bet · GO01NU3 · 2000-11-30 00:00:00 — Dessa förslag följdes upp ifinansutskottets behandling av ärendet ireservationer av företrädare för respektive parti.Företrädarna för och degröna anslöt sig i finansutskottets behandling tillregeringens förslag till utgiftsram för dettautgiftsområde vad avser budgetåret 2001.Målen för och inriktningen avenergipolitikenÖvergripande mål för energipolitikenI budgetpropositionen erinras om att den svenskaenergipolitikens mål är att på kort och lång sikttrygga tillgången på el och annan energi på medomvärlden konkurrenskraftiga villkor för att främjaen god ekonomisk och social utveckling i Sverige.Energipolitiken skall skapa villkoren för eneffektiv energianvändning och en kostnadseffektivsvensk energiförsörjning med låg negativ påverkan påhälsa, miljö och klimat samt underlättaomställningen till ett ekologiskt uthålligtsamhälle.Energipolitiken skall bidra till ett breddatenergi-, miljö- och klimatsamarbete iÖstersjöregionen. Övriga relevanta mål förenergipolitiken framgår av det beslut som riksdagenfattade om riktlinjer förenergipolitiken (prop. 1996/97:84, bet.1996/97:NU12). Indikatorer för resultat avenergipolitiken har tagits fram i den plan föruppföljning och utvärdering av insatserna för detenergipolitiska programmet som tidigare redovisatsför (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 21,bet. 1999/2000:NU3).Politikområdet energipolitiken indelas i tvådelområden, energimarknadspolitik och politik förett uthålligt energisystem. I det senare delområdetåterfinns energipolitiska program föromställning och utveckling av energisystemet.Programmets huvudinriktning är en långsiktigsatsning på forskning, utveckling och demonstrationav ny energiteknik. Programmet löper över ensjuårsperiod t.o.m. år 2004.Enligt riktlinjerna för energipolitiken skulle enreaktor i ställas av före den 1juli 1998. Regeringsrätten beslutade emellertid imaj 1998 att inhibera regeringens beslut omavställning av den första reaktorn i avvaktan på etträttsligt avgörande. meddeladeRegeringsrätten att regeringens beslut skulle ståfast. ställdes den förstareaktorn av, efter det att ett preliminärt avtal omersättning till kraftverkets ägare slutits mellanstaten, och . De åtagandensom följer av avtalet har godkänts av (prop. 1999/2000:63, bet. 1999/2000:NU11).Den andra reaktorn i skall enligtriktlinjerna för energipolitiken ställas av före den1 . Ett villkor för stängningen av denandra reaktorn i är att bortfallet avelproduktion kan kompenseras genom tillförsel av nyelproduktion och minskad användning av el. Dennafråga behandlar utskottet senare i betänkandet medanledning av regeringens skrivelse 2000/01:15 om denfortsatta omställningen av energisystemet m.m.Mål för energimarknadspolitikenI budgetpropositionen sägs att målet förenergimarknadspolitiken är att främja en säkertillgång på el till ett rimligt pris, liksom enutveckling av el- och gasmarknadsreformerna bådenationellt och internationellt.Energimarknadspolitiken skall stimulera till ökadkonkurrens och effektivitet på värmemarknaden.Utskottet kommer att behandlamotioner om vissa elmarknadsfrågor. tar utskottetställning till regeringens förslag ibudgetpropositionen om bl.a. Svenska kraftnätsinvesterings- och finansieringsplan och vissa frågorom försörjningstrygghet av el med anledning avväckta motioner. i detta betänkande behandlassom en del av energimarknadspolitiken regeringensförslag i proposition 1999/2000:134 om införande avett samlat system för att främja förnybarelproduktion.Målen för ett uthålligt energisystemDelområdet omfattar, som tidigare nämnts, detprogram för omställning och utveckling avenergisystemet som godkändes av (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12). Programmet ärindelat i kortsiktiga och långsiktiga åtgärder.