bet · GN01KU11 · 2000-03-09 00:00:00 — Svensklagstiftning bör dessutom, enligt utskottets mening,anpassas så att den på alla punkter omfattardet skydd för transsexuella - bl.a. ett lagstadgatförbud mot diskriminering i arbetslivet - somuttalas i "Recommendation 1117(1989) On the conditions of transsexuals" och"Resolution on discrimination against transsexuals".Vad utskottet nu har anfört bör med bifall tillmotion 1999/2000:So225 yrkandena 1 (delvis), 4 och 5ges regeringen till känna.Härigenom tillgodoses i huvudsak också motionerna1998/99:K201, 1998/99:K260 yrkande 1 och1999/2000:L430 yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande förbud mot diskriminering pågrund av sexuell läggningatt med bifall till motion 1999/2000:So225 yrkandena1 (delvis), 4 och 5 och med anledning avmotionerna 1998/99:K201, 1998/99:K260 yrkande 1och 1999/2000:L430 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Förstärkt skydd för äganderätten ochnäringsfriheten (mom. 8)Per (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 47börjar med "Utskottet har" och på s. 48 slutar med"motion 1999/2000:K233" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är den personligaäganderätten en av de viktigaste grundstenarna förden svenska rättsordningen. Grundlagens nuvarandeskydd för den enskilda äganderätten anser utskottetär alltför svagt. Detta gäller framför allt på trepunkter. Utgångspunkten bör enligt utskottet varaatt ingrepp i äganderätten skall berättiga till fullersättning. Äganderättsskyddet bör dessutomuttryckligen omfatta all egendom, som t.ex.fordringar och immateriella rättigheter. Slutligenbör det införas starkare restriktioner förbegränsningar av skyddet. Enligt utskottets meningbör skyddet för den enskilda äganderätten göraslikvärdigt med skyddet för de s.k. politiskarättigheterna.Allmän näringsfrihet och fri konkurrens är enligtutskottets uppfattning grundläggande värden i enfungerande marknadsekonomi och enskilt företagandeden bästa och effektivaste formen att drivaföretagsamhet. Det är därför av grundläggandebetydelse för det moderna samhället att intrång inäringsfriheten motverkas och, om speciellaomständigheter inte föreligger, bör principen enligtutskottet vara att full ersättning skall utgå tillden som är föremål för sådana intrång.Utskottet anser att en samlad översyn avgrundlagsskyddet bör göras i syfte att stärkaäganderätten, de immateriella rättigheterna ochnäringsfriheten i enlighet med vad utskottet ovananfört. Detta bör med bifall till motionerna1998/99:K300, 1999/2000:K206 yrkande 4 och1999/2000:K233 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande förstärkt skydd föräganderätten och näringsfrihetenatt med bifall till motionerna 1998/99:K300,1999/2000:K206 yrkande 4 och 1999/2000:K233 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Grundlagsskydd för fri- och rättigheteri förhållande till enskilda (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53börjar med "Inledningsvis vill" och på s. 54 slutarmed "motion 1999/2000:K318" bort ha följandelydelse:Regeringsformens fri- och rättighetsregleringgäller, med smärre undantag, endast förhållandetmellan den enskilde och det allmänna, inteförhållandet mellan enskilda inbördes.Europakonventionen däremot åläggerkonventionsstaterna viss skyldighet att genomlagstiftning trygga vissa fri- och rättigheter ävenmellan enskilda. Det råder således inte fullparallellitet mellan regeringsformen ochEuropakonventionen i detta avseende, vilketutskottet anser vara olyckligt. Enligt utskottetsmening skulle en sådan grundlagsfäst rätt stärkaSverige som rättsstat. Utskottet anser därför attfrågan om att grundlagsfästa fri- och rättighetermellan enskilda bör bli föremål för utredning. Dettabör med bifall till motion 1999/2000:K318 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande grundlagsskydd för fri- ochrättigheter i förhållande till enskildaatt med bifall till motion 1999/2000:K318 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Ökat minoritetsskydd m.m. (mom. 11)Per (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 58börjar med "Enligt 2 kap." och på s. 59 slutar med"yrkandena 1-3" bort ha följande lydelse:Regeringsformen utgår från att majoritetsbeslut ärden beslutsform som bäst gagnar demokratin ochfolkstyrelsens princip. Enligt utskottets mening börökad hänsyn tas också till minoritetens legitimaintressen. I linje härmed anser utskottet attminoritetsskyddet bör stärkas generellt vid beslutom lagstiftning som innebär begränsningar i demedborgerliga fri- och rättigheterna. Detta kan skegenom att reglerna om särskilt beslutsförfarande i 2kap. 12 § tredje stycket regeringsformen görstillämpliga på all rättighetsbegränsandelagstiftning. Vidare anser utskottet att grundlagensskydd mot rättighetsbegränsningar bör vara likastarkt oavsett vilken fri- och rättighet det gäller.Detta skulle bl.a. innebära att de