bet · GO01FiU3 · 2000-11-30 00:00:00 — Regeringen aviserade i proposition 1999/2000:115 Vissa kommu-nalekonomiska frågor att den avser att återkomma med ett uppdrag attanalysera kommunkontosystemets effekter när det gäller konkurrensneut-raliteten.I samma proposition gör regeringen också bedömningen att möjligheternatill uppföljning av utbetalningarna från kommunkontona bör förbättrasoch möjligheterna till omprövning av beslut övervägas.Tandvården är det område där nuvarande system orsakar störst problem.Vuxentandvården bedrivs på en marknad med fri etableringsrätt och friprissättning och är enligt EG:s sjätte momsdirektiv undantaget frånmervärdesskatt. omfattas folktandvården av kommunkontosys-temet och ges därmed möjlighet till kompensation för de momskostnadersom finns i verksamheten - en möjlighet som de privata tandläkarnasaknar. Detta ger tandvården en särställning bland de verksamheter somomfattas av kommunkontosystemet och skapar en ojämlikhet i konkurrens-situationen till folktandvårdens fördel. Detta uppmärksammades avutredningen och rättvisan (SOU 1999:133) som före-slog tre metoder att lösa problemet, att lyfta ur folktandvården urkommunkontosystemet, att lyfta in privattandläkarna i detsamma elleratt momsbelägga tandvården. Regeringen ansåg dock i proposition1999/2000:115 att det första förslaget lämnade gränsdragningsproblemolösta gentemot andra verksamheter, att det andra förslaget var ofram-komligt då kommunkontosystemet inte är avsett för privaträttsligajuridiska personer och att en förändring av EG:s sjätte momsdirektivinte var rimlig inom en överskådlig framtid. I stället gjorde rege-ringen bedömningen att frågan borde kunna lösas på frivillig väg genomatt landstingen inte återbördar momskompensationen till folktandvår-den. Ett sådant system finns och tillämpas i drygt hälftenav landstingen. Regeringen framhöll att den kommer att följa utveck-lingen för att bedöma om konkurrensneutralitet uppnås eller inte. Fördet fall denna lösning inte leder till önskade effekter inom rimligtid ansåg regeringen att andra lösningar borde övervägas.MotionernaI motion 2000/01:Fi601 framhåller och (båda m) att kommunkontosystemet skapar konkurrenssnedvridning.Verksamhet i regi av kommuner och landsting får ersättning fullt utför den ingående momsen men motsvarande kompensation ges inte till denprivata sidan. Motionärerna föreslår att beslutar att moms-belägga tandvården med stöd av EG:s sjätte momsdirektiv.Margareta () framhåller i motion 2000/01:Fi604 att kommun-kontosystemet motverkar konkurrens. Verksamheten som drivs av kommuneroch landsting kompenseras för momskostnader via kommunkontosystemet iLudvika men privata företag har inte möjlighet till denna kompensa-tion. Motionären anser att regeringen bör utarbeta ett förslag tillhur momsfrågan skall hanteras för att neutralitet skall råda mellanmarknadens aktörer oavsett om dessa är offentliga eller privata.I motion 2000/01:Fi609 av Per () och ()framhålls att kommunkontosystemets huvuduppgift är att skapa konkur-rensneutralitet mellan externt upphandlad verksamhet och kommunernasverksamhet i egen regi. Motionärerna pekar på att utredningen och rättvisan - momsen, kommunerna ochkonkurrensen hade som särskild uppgift att undersöka förekomsten ochomfattningen av konkurrenssnedvridande effekter av kommunkontosystem-et. Utredningen uppmärksammade att frånvaron av momsplikt inom bl.a.vård, omsorg och skola allvarligt störde marknadens funktionssätt ochmissgynnade privata leverantörer av sådana tjänster. Enligt motionä-rernas mening är det angeläget att mervärdesskatteplikten blir sålikformig som möjligt, oavsett om tjänsterna erbjuds genom det allmän-na eller av näringsdrivande rättssubjekt. Utredningen anvisade somhuvudalternativ att regeringen skall verka för en ändring av EU:sgemensamma momsregler.Regeringen utlovade i proposition 1999/2000:115 att återkomma med ettuppdrag om att analysera systemets effekter när det gäller konkurrens-neutraliteten. Detta är enligt motionärerna