Åtgärder på kort siktDe kortsiktiga åtgärderna syftar till att under denärmaste åren ersätta bortfallet av elproduktionfrån . Åtgärderna omfattar bidragför att minska elanvändningen, bidrag tillinvesteringar i elproduktion från förnybaraenergikällor samt åtgärder för effektivareenergianvändning. Målet är att uppnå en årligkompensation för kraftbortfallet uppgående tilltotalt . Elanvändningen föruppvärmning av bostäder och lokaler skall minska med1,och tillförseln av el från förnybaraenergikällor skall utökas med 1,5 TWh.Den totala planeringsramen för det kortsiktigaprogrammet är drygt 3 miljarderkronor. Åtgärderna innefattar investeringsstöd förminskad elanvändning och stöd för utbyggnad avbiobränslebaserad kraftvärme, vindkraft ochsmåskalig vattenkraft. Vidare stimulerasutvecklingen och användningen av energieffektivteknik genom teknikupphandling, information,rådgivning och utbildning samt provning av varor ochutrustning. Dessutom ges stöd till kommunalenergirådgivning.Inom tre huvudområden har bl.a. följande mål sattsupp:Åtgärder för att minska elanvändningen:Fjärrvärmebidragen skall minska den årligaelanvändningen med 1,5 TWh.Åtgärder för att öka tillförseln av el frånförnybara energikällor: Bidragen till investeringari biobränslebaserad kraftvärme skall öka den årligaelproduktionen från biobränsleeldad kraftvärme med0,, bidragen till investeringar ivindkraftverk skall öka den årliga elproduktionenfrån landbaserad vindkraft med ,och bidragen till investeringar i småskaligvattenkraft skall öka den årliga elproduktionen frånsmåskalig vattenkraft med inom fem år.Åtgärder för effektivare energianvändning:Teknikupphandling av energieffektiv teknik skallbidra till utveckling och marknadsintroduktion av nyenergieffektiv teknik medan provning, märkning ochcertifiering av samt information om energikrävandeutrustning skall stimulera till en utveckling av merenergieffektiv teknik och skapa bättreförutsättningar för konsumenterna att få kunskap omel- och annan energikrävande utrustning.Åtgärder på lång siktMålet för satsningen på forskning, utveckling ochdemonstration av energiteknik är att under denärmaste tio till femton åren kraftigt öka el- ochvärmeproduktionen från förnybara energikällor ochutveckla kommersiellt lönsam teknik förenergieffektivisering. Energiforskningen skall bidratill att stabila förutsättningar skapas för ettkonkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelseoch utveckling av den svenska industrin.Energiforskningen skall också bidra till ett breddatenergi-, miljö- och klimatsamarbete iÖstersjöregionen.För anvisas drygt 5 miljarderkronor för det långsiktiga programmet. I denna delav programmet ingår stöd till energiforskning,forskning om energisystemet, forskningssamarbete medländerna i , stöd till introduktion av nyenergiteknik samt stöd till etanolproduktion frånskogsråvara.Inom tre områden har bl.a. följande mål satts upp:Energiforskning: Målet med satsning på forskning,utveckling och demonstration av ny energiteknik äratt kraftigtöka el- och värmeproduktionen från förnybaraenergikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknikför energieffektivisering.Energiteknikstöd: Målet är att stödja forsknings-och utvecklingsinsatser som är strategiska förteknikutvecklingen på området.Energipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatser: Målet är att få kunskap omförutsättningar och kostnadsförhållanden för s.k.gemensamt genomförande inom ramen för åtagandenunder klimatkonventionen.Övergripande utvärdering av energipolitiskaprogramUnder fick två konsultföretag i uppdragav att göra en utvärdering avde två första verksamhetsåren inom 1997 årsenergipolitiska program. Resultatet av utvärderingenutgör grund bl.a. för regeringens bedömning av omvillkoren för stängning av den andra reaktorn iBarsebäcksverket kan uppfyllas.De båda konsultföretagens uppdrag skilde sig åt ivissa avseenden. Den ena utvärderingen - genomfördav danska företaget -avsåg det energipolitiska programmet i sin helhet,medan den andra - utförd av -fokuserade strikt på de aspekter som är direktkopplade till villkoren för stängning av den andraBarsebäcksreaktorn, d.v.s. programmets kortsiktigadel samt den s.k. elpanneskatten.Därutöver har under