allmännabegränsningsgrunderna i 2 kap. 12 § andra stycketregeringsformen blev tillämpliga även vidbegränsningar av t.ex. äganderätten.Europakonventionens bestämmelser om mänskliga fri-och rättigheter skyddas inte mot begränsningar påsamma sätt som regeringsformens motsvarandebestämmelser. Enligt 2 kap. 23 § regeringsformen fårlag eller annan föreskrift inte meddelas i strid medkonventionen. Formellt utgör detta emellertid baraen anvisning för lagstiftaren. Något ytterligaregrundlagsskydd för finns inte.Detta innebär bl.a. att inteomfattas av det skydd mot rättighetsbegränsandelagstiftning som 2 kap. 12 § regeringsformen ger.Enligt utskottets mening bör Europakonventionensrättighetsskydd anpassas till regeringsformens högreskyddsnivå. En sådan anpassning avEuropakonventionens skyddsnivå till den som gällerför regeringsformen kan antingen ske genom attEuropakonventionen upphöjs till grundlag eller genomatt tillämpningsområdet för 2 kap. 12 §regeringsformen utvidgas till att omfatta ävenEuropakonventionen.Regeringen bör återkomma till med förslagom ökat minoritetsskydd vid rättighetsbegränsningar,om förstärkning av skyddet för de mänskliga fri- ochrättigheterna och om ställning ienlighet med vad utskottet anfört. Detta bör medbifall till motion 1999/2000:K206 yrkandena 1-3 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande ökat minoritetsskydd m.m.att med bifall till motion 1999/2000:K206 yrkandena1-3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Översyn av regeringsformen (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 63börjar med "Utskottet har" och slutar med "Motion1998/99:K307 avstyrks" bort ha följande lydelse:Grundlagarna utgör det ramverk som skall klargöravillkoren för hela rättssystemet och de - framförallt regeringsformen - utgör alltså dengrundläggande rättsnormen. Enligt utskottets meningär det därför centralt att denna rättsnorm är djuptförankrad i den kulturtradition som i sina grunddragomfattas av svenska folket. Den nuvarandeförfattningen utgår i hög grad från etträttspositivistiskt betraktelsesätt, där rättendefinieras operationellt, dvs. rätt är det somlagstiftarna kallar rätt. Rätten ingår emellertidsom ett undersystem i ett samhälle, där degrundläggande värdena - etiken - utgör ettsammanhållande band. Utskottet anser därför atträttsnormen skall ta sin utgångspunkt i det som äretiskt godtagbart och alltså förankras i den svenskaoch västerländska kulturtraditionen. mening är det nödvändigt att genomföra enöversyn av de svenska grundlagarna utifrån dettaperspektiv. Grundlagarna skall präglas av enmänniskosyn som beaktar människans värde,förutsättningar, behov och ansvar. En sådan översynskall i mindre grad behandla det politiskabeslutande systemet och de olika institutionerna iförvaltningen och i stället fokusera på grundlagarnasom rättsnorm.Utskottet anser att översynen bör syfta till attsortera ut rättspositivismen ur regeringsformen, attfastställa och utöka de mänskliga fri- ochrättigheterna och deras rättsliga konsekvenser iregeringsformen, som till exempel rätten till livoch integritet, föräldrarätten och den negativaföreningsfriheten, att överväga möjligheten att görafamiljen till rättssubjekt, att inrätta enförfattningsdomstol, att inskrivasubsidiaritetsprincipen som arbetsverktyg imaktdelningen, att införa ett förstärktgrundlagsskydd för de kommunala nivåerna, att varjeinstitution som har domstols befogenhet också skallarbeta och sammansättas som domstol, att övervägadiskrimineringsskydd för människans integritetoberoende av religion, ålder, ras, kön, sexuellidentitet, ekonomisk eller social ställning,funktionshinder, etnisk eller politisk tillhörighet,att förstärka äganderätten.Vad utskottet anfört om en översyn avregeringsformen som grundläggande rättsnorm bör medbifall till motion 1998/99:K307 ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande översyn av regeringsformenatt med bifall till motion 1998/99:K307 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,Särskilda yttrandenÖversyn av regeringsformenPer (), (), () och () anför:I motion 1998/99:K307 påfordras en större översyn avregeringsformen enligt i motionen angivnariktlinjer. Också Moderata samlingspartiet föreslåri olika sammanhang betydande förändringar iregeringsformen. Det kan finnas skäl att, när den nupågående avslutat sittarbete, pröva om inte en mera samladgrundlagsöversyn skulle vara lämplig för att bedömakvarstående förändringskrav i ett sammanhang.Nationell handlingsplan för mänskligarättigheterPer () och anför:Jag delar utskottsmajoritetens uppfattning att deönskemål som framförs i motion 1999/2000:K356yrkandena 6 och 8 torde bli tillgodosedda genom deåtgärder som statsrådet uttalatatt regeringen ämnar vidta. Emellertid vill jagunderstryka vikten av att arbetsgruppen tillsätts såsnart som möjligt och att den nationellahandlingsplanen mot rasism och främlingsfientlighetpresenteras för .