bet · GN01UbU15 · 2000-04-27 00:00:00 — Motionärerna betonarvikten av att lärarutbildningen innehåller avsnitt om folkhälsofrågor. I mo-tion 1999/2000:Ju908 (m) yrkande 3 pekas på att förändringar i elevenspersonlighet kan vara tecken på ett begynnande narkotikamissbruk. Skolanmåste ha en absolut plikt att informera föräldrarna om någon form av oroan-de tendenser börjar visa sig hos barnet. Det är viktigt att skolpersonalenkontinuerligt får fortbildning om droger och lär sig känna igen de symtomoch verkningar som följer av ett drogbruk. Enligt motion 1999/2000:Ub232(m) måste drogundervisningen i skolan fortgå oförtrutet och bli bättre. Läraremåste få ständig fortbildning och få färsk kunskap om vad som händer pådrogfronten. Varje vuxen i skolan måste känna igen symtom och signaler påatt en elev börjat använda droger (yrk. Informationen till föräldrar måsteförbättras. Ett sätt är att barnens lärare fortlöpande informerar föräldrarna oden aktuella drogsituationen och vilka symtom som droganvändning ger,t.ex. vid föräldramöten och utvecklingssamtal och genom Hem- och skolafö-reningar (yrk. 2).Utskottets bedömningSom utskottet har redovisat i det föregående har utskottet under de senasteåren ägnat stor uppmärksamhet åt frågor med anknytning till elevers hälsaoch till ämnet idrott och hälsa, t.ex. i samband med behandling av proposi-tioner och motioner. Utskottet har senast behandlat motionsyrkanden omundervisningen i alkohol, narkotika och tobak () i betänkande1998/99:UbU11 (s. 26-28). Utskottet har ovan även redovisat att en öppenutfrågning om undervisningen i idrott och hälsa och undervisningen omalkohol, narkotika och tobak () anordnades i syfteatt få en djupare bild av verksamheten. Till denna utfrågning var ett stortantal myndigheter och organisationer inbjudna som med olika infallsvinklarbidrog med faktamaterial och synpunkter. En synpunkt som återkom i fleraanföranden under denna utfrågning var att det inte bara handlar om att talaom hur farligt allting är utan att främja hälsa.Utskottet vill åter peka på att i samband med utfrågningen in-formerade om att verket planerar att starta en bred utvärderingav ämnet idrott och hälsa. Denna utvärdering kommer att avse både målen iårskurs 9 i och målen i årskurs 3 i gymnasieskolan. Ämnet idrottoch hälsa har, som utskottet har pekat på i det föregående, ett mycket bretthälsoperspektiv.Skolverket har redovisat en kvalitetsgranskning av under-visningen om tobak, alkohol och andra droger. Utbildningsinspektörernakom fram till att de viktigaste bristerna i skolornas verksamhet när det gällerdenna undervisning är brister i målformuleringar, i uppföljningen av arbetet,i kompetensutveckling för personalen, i fråga om elevmedverkan samt i frågaom samverkan med föräldrarna och det övriga närsamhället. I rapportenframhålls bl.a. att bruk och missbruk av tobak, alkohol och andra droger,riskbeteenden i fråga om sex och samlevnad samt förekomsten av mobbningoch kränkande behandling hänger nära samman och egentligen inte kan delasupp och skiljas från varandra i undervisningen. Därför bör en mer helhetsin-riktad hälsoundervisning och hälsopedagogik utvecklas som omfattar helaskolans organisation och hela dess innehåll. Inspektörerna pekar på att såda-na försök redan pågår i regi och inom ramen för projek-tet Hälsofrämjande skola.Utskottet delar uppfattningen att ANT-undervisningen är en mycket viktigdel av värdegrunden. Det handlar i mycket stor utsträckning om attityder,värderingar och livsstil. Enligt utskottets uppfattning ger kvalitetsgransk-ningen om ANT-undervisningen en mycket god grund för det fortsatta arbe-tet i skolorna med att förbättra och utveckla denna undervisning. Utskottetvill också peka på att ett arbete med värdegrunden i skolan har av-slutats inom . Utskottet hänvisar till vad utskottetanfört under avsnittet om värdegrunden i detta betänkande. Utskottet har bl.a.noterat att arbetar med en fördjupningsstudie om värdegrunden. Idetta arbete skall enligt direktiven (regleringsbrev 2000) ingå verkets arbetemed barns och ungdomars hälsa. Utskottet vill i sammanhanget också hänvi-sa till att har lämnat sitt betänkande Fråndubbla spår till Elevhälsa (SOU 2000:19). Betänkandet kommer att remiss-behandlas. Utskottet noterar vidare att har inrättaten särskild arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av läroplanerna somstyrinstrument. Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete senast den 31 maj2001.När det gäller lärarutbildningsfrågor vill utskottet hänvisa till att regering-en avser att lämna en proposition om en ny lärarutbildning i maj 2000.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna beträffande viktenav fortbildning av skolans personal om ANT-frågor. Varje kommun ochvarje landsting har en skyldighet enligt skollagen 2 kap. 7 § att se till attfortbildning anordnas för den personal som har hand om utbildningen.Kommuner och landsting skall enligt bestämmelserna vinnlägga sig om enplanering av personalens fortbildning.Utskottet är inte berett att ta initiativ till en särskild lagreglering av enskyldighet för skolan att informera föräldrar om förändringar i elevens per-sonlighet (motion 1999/2000:Ju908 yrk. Utskottet utgår från att skolaninformerar föräldrarna om bl.a. elevens sociala utveckling, t.ex. vid utveck-lingssamtal eller på annat sätt.Utskottet vill avslutningsvis understryka att skolan har en mycket betydel-sefull roll när det gäller information om ANT-frågor. Utskottet vill i sam-manhanget peka på vad som anförs i nationella kvalitetsgransk-ning av ANT-undervisningen beträffande elevperspektivet: För att skolansarbete med tobak, alkohol och andra droger skall kunna engagera elevernaoch påverka deras beteenden, bör undervisningen i största möjliga utsträck-ning utgå från deras egna erfarenheter, upplevelser, värderingar och frågor.Eleverna bör ses som en resurs i verksamheten och aktivt engageras i plane-ring och genomförande av ANT-undervisningen. Elevernas engagemang ochegna ansvar för denna verksamhet bör stimuleras, exempelvis genom atttillämpa elevaktiverande och problembaserade metoder i undervisningen.Riksdagen bör med hänvisning till vad utskottet anfört avslå motionerna1999/2000:Ub232 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Ub275 yrkande 20,1999/2000:Ub295 yrkandena 1-3, 1999/2000:Ju908 yrkande 3 och1999/2000:So226 yrkande 11.ReligionskunskapMotionernaKristendomens ställning inom ämnet religionskunskap har tagits upp i fleramotioner. I motion 1999/2000:Ub275 yrkande 4 betonasvikten av att alla elever ges goda baskunskaper i det egna kulturarvet, därkristendomen utgör en viktig kärna. Enligt motion 1999/2000:Ub255 (kd)måste det förutsättas att den värdegrund som fastslogs i läroplanen för grund-skolan (Lpo 94) fortfarande gäller. Motionärerna anser att kristendomenmåste ges det utrymme som behövs för att ge eleverna redskap att jämföramed andra religioner. Liknande synpunkter anförs i motion1999/2000:Ub272 (kd). Även i motionerna 1999/2000:Ub291 (fp) och1999/2000:Ub202 (m) betonas vikten av kristendomens ställning inom ämnetreligionskunskap. I den förstnämnda motionen framhålls dels vikten av attreligionskunskapen i sig ges tillräckligt utrymme, dels att kunskapen omBibeln och den kristna läran som en del av vårt kulturarv ges stort utrymmeinom ämnet. Enligt den sistnämnda motionen måste kristendomens ställninginom ämnet hävdas och stärkas.Utskottets bedömningUtskottet avstyrker yrkandena. Utskottet kan konstatera att det i den nyligenbeslutade nya kursplanen för ämnet religionskunskap i betonasatt västerländsk och därmed också svensk kultur och samhällsutvecklingunder har påverkats och påverkas av kristendomen och dess värde-ringar och att en viktig grund för förståelse av detta är . Samtidigtskall man jämföra vilka uttrycksformer som finns i andra religioner ochlivsåskådningar. I ämnet ingår att studera både de etablerade religionerna ochnya religiösa rörelser och fenomen.Samhällskunskap, praktisk arbetslivsorientering m.m.MotionernaI motion 1999/2000:Fö213 (kd) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om attgrundskolans kursplan i ämnet samhällskunskap skall kompletteras medmålet att eleven efter det nionde skolåret skall vara orienterad om det moder-na samhällets sårbarhet.Enligt motion 1999/2000:Ub212 yrkande 16 fyller denpraktiska arbetslivsorienteringen i en mycket viktig funktion.Den innebär en värdefull möjlighet att låta elever prova på arbetslivet utanförde traditionella könmässiga och sociala ramarna. Arbetslivsorienteringen böråter garanteras en minsta tid i skolan.I motion 1999/2000:Ub275 yrkande 12 betonas viktenav praktiska och estetiska ämnen. Ämnena hemkunskap, bild och idrott ochhälsa är en viktig del av helheten i skolan. Kunskaper i praktiska ämnenmåste få en mer framskjuten plats i undervisningen. För att göra det möjligtatt öka antalet timmar i dessa ämnen måste det totala antalet timmar i grund-skolan ses över.Möjligheterna för hörande elever att lära sig teckenspråk bör öka enligtmotion 1999/2000:Ub308 (s). Motionärerna anser att det är angeläget atttillmötesgå hörande elevers önskan att lära sig teckenspråk. De pekar på attju fler hörande elever som kan teckenspråk desto jämlikare kan döva ochhörande barn umgås på fritiden.Utskottets bedömningUtskottet avstyrker motion 1999/2000:Fö213 yrkande 2 om kursplanen iämnet samhällskunskap i . Utskottet noterar att det i den nyakursplanen för samhällsorienterande ämnen i bl.a. anges följan-de under avsnittet Lokala och globala miljö- och överlevnadsfrågor:Förutom förståelse för det komplicerade samspelet mellan mark, vatten ochluft är det viktigt att insikter skapas om hur förändringar i landskapet och isamhället sker som resultat av kamp och kompromisser mellan olika intres-sen som står i konflikt med varandra. Sådana kunskaper skall ge beredskapför ett konstruktivt förhållningssätt inför såväl lokala som globala föränd-rings- och överlevnadsfrågor.Skolverket har redovisat ett regeringsuppdrag att analyserakonsekvenserna av att den nationella regleringen av den praktiska arbetslivs-orienteringen (prao) har avskaffats. Regeringen har i utvecklingsplanen förförskola, skola och vuxenutbildning (skr. 1998/99:121 s. 73) redovisat attfrågan om prao i kommer att behandlas av den särskilda arbets-grupp för samverkan mellan skola och arbetsliv som tillsatts av Utbildnings-departementet. Enligt vad utskottet erfarit kommer arbetsgruppen inom kortatt redovisa sina resultat. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion1999/2000:Ub212 yrkande 16.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 1999/2000:Ub275yrkande 12 om att de praktiska och estetiska ämnena är en viktig del avhelheten i skolan. Dessa ämnen är betydelsefulla för att utveckla olika delarav elevernas personlighet och intressen. Undervisningen i hemkunskap,slöjd, bild och idrott och hälsa bidrar till elevernas allsidiga utveckling. Utskottet är , liksom tidigare (bet. 1998/99:UbU11 s. 33), inte berett att tillstyrka förslaget om en översyn av antalet timmar i i syfte attgöra det möjligt att utöka antalet timmar i dessa ämnen. Utskottet vill i sam-manhanget än en gång peka på att en femårig försöksverksamhet, där arbeteti skall få organiseras utan en nationellt fastställd timplan, kom-mer att inledas . Utskottet avstyrker yrkandet.Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion 1999/2000:Ub308 attdet är angeläget att tillmötesgå hörande elevers önskan om att lära sig teck-enspråk. Enligt gällande föreskrifter (2 kap. 18 § grundskoleförordningenrespektive 5 kap. 4 § gymnasieförordningen) är detta möjligt både i grund-skolan och gymnasieskolan. Det finns dock för teckenspråk, liksom för vissaandra språk, krav på att minst fem elever skall välja språket för att en kom-mun skall vara skyldig att anordna sådan undervisning. Självfallet är detinget som hindrar att en kommun erbjuder undervisning även om ett mindreantal elever väljer att läsa teckenspråk. Utskottet avstyrker motionen.GymnasieskolanProgram, struktur m.m.MotionernaModeraterna pekar på att (motion 1999/2000:Ub311 yrk. 6) gymnasieskolansläroplan, kursplaner och betygssystem är målstyrda. De anser att det därmedär logiskt att avskaffa den nationella timplanen i gymnasieskolan. Eleverskall kunna läsa in gymnasieutbildning på än de nor-mala tre åren. Systemet med gymnasiepoäng ger bättre förutsättningar attförverkliga målstyrningen av skolan, heter det i motionen.En miniminivå för lärarledd undervisning i gymnasieskolan begärs avKristdemokraterna (motion 1999/2000:Ub236 yrk. Motionärerna anser attdet är viktigt att regeringen ser över gymnasieförordningen för att tydliggöraelevernas rätt till undervisningstid och kraven på lärarledd undervisning.Moderaterna föreslår (motion 1999/2000:Ub311 yrk. 10) en översyn avgymnasieskolans program och struktur. Det är dags att göra en översyn avprogramstrukturen, antalet kärnämnen, utbudet av kurser, utrymmet för detindividuella valet och skolans tillägg, heter det i motionen. Kristdemokrater-na anser (motion 1999/2000:Ub236 yrk. 8) att det behövs en förnyelse av denationella programmen. I motion 1999/2000:Ub260 (m) yrkande 2 betonasvikten av ökad valfrihet. Motionären anser att de tvååriga yrkesinriktadelinjerna i gymnasieskolan skall återinföras. Det är viktigt att de elever somväljer en kortare yrkesinriktad linje har möjlighet att komplettera med teore-tiska ämnen för högskolebehörighet längre fram, heter det i motionen.Alla elever borde ges ökad möjlighet att själva sätta samman kurser till etteget personligt program enligt (motion 1999/2000:Ub294 yrk.18). Utöver de obligatoriska kärnämnena skall eleverna kunna välja kursertämligen fritt.Kristdemokraterna anser (motion 1999/2000:Ub236 yrk. 2) att skolan skallha ett ansvar för att eleven i sin individuella studieplan har en sådan kombi-nation av valbara kurser att programmålen uppfylls. Enligt yrkande 3 måsteutvecklingsplaner upprättas för varje elev. Syftet med dessa planer skall varaatt beskriva hur elevens behov kan tillgodoses.Utskottets bedömningRiksdagen beslutade (prop. 1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3,rskr. 1998/99:160) om en rad förändringar i gymnasieskolan. Bland annat haren ny gemensam struktur införts för gymnasieskolans nationella och speci-alutformade program för utbildning som påbörjas efter . Defi-nitionen av begreppet gymnasiepoäng har ändrats. Antalet gymnasiepoängskall inte längre vara ett mått på den faktiska undervisningstiden för en kursutan i stället utgöra ett mått på kursens studieomfattning, dvs. den beräknadearbetsinsatsen för eleven. Samtliga nationella och specialutformade programskall omfatta 2 500 gymnasiepoäng. För att säkra en miniminivå på lärarleddundervisning infördes i skollagen en bestämmelse om garanterad undervis-ningstid, för program med yrkesämnen och förövriga program. Den tidigare uppdelningen av program på grenar ersattesmed att vissa inriktningar kan anges för program. Ett nytt nationellt program- teknikprogrammet - har införts.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub311 yrkande 6 om avskaffandeav den nationella timplanen i gymnasieskolan. Någon sådan timplan finnsinte i gymnasieskolan. De tidigare riktvärdena för utbildningens omfattning itimmar för ämnen övergavs i samband med införandet av en ny definition avbegreppet gymnasiepoäng. Poängtalet för respektive ämne i den nya poäng-planen för programmen (bilaga 2 till skollagen) är inte ett riktvärde på antalelektioner i ämnet. Det enda som i formell mening läggs fast i skollagen ifråga om lektioner är den garanterade totaltiden på 2 150 respektive 2 370timmar. Skolorna har stor frihet att disponera tiden. Hur många undervis-ningstimmar som bör läggas på en kurs för att en viss grupp elever skall nåkunskapsmålen måste bedömas utifrån lokala förhållanden och förutsättning-ar. Inget hindrar dock att man lokalt utgår från den fördelning av undervis-ningstimmar som gällde tidigare samt de erfarenheter detta givit.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub236 yrkande 1 om miniminivåför lärarledd undervisning i gymnasieskolan. För att säkra en miniminivå pålärarledd undervisning har, som utskottet har redovisat ovan, en bestämmelseinförts (5 kap. 4 d § skollagen) om garanterad undervisningstid för program igymnasieskolan. Regeringen har vidare genom en ändring i gymnasieförord-ningen infört en bestämmelse (1 kap. 11 §) i vilken det anges att styrelsen förutbildningen beslutar om antalet undervisningstimmar för varje kurs och omfördelningen av undervisningstiden över läsåren. Styrelsen för utbildningenskall kunna redovisa hur varje elev har erbjudits sin garanterade undervis-ningstid.En översyn av programutbudet i gymnasieskolan har tidigare aktualiseratsav en arbetsgrupp inom och presenterats i rappor-ten Gymnasieskola i ständig utveckling (Ds 1997:78). Arbetsgruppen be-dömde att det då inte fanns något behov av att revidera gymna-sieskolans programutbud, men att en fördjupad analys borde göras vad gällerprogrammens närmare innehåll och kursstruktur. Regeringen har i utveck-lingsplanen för förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 1998/99:121 s. 76)aviserat en översyn av gymnasieskolans program. Översynen skall enligtskrivelsen ta sin utgångspunkt i de omstruktureringar av morgondagensarbetsmarknad som forskning och branscher pekat på. Enligt vad utskotteterfarit kommer regeringen att ge direktiv till en kommitté för enöversyn av gymnasieskolans program. bör mot denna bakgrundavslå motionerna 1999/2000:Ub236 yrkande 8, 1999/2000:Ub260 yrkande 2och 1999/2000:Ub311 yrkande 10.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub294 yrkande 18 om att alla eleverbör ges ökad möjlighet att sätta samman kurser till ett eget personligt pro-gram. Utskottet har tidigare, senast i betänkande 1998/99:UbU3 (s.17), av-styrkt och har avslagit motsvarande yrkande. Utskottet hänvisarnu, liksom tidigare, till gällande bestämmelser beträffande specialutformadeprogram. Enligt skollagen (5 kap. 4 a §) skall ett specialutformat program ifråga om utbildningens nivå motsvara ett nationellt program och därmedkunna ligga till grund för fortsatt utbildning på högskolenivå eller för yrkes-verksamhet. Det kan utformas individuellt för en elev eller gemensamt för engrupp elever. Utskottet konstaterar att det inom ramen för regelsystemetfinns möjlighet att utforma ett eget personligt (specialutformat) program.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub236 yrkandena 2 och 3 om sko-lans ansvar för att eleven i sin individuella studieplan har en sådan kombina-tion av valbara kurser att programmålen uppfylls och att utvecklingsplanerskall upprättas för varje elev. Utskottet utgår från att skolan informerar ele-verna om de krav som finns för att uppfylla målen för respektive program.Samtidigt måste självfallet även elever ta ett visst ansvar för sina val avkurser. Utskottet vill peka på att en individuell studieplan skall upprättas fövarje elev (1 kap. 12 § gymnasieförordningen). Den skall innehålla uppgifterom elevens studieväg och om de val av kurser eleven gjort. Därutöver har deti gymnasieförordningen införts (regeringsbeslut )en skyldighet för skolan att upprätta ett åtgärdsprogram för elever i behov avsärskilt stöd ( 8 kap. 1 a §). Ändringen gäller fr.o.m. . Utskottet är inte berett att ta initiativ till ytterligare regleringar inom området.Kärnämnen m.m.MotionernaModeraterna anser beträffande kärnämnesutbudet att det skall vara färreobligatoriska kärnämnen (motion 1999/2000:Ub311 yrk. 5).Enligt (motion 1999/2000:Ub236 yrk. 11) bör religions-och historieämnet stärkas . De anser att religionsämnet bidrar tillatt motverka främlingsfientlighet, rasism och segregation genom att det gereleverna en solid bas att stå på. Ämnet ökar förståelsen för och kunskapenom egna och andras kulturella rötter. Enligt motion 1999/2000:Ub243 (s) harhistorieämnet trängts undan i skolan. Det är angeläget att uttalarsig för att ge historieämnet en starkare ställning och göra det till ett kärnämi gymnasieskolan.Folkpartiet anser (motion 1999/2000:Ub294) att alternativa kurser i kärn-ämnena skall införas (yrk. Alla elever skall inte behöva nå högskolebe-hörighet. Det måste bli möjligt att fullfölja en yrkesinriktad utbildning utanatt läsa samma kärnämneskurser som i studieförberedande program (yrk. 14).Motionärerna framhåller vikten av att eleverna alltid skall kunna kompletterastudierna så att högskolebehörighet uppnås (yrk. Även tarupp denna fråga (motion 1999/2000:Ub311 yrk. De anser att gymnasie-skolan måste ge en individuellt anpassad undervisning och stor valfrihetavseende både inriktning av studierna och svårighetsgraden. Alla eleversbehov av stimulans skall tillgodoses.Frågan om etappvis indelning av kärnämnena tas upp i Kristdemokraternasmotion /2000:Ub236 yrkande 10. De pekar på att har före-slagit att skolorna skall få möjlighet att lokalt använda sig av en delkursbe-dömning. En elev skall kunna få ett betyg för t.ex. 50 gymnasiepoäng i ställetför betyget Icke godkänd. Detta är ett steg i rätt riktning. För att den enskileleven bäst skall tillgodoses behövs nationella delkurser, heter det i motio-nen.Enligt (motion 1999/2000:Ub294 yrk. 17) skall kärnämnen merkunna profileras utifrån gymnasieprogrammet allmänna inriktning, t.ex. skallelever på omvårdnadsprogrammet kunna läsa en mer medicinskt inriktadengelska.Utskottets bedömningI rapporten i ständig utveckling (Ds 1997:78) presenteradestre olika alternativa förslag till förändringar av kärnämnesutbudet. Efterremissbehandling av dessa förslag konstaterade regeringen att remissopinio-nen var mycket splittrad. Mot bakgrund av att kärnämnena har en stor bety-delse i gymnasieskolan redovisade regeringen i den tidigare nämnda propo-sitionen Gymnasieskola i utveckling (prop. 1997/98:169 s. 45) sin avsikt attytterligare bereda frågan om de små kärnämnenas innehåll och struktur.Enligt vad utskottet har erfarit kommer frågan om kärnämnesutbudet attberedas i särskild ordning. Enligt utskottets uppfattning bör inteföregripa regeringens fortsatta beredning av denna fråga genom uttalande omvilka kärnämnen som fortsättningsvis skall ingå i kärnämnesutbudet. Ut-skottet avstyrker motionerna 1999/2000:Ub236 yrkande 11, 1999/2000:Ub243 och 1999/2000:Ub311 yrkande 5.Utskottet avstyrker motionerna 1999/2000:Ub294 yrkandena 14, 15 och 16och 1999/2000:Ub311 yrkande 4 med förslag om alternativa kurser i kärn-ämnen m.m. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrktmotsvarande förslag (senast i bet. 1998/99:UbU3 s. 21). har varjegång avslagit yrkandena. Utskottet anser nu liksom tidigare att den gymnasi-ala utbildningen även fortsättningsvis skall ha en hög ambitionsnivå. Det ärdärför av största vikt att frågan löses om hur en större andel av eleverna kannå målen i kärnämnena utan att kraven sänks. Utskottet fäster stor vikt vid demöjligheter som - på initiativ ( bet. 1998/99:UbU3 s. 22) - nume-ra finns att etappindela kärnämnena svenska, svenska som andraspråk, eng-elska och matematik (5 kap. 20 § gymnasieförordningen). Möjligheterna attindividualisera undervisningen har därigenom blivit större.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub236 yrkande 10 om indelning avkärnämnen i etapper. Enligt bestämmelser i gymnasieförordningen(7 kap. 1 §) skall en elev som har läst en kurs i etapper få betyg efter varjeetapp. Till etappbetyget skall fogas en beskrivning av i vilken mån eleven haruppnått kursens mål. För en elev som har fått betyg från samtliga etapper aven kurs skall ett sammanfattande betyg sättas på kursen i dess helhet.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion1999/2000:UbU294 yrkande 17 beträffande profilering av kärnämnena. Detankommer på lärare och elever att utifrån kursplanerna välja stoff och ar-betsmetoder. Självfallet är det fullt möjligt, och enligt utskottets uppfattninönskvärt, att profilera kärnämnena utifrån respektive programs allmännainriktning. bör avslå yrkandet.Företagar- och entreprenörsutbildning m.m.MotionernaKristdemokraterna anser (motion 1999/2000:Ub236 yrk. 7) att ett företagsin-riktat nationellt gymnasieprogram bör inrättas.