krav på dubbelkommando. Efter dessa modifieringaröverlämnades ett slutligt förslag till regeringen inovember 1999.Det föreslagna systemet innebär enutbildningsprocess som omfattar tre steg medmellanliggande utbildningskontroller. Minimitidenför processen skall vara , oavsett denblivande förarens ålder. Dessutom skall varjeutbildningssteg ha en egen minimitid, omgärdas avanpassade skyddsåtgärder samt omfatta ettobligatoriskt utbildningsmoment.Utbildningsprocessen skall avslutas med körkortsprovsom genomförs av personal. Möjlighet tillfrivillig övningskörning på egen hand skall finnasunder steg 3 i utbildningen.Möjlighet till privat övningskörningEnligt gällande regler finns möjlighet till privatövningskörning under uppsikt av godkänd handledare.Den som övningskör skall vara minst 16 år.Handledaren skall ha fyllt och sedan minst femår i obruten följd ha haft körkort för detfordonsslag som övningskörningen avser. Handledarenskall ha vana och skicklighet att köra fordonet.Något förbud att medföra passagerare finns inte.Möjligheten till privat övningskörning med godkändhandledare finns kvar i förslaget till nyförarutbildning, dock med vissa begränsningar medavseende på trafikmiljö under steg 1 och 2.Passagerare tillåts endast under steg 3.Vägverket föreslår att spärrtiden för den personsom vill fungera som handledare men som fått sittkörkort återkallat skall minskas från fem till treår. Detta skulle bl.a. innebära en anpassning tillvad som gäller för övningskörning inompolisväsendet, Försvarsmakten och trafikskolorna.Verket betonar dock vikten av att handledaren utgörett föredöme för eleven.UtbildningskostnaderEnligt bedömningar uppgår den enskildekörkortstagarens kostnad för körkortsutbildning(personbil) till mellan och12 . Enligt verkets ursprungliga förslag tillnytt utbildningssystem skulle denna kostnad kommaatt öka med ca . Med de modifieringar somdärefter vidtagits beräknas kostnadsökningen stannavid i genomsnitt ca 2 000 kr.Utvecklingen av antalet körkortshavareEnligt publikation Bilismen iSverige 1999 har andelen körkortshavare bland 18-åringarna minskatfrån till . Bland 19-åringarna harmotsvarande andel minskat från till 50 %.FortbildningDet finns inget som hindrar att den organisationeller det företag som så önskar anordnar frivilligvidareutbildning av sina förare. Sådan utbildningerbjuds t.ex. vid landets trafikövningsplatser ochavser då ofta träning i bilkörning på halt underlag.Andra former av vidareutbildning ärföretagsinriktade kurser där bilkörning är encentral del i företagets verksamhet.Enligt vad utskottet inhämtat har försök genomförtsmed frivillig fortbildning av unga bilförare (dets.k. pilotprojektet 1992-1998). Försöken visade attrekryteringen krävde stora insatser. Statens väg-och transportforskningsinstitut (VTI) fann vid sinutvärdering av projektet att utbildningensgenomförande och de praktiska inslagen värderadespositivt medan det trafiksäkerhetsmässiga utfalletvar mer tveksamt.KörkortsförnyelseEnligt 3 kap. 14 § körkortslagen (1998:488) skallett körkort förnyas efter det att dethar utfärdats eller senast förnyats. Körkortet skallockså förnyas om det har förstörts eller kommit borteller om någon uppgift i det har ändrats. Frivilligkörkortsförnyelse existerar inte som rättsligtbegrepp.12.3 Utskottets ställningstagandeVägverket har lämnat ett förslagtill stegvist förarutbildningssystem. bedömning kommer att beredasmöjlighet att ta ställning till samtliga de frågorsom har tagits upp i nu behandlade motioner isamband med att föreläggs förslag om ettnytt utbildningssystem. Utskottet anser attriksdagen inte bör föregripa pågående beredning. Medhänvisning härtill