bet · GN01AU7 · 2000-05-11 00:00:00 — Antalet tillsvidareanställningar är be-gränsat. Kännetecknande för de konstnärliga och litterära yrkesutövarnasarbetsmarknad är i stället tidsbegränsade anställningar och kortare uppdrag.Många frilansande konstnärer är ständigt inskrivna på arbetsförmedlingenoch blir därmed att betrakta som långtidsinskrivna. Flera av konstnärerna ärockså beroende av icke konstnärliga försörjningsarbeten, s.k. brödjobb. Tillskillnad från den övriga arbetsmarknaden finns det inga tecken på att efter-frågan ökar eller att arbetslösheten minskar.Med hänsyn till kulturarbetsmarknadens särdrag är det uppenbart att storagrupper inom kulturområdet kan komma att bli aktuella för aktiviteter, anserKLYS, som tar upp fyra punkter som rör aktivitetsgarantins utformning ochtillämpning på kulturarbetsområdet.För det första bör man ta hänsyn till kulturarbetsmarknadens särart vid ut-formningen av regelsystemet. Tillämpningen av definitionerna av långtidsar-betslösa och långtidsinskrivna på kulturarbetsmarknaden måste utgå frånverkligheten på kulturarbetsmarknaden.För det andra bör insatser inom aktivitetsgarantin i den utsträckning denomfattar kulturområdet ge stöd till utbildnings- och utvecklingsmöjligheterför de professionella yrkesutövarna.För det tredje bör det vara möjligt att inom ramen för aktivitetsgarantinavbryta för korta frilansarbeten.För det fjärde bör det ske en samordning inom AMV och ett samråd medkonstnärsorganisationerna för att säkerställa att aktivitetsgarantin inte medföoönskade effekter på kulturarbetsmarknaden.MotionerI två motioner behandlas frågor som rör kulturen och kulturarbetarnas ar-betsvillkor.Centerpartiet hävdar i partimotion A21 att undersökningar visar att miljö-ombyte är det främsta skälet till varför ungdomar flyttar och att dessa van-ligtvis flyttar från arbetslöshet till arbetslöshet. Detta visar enligt partietkulturen har en stor betydelse för den geografiska rörligheten. Centerpartietanser därför att arbetsmarknadspolitiken även måste ha ett kulturperspektivför att skapa incitament för en ökad rörlighet ut till landets regioner (yrk. 9I motion A16 tar () upp ett antal frågor som rör kulturarbe-tarna. Motionären anser att det är viktigt att man skapar förutsättningar förkulturarbetare att leva utifrån sina specifika villkor (yrk. Vidare är detviktigt att man vid utformningen av aktivitetsgarantin tar särskild hänsyn tillolika yrkesgruppers särskilda förutsättningar (yrk. Motionären har i ochför sig ingenting emot att det upprättas individuella handlingsplaner. Hon villdock betona att det är angeläget att man ser till att det vid arbetsförmedling-arna finns den kompetens som krävs för att kunna beakta kulturarbetarnassärställning (yrk. Motionären påpekar att kulturarbetarnas arbetssituationkräver särskilda arbetsmarknadspolitiska program. Hon föreslår att regering-en ges i uppdrag att ta fram program som är anpassade efter kulturarbetarnassituation (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeInledningsvis kommer utskottet att behandla mera övergripan-de fråga om kulturens betydelse för den geografiska rörligheten. Utskottetvill i denna del anföra följande.Utskottet delar i och för sig uppfattning att tillgången påkultur är en faktor som kan bidra till den geografiska rörligheten. mening bör man dock inte överskatta detta förhållande. Utskottetär övertygat om att det även finns andra faktorer som i hög grad påverkarmänniskors benägenhet att flytta. Oavsett hur det förhåller sig med detta kanutskottet konstatera att utformningen av arbetsmarknadspolitiken har storbetydelse för kulturen eftersom många kulturutövare för sitt uppehälle ärberoende av arbetslöshetsförsäkringen och de arbetsmarknadspolitiska åtgär-derna. Utskottet vill dock betona att det huvudsakliga syftet med arbetsmark-nadspolitiken måste vara att i första hand öka anpassningsförmågan på ar-betsmarknaden. Utskottet är därför inte berett att göra något tillkännagivandei enlighet med vad som anförts i motion