år 2000redovisat en långsiktig strategi för arbetet medforskning och utveckling, demonstration,teknikupphandling och marknadsintroduktion inomenergiområdet och i en rapport vidareutvecklat såvälredovisningen och uppföljningen som strategin förgenomförandet av det långsiktiga programmet.När det gäller de nämnda utvärderingarna varden gemensamma slutsatsen från de tvåkonsultföretagen att de kortsiktiga åtgärderna intekommer att kunna nå den samlade ersättning på 3 TWhsom är målet för åtgärderna vid programtidens slutår . Utskottet återkommer senare till frågan omförutsättningarna för stängning av den andrareaktorn i bl.a. mot bakgrund avden genomförda utvärderingen.När det gäller bedömningen av åtgärderna på långsikt finns det, enligt utvärderingen, ett behov avatt tydliggöra målstrukturen och att utvecklarelevanta resultatmått. I rapporten erinras om attde uppsatta målen för de långsiktiga åtgärderna hartvå huvudinriktningar, dels vad gäller forskning ochkompetensuppbyggnad, dels vad gäller utveckling avny och effektivare energiteknik. Utvärderarnakonstaterar att det inte finns några kvantitativaoch tidsbestämda mål uppsatta för de långsiktigaåtgärderna. Det sägs också att frågan huruvida målenom att etablera relevant forskning av hög kvalitetär uppfyllda kommer att kunna bedömas först vidavslutning av de enskilda forskningsprogrammen ochprojekten.Regeringens bedömning av utvärderingarna av 1997 årsenergipolitiska programI budgetpropositionen meddelar regeringen attbedömningen av om villkoren för avställning av denandra reaktorn i är uppfyllda kommer attredovisas i en särskild skrivelse till . Iskrivelsen, sägs det, kommer dessutom regeringen attredovisa sina ställningstaganden till den fortsattaomställningen av energisystemet. Skrivelsenbehandlas, som tidigare nämnts, senare av utskotteti detta betänkande.Regeringen lämnar i budgetpropositionen ingenbedömning av resultatredovisningen påpolitikområdesnivå med anledning av den genomfördautvärderingen av energipolitiska program.Däremot gör regeringen vissa överväganden underenskilda anslag med anledning av specifikresultatinformation.Revisionens iakttagelserRiksrevisionsverket har lämnat enrevisionsberättelse med invändning för avseende . Avrevisionsberättelsen framgår att bristande styrning,analys och kvalitetssäkring sammantaget har medförtväsentliga fel i årsredovisningen. Regeringenkonstaterar att till följdav denna kritik har genomfört eller planerar attgenomföra ett flertal åtgärder för att förbättrakvalitetssäkringen i redovisningen. Regeringen avseratt kontinuerligt följa det arbete som myndighetengenomför för att förbättra ekonomiadministrationen.När det gäller revisionens iakttagelser förAffärsverket finns ingenredovisning från regeringens sida ibudgetpropositionen.MotionernaI motion 2000/01:N305 (s) sägs att energipolitikenspelar en viktig roll för strävan att skapa ett imiljöhänseende långsiktigt hållbart samhälle. Det ärmed en väl avvägd energipolitik som man på bästasätt påverkar industrins och samhälletsansträngningar för att alla skall arbeta mot de målsom har fastställts i Agenda 21-dokumentet, lyderbudskapet. Men, skriver motionärerna,energipolitiken måste ha en sådan utformning att dentar hänsyn till förutsättningarna för denelintensiva industrin.De goda erfarenheter som finns från införande avnaturgas i bl.a. och talar för attgöra naturgasen till en större del i den svenskaenergiförsörjningen, enligt vad som sägs i motion2000/01:N334 (s).Statens roll bör inskränkas till att fastställa despelregler som skall gälla på marknaden i allmänhetoch i synnerhet vad gäller miljö, säkerhet ochberedskap, anförs i motion 2000/01:N242 (m).Regeringens ambitioner att detaljreglera och styraenergimarknaden medför att osäkerheten om de villkorsom skall gälla ökar, heter det. Investeringar somkräver långsiktighet fördröjs eller uteblir, vilketinverkar negativt på dynamiken på energimarknaden.Motionärerna menar att det är marknaden - utifrån despelregler som staten anger