uppenbart otillräckligt.Motionärerna anser att skall försöka påskynda EU:s arbete meden modernisering av de gemensamma mervärdesskattereglerna. Ett sådantarbete är dock inte tillräckligt och kan beräknas ta . Motio-närerna anser att de konkurrensproblem som föreligger motiverar attansträngningar görs för att inom ramen för nuvarande regelverk åtgärdasituationen. Motionärerna föreslår därför att en statlig utredning börtillsättas med enda uppgift att utreda möjligheterna att inomnuvarande rättsliga ramar momsbelägga verksamhet inom bl.a. vård,omsorg och skola.Per m.fl. (kd) framhåller i motion 2000/01:Fi617 att kommun-kontosystemet behöver ändras och att en viktig väg för regeringen äratt verka för en förändring av EU:s gemensamma momsregler så att möj-lighet ges att momsbelägga områden som är skattebefriade, vilketskulle berättiga till avdragsrätt för ingående moms. Motionärernaanser att denna fråga bör drivas informellt redan under ord-förandeskap inom EU (yrkande 2).I motion 1999/2000:Fi54 av m.fl. (m) framhålls att detär angeläget att åstadkomma konkurrensneutralitet mellan privat ochoffentlig sektor. I motionen föreslås att regeringen bör utre-da möjligheterna att momsbelägga verksamhet inom skola, vård och om-sorg (yrkande 3). Vidare föreslås att regeringen under ord-förandeskap i EU skall arbeta för en ändring av EG:s sjätte momsdirek-tiv i syfte att skapa konkurrensneutralitet (yrkande 4). I motionenanförs också att regeringen alltför lättvindigt avskrivit utredningensförslag om konkurrensproblemen inom tandvården. Regeringens bedömningom en frivillig lösning kan inte garantera konkurrensneutralitet ochgynnar dessutom landsting med omfattande vuxentandvård i egen regieftersom dessa landsting kan tillgodogöra sig mer momskompensation änlandsting som bedriver mindre egenproducerad tandvård eller väljer attlägga tandvården i ett aktiebolag. Motionärerna yrkar att tandvårdensom en övergångslösning skyndsamt bör lyftas ut ur kommunkontosystemet(yrkande 2).I motion 1999/2000:Fi55 av Per m.fl. (kd) framhålls att detfinns ett antal problem som behöver åtgärdas för att offentlig ochprivat verksamhet skall kunna bedrivas på lika villkor. Det problemmed konkurrensneutraliteten som finns inom tandvården kommerenligt motionärerna med all sannolikhet att dyka upp även inom andraområden . Motionärerna anser att en statlig utredning sna-rast bör tillsättas för att utreda möjligheterna att undanröja desnedvridande effekterna för konkurrens mellan offentlig och privatsektor. Motionärerna föreslår dels att regeringen skall utreda möjlig-heterna att lösa frågan inom ramen för EG:s nuvarande sjätte momsdi-rektiv (yrkande 3), dels att regeringen bör arbeta för en förändringav direktivet (yrkande 5). Motionärerna föreslår även att regeringennoggrant skall följa upp om konkurrensneutralitet inom tandvårdenverkligen uppnås med regeringens förslag till frivillig lösning (yr-kande 4).I motion 1999/2000:Fi56 av m.fl. (fp) föreslås dels attregeringen bör lägga fram ett förslag till långsiktig lösningav frågan om konkurrensneutralitet mellan privat och offentlig verk-samhet (yrkande 7), dels att regeringen bör ges i uppdrag att snarastlägga fram ett förslag till en långsiktig lösning av frågan om konkur-rensneutralitet inom vuxentandvården (yrkande 8).I motion 1999/2000:Fi57 av m.fl. (c) framhåller motionärernaatt det är av stor vikt att rätta till den obalans i konkurrensen sområder mellan offentlig och privat tandvård på grund av mervärdesskat-tereglerna. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag föratt säkerställa konkurrensneutraliteten (yrkande 4).Finansutskottets ställningstagandeSyftet med kommunkontosystemet är att ur mervärdesskattesynpunkt skapakonkurrensneutralitet mellan verksamhet som bedrivs i regioch sådan som bedrivs av externa näringsidkare. I utredningen om kom-munkontosystemet som redovisades (SOU 1999:133) pekadespå att vissa problem med konkurrensneutraliteten fortfarande finns.Regeringen anger i budgetpropositionen att ett fortsatt ut-redningsarbete av kommunkontosystemet kommer att påbörjas. För attförbättra uppföljningsmöjligheterna är regeringens avsikt att kommuneroch landsting skall lämna betydligt fler uppgifter än vid ansö-kan om utbetalning ur kommunkontosystemet. En analys kommer att görasav de stora variationerna av utbetalningarna mellan olika kommuner ochlandsting. Utöver detta kommer regeringen också att tillsätta en ar-betsgrupp för att se över kommunkontosystemet som helhet. Utskottetkonstaterar att det kommer att göras ett avsevärt utredningsarbetekring kommunkontosystemet och ser ingen anledning att varken föreslåytterligare utredningar eller på något sätt föregripa utredningarna.Ett område som av utredningen (SOU 1999:133) pekas ut som särskiltbesvärligt ur konkurrensneutralitetssynpunkt är vuxentandvården. Ut-redningen pekar på alternativa sätt att försöka lösa problemen, menregeringen gör bedömningen att förslagen alla är problematiska. Utred-ningen gör bedömningen att EG:s sjätte momsdirektiv öppnar för möjlig-heten att införa moms på tandvård men att frågan bör analyseras vida-re. Regeringen gör dock en något annorlunda bedömning och anser att enmomsbeläggning inte är förenlig med reglerna i EG:s sjätte momsdirek-tiv. Regeringen gör bedömningen att en förändring av EG:s sjätte moms-direktiv inte är rimlig inom en överskådlig framtid. Utskottet delarregeringens bedömning och utgår från att regeringen bevakar möjlighe-terna till förändringar av direktivet . Regeringen kommeratt noggrant följa utvecklingen inom tandvårdsområdet för att bedömaom den frivilliga lösningen åstadkommer konkurrensneutralitet ellerinte och överväga andra lösningar om det bedöms nödvändigt. Utskottetställer sig bakom regeringens bedömning att frågan bör lösas genom attfolktandvården undantas från kommunkontosystemet på så sätt att lands-tingen på frivillig väg undandrar den erhållna momsersättningen fråntandvården.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 1999/2000:Fi54 (m)yrkandena 2-4, 1999/2000:Fi55 (kd) yrkandena 3-5, 1999/2000:Fi56 (fp)yrkandena 7 och 8, 1999/2000:Fi57 (c) yrkande 4, 2000/01:Fi601 (m),2000/01:Fi604 (m), 2000/01:Fi609 (kd, m) samt 2000/01:Fi617 (kd) yr-kande 2.4. Finansiering av kommunkontosystemetUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till att utredningar pågår avstyrker utskottet motions-yrkandet om ansträngningar för att kommunkontosystemet så långt sommöjligt blir kostnadsneutralt för enskilda kommuner och landsting.MotionenI motion 2000/01:Fi608 av () begärs etttillkännagivande beträffande kommunkontosystemet, den s.k. Ludvikamom-sen. Sedan EU-inträdet 1995 måste kommuner och landsting betala momsäven för s.k. icke-skattepliktiga verksamheter. Kommunkontosystemetinrättades för att kommuner och landsting skulle få tillbaka likamycket som de betalat in men så har inte blivit fallet. Kommuner ochlandsting riskerar att få tillbaka betydligt mindre från systemet ände betalat in. Det är enligt motionären angeläget att ansträngningargörs för att få ett system som så långt det är möjligt blirkostnadsneutralt nere på enskild kommun- och landstingsnivå.Finansutskottets ställningstagandeRiksdagen har ställt sig bakom regeringens förslag att detackumulerade underskott som finns i kommunkontosystemet vid utgångenav skall skrivas av vid utgången av året. En arbetsgrupp skall seöver systemet som helhet, bl.a. med avseende påomfördelningseffekterna. Ett flertal analyser av kommunkontosystemetur olika aspekter kommer att påbörjas, bl.a. görs en analys av destora variationerna av utbetalningarna mellan olika kommuner ochlandsting. Utskottet förutsätter att frågan om hur finansieringen avsystemet påverkar enskilda kommuner och landsting kommer att belysas idetta sammanhang. Utskottet anser inte att ytterligare analyserdärutöver är påkallade.Utskottet avstyrker därmed motion Fi608 (s).5. Hivpreventivt arbete i storstadsregionenaUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att tillkännager för regeringen vad somanförs om hivpreventivt arbete i storstadsregionerna och att högst 84miljoner kronor av anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser ivissa kommuner och landsting får användas till detta ändamål under2001. Därmed tillstyrker utskottet i huvudsak de väckta motionerna.MotionernaI motion So504 av m.fl. (s, v, mp) begärstillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts om ettfortsatt specialdestinerat statligt bidrag för hiv/aidsinsatser.Yrkanden med samma innebörd finns också i motionerna So282 av ChrisHeister m.fl. (m) yrkande 3, So481 m.fl. (m, s, v, kd,c, fp, mp), Ju724 av m.fl. (v, s, c, fp, mp) yrkande20, So548 av m.fl. (fp) yrkande 12 och L459 av AnaMaria Narti m.fl. (fp) yrkande 15.Socialutskottets yttrandeBakgrundFram t.o.m. utbetalades ett extra statsbidrag till kommuneroch landsting i storstadsregionerna från utgiftsområde 9 anslag A4Insatser mot aids.I vårpropositionen 1996/97:150 uttalade regeringen (s. 107) attstatens stöd till kommunernas och landstingens hivpreventiva arbeteframöver fick anses ingå i de generella statsbidragen. För att värnaden verksamhet som byggts upp i samarbete mellan kommuner, landstingoch frivilliga organisationer föreslog regeringen dock ett fortsatttillfälligt bidrag för förebyggande hiv/aidsverksamhet i storstädernaunder åren 1998 och 1999. Medel anvisades från utgiftsområde 25 anslagA2 Bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting.I budgetpropositionen för , 1999/2000:1, föreslog regeringenunder utgiftsområde 25 (volym 2, s. 12) att det tillfälliga bidragetskulle utgå även under år 2000.Socialutskottets bedömningSocialutskottet anser det glädjande att de förebyggande insatserna mothivinfektion varit framgångsrika och att förblivit ett landmed låg förekomst av hivinfektion (yttrande 2000/01:SoU1y). Utskottetanser att insatserna mot hiv/aids måste ges fortsatt hög prioritet påalla samhällsnivåer. Insatserna bör i ökad grad riktas mot de grupperdär riskbeteendet är som störst och där en fortsatt smittspridningsker. För att värna den verksamhet som byggts upp i storstadsområdenai samarbete mellan kommuner, landsting och frivilliga organisationerär det angeläget med ett fortsatt särskilt bidrag tillstorstadsområdena. Utskottet delar således uppfattningen i motionernaSo282 (m) yrkande 3, So481 (m, s, v, kd, c, fp, mp), So504 (s, v, mp),Ju724 (v, s, c, fp, mp) yrkande 20 och L459 (fp) yrkande 15.Socialutskottet förordar ett tillkännagivande till regeringen om ettfortsatt särskilt statsbidrag till storstadsregionerna. Med detanförda överlämnar utskottet motionsyrkandena till finansutskottet.Finansutskottets ställningstagandeRiksdagen har anvisat medel för det hivpreventiva arbeteti storstadsregionerna. Det hivpreventiva arbetet som bedrivs istorstadsregionerna utgör ett viktigt inslag i kampen mot hiv/aids.Medel för detta ändamål har anvisats från anslaget A2 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. I regeringensbudgetförslag för har inte medel för detta ändamål särskiltberäknats under anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landsting.Utskottet delar regeringens bedömning att det hivpreventiva arbetettillhör kommunernas och landstingens ansvarsområde. Utskottet villdock även värna om de verksamheter som byggts upp varförhögst av anslaget detta år får användas för dethivpreventiva arbetet i storstadsregionerna. Vad utskottet anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottettillstyrker därmed i huvudsak motionerna So282 (m) yrkande 3, So481(m, s, v, kd, c, fp, mp), So504 (s, v, mp), Ju724 (v, s, c, fp, mp)yrkande 20 och L459 (fp) yrkande 15 och So548 (fp) yrkande 12.6. Åtgärder med anledning av översvämningarna i MellansverigeUtskottets förslag i korthetRegeringen bör redovisa en bedömning av de uppkomna behoven och dåockså pröva i vad mån befintliga anslag är tillräckliga eller omytterligare medel behöver anvisas på tilläggsbudget.Den i sammanhanget väckta motionen avstyrks.Jämför reservationerna 7 (m, kd, fp) och 8 (c).Höstens mycket omfattande regnande har medfört att stora delar avMellansverige drabbats av översvämningar. Svårast verkar situationenvara i sydvästra där bl.a. är särskilt utsatt.Översvämningarna sprider sig, och för sätts nu nya områdenunder vatten vilket leder till att stora ekonomiska värden går tillspillo för såväl enskilda som för företag och myndigheter. Ävenkultur- och naturvärden skadas.MotionenMed hänvisning till bestämmelserna i 3 kap. 15 § riksdagsordningenföreslår i motion Fi9 att man på tilläggsbudget förinnevarande år avsätter ytterligare församhälleliga insatser vid allvarlig händelse av nationell betydelse(yrkande 1). Enligt motionärerna får det ankomma på regeringen attinföra begränsningsbelopp på andra anslag för att denna nya utgiftskall kunna inrymmas under utgiftstaket.Motionärerna föreslår också att regeringen vårpropositionskall presentera förslag till ett nytt reservationsanslag på 200miljoner kronor för insatser vid allvarliga händelser av nationellbetydelse (yrkande 2). Vidare bör regeringen utforma riktlinjer förvilka samhällsinsatser som kan komma i fråga vid allvarliga händelserav nationell betydelse, samt hur och av vem dessa insatser skallfinansieras (yrkande 3).BakgrundTidigare drabbades södra av omfattande översvämningaroch som en följd härav föreslog regeringen i budgetpropositionen attdet uppförda reservationsanslaget A2 Bidrag tillsärskilda insatser i vissa kommuner och landsting på utgiftsområde 25skulle få användas även för att bistå kommuner som haft betydandekostnader till följd av översvämningarna . Regeringenbedömde att högst av anslaget skulle behövaanvändas för att bistå dessa kommuner. Utan ett sådant stöd fanns detrisk för att verksamheten i berörda kommuner skulle påverkas negativt,ansåg regeringen. tillstyrkte propositionens förslagoch beslutade i enlighet med besvarade miljöminister eninterpellation om översvämningsdrabbade områden och erinrade då om attregeringen tidigare föreslagit att ett ekonomiskt bidragskulle kunna ges till de drabbade kommunerna i södra och i nu var i färd med att behandla sådanaansökningar. De kommuner som haft betydande kostnader kan självfalletvända sig till regeringen på samma sätt som norrlandskommunerna,påpekade miljöministern och förtydligade att han då självfallet avsågde kommuner som nu i dagarna drabbas på ett så fruktansvärt sätt. I enreplik kom miljöministern in på de som avsatts förde drabbade norrlandskommunerna och framhöll därvid följande:Det visar sig att ansökningarna från de kommuner som drabbades isomras inte är större än att fonden förmodligen kommer att klara deanspråken. Det finns naturligtvis då också möjlighet för de kommunersom nu drabbas att söka pengar ur fonden. Vi har talat om att vi skaförsöka åstadkomma den möjligheten så fort det går. Jag tror inte behöver gå längre när det gäller justkatastroffondsfrågan. Det viktiga är trots allt inte vad det kallas,utan det viktiga är att det finns pengar till de här åtgärderna.När det gäller ersättning till privatpersoner är det betydligtknepigare, eftersom staten naturligtvis måste ha ett starkt ansvar föratt behandla alla privatpersoner lika. Det har alltid genomsyratstatens ställningstagande i de här situationerna. Då är det oerhörtbesvärligt att gå in och hitta möjligheter att ge individuell hjälp,även om det gäller ett område som är drabbat på det här sättet. Detfinns nämligen också andra som drabbats på motsvarande sätt, även omdet inte är i lika stor skala som och inte lika många som drabbas.Samma dag, , besökte statsminister statsrådet de översvämningsdrabbade områdena iArvika, varvid även de ställde sig positiva till att drabbade kommunerinkom med framställningar till regeringen.Utskottets ställningstagandeEffekterna av det mycket omfattande regnandet kan ännu inteöverblickas eftersom översvämningarna inte har kulminerat. Vattennivåni vattendrag och de stiger för och förstlängre fram kan de ekonomiska konsekvenserna av översvämningarnauppskattas.Regeringen