A21 yrkande 9 (c). Motionen av-styrks därför.Utskottet övergår härefter till att behandla frågor som bl.a. rör kulturarbe-tarnas villkor på arbetsmarknaden.Kulturarbetarna har en mycket speciell arbetsmarknad. Antalet tillsvidare-anställningar är mycket begränsat. I stället dominerar tidsbegränsade anställ-ningar och kortare uppdrag. Många kulturarbetare har långa perioder undervilka de är inskrivna vid arbetsförmedlingen och de är också beroende aversättningar i form av arbetslöshetsersättning eller arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Detta förhållande innebär att stora delar av kulturområdet är starktberoende av hur arbetsmarknadspolitiken utformas.Utskottet vill erinra om att det vid elva orter finns specialförmedlingar somriktar sig till arbetssökande konstnärer. Vidare har det sedan i januari 1999pågått ett försök med arbetsförmedling vid centrumbildningarna. Försöketskulle ha avslutats i vår men i vårpropositionen (prop. 1999/2000:100 s. 122)föreslås att försöket förlängs året ut. Regeringen har även aviserat underutgiftsområde 17 att försöket skall permanentas (se samma prop. s. 184).Utskottet vill också peka på ett försök med Kulturarvs-IT, en satsning somskall pågå och riktas till personer med större funktionshinder. I dettprojekt har 25 arbetslösa kulturarbetare anställts som arbetsledare. Vidarepågår ett försök med en s.k. tredje anställningsform. Av vårpropositionen (seprop. s. 184) framgår att regeringen även anser att detta försök bör perma-nentas. AMS har också på uppdrag av regeringen läm-nat en redovisning av hur förmedlingen av arbetsmarknadspolitiska åtgärdermed riktning mot kulturarbetsmarknaden ytterligare kan utvecklas. Av rap-porten framgår bl.a. att effekterna av arbetsmarknadspolitiska åtgärder förkonstnärer är goda. Programmen leder till arbete i större utsträckning företablerade konstnärer än för oetablerade. AMS gör den bedömningen attspecifika program för konstnärer är en mindre lämplig väg. I ett sådant sy-stem finns uppenbara risker för inlåsning och bidragsberoende. Den flexibi-litet i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som regeringen aviserat kom-mer enligt AMS förhoppningsvis att kunna ge ett större utrymme för det somi dag rubriceras "otraditionella insatser" och där utrymmet upplevs somalltför begränsat när det gäller satsningar på den konstnärliga arbetsmarkna-den. Utskottet utgår från att regeringen i det fortsatta arbetet kommer attbeakta dessa synpunkter.Utskottet övergår slutligen till frågan om hur införandet av aktivitetsga-rantin kommer att påverka kulturarbetarna.Som framhållits ovan har kulturarbetarna en speciell arbetsmarknad somdelvis präglas av helt andra förhållanden än som råder inom andra yrken.Givetvis bör det enligt utskottets mening finnas möjlighet att beakta olikagruppers problem. Vid behandlingen av förslaget om aktivitetsgarantin (av-snitt 3) förklarar utskottet att man vid utformandet av åtgärden måste tasärskilda hänsyn till olika yrkesgruppers förutsättningar. Enligt utskottetsmening gäller det särskilt kulturarbetarna. En oro som framförts från bl.a.KLYS är att definitionen av långtidsinskriven som den tillämpas på arbets-förmedlingarna innebär att etablerade kulturarbetare snabbt kommer attomfattas av aktivitetsgarantin eftersom de varvar tillfälliga uppdrag medperioder av arbetslöshet. Enligt nuvarande regler avregistreras (avaktualise-ras) de inte som arbetssökande vid arbetsförmedlingarna under dessa upp-drag och därför kommer de att betraktas som långtidsinskrivna. Enligt ut-skottets mening bör inte aktivitetsgarantin riktas till personer som har regel-bundna uppdrag. Utskottet utgår därför från att regeringen beaktar de olikagruppernas situation på arbetsmarknaden när definitionen av långtidsinskriv-na bestäms. Utskottet vill dock klargöra att det även inom denna yrkesgruppkan finnas personer som bör omfattas av aktivitetsgarantin. Utformningen avregelsystemen får inte innebära att vissa grupper i praktiken får en