avseendesäkerhetsaspekter och miljö - som skall styraenergiproduktionens sammansättning. Regeringensomfattande stöd- och bidragspolitik avseende blandannat minskad elanvändning, förnybara energikälloroch effektivare elanvändning har, påtalas det imotionen, i flera utvärderingar visat sig varamisslyckade. Motionärernas budskap är att denförtida avvecklingen av kärnkraften leder tillallvarliga, negativa konsekvenser församhällsekonomin, miljön och jobben.Riksdagsbeslutet om en förtida avveckling avkärnkraften måste därför rivas upp, är slutsatsen. Imotionen berörs också AB:s roll ienergipolitiken. Här anförs att det statliga bolagetbör bli ett strikt affärsdrivande energiföretag sompå likvärdiga villkor med andra företag offensivtdeltar i den alltmer internationellt integreradeenergimarknaden. Enligt motionärerna kräver dettaatt börsintroduceras och privatiseras.I motion 2000/01:N257 (m) sägs att det finns mycketstarka skäl för att genomföra en bredmiljökonsekvensanalys av kommande effekter förmiljön av en kärnkraftsavveckling i Sverige.Motionärerna anser att inte klarar utställdamål för minskade koldioxidutsläpp vid en avvecklingav kärnkraften. Det föreligger, hävdas det, en klaropinion hos svenska folket mot en förtida avvecklingav kärnkraften. Mot denna bakgrund menarmotionärerna att det är rimligt att svenska folket iny folkomröstning skall få ta ställning till ombefintliga svenska kärnkraftverk skall drivas sålänge de är miljömässigt säkra och det är ekonomisktmotiverat.Energipolitiken borde vara ett instrument för attnå övergripande mål som konkurrenskraft, god miljöoch välfärd, heter det i motion 2000/01:N224 (m).Motionärerna menar att varje energislag skallanvändas där det är mest effektivt, vilket bäst skerpå en fri, konkurrensutsatt energimarknad. Detuttalas också att bör ompröva inställningentill naturgas. Naturgas är, enligt vad som sägs imotionen, det bränsle som ger allra högst elutbyte ikraftvärmeproduktion och de lägstautsläppen av hälsofarliga ämnen.I motion 2000/01:N320 (m) uttalas att stängningenav har medfört en import av elektricitetsom produceras i danska kolkraftverk, vilket innebäratt utsläppen av koldioxid ökat med persekund, eller drygt mer koldioxid perdygn. I motionen berörs också konkurrenssituationenpå marknaden för naturgas. Det hänvisas till att deti dag endast finns en väg för tillförsel av naturgastill , vilket motionärerna anser har enbegränsande verkan när naturgasmarknaden håller påatt avregleras. Risken är stor, sägs det i motionen,att dagens system med rätt för bara ett företag attimportera gasen till begränsar konkurrensenpå gasmarknaden.Sveriges energiförsörjning skall tryggas genom enlångsiktig och medveten energipolitik med fastaspelregler där inhemska förnybara energikällor ochbränslen utgör en växande bas, är temat i motion2000/01:N262 (kd). Detta innebär, enligtmotionärerna, att investeringar i biobränslebaseradkraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraftmåste stödjas liksom den fortsatta utvecklingen avsolenergi och ny teknik. I motionen sägs attstängningen av den första reaktorn i harlett till ökade koldioxidutsläpp. Därför måsteSverige, enligt motionärernas uppfattning, i EUdriva frågan om en miniminivå på koldioxidavgifter.På denna punkt hänvisas till att lägger enkoldioxid- och svavelavgift i konsumtionsledet påden elektricitet som importeras från . Danskkolkraft kan däremot försäljas till utanmotsvarande avgifter, vilket ger den ett mycketförmånligt pris på den svenska energimarknaden.I motion 2000/01:N213 (kd) begärs att synen pånaturgas i företagstäta bygder skall omprövas.Motionären anser att tyvärr haft en tvekandeinställning till naturgas. Detta alternativ harkommit i skymundan i debatten mellankärnkraftsanhängare och biobränsleanhängare, menarmotionären. I industrin är det dock ett annatenergislag - oljan - som främst skall ersättas avnaturgas, heter det.Den svenska energipolitikens mål bör vara att inomramen för en ekologiskt bärkraftig utveckling påkort och lång sikt