bet · GO01NU4 · 2000-10-24 00:00:00 — När gruppundantagetinfördes visade prisjämförelser att ICA-handlarnahade lägst priser.Utskottet vill också framhålla att om det samarbetesom nu är möjligt inom ramen för gruppundantagetskulle försvinna, skulle det innebära att ICA-handlarna diskrimineras i jämförelse med helägdakedjor, såsom och . Enligt utskottetsmening borde det vara en självklarhet attregelsystemet skall ge alla aktörer på en marknadsamma förutsättningar och att konkurrensneutralitetgaranteras.Som redovisats pågår ett arbete inom regeringen medatt införa ett nytt svenskt gruppundantag förvertikala avtal avsett att gälla från den 1 januari2001. Detta arbete befinner sig dock fortfarande påberedningsstadiet. Hur bestämmelserna slutgiltigtkommer att se ut är således inte klart. Inte hellerär det möjligt att i förväg uttala sig om hurrättstillämpningen kommer att utfalla. mening är det därför inte tillräckligtatt förlita sig på ett eventuellt nytt svensktgruppundantag för vertikala avtal. Omglesbygdshandelns behov skall tillgodoses ochkonkurrensneutralitet råda bör alltså det nugällande gruppundantaget bibehållas.Ett ytterligare skäl för att förlängagruppundantaget är det moderniseringsarbete sompågår inom EU. Som nämnts är inriktningen att nyaregler skall kunna träda i kraft eventuellt redanden . Då borfaller behovet av detgruppundantag för vertikala avtal som regeringenavser införa . Enligt utskottetsmening förefaller det irrationellt att slopa ettsystem som har fungerat bra och införa ett nytt därman inte vet hur det kommer att fungera, särskiltnär det rör sig om en så pass begränsad tid somcirka två år.Riksdagen bör sålunda uttala att det nuvarandegruppundantaget för kedjor i detaljhandeln skallfortsätta att gälla även efter . tidigare anfört är det grundläggandemotivet för gruppundantaget konsumentintresset. Omdet skulle visa sig att en fortsatt tillämpning avgruppundanataget inte skulle gynna detta intressemåste frågan prövas på nytt. Med ett sådantuttalande av som utskottet förordar blirde tidigare nämnda motionerna 1999/2000:N47 (m),1999/2000:N46 (kd), 1999/2000:N50 (c) och1999/2000:N51 (fp) helt tillgodosedda i berördadelar och tillstyrks av utskottet. Motionerna1999/2000:N45 (m) och 1999/2000:N49 (mp) blir ocksåtill en del tillgodosedda. Motion 1999/2000: N44(m), som berör införande av någon form av köpplikt,avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande gruppundantag för kedjor idetaljhandelnatt med bifall till motionerna 1999/2000:N46yrkande 5, 1999/2000:N47 yrkande 9,1999/2000:N50 yrkande 1 och 1999/2000: N51yrkande 14, med anledning av motionerna1999/2000:N45 och 1999/2000:N49 yrkandena 1-3och med avslag på motion 1999/2000: N44 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.6. Etableringshinder för detaljhandeln(mom. 6)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet ometableringshinder för detaljhandeln bort ha följandelydelse:Utskottet anser - i likhet med vad som anförs imotionerna 1999/2000:N47 (m) och 1999/2000:N51 (fp)- att bör uttala sig omkonkurrenseffekterna av handelsändamålet idetaljplan. Detta har i praktiken fungerat som enkommunal etableringskontroll och ett avskaffandeskulle bidra till ökad konkurrens inom främstdetaljhandelns område. Regeringen tog ett steg ikonkurrenshämmande riktning när den år 1997återinförde möjligheten för kommunerna att ianvändningsbestämmelser för kvartersmark ochbyggnader bl.a. särskilja handel med livsmedel.Denna möjlighet till etableringskontrollleder till en högre prisnivå. Utskottet vill ocksåpeka på att (1987:10) ger engrannkommun möjlighet att formulera krav som ipraktiken kan hindra att nya etableringar och därmedökad konkurrens kommer till stånd.Dessa frågor som rör ändringar i planlagstiftningentillhör visserligen bostadsutskottetsberedningsområde men konkurrensaspekterna medför,enligt utskottets mening, att det är motiverat förriksdagen att i detta sammanhang markera