form avyrkesförsäkring.Som utskottet redan konstaterat skall aktivitetsgarantin vara ett slags ram-insats inom vilken man kan genomföra en mängd olika åtgärder. Det är vik-tigt att framhålla att den enskildes medverkan i aktivitetsgarantin skall byggapå en individuell handlingsplan som arbetsförmedlingen låter upprätta isamråd med den enskilde och att den utformas så att den så långt som möjligtstärker den enskildes möjlighet att få ett reguljärt arbete. Genom en sådankonstruktion ges den enskilde möjlighet att påverka aktivitetens utformning.Utskottet utgår från att aktiviteten skall kunna avbrytas med olika former avarbete.Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett att göra något tillkänna-givande med anledning av vad som anförts i motion A16.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motion A16 yrkandena 1-4 (mp). beträffande mål och inriktningatt avslår motionerna 1999/2000:A15 yrkandena 1 och 6,1999/2000:A17 yrkande 2, 1999/2000:A18 yrkandena 1-4,1999/2000:A19 yrkandena 1, 2 i motsvarande del, 4 och 5,1999/2000:A20 yrkandena 1 och 2 samt 1999/2000:A21 yrkandena 1,3 och 13,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande lämpligt arbete m.m.att avslår motion 1999/2000:A20 yrkande 4,res. 2 (kd)3. beträffande 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkringatt med anledning av propositionen punkt 3 i motsvarandedel antar 9 § i det i propositionen enligt bilaga 1 framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring medden ändringen att p. 4 skall ha följande lydelse: "aktivt söker ettlämpligt arbete men inte kan få ett sådant arbete."res. 3 (m, kd, fp)4. beträffande utvärdering av regelförändringar i arbetslös-hetsförsäkringenatt avslår motion 1999/2000:A19 yrkande 7,res. 4 (fp)5. beträffande förändrad arbetslöshetsförsäkringatt avslår motionerna 1999/2000:A15 yrkande 9,1999/2000:A20 yrkande 10 och 1999/2000:A21 yrkande 4,res. 5 (m)res. 6 (kd)res. 7 (c)6. beträffande avslag på förslaget om aktivitetsgaranti m.m.att avslår motion 1999/2000:A15 yrkandena 3 och 4,res. 8 (m)7. beträffande förutsättningar och villkor för aktivitetsgarantim.m.att med anledning av propositionen punkt 4 och med av-slag på motionerna 1999/2000:A14 och 1999/2000:A20 yrkande 5godkänner vad som anförts om aktivitetsgaranti,res. 9 (kd)8. beträffande äldres arbetsmarknadatt avslår motion 1999/2000:A19 yrkande 8,res. 10 (fp)9. beträffande reguljära studieratt som sin mening ger regeringen till känna vad som an-förts om möjligheten att anvisa reguljära studier,res. 11 (m)10. beträffande särskilt anställningsstödatt med anledning av propositionen punkt 5 och med av-slag på motionerna 1999/2000:A15 yrkande 5 och 1999/2000:A20 yr-kande 6 godkänner vad som anförts om särskilt anställningsstöd,res. 12 (m)res. 13 (kd)11. beträffande ändring i lagen om anställningsskyddatt med bifall till propositionen punkt 2 antar det enligtbilaga 1 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) omanställningsskydd,12. beträffande utvärdering av särskilt anställningsstödatt avslår motion 1999/2000:A19 yrkande 9,res. 14 (fp)13. beträffande övergångsarbetsmarknaderatt avslår motion 1999/2000:A21 yrkande 11,res. 15 (c)14. beträffande regelförenklingar m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A20 yrkande 7 och1999/2000:A21 yrkande 6,res. 16 (m) - motiv.res. 17 (kd)res. 18 (c)res. 19 (fp) - motiv.15. beträffande ersättning för deltagande i ungdomsgarantiatt avslår motion 1999/2000:A20 yrkande 8,res. 20 (kd)16. beträffande lagreglering av arbetsmarknadspolitiska pro-gramatt med bifall till propositionen punkt 1 antar det enligtbilaga 1 framlagda förslaget till lag om arbetsmarknadspolitiska pro-gram,17. beträffande lagen om arbetslöshetsförsäkringatt med bifall till propositionen punkt 3 i motsvarande delantar det enligt bilaga 1 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1997:238) om arbetslöshetsförsäkring i den mån det inte omfattas avvad utskottet hemställt ovan,18. beträffande rätt till aktivitetsstöd vid vägledning m.m.att med bifall till propositionen punkterna 6 och 7 god-känner vad som föreslagits om rätt till aktivitetsstöd vid vägledningoch arbetslivsinriktad rehabilitering och om den tid som en arbets-marknadspolitisk aktivitet får pågå,19. beträffande avveckling av utbildningsstödatt med bifall till propositionen punkt 8 godkänner att ut-bildningsstödet slopas,20. beträffande försäkringsskydd vid deltagande i arbetsmark-nadspolitiska åtgärderatt avslår motion 1999/2000:A17 yrkande 1,21. beträffande samordning av försörjningsstödatt avslår motion 1999/2000:A21 yrkande 2,22. beträffande flyttningsbidrag m.m.att avslår motion 1999/2000:A21 yrkande 10,res. 21 (c)23. beträffande utbildningsgarantiatt avslår motion 1999/2000:A21 yrkande 5,res. 22 (c)24. beträffande särskilda insatser för personer med arbetshan-dikappatt med bifall till propositionena) punkt 9 godkänner att stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen m.m.skall avse personer med arbetshandikapp,b)c) punkt 10 godkänner att stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen skallkunna lämnas för företagare och fria yrkesutövare,d)e) punkt 11 godkänner att stöd skall kunna lämnas för reparation avhjälpmedel på arbetsplatsen,f)g) punkt 12 godkänner att stöd skall kunna utgå till personligt biträ-de vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska program,h)i) punkt 13 godkänner att stöd av SIUS-konsulent skall kunna läm-nas , samtj)k) punkt 14 godkänner att stöd till skyddat arbete hos offentliga ar-betsgivare () inte får lämnas inom konkurrensutsatt verk-samhet,l)25. beträffande möjligheter till överklagande av vissa beslut omstödatt avslår motion 1999/2000:A19 yrkande 10,res. 23 (fp)26. beträffande arbetsmarknadsnämnderatt som sin mening ger regeringen till känna vad som an-förts om en arbetsmarknadsnämnd i varje kommun och om utseendeav ledamöter i arbetsmarknadsnämnden,27. beträffande ledning och styrning m.m.att avslår motionerna 1999/2000:A15 yrkande 7,1999/2000:A19 yrkandena 2 i motsvarande del och 3 samt1999/2000:A20 yrkande 9,res. 24 (m)res. 25 (kd)28. beträffande svenska ESF-rådetatt avslår motion 1999/2000:A15 yrkande 8,res. 26 (m)29. beträffande förmedlingens personalatt med avslag på motionerna 1999/2000:A15 yrkande 2 imotsvarande del, 1999/2000:A19 yrkande 6 och 1999/2000:A20 yr-kande 3 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om medel för personalförstärkningar,res. 27 (m)res. 28 (fp)30. beträffande belöningssystematt avslår motionerna 1999/2000:A15 yrkande 2 i motsva-rande del och 1999/2000:A20 yrkande 3 i motsvarande del,res. 29 (m)res. 30 (kd)31. beträffande valideringatt avslår motion 1999/2000:A21 yrkande 8,res. 31 (kd, c)32. beträffande rehabiliteringsansvaratt avslår motion 1999/2000:A21 yrkande 12,res. 32 (c)33. beträffande individuella kompetenskontonatt avslår motion 1999/2000:A21 yrkande 7,res. 33 (m, c)34. beträffande kulturperspektiv på arbetsmarknadspolitikenatt avslår motion 1999/2000:A21 yrkande 9,res. 34 (c)35. beträffande kulturarbetares arbetsvillkoratt avslår motion 1999/2000:A16 yrkandena 1-4.Stockholm den 11 maj 2000På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaAndersson (c), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), HenrikWestman (m), (), () och CarlingeWisberg (v). Mål och inriktning (mom. 1)(), (), (), KentOlsson (m), (), (), ()och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 1 Mål och inriktning bort haföljande lydelse:Parallellt med att arbetsmarknadsutskottet behandlat prop. 1999/2000:98Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt och utarbetat dettabetänkande med anledning av propositionen har utskottet också behandlat2000 års ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) och utarbetatyttrandet AU3y.Frågor om mål och inriktning på arbetsmarknadspolitiken behandlas i bådadessa sammanhang. I detta betänkande redovisar utskottet nedan vissa gene-rella ståndpunkter om mål och inriktning men utvecklar också sina syn-punkter