skapa förutsättningar för attförse landet med förnybar energi på ett sätt sommedför att bl.a. näringslivet ges konkurrenskraftigavillkor och hushåll rimliga totalkostnader, lyderbudskapet i motion 2000/01:N387 (mp). Enligtmotionärerna har aldrig klart uttrycktvilken säkerhetsnivå den kräver av den svenskakärnkraften. I motionen anges att kärnkraften skallavvecklas med en kombination av lagreglering(avvecklingslag) och ekonomiska styrmedel (skatt påkärnkraftsel). Det gäller vidare, anförs det, att fåreaktorägarna att till fullo betala sina risk- ochmiljökostnader.Vissa kompletterande uppgifterI utskottets energipolitiska betänkande (bet. 1996/97:NU12 s. 40) underströks vikten av attde energipolitiska programmen blir föremål för enkontinuerlig och ingående uppföljning och attuppnådda resultat ställs mot anvisade resurser ochuppställda mål för åtgärderna. Utskottet anfördeockså att resultatredovisningen bör byggas upp kringett antal lämpliga s.k. nyckeltal på en förriksdagen anpassad nivå och attresultatredovisningen bör göras i samlad form.Resultatredovisningen bör, menade utskottet, geinformation dels om hur insatta medel har använts,dels - - om åtgärdernas effekter.Hösten 1997 utvecklade utskottet (bet. 1997/98:NU2s. 12) sina synpunkter på regeringensresultatredovisning. Då sades att det är viktigt attriksdagen inledningsvis i det nyaomställningsprogrammet - men även fortsättningsvis -får del av en relevant uppföljningsinformation somär uppdelad på berörda verksamhetsområden där t.ex.antalet beviljade ansökningar, påbörjadeforskningsprogram, beräknade sparnivåer etc. kanutläsas. Först på inställer sig fråganom vilka effekter som insatserna har medfört.I budgetpropositionen för (prop.1999/2000:1 utgiftsområde 21, s. 18) nämndes attdåvarande Närings- och i juni1998 hade tillsatt en arbetsgrupp för att lämnaförslag till en plan för uppföljning och utvärderingav energipolitiska program. Arbetsgruppens förslagutgick bland annat från de beslutssituationer somresultaten skall användas i. De beslutssituationersom särskilt uppmärksammades var bland annat denårliga resultatredovisningen, bedömningar av omvillkoren för avställning av den andra reaktorn iBarsebäck är uppfyllda, hur framtida avställning avkärnkraftsreaktorer skall genomföras samtutvärderingar i efterhand av det energipolitiskaprogrammet. Planen publicerades i sin helhet våren2000 i rapporten för uppföljning ochutvärdering av energipolitiska program (Ds2000:14).Utskottet konstaterade i sin behandling avregeringens resultatredovisning (bet.1999/2000:NU3 s. 10) att i redovisningen var deuppnådda effekterna av programmet betydligt bättrebelysta än vad fallet varit tidigare. Informationenvar i princip inriktad på en mer ändamålsenligverksamhetsindelning, vilket utskottet tidigare hadeframfört önskemål om. I betänkandet behandladesockså en kartläggning av de hittillsvarandeeffekterna års energipolitiska programgenomförd av en extern konsult - - samt vissa uppgifter frånEnergimyndigheten och hänvisade näringsministerBjörn i ett svar på eninterpellation (1999/2000:377) av ()till att på ett aktivt sätt deltagit iden pågående omstruktureringen av energimarknadenoch att företaget stärkt sin position såväl i Nordensom i . Han erinrade om att är detstörsta svenska elproduktionsföretaget och svararför en stor del av såväl den svenska som dennordiska elproduktionen. Näringsministernsuppfattning var att bolaget i kraft av sin storlekoch med sin stora tillgång på kompetens är en viktignationell resurs på energiområdet. Slutsatsen isvaret var att skall förbli i statligägo, och näringsministerns bedömning var attVattenfall har den ekonomiska styrka som behövs föratt vara en stark aktör och trygga kundernastillgång på el till rimligt pris.Utskottet har vid tidigare tillfällen (bet.1996/97:NU12 s. 46, bet. 1997/98:NU2 s. 24 och bet. 1998/99:NU8 s. 27) anfört att detär av avgörande betydelse att har enenergipolitisk roll när det gäller att aktivtmedverka i omställningen av energisystemet. Vadbeträffar