avstyrks motionerna T406 (m),T409 (kd) yrkande 4, T417 (s), T418 (mp), T436 (kd)yrkandena 1 och 2, T441 (m) yrkandena 4 och 5, T445(s), T446 (s), T451 (c) i nu behandlad del, T462 (c)yrkande 3 och T464 (kd) yrkande 12.13 Vissa körkortsfrågor13.1 MotionsförslagI motion T415 anför och (båda fp) att den som av hälsoskäl harförlorat sitt körkort visserligen kan ansöka omkörkort med begränsad behörighet, men först sedandet gamla körkortet återkallats. Det nya körkortetborde kunna utfärdas som det gamla drasin.I motion T451 kräver () en översynav körkortslagen. gäller att alla yrkesförareöver måste genomgå läkarkontroll i samband medkörkortsförnyelse. Motionären anser att regelbundnahälsokontroller borde införas för alla bilförare.Slutligen föreslås i motionen krav på ett särskiltgodkännande för att köra s.k. minibuss.I motion T464 föreslår Skånberg m.fl. (kd) enutredning om elektroniska körkort (yrkande 8). Isamma motion föreslås en utredning om medicinskprövning av äldre förare (yrkande 11).I motion Sf637 kritiserar m.fl. (c)det förhållandet att de s.k. EU-körkorten måsteinnehålla uppgift om ursprungsland. Invandrare somfått svenskt medborgarskap skall anses som svenska,anser motionärerna (yrkande 8).13.2 Vissa bakgrundsuppgifter13.2.1 Elektroniska körkortMed elektroniskt körkort avses vanligen ett körkorti kreditkortsformat till vilket fogats ett mikrochipmed olika tänkbara funktioner. Sådana funktionerförutsätter en koppling mellan det elektroniskakörkortet och elektroniska säkerhetssystem. Detfinns teoretiskt sett många tänkbara tillämpningar.En kan vara att omöjliggöra olovlig körning närnågon dömts för rattfylleri och fått sitt körkortåterkallat.Enligt EG:s direktiv om körkort är det intetillåtet att förse medlemsstaternas körkort medelektroniska anordningar. Emellertid har CEDLIC, enarbetsgrupp med representanter för ,och , i november 1999överlämnat en rapport till medförslag om att detta förbud skall upphävas. Omförslaget blir positivt mottaget kan det enligtkommissionen förverkligas tidigast . Efter ensvensk lagändring tar det enligt Vägverketytterligare innan alla svenska körkort- enligt nu gällande förnyelseregler - kan varaförsedda med ett mikrochip.Ett fullt utbyggt elektroniskt körkortssystem tordeenligt förutsätta harmoniserade EU-krav påobligatorisk fordonsutrustning, eftersom ensidigakrav från en medlemsstat skulle stå i strid medförbudet mot tekniska handelshinder. Dessutom saknasett gemensamt europeiskt körkortsregister.Vid en uppvaktning fickutskottet information om det arbete med utvecklingav ett elektroniskt körkortssystem som pågår inomdet svenska företaget har fått visst statligt stöd från bl.a.Vägverket som emellertid avvisatframställningar om ytterligare medel, bl.a. förfältförsök.13.2.2 Periodiska hälsokontrollerEnligt 3 kap. 12 § körkortslagen (1998:488) gällerkörkortsbehörigheten C, CE, D eller DE tills dessatt körkortshavaren fyller och därefter förperioder om högst , om körkortshavaren harvisat att de medicinska kraven för att ha sådanbehörighet är uppfyllda.Frågan om återkommande hälsokontroller förkörkortshavare med A- eller B-behörighet har oftadiskuterats, uppger , som emellertidtvivlar på att en skärpning av de medicinska kravenskulle ha stora effekter på trafiksäkerheten.13.2.3 Särskilda behörighetskrav för förare av s.k.minibussFrågan om en särskild behörighet för förare av s.k.minibussar har övervägts inom , bl.a. medavseende på olycksinblandning. Man har emellertidinte funnit något sådant samband mellan olyckornasom skulle motivera en särskild behörighet för dessafordon.13.2.4 Återkallelse av körkort på medicinska grunderEnligt 5 kap. 3 § körkortslagen (1998:488) skallkörkort återkallas i vissa närmare angivna fall,bl.a. om körkortshavarens förutsättningar för rättatt köra ett körkortspliktigt fordon är såväsentligt begränsade genom sjukdom, skada ellerdylikt att han från trafiksäkerhetssynpunkt intelängre bör ha körkort. Efter slutligt beslut omåterkallelse på nämnda grund får, enligt 14 § andrastycket, körkort utfärdas efter ansökan, om sökandenhar körkortstillstånd.Av 3 kap. 10 § körkortslagen framgår att ettkörkortsinnehav får förses med de särskilda villkorsom är nödvändiga från trafiksäkerhetssynpunkt, ävenefter det att körkortet har utfärdats. Enligt vadutskottet inhämtat är möjligheten att föreskrivavillkor begränsad till de fall då det är möjligt attmed en korrigering uppfylla föreskrifter.Det kan t.ex. gälla en synnedsättning som kankorrigeras med särskilda glasögon eller ennedsättning av rörelseförmågan som kan kompenserasmed automatväxel. Om det däremot gäller ennedsättning som kräver undantag från är det inte möjligt att utnyttjavillkorsbestämmelsen i 3 kap. 10 § körkortslagen.Som exempel kan nämnas att körkortshavaren förloratmörkerseendet. I detta fall måste den som fått sittkörkort återkallat ansöka om körkortstillstånd ochnytt körkort enligt vilket körkortshavaren endasthar rätt att köra under dygnets ljusa timmar.13.2.5 Uppgift om födelseland i EU-körkortEnligt EU:s körkortsdirektiv krävs uppgift ikörkortet om körkortshavarens födelseland. Efterkontakter med har emellertidfått tillstånd att utelämna uppgiften. I enlighethärmed har svenska körkort som utfärdats ellerförnyats efter ett streck istället för uppgift om födelseland. Uppgiften måstedock fortfarande finnas med i körkortsregistret.13.3 Utskottets ställningstagandeElektroniska körkortSom framgått av bakgrundsredovisningen (avsnitt13.2.1) pågår inom ett svenskt företag utveckling avett system med elektroniska körkort. Utskottetbedömer att ett system av sådant slag, om det visadesig praktiskt genomförbart, skulle kunna geväsentliga bidrag till trafiksäkerheten, t.ex. genomatt hindra personer som fått sitt körkort återkallatpå grund av rattonykterhet eller rattfylleri attköra bil. gäller enligt EG:skörkortsdirektiv förbud mot att förse körkort medelektroniska anordningar. En arbetsgrupp har nyligenföreslagit att förbudet upphävs. Utskottetförutsätter att regeringen verkar för att frågan fåren positiv lösning. Enligt vad utskottet inhämtatfinns det vid en arbetsgrupp som arbetarmed frågan om elektroniska körkort. Utskottetförutsätter att i sin egenskap avkörkortsmyndighet arbetar för att modern teknologi,t.ex. i form av elektroniska körkort, utnyttjas somett led i arbetet för ökad trafiksäkerhet. Med detanförda torde syftet med det nu behandlademotionsyrkandet bli tillgodosett. Något särskilttillkännagivande från sida torde intevara erforderligt. Motion T464 (kd) yrkande 8avstyrks följaktligen.Periodiska hälsokontrollerUtskottet är, mot bakgrund av inhämtad information,inte berett att förorda periodiskahälsokontroller för körkortshavare med A- eller B-behörighet. Följaktligen avstyrks motionerna T451(c) i denna del och T464 (kd) yrkande 11.Särskilda behörighetskrav för förare av s.k.minibussOlyckor där s.k. minibussar varit inblandade harfått stor uppmärksamhet , sannoliktsammanhängande med att antalet drabbade ofta harvarit stort vid sådana olyckor. Utskottet kanemellertid konstatera att vid singranskning av olyckorna inte funnit de samband somskulle kunna motivera en särskild behörighet försådana fordon. Mot den bakgrunden anser utskottetatt det nu behandlade motionsyrkandet inte börföranleda någon åtgärd. Motion T451 (c)avstyrks följaktligen i denna del.