ettställningstagande. bör alltså ställa sigbakom vad utskottet här har anfört. De bådamotionerna 1999/2000:N47 (m) och 1999/2000:N51 (fp)tillstyrks därmed i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande etableringshinder fördetaljhandelnatt med anledning av motionerna 1999/2000:N47yrkande 10 och 1999/2000:N51 yrkande 28 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.7. för små länder(mom. 8)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omEG:s konkurrensregler för små länder bort haföljande lydelse:Det finns enligt utskottets mening - och i likhetmed vad som anförs i motion 1999/2000:N51 (fp) - enrisk att internationellt verksamma företag med sinbas i små EU-länder kan komma att missgynnas av EG:skonkurrenslagstiftning. Generellt sett böravgränsningen av en relevant marknad inteautomatiskt sättas lika med de aktuellanationsgränserna. Oberoende av om det negativabeslutet i fråga om Volvo-Scania-affären var helt ienlighet med gällande regler väcker det frågan omföretag med sin bas i små länder missgynnas relativtföretag från stora länder. har ofta en stark ställning påhemmamarknaden. Om denna då är liten kan enstrukturaffär vara acceptabel enligt EG-regler omden sker i ett stort land men anses strida motkonkurrensreglerna om den sker i ett litet land. Idet nyssnämnda konkreta fallet borde den s.k.tredjepartsaccessen till lastbilsverkstäder ocksåbeaktas.Det förefaller inte utan vidare rimligt att enomfattande internationell strukturaffär skallavgöras av koncentrationsgraden på en mycket litendel av företagets marknad. Det finns en uppenbarrisk att utformats utantillräcklig hänsyn till den nya situation somuppstår i och med euron och att reglerna därmed ipraktiken missgynnar internationella företag med sinbas och sitt ursprung i små länder. Denna aspekt påEG:s konkurrensregler bör diskuteras mellanmedlemsländerna. bör anmoda regeringen attarbeta för att en sådan diskussion och analys kommertill stånd. Därmed tillstyrks den nämnda motionen iberörd del.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande försmå länderatt med bifall till motion 1999/2000:N51 yrkandena12 i denna del och 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.8. Konkurrensskadeavgift (mom. 9,motiveringen)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), ()och () anser att utskottetsställningstagande i avsnittet omkonkurrensskadeavgift bort ha följande lydelse:Utskottet anser, som tidigare nämnts, att eneffektiv konkurrensövervakning är viktig ursamhällsekonomisk och konsumentpolitisk synpunkt.Det lagförslag som regeringen lägger fram rörandekonkurrensskadeavgiften och som innebär att - vidfastställande av denna avgift - hänsyn skall tastill om företaget i väsentlig mån underlättatutredningen kan utskottet acceptera.I motion 1999/2000:N51 (fp) lyfts vissa frågor framsom bör beaktas i det arbete som Utredningen omeffektivare regler för bekämpning avkonkurrensbegränsningar skall bedriva. Det rörutredning av möjligheten att ge företag lättnader ikonkurrensskadeavgiften om det berörda företagetavslöjar andra företags överträdelser, möjlighet förregeringen eller statliga myndigheter att brytasönder en befintlig företagsstruktur och rätt attreglera styrelseledamotskap i konkurrerande företag.Utskottet känner sympati för tankegångarna imotionen och vill hänvisa till att hänsyn tillsvensk rättstradition måste tas. Utskottet avvaktaremellertid med ställningstagande i dessa frågor tilldess att regeringen återkommer med eventuellaförslag med anledning av utredningens analyser ochöverväganden. Därmed avstyrks den nämnda motionen iberörd del.Förslaget i budgetpropositionen om reglering avinbetalning av konkurrensskadeavgift ser utskottetsom en praktisk hanteringsfråga och tillstyrker detdärmed.9. Konkurrensskadeavgift (mom. 9)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omkonkurrensskadeavgift bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en effektivkonkurrensövervakning är viktig ur samhällsekonomiskoch konsumentpolitisk synpunkt. Det lagförslag somregeringen lägger fram rörandekonkurrensskadeavgiften och som innebär att - vidfastställande av denna avgift - hänsyn skall tastill om företaget i väsentlig mån underlättatutredningen kan utskottet acceptera. Utskottet villemellertid - i likhet med vad som anförs i motion1999/2000: N51 (fp) - lyfta fram vissafrågor som bör beaktas i det arbete som Utredningenom effektivare regler för bekämpning avkonkurrensbegränsningar skall bedriva.Enligt utskottets mening är regeringen inne påfarliga vägar när man vill utreda möjligheten att geföretag lättnader i konkurrensskadeavgiften om detberörda företaget avslöjar andra företagsöverträdelser, således ett slags betalda "tjallare".Utskottet vill hänvisa till vad som föreslagits iFolkpartiets rättspolitiska program om att s.k.kronvittnen endast får användas i begränsadutsträckning inom strikt angivna ramar och där demisstänkta biträds av försvarare. Detta är någothelt annat än det angiverisystem som tycks föresvävaregeringen. Utskottet vill redan nu markera att ettsystem med kronvittnen inte kan accepteras.Utskottet bedömer inte heller att regeringen ellerstatliga myndigheter har sådana kvalifikationer attbedöma en lämplig företagsstruktur att dessa bör gesmöjlighet att bryta sönder en befintlig struktur.Förslaget att reglera styrelseledamotskap ikonkurrerande företag bygger också på enverklighetsfrämmande tilltro till regleringarseffekter. Även i dessa båda avseenden vill utskottetredan nu markera sina ställningstaganden, vilka börbeaktas i utredningsarbetet.Riksdagen bör anmoda regeringen att genomtilläggsdirektiv eller på annat sätt ge Utredningenom effektivare regler för bekämpning avkonkurrensbegränsningar i uppdrag att i sitt arbetebeakta de frågor som utskottet har angett. Med dettaförbehåll tillstyrker utskottet propositionen iberörd del och motion 1999/2000:N51 (fp) imotsvarande del.Förslaget i budgetpropositionen om reglering avinbetalning av konkurrensskadeavgift ser utskottetsom en praktisk hanteringsfråga och tillstyrker detdärmed.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande konkurrensskadeavgiftatt med bifall till motion 1999/2000:N51 yrkande12 i denna deldelsa) antar det i proposition 1999/2000:140framlagda förslaget till lag om ändring ikonkurrenslagen (1993:20) såvitt avser 28 §,b) antar det i proposition 2000/01:1utgiftsområde 24 framlagda förslaget till lag omändring i konkurrenslagen (1993:20),dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.10. Taxisamverkan (mom. 10)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omtaxisamverkan bort ha följande lydelse:Utskottet avvisar - i linje med vad som anförs imotionerna 1999/2000:N47 (m), 1999/2000:N46 (kd) och 1999/2000:N50 (c) -regeringens förslag om införande av ettlegalundantag för taxisamverkan. Förslaget innebäratt de beställningscentraler som har fler än 30taxifordon hotas att slås sönder och kan förväntasmedföra att det blir färre och större aktörer påtaximarknaden. Utvecklingen kan bli som i Skellefteådär, efter ett utslag i , detidigare enskilda taxiföretagen gick samman i ettnytt större företag. Effekten blev alltså att deberörda taxiägarna övergick från att vara egnaföretagare till att bli anställda. För konsumenternablev det ingen förändring till det bättre. Attinföra ett legalundantag baserat på antal fordonleder också till tröskeleffekter, oberoende avvilken gräns för samverkan som väljs.Samverkande taxiföretag har, enligtkonkurrenslagen, möjlighet att hos Konkurrensverketansöka om individuellt undantag. Vid prövningen ianslutning till en sådan ansökan måste, enligtutskottets mening, effekterna för konsumenterna ochde speciella förhållanden som gäller i glesbygdentillmätas stor betydelse. Det är mycket viktigt atten god service avseende taxi-tjänster kanupprätthållas i glesbygden, inte minst när detgäller sjukresor, skolskjuts, färdtjänst, etc.Vidare är det angeläget att väga in miljöaspekter.Vid långa transporter kan det urmiljöeffektivitetssynpunkt vara en vinst omsamordning mellan utresa och återresa kanåstadkommas, t.ex. genom en beställningscentral.När det gäller kommunernas upphandling avtaxitjänster vill utskottet peka på den möjlighetsom dessa har att dela upp det aktuella området igeografiskt sett mindre områden. Därigenom kan ävensmå beställningscentraler och små taxiföretag ges enmöjlighet att konkurrera med stora aktörer. Dettakan vara till gagn såväl för de små företagen somför kommunerna.En annan omständighet som kan verkakonkurrensfrämjande är de bestämmelser omprisinformation för taxitrafik som börjar gälla den1 . Enligt föreskrifter(VVFS 1999:177) skall på utsidan på fordonet finnasredovisning av taxiföretagets samtliga tariffer.Dessutom skall redovisas ett jämförelsepris avseendeen typresa bestående av färd som tar 15minuter, inklusive eventuell grundavgift.Jämförelsepriset skall anges med svart text mot gulbakgrund och i tydligt större format än övriginformation. Enligt vad utskottet erfarit kan prisetpå den angivna typresan skilja sig mycket mellanolika beställningscentraler - prisskillnader på upptill har noterats. Angivande av jämförpriserbör underlätta för konsumenterna och därmed innebäraen ökad konkurrens mellan taxiföretagen.Regeringen har, som nämnts, aviserat att den avseratt införa ett gruppundantag från den 1 januari 2001för de beställningscentraler som har högst 35 %av den relevanta marknaden.Generellt sett bör, enligt utskottets mening,konkurrenslagens två huvudbeståndsdelar - förbud motkonkurrensbegränsande samarbete mellan företag ochförbud mot missbruk av dominerande ställning - varautgångspunkten för att beivra alla eventuellasamverkansformer inom taxinäringen som är skadligaur konkurrenssynpunkt. Detta innebär att de berördataxiföretagen skall kunna visa att en aktuellsamverkan inte är skadlig eller att - i det fall attdet rör sig om ett dominerande företag - detta inteuppträder på ett sätt som är skadligt förkonkurrensen och konsumentintresset.Det har emellertid visat sig att isin tillämpning inte har ansett sig kunna tillåtasamverkan i beställningscentraler i sådanutsträckning som, enligt utskottets mening, ärrimlig. bör därför anmoda regeringen attskyndsamt återkomma till med förslag tillde ändringar av konkurrenslagen som erfordras föratt sådan samverkan skall vara tillåten. Därmed blirmotionerna 1999/2000:N47 (m), 1999/2000:N46 (kd) och1999/2000:N50 (c) tillgodosedda i berörda delar ochtillstyrks av utskottet. Motionerna 1999/2000:N48(s), 1999/2000:N51 (fp) och 1999/2000:N49 (mp)avstyrks i motsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande taxisamverkanatt med bifall till motionerna 1999/2000:N46yrkande 6, 1999/2000:N47 yrkande 11 och1999/2000:N50 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1999/2000:N48, 1999/2000:N49 yrkande4 och 1999/2000:N51 yrkande 15dels avslår det i proposition 1999/2000:140framlagda förslaget till lag om ändring ikonkurrenslagen (1993:20) såvitt avser 6, 18 d,och18 e §§,dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.11. Taxisamverkan (mom. 10)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omtaxisamverkan bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i likhet med vad som anförs imotion 1999/2000:N51 (fp) - att regeringens förslagom legalundantag för taxisamverkan har fått enolycklig utformning. Förslaget innebär att enskildaföretagare kan undgå förbudet genom att avstå frånatt vara företagare och i stället bli anställda,vilket kan förväntas medföra att det blir färre ochstörre aktörer på taximarknaden. Utvecklingen kanbli som i där, efter ett utslag iMarknadsdomstolen, de tidigare enskildataxiföretagen gick samman i ett nytt större företag.Effekten blev alltså att de berörda taxiägarnaövergick från att vara egna företagare till att blianställda. För konsumenterna blev det ingenförändring till det bättre.En gräns av det slag som regeringen föreslårinnebär vidare besvärande tröskeleffekter. För atthålla dessa på en, i förhållande till den nuvarandebranschstrukturen, rimlig nivå bör gränsen i ställetsättas till 100 taxifordon.Konkurrenspolitikens fokus är konsumenten. Densamverkan i beställningscentral som legalundantagetmöjliggör bidrar till en ökad konsumentnytta.Särskilt betydelsefullt är det för att servicen iglesbygden skall kunna upprätthållas. Detta berörs inågra motioner, bl.a. motion 1999/2000:N49 (mp).Vidare innebär en högre gräns för antal taxifordonatt miljöaspekterna har större möjlighet att blitillfredsställande tillgodosedda. Vid långatransporter kan det ur miljöeffektivitetssynpunktvara en vinst om samordning mellan utresa ochåterresa kan åstadkommas, t.ex. genom enbeställningscentral.Utskottet vill vidare peka på den möjlighet somkommunerna har att vid sin upphandling avtaxitjänster dela upp det aktuella området igeografiskt sett mindre områden. Därigenom kan ävensmå beställningscentraler och små taxiföretag ges enmöjlighet att konkurrera med stora aktörer. Dettakan vara till gagn såväl för de små företagen somför kommunerna.En annan omständighet som kan verkakonkurrensfrämjande är de bestämmelser omprisinformation för taxitrafik som börjar gälla den1 . Enligt föreskrifter(VVFS 1999:177) skall på utsidan på fordonet finnasredovisning av taxiföretagets samtliga tariffer.Dessutom skall redovisas ett jämförelsepris avseendeen typresa bestående av färd som tar 15minuter, inklusive eventuell grundavgift.Jämförelsepriset skall anges med svart text mot gulbakgrund och i tydligt större format än övriginformation. Enligt vad utskottet erfarit kan prisetpå den angivna typresan skilja sig mycket mellanolika beställningscentraler - prisskillnader på upptill har noterats. Angivande av jämförpriserbör underlätta för konsumenterna och därmed innebäraen ökad konkurrens mellan taxiföretagen.Utskottet förordar alltså att legalundantagetsräckvidd skall utsträckas till 100 taxifordon.Regeringen bör noga följa utvecklingen avrättstillämpningen i denna fråga och på lämpligtsätt hålla informerad. Med det anfördatillstyrker utskottet motion 1999/2000:N51 (fp) iberörd del. De övriga motionerna, 1999/2000:N48 (s),1999/2000:N47 (m), 1999/2000:N46 (kd), 1999/2000:N50(c) och 1999/2000:N49 (mp), avstyrks i motsvarandedelar.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande taxisamverkanatt med bifall till motion 1999/2000:N51 yrkande15 och med avslag på motionerna 1999/2000:N46yrkande 6, 1999/2000:N47 yrkande 11,1999/2000:N48, 1999/2000:N49 yrkande 4 och1999/2000:N50 yrkande 2dels antar det i proposition 1999/2000:140framlagda förslaget till lag om ändring ikonkurrenslagen (1993:20) såvitt avser 6, 18 doch18 e §§, dock med ändrad lydelse av densistnämnda paragrafen enligt förslag i bilaga 4,dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.12. Samverkan inom lantbruket (mom. 11)Per , , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omsamverkan inom lantbruket bort ha följande lydelse:De lagändringar som regeringen föreslår beträffandelegalundantaget för lantbruket reser, enligtutskottets mening, frågor av principiell natur.Förslaget om att en primärförenings prissättning -när föreningen svarar för försäljningen av varor somi någon mening är inlevererade till den - skallfalla utanför förbudet enligt 6 § konkurrenslageninnebär att den tidigare tillämpade tumregeln på marknadsandel inte längre skall gälla. Företrädareför har framfört tillutskottet att detta kan medföra allvarligasnedvridningar av konkurrensen.I propositionen sägs beträffande tillämpningen avdet svenska legalundantaget, som tidigareredovisats, att en sådan tillämpning kan ske sålångt det kan anses förenligt med EG-rätten. Ytterstskulle detta kunna komma att prövas av EG-domstolen.Utskottet finner det högst otillfredsställande omriksdagen med öppna ögon skulle fatta beslut om enlag som - på goda grunder - kan befaras strida motEG-rätten. har riktatkritik mot de nuvarande reglerna. Förbundet anserprincipiellt att konkurrenslagens tillämpning påjordbruksområdet bör regleras i enlighet medreglerna i den aktuella EG-förordningen (26/62).Denna förordning undantar jordbruketsprimärproduktion från artikel 81.1, dvs förbud motsamarbete, men omfattar inte trädgårds- ochskogsnäringarna. Den svenska ordningen står alltsåinte i överensstämmelse med vad som gäller inom EU iövrigt. Mot denna bakgrund bör hela frågeställningenses över. bör anmoda regeringen attgenomföra en sådan översyn.Riksdagen bör sålunda anmoda regeringen attskyndsamt återkomma till med ettklargörande av rättsläget. I avvaktan på ett sådantklargörande avstyrker inte utskottet de bådalagändringarna i propositionen. Det nyssnämndalagförslaget innebär en anpassning tillrättsutvecklingen. Det andra förslaget gäller attdefinitionerna av vad som avses med jordbruks-,trädgårds- och skogsprodukter skall placeras i ensärskild lag och är motiverat av att de bestämmelsersom det tidigare hänvisades till nu har upphört.När det gäller frågan om konkurrensneutralitetmellan de aktörer som omfattas av legalundantagetoch de fristående köpsågverken vill utskottet - iavvaktan på det begärda klargörandet av rättsläget -peka på den möjlighet sågverken har att hosKonkurrensverket söka individuellt undantag för detaktuella samarbetet. Verket har då att pröva omförutsättningarna enligt 8 § konkurrenslagen äruppfyllda. Det finns två nya omständigheter som kanfå betydelse vid en sådan prövning. Den ena är attändringen av legalundantaget kan innebära en nyfaktor genom att balansen mellan de olika leden kanha ändrats. Den andra omständigheten är EU:s nyariktlinjer för horisontellt samarbete som beräknasbörja gälla /01. Dessa harrelevans för just den typ av samarbete som sågverkenbedriver. Riktlinjerna kommer att beaktas iKonkurrensverkets arbete.Under villkor av ett klarläggande av rättslägettillstyrker utskottet propositionen i berörda delar.Motion 1999/2000:N51 (fp) avstyrks i motsvarandedel.dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande samverkan inomlantbruketatt med avslag på motion 1999/2000:N51 yrkande 32dels antar de i proposition 1999/2000:140framlagda förslagen tilla) lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20),i den mån det inte omfattas av utskottetshemställan i det föregående,b) lag om innebörden av begreppen jordbruks-,trädgårds- och skogsprodukter i konkurrenslagen(1993:20),dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.13. Samverkan inom lantbruket (mom. 11)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omsamverkan inom lantbruket bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i likhet med vad som anförs imotion 1999/2000:N51 (fp) - att det är befogat meden översyn av reglerna för föreningssamverkan inomjordbruks-, trädgårds- och skogsnäringarna, bl.a.mot bakgrund av den kritik som har riktat mot de nuvarandereglerna. Förbundet anser principiellt attkonkurrenslagens tillämpning på jordbruksområdet börregleras i enlighet med reglerna i den aktuella EG-förordningen (26/62). Denna förordning undantarjordbrukets primärproduktion från artikel 81.1, dvs.förbud mot samarbete, men omfattar inte trädgårds-och skogsnäringarna. Den svenska ordningen ståralltså inte i överensstämmelse med vad som gällerinom EU i övrigt. Mot denna bakgrund bör helafrågeställningen ses över. bör anmodaregeringen att genomföra en sådan översyn. Utskottettillstyrker därmed den nyssnämnda motionen i berörddel.I avvaktan på resultat från den begärda översynentillstyrker utskottet de två i propositionenframlagda förslagen till lagändringar. Det ena rör,som nämnts, att en primärförenings prissättning -när föreningen svarar för försäljningen av varor somi någon mening är inlevererade till den - skallfalla utanför förbudet enligt 6 § konkurrenslagen.Förslaget innebär en anpassning tillrättsutvecklingen.