på vissa frågor som behandlas i betänkandet.Ekonomisk politikTillväxten i den svenska ekonomin är bättre än . Sysselsättning-en ökar och arbetslösheten sjunker som räntan och inflationen ärlåg. Det är därför förvånande att den budget som regeringen presenterar, efteratt större poster av engångskaraktär har tagits bort, uppvisar ett strukturelltunderskott för de närmaste åren.Dagens goda konjunktur med ökad sysselsättning leder till minskade stat-liga utgifter för transfereringar som statens intäkter ökar. Om rege-ringen inte lyckas få balans i budgeten under så gynnsamma förhållanden,vad kommer då att hända när konjunkturen vänder?Trots den ökning av sysselsättningen som har skett , måsteutskottet notera att den aktuella situationen på arbetsmarknaden visar tydligatendenser till att det både finns en omfattande arbetslöshet och en ökandebrist på arbetskraft. är flera hundra tusen personer utan arbete iSverige. Jämfört med är drygt 400 000 färre sysselsatta, detta trotsatt antalet personer i arbetsför ålder har ökat med ca 100 000. visarundersökningar - från bl.a. - att den mer akuta brist påkvalificerad arbetskraft inom tjänstesektorn som uppstod nuockså börjar att visa sig inom verkstadsindustrin. Av barometer för framgår en kraftig ökning avbristen på kvalificerade tekniker/ingenjörer, jämfört med den förra mätning-en . anger av företagen, mot , att det ärbrist på denna typ av arbetskraft, den högsta siffran . som talar om brist på yrkesarbetare har också fördubblats sedanfebruari . av företagen inom tele- och elektronikin-dustrin talar om brist , mot drygt hälften i november.Det anförda visar att företagen har stora problem med att få tagpå utbildad och yrkeskunnig arbetskraft. Om svårigheterna ökar ytterligare ärrisken för flaskhalsar och överhettning uppenbar, vilket i sin tur utgör ettstort hot mot tillväxten och medför en ökad risk för inflation.Sammanfattningsvis skulle utskottet vilja se fler förslag om strukturellaförändringar av skatterna och ett sänkt skattetryck, färre och enklare reglerför företagen, modernare arbetsrätt och reformer i socialförsäkringssystemen.Endast genom att aktivt stimulera ökat företagande kan den goda tillväxtenoch ökningen av sysselsättningen bibehållas på lång sikt.Arbetsmarknadspolitikens inriktningErfarenheter från andra länder visar att en sådan massarbetslöshet som drab-bade som en följd av den stora konjunkturnedgången i början av1990-talet lätt blir permanent, eftersom många individer helt tappar kontak-ten med arbetsmarknaden. Utskottet anser därför att det är mycket angelägetatt det vidtas kraftfulla åtgärder för att öka sysselsättningen och minskaarbetslösheten för att därigenom förhindra att massarbetslösheten permanen-tas.För att sysselsättningen skall kunna öka måste politiken skapa förutsätt-ningar så att fler företag kan växa och flera riktiga arbeten skapas. För attuppnå detta krävs en offensiv politik för att öka tillväxten. Skatterna på fö-retagande och arbete måste sänkas. Modernare och bättre anpassade regel-verk krävs för att underlätta startande och drivande av företag. De flestatorde vara överens om att flertalet av de nya arbeten som behövs måstekomma inom den privata sektorn. Bättre förutsättningar måste därför skapasför att denna sektor, och då främst tjänstesektorn, skall kunna växa. Blandannat bör särskilda lättnader införas för de hushållsnära tjänsterna. Framförallt genom att skapa regler som möjliggör en utvidgning av marknaden förhushållsnära tjänster kan ett stort antal nya arbetstillfällen skapas. Genom ensådan marknad kan många ungdomar få chansen till arbete. Härutöver måstedet vidtas ett flertal andra åtgärder för att underlätta framväxten av nya ar-betstillfällen i en växande tjänstesektor, exempelvis olika typer av tjänster fhushåll och industri.För att tjänstesektorns expansion inte skall hindras i onödan krävs, som förövriga branscher, en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen hardärför en viktig roll när det gäller att hjälpa arbetslösa att finna arbete ocharbetsgivarna att finna arbetskraft. I denna process måste arbetsförmedlingenaktivt verka för att den arbetssökande ökar sin rörlighet.Den nya arbetsmarknad som har växt fram ställer allt högre krav på kom-petens hos den enskilde. Kunskaper blir fort gamla. Arbetsmarknaden kom-mer därför att av den enskilde kräva en kontinuerlig kompetensutveckling.Det har således uppstått ett intimt samband mellan utbildning, kompetensut-veckling och tillväxt. De skärpta kraven påverkar grund- och gymnasiesko-lan, utbildningen därefter samt i hög grad också kompetensutvecklingen iarbetslivet.Med hänsyn till den ökade rörligheten på arbetsmarknaden kommer fråganom kompetens att alltmer bli en fråga för individen. Genom att införa ettpersonligt utbildningskonto eller kompetenskonto ges den enskilde möjlighetatt själv välja när han eller hon vill utbilda sig. Härigenom görs det livslånglärandet möjligt. Utbildningskontot eller kompetenskontot finansieras genomatt den enskilde medges skatteavdrag för de medel som avsätts på samma sättsom nu sker för avsättning till pensionsförsäkringar. Beskattning sker när denenskilde använder pengarna för utbildning. Även arbetsgivaren kan ges rättatt avsätta lika mycket som den enskilde. Genom ett system med dessa hu-vuddrag förbättras möjligheterna till fort- och vidareutbildning för vuxna.LönebildningLönebildningen är av central betydelse för hur tillväxten i ekonomin skallutvecklas och därmed även för sysselsättningsutvecklingen. För att den godatillväxten skall kunna bibehållas och sysselsättningen öka krävs att lönernabestäms utifrån hur den övriga ekonomin utvecklas. Om lönerna tillåts stigaför mycket ökar risken för överhettning och i slutändan inflation. Lönebild-ningen är i första hand ett ansvar för arbetsmarknadens parter. Indirekt kanemellertid regering och riksdag på ett verkningsfullt sätt påverka villkorenför lönebildningen. Områden som är i behov av förnyelse är bl.a. arbetsrättenoch arbetslöshetsförsäkringen. Även det arbetsmarknadspolitiska områdetmåste reformeras så att reglerna förenklas och antalet åtgärder reduceras ochinriktas mer på att den enskilde skall återgå till en riktig anställning.ArbetsrättArbetsrätten måste förändras så att den motsvarar de krav som förhållandenapå dagens arbetsmarknad ställer. Framför allt måste reglerna bli mer flexiblaså att det blir lättare att på lokal nivå träffa avtal som är bättre anpassadedet enskilda företagets eller den anställdes förutsättningar och behov. Blandannat måste det bli lättare både att visstidsanställa och att anlita personal fbemanningsföretag.I avvaktan på en mer genomgripande översyn av arbetsrätten bör ett flertalmindre förändringar kunna göras. Som exempel kan nämnas att konfliktreg-lerna bör ses över och att fackets tolkningsföreträde i olika lagar ersättas avmedel för konfliktlösning som regleras i kollektivavtal. Vidare bör det ilagstiftningen vad gäller rätten till stridsåtgärder införas ett proportionalitkrav.Med en reform av arbetsrätten i enlighet med utskottets rekommendationerskulle få en mer flexibel arbetsmarknad som skulle ge bättre förut-sättningar för tillväxt. Härigenom skulle fler människor kunna få möjlighettill arbete och en god lönebildning underlättas.ArbetslöshetsförsäkringenArbetslöshetsförsäkringen är inte anpassad till en modern arbetsmarknad.Den måste förändras i en rad avseenden för att främja arbetsmarknadensfunktionssätt och för att underlätta lönebildningen.Försäkringen skall inte vara en permanent försörjningskälla utan en om-ställningsförsäkring. Arbetslöshetsförsäkringen bör vara allmän och obligato-risk. Den skall ge ökade incitament för den enskilde att finna ett nytt arbetemen också bygga på en rimlig inkomstrelaterad ersättning. Försäkringenskall bidra till att ge den enskilde trygghet att pröva något nytt. Den bör istörre utsträckning än finansieras med egenavgifter eftersom högreegenfinansiering motverkar att det träffas avtal som leder till ökad arbetslös-het.