har tidigare bemyndigats att utnyttja anslaget för bidragtill särskilda insatser i kommuner och landsting för att hjälpa dekommuner i södra som drabbats av sommarens översvämningar. IFinansdepartementet behandlas just nu de berörda kommunernasansökningar, och regeringen räknar med att fatta beslut i frågan månad.Regeringen har redan ställt sig positiv till att på motsvarande sättpröva de ansökningar som kommer från de nu drabbade kommunerna.I den uppkomna situationen har självklart försäkringsbolagen ett stortansvar för sina försäkringstagare. Det är dock utskottets uppfattningatt samhället solidariskt måste ställa upp så att drabbade kommunerinte får en orimlig ekonomisk börda till följd av översvämningarna ochderas följder. I detta fall bör samma principer gälla som för detidigare drabbade Norrlandskommunerna.Centerpartiet föreslår att ett nytt anslag skall inrättas för insatservid allvarliga händelser av nationell betydelse och att 100 miljonerkronor avdelas för detta ändamål redan på tilläggsbudget förinnevarande år.Om situationer av detta slag uppkommer bör enligt utskottets meningdessa kunna hanteras inom ramen för den befintliga statsbudgeten ochden flexibilitet som nuvarande anslagssystem medger, t.ex. genomutnyttjande av anslagssparande eller anslagskrediter. En bättrelösning än den motionärerna förordar är därför att på redan tillämpatsätt utnyttja anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuneroch landsting för insatser av detta slag. I motionärernas egetbudgetalternativ ges inte denna möjlighet eftersom ,liksom Moderata samlingspartiet och liberalerna villavskaffa detta anslag. I regeringens budgetalternativ finnsemellertid uppförda på detta anslag. Dessa medelkan användas för att tillfälligt bistå kommuner och landsting som pågrund av speciella omständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisksituation.När situationen stabiliserats och berörda kommuner inkommit med sinaframställningar bör regeringen redovisa en bedömning av de uppkomnabehoven. Regeringen kan då också pröva i vad mån befintliga anslag ärtillräckliga eller om ytterligare medel behöver anvisas påtilläggsbudget.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi9 (c).7. Anslagen inom utgiftsområde 25 för 2001Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkänner den föreslagna användningenav anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting med av utskottet föreslaget tillägg. Därmed bifallerriksdagen med visst tillägg proposition 2000/01:1 utgiftsområde 25punkt 1. anvisar för anslagen underutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i enlighet medregeringens förslag (punkt 2). Motionsförslagen avstyrks.BudgetpropositionenRiksdagen har efter förslag av utskottet i betänkande 2000/01:FiU1 den22 beslutat om ramar för utgiftsområden och omberäkningen av statens inkomster . Ramen för utgiftsområde 25har därvid lagts fast till 99 . Utskottet har idetta sammanhang ställt sig bakom den samhällsekonomiska bedömning avdet finansiella utrymmet för kommunsektorn som regeringen gjort ibudgetpropositionen (prop. 2000/01:1). I budgetpropositionen föreslårregeringen att skall anvisa anslag underutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.Budgetförslaget presenteras i en ny indelning i s.k.politikområden. Detta påverkar dock inte utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommuner. De fyra anslagen inom utgiftsområdet byter docknummerbenämningar. Anslagen A1-A4 benämns i den nya indelningen istället 91:1-91:4. För anslagens namn i övrigt föreslås inga föränd-ringar.Utgiftsområdet omfattar fyra anslag. Bidragen lämnas dels i form avett allmänt finansiellt stöd till kommuner och landsting (anslag 91:1,tidigare A1), dels i form av ett bidrag för att åstadkomma likvärdigaekonomiska förutsättningar mellan kommuner respektive landsting(anslag 91:3, tidigare A3). Utgiftsområdet omfattar också ett bidragför särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (anslag 91:2,tidigare A2).