ägarfrågan har utskottet ansett attVattenfall bör förbli i statlig ägo. Någon breddningav ägandet i företaget har därför inte varitaktuell. Andra uppfattningar om harframförts i reservationer (senast m, kd, fp; c, mp).Riksdagen behandlade regeringensförslag till en ny naturgaslag (prop. 1999/2000:72,bet. 1999/2000:NU12). Därvid framhöll utskottet atthuvudmotivet för den nya lagstiftningen är attförutsättningar skall skapas för en effektivkonkurrens på naturgasmarknaden. Ett flertalnaturgasföretag som fungerar som distributörerpå den svenska marknaden är bundna av traditionellaoch långsiktiga leveransavtal, s.k. take or pay-kontrakt. Dessa kontrakt innebär att de svenskadistributörerna är skyldiga att köpa en viss mängdnaturgas eller åtminstone betala för gasen underkontraktstiden. Berörda kontrakt löper ut under åren2001-2005. En marknadsöppning skulle, enligt denbedömning som utskottet gjorde ,kunna leda till problem för de företag somfortfarande är bundna av kontrakten. Det nämndesockså i betänkandet att natur- och gasmarknadenkommer att öppnas helt 2006. Dentotala marknadsöppningen innebär attledningsägare kommer att vara skyldiga att påskäliga villkor ansluta andras naturgasledningar ochtransportera naturgas för samtliga kunders räkning.I en reservation (m, kd, fp) anfördes att en förtidaavveckling av kärnkraften innebär ökade risker föratt ånyo tvingas in i nya storskaligaenergisystem som i sin tur skapar ett tryck påintroduktion av naturgas i stor skala. I en annanreservation (mp) uttalades att användningen avfossilgas kommer att leda till ökadekoldioxidutsläpp och en risk för att fossilgaskommer att ersätta biobränslen.I lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (den s.k.kärntekniklagen) anges att den som har tillståndtill kärnteknisk verksamhet skall svara för att deåtgärder vidtas som behövs för att på ett säkertsätt hantera och slutförvara uppkommet kärnavfalloch använt kärnbränsle och att avveckla samt rivaanläggningar. Finansieringen av avveckling ochrivning samt omhändertagande av använt kärnbränsleoch kärnavfall regleras i lagen (1992:1537) omfinansiering av framtida utgifter för använtkärnbränsle m.m. Kärnkraftsföretagen betalar enavgift per producerad kilowattimme el (för år 2000är den genomsnittliga avgiften per kWh) somsamlas i den statligt kontrolleradeKärnavfallsfonden. /2000 fannsdrygt i fonden. För att täckaoplanerade händelser, som medför kostnader som intetäcks av Kärnavfallsfonden, skall kraftföretagenäven ställa säkerheter till staten.Säkerhetsbeloppen granskas och fastställs påsamma sätt som avgifterna. Det ankommer påRiksgäldskontoret att pröva kraftföretagenssäkerheter, som därefter skall godkännas avregeringen.Enligt atomansvarighetslagen (1968:45), som byggerpå två internationella konventioner, ansvararinnehavare av atomanläggningar för skador somuppkommer till följd av olyckor i atomanläggningar,t.ex. kärnkraftsreaktorer och olyckor i samband medtransport av atomsubstanser. Ansvaret är strikt,dvs. oberoende av vållande, och begränsat till ettvisst belopp per olycka, vilket skall vara täckt avförsäkring. Detta belopp är sedan den 1 juli 1995bestämt till 175 miljoner s.k. särskildadragningsrätter (ca ). Ombeloppet inte är tillräckligt för att ersättauppkomna skador kan ytterligare ersättning betalasav statsmedel.I en nyligen framlagd proposition om ändringar iatomansvarighetslagen (prop. 2000/01:41) behandlasfrågan om ett utökat skadeståndsansvar förinnehavare av atomanläggningar. Regeringen anser attskadeståndsansvaret i första hand bör bäras avkärnkraftsindustrin. Ett obegränsat ansvar bördärför införas . Ett sålångtgående ansvar strider dock mot den nuvarandelydelsen av om skadeståndsansvarpå atomenergins område. I avvaktan på attPariskonventionen revideras - ett arbete som pågår -föreslår regeringen att det högsta belopp sominnehavaren av en atomanläggning i ansvararför skall höjas från 175 till 300 miljoner särskildadragningsrätter, vilket motsvarar omkring 3,3miljarder kronor.