bet · GN01MJU17 · 2000-05-23 00:00:00 — Utskottet föreslår med denna redovisning att motionernalämnas utan vidare åtgärd.Bidragen till jägarorganisationerna m.m.Regeringens årliga beslut om bidrag till jägarorganisationerna innehåller ingavillkor om användningen av medlen. Regeringen konstaterar därför attStatskontorets påpekande att bidraget har karaktär av ett allmänt verksam-hetsbidrag äger sin riktighet. För att effektivisera bidragsgivningen bör ifortsättningen syften och mål preciseras. Regeringen har för beviljatJägareförbundet och urjaktvårdsfonden.Utskottet delar regeringens uppfattning att jägarorganisationerna bör stöd-jas med medel ur jaktvårdsfonden. Detta bör ske genom att jägarorganisatio-nerna tills vidare erhåller ett grundbidrag och ett medlemsrelaterat bidrag. Pålängre sikt är det emellertid angeläget att det schablonmässigt framräknadebidraget minskar och ersätts av preciserade uppdrag där ersättningen tillorganisationerna bestäms särskilt för varje uppdrag. Utskottet instämmer i degrundläggande fördelningsprinciper som regeringen redovisat. Som rege-ringen har anfört skall bidraget vara så stort att statsmakterna skall kunnaställa vissa krav på jägarorganisationerna. I beslutet om det resultatinriktadebidraget skall därför preciseras de verksamheter som jägarorganisationernaskall främja för att erhålla bidrag. För verksamheten bör fastställas mål ochriktlinjer som fortlöpande kan utvärderas.Naturskyddsföreningen får ett bidrag ur jaktvårds-fonden. Utskottet instämmer i att även bidragsgivningen till Naturskyddsfö-reningen i fortsättningen bör bygga på preciserade verksamheter med måloch riktlinjer samt en uppföljning av att målen nås. Som regeringen anförtdisponerar även ett årligt bidrag ur jakt-vårdsfonden för viltverksamheten.Utskottet delar uppfattningen att det finns flera organisationer som på olikasätt lägger ned ett värdefullt arbete inom ramen för viltvården. Hit hör exem-pelvis Världsnaturfonden och . Även dessabör ha möjlighet att få bidrag ur jaktvårdsfonden. Bidragen bör kunna lämnasefter ansökan och då för särskilt preciserade arbetsuppgifter som bedömsangelägna inom viltvården.Utskottet instämmer i de överväganden om bidragsgivningen till jägaror-ganisationerna som regeringen har gjort. Såsom regeringen anfört kommerdessa överväganden och förslag att innebära att bidraget till Jägareförbundetminskar. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motionernaMJ23 (m) yrkande 2, MJ26 (kd) yrkande 6, MJ27 (m) yrkande 2 och MJ30(c) yrkande 2 avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med det anförda.Bidrag till viltforskningen m.m.Jaktvårdsfondens inkomster uppgick till ijaktvårdsavgifter och ca som förs över från de länsvisaälgvårdsfonderna. Medlen i jaktvårdsfonden skall användas för att främjaviltvården eller andra liknande ändamål som är förenliga med syftet medjaktlagen. anvisade regeringen ur fonden.Utskottet instämmer i att den nyinrättade miljöforskningsnämnden vid i fortsättningen bör besluta om medlen för viltforskning.Viltforskning bedrivs även av . Regeringen anför att för-bundet förutom att använda delar av medlemsavgiften för viltforskning avseratt använda medel som anvisats ur jaktvårdsfonden. Utskottet instämmeri att forskningen, som sker i samarbete med , ger ett värde-fullt bidrag till en bra svensk viltvård. Utskottet instämmer i vad som anförsmotion MJ31 (c) yrkande 3 om att det är viktigt att viltforskningen och vilt-övervakningen av de jaktbara arterna tillförs erforderliga resurser och att detär angeläget att viltövervakningen kan fortsätta. Motionen påkallar ingenytterligare åtgärd.Utskottet har i övrigt inga invändningar mot vad regeringen anfört i dettaavsnitt.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion MJ34 (m)yrkande 4 om att de av jägarna inbetalade medlen bör användas i jägarnasintresse. Utskottet finner inte någon motsättning mellan denna uppfattningoch vad regeringen har anfört om användningen av medel i viltvårdsfonden.Motionen avstyrks.LänsviltnämndenAv 39 § jaktlagen (1987:259) framgår att till varje länsstyrelse är knuten enlänsviltnämnd med uppgift att vara rådgivande organ i frågorom viltvården. sammansättning är sådan att olika intressenär företrädda. Utskottet instämmer i att länsviltnämnden bör lämnaförslag till om vilka viltvårdsåtgärder som skall prioriteras närdet gäller jakt- och viltvårdsarbetet i länet. Dessa förslag bör överlämnas tilde båda jägarorganisationerna och andra organisationer som underlag förderas begäran om medel ur jaktvårdsfonden. Om någon av organisationernaanser att någon åtgärd som nämnden prioriterar kan vara av intresse att utfö-ra, ges den därigenom möjlighet att i samband med sin ansökan om medeläven innefatta medel för detta. bör utvärdera deinsatser som organisationerna utfört.Utskottet delar regeringens bedömning att mot bakgrund av dessa nya ochviktiga arbetsuppgifter bör länsviltnämnden förstärkas med två politiskaföreträdare. Dessa skall utses av efter förslag av landstinget.Den ena ledamoten skall av utses till ordförande i nämnden.Med det anförda avstyrks motionerna MJ24 (fp) yrkande 4, MJ31 (c) yrkan-de 5 och MJ34 (m) yrkande 2.Tillgången på jaktmark m.m.PropositionenDet finns ett visst behov av fler jakttillfällen. Någon för jakt outnyttjad marfinns emellertid inte. En viss möjlighet finns att upplåta kortjakt på försvaremark. Fler jägare bör kunna beredas plats i befintliga jaktlag. Detta kan un-derlättas om markägarna upplåter jakten till föreningar eller andra juridiskapersoner i stället för till enskilda personer. Regeringen konstaterar att detankommer på jägarorganisationerna att intensifiera ansträngningarna att få infler jägare i befintliga jaktlag och att även i övrigt verka för att fler jakttfällen skapas för den som vill jaga.Prisnivån vid upplåtelse av jakt ligger på en godtagbar nivå. Markägarnasoch jägarnas organisationer bör gemensamt verka för att prisnivån förbliroförändrad. Anbudsförfarande vid jakträttsupplåtelser är så ovanligt att någraförändringar av gällande regler inte bör övervägas.Bestämmelserna om upplåtelse av rätt till jakt på allmänt vatten bör inteändras. Det ankommer på länsstyrelserna att avgöra jaktens omfattning ochom jakt på allmänt vatten bör tillåtas i större utsträckning än i dag.MotionenEnligt motion MJ31 (c) bör i större utsträckning än vad somsker öppna för jakt på allmänt vatten (yrkande 6). Vidare anförs attmöjligheten att upplåta ytterligare jakt på statliga marker bör utredas (yrkan-de 8).Utskottets övervägandenRegeringen konstaterar att det finns ett visst behov av fler jakttillfällen (prs. Någon för jakt outnyttjad mark finns emellertid inte. En viss möjlighetfinns att upplåta kortjakt på försvarets mark. Fler jägare bör kunna beredasplats i befintliga jaktlag. Detta kan underlättas om markägarna upplåter jak-ten till föreningar eller andra juridiska personer i stället för till enskildasoner. Utskottet instämmer i att det ankommer på jägarorganisationerna attintensifiera ansträngningarna att få in fler jägare i befintliga jaktlag och atäven i övrigt verka för att fler jakttillfällen skapas för den som vill jaga. Mdet anförda föreslår utskottet att motion MJ31 (c) yrkande 8 lämnas utanytterligare åtgärd.Utskottet instämmer i att bestämmelserna om upplåtelse av rätt till jakt påallmänt vatten inte bör ändras. Det bör således ankomma på attavgöra jaktens omfattning och om jakt på allmänt vatten bör tillåtas i störreutsträckning än . Som regeringen anfört varierar möjligheterna att jagapå allmänt vatten mellan länen. Utskottet har således ingen annan uppfatt-ning än den som framförs i motion MJ31 (c) yrkande 6 om att frågan om jaktpå allmänt vatten bör avgöras på regional nivå. Motionen avstyrks.En redovisning av arbetet med jaktfrågor m.m.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att det under allmänna motionstiden aktualise-ras ett stort antal jakt- och viltvårdsfrågor av olika slag. Även om beslutanderätten i dessa frågor i huvudsak delegerats till regeringen eller behörig myn-dighet anser utskottet att det kan föreligga behov av en samlad redovisningfrån regeringens sida till . Det gäller t.ex. frågan om nordisk sam-ordning av jakttider, A- och B-licenser vid älgjakt, jaktfrågornas koppling tilhabitatdirektivet, populationsförändringar inom olika viltarter, jakten påstatens mark ovan odlingsgränsen, dubbelregistreringen av privat jaktmark(renskötande samers rätt att jaga på privat mark) samt allmänningslagstift-ningen och jakten m.m. På en del av dessa områden pågår arbete, dels påmyndighets- och verksnivå, dels i pågående utredningar.Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med en samladredovisning av regeringens arbete med jaktfrågor och vilka åtgärder somplaneras för dessa frågor. Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna.Skyddsjakt på skarv och säl m.m.MotionernaI motion 1998/99:MJ406 (m) anförs i fråga om jakt på säl, skarv och ejder attstammarna av säl och skarv är så täta att de bör bli föremål för jakt (yrkande4). En begränsad senvinterjakt på ejder bör övervägas.I motion 1998/99:MJ410 (m) anförs i fråga om skyddsjakt på säl att in-venteringar av sälbeståndens utveckling bör ske (yrkande 5). Skyddsjaktalternativt allmänna jakttider bör enligt motionen införas i områden där det ärbiologiskt motiverat. Vidare utgör de snabbt växande bestånden av skarv ettproblem för yrkesfisket på (yrkande 6). Regeringen börskyndsamt vidta åtgärder som gör det möjligt att inte bara hejda den snabbaökningen utan också decimera den befintliga stammen.I motion 1998/99:MJ711 (m) framhålls att vissa arter, t.ex. korp, skarv ochsäl har ökat i antal och ibland så starkt att olägenheter uppstår. En översynbör göras av reglerna för skyddsjakt respektive möjligheter till en utökadallmän jakt.Enligt motion 1998/99:MJ901 (m) bör någon form av skyddsjakt på sälinföras (yrkande 1). Därmed skulle två effekter nås, dels avlivas s.k. specia-lister som gör återkommande skador på fångst och redskap, dels skrämsandra sälar bort från redskapen.I motion 1998/99:MJ905 (m) anförs att skyddsjakten på storskarv bör ut-vidgas (yrkande 1). För yrkesfisket, särskilt ålfisket, innebär skarvarna ettstort avbräck. Vidare anförs att allmän jakttid på storskarv bör återinföras(yrkande 2). var det tillåtet att jaga skarv . Metanke på att antalet skarvar ständigt ökar bör allmän jakttid återinföras.I motion 1998/99:MJ906 (m) anförs om reglerad jakt på säl att antalet sä-lar ökar, men sälarna har ändrat beteende. De uppträder ogenerat i och kringfiskarnas redskap. En lokalt bedriven jakt runt och i anslutning till redskapenbör lösa problemen. Försök med skyddsjakt på ett litet antal sälar är intetillräcklig.I motion 1998/99:MJ907 (m) framhålls behovet av snara åtgärder för atträdda det kustnära fisket längs Gästrike- och Hälsingekusterna. Det störstaoch mest akuta problemet för yrkesfiskarna har kommit som en följd avfridlysningen av sälarna.Motionärerna i motion 1998/99:MJ912 (c) anför i fråga om allmän jakt påmellanskarv i att den tidsbegränsade skyddsjakten och ägg-prickningen som får ge tillstånd till inte är tillräcklig för attbegränsa och balansera skarvbeståndet. Allmän jakt bör införas under be-gränsade tidsperioder.Enligt motion 1998/99:MJ915 (s) bör skyddsjakt på säl införas längs vårakuster.Även i motion 1998/99:MJ916 (s) framhålls behovet av att införa en regle-rad skyddsjakt på gråsäl inom de kustområden vid , som drabbats hårdast av sälskador (yrkande 1).I motion 1999/2000:MJ409 (m) anförs att en allmän jakt på skarv bör till-låtas (yrkande 3). För att uppnå målsättningen att bevara skarven samtidigtsom förutsättningar skall finnas för ett bärkraftigt och långsiktigt hållbartinsjö- och kustnära fiske, måste konflikten mellan yrkesfiske och skarvarlösas. Jakt måste tillåtas i de områden där skadorna från skarven är påtagliga.Enligt motion 1999/2000:MJ410 (kd) bör hos regeringen begäraen utredning om sälstammens tillväxt, sälens fiskebeteende samt fiskeskyd-dande åtgärder (yrkande 5). Behovet av ersättning beräknas vara15 bara för sälskadorna. Man tycker sig se att sälen ändratfiskebeteende och att den tappat sin naturliga skygghet.Även i motion 1999/2000:MJ903 (m) framhålls att skyddsjakten på stor-skarv bör utvidgas (yrkande 1) samt att allmän jakttid på storskarv bör återin-föras (yrkande 2).I motion 1999/2000:MJ904 (m) föreslår motionärerna i fråga om regleradjakt på säl att länsstyrelserna bör få i uppdrag att bevilja jakttillstånd på ssamt att vara tillsynsmyndighet.I motion 1999/2000:MJ906 (mp) anförs i fråga om jakten på säl attsälstammen är hotad och miljösituationen i alls intelöst (yrkande 1). Konflikterna mellan säl och yrkesfisket måste lösas, men påett annat sätt än genom jakt. Vidare anförs om utvidgning av sälskyddsområ-den att sälskyddsområdena bör utvidgas med en zon där man får vistas, mendär fiske får ske på egen risk (yrkande 3). Det är inte rimligt att ett fiske inärheten av ett sälreservat skall kunna ge ersättning för skador och förloradfångst.I motion 1999/2000:MJ907 (m) framhålls behovet av utökad skyddsjakt påsäl i . Åtskilliga uppgifter gör gällande att sälarna utvecklat ett nybeteende och föredrar att dyka ned till yrkesfiskarnas fångstredskap framföratt själva fånga fisken.Motionärerna i motion 1999/2000:MJ910 (c) anför i fråga om att införajakt på säl att om vi för svensk del skall ha kvar någon fiskenäring längsberörda kuster måste frågan om förvaltning/begränsning av sälstammenomedelbart lösas.Enligt motion 1999/2000:MJ913 (m) bör allmän jakt införas på prov och därefter bör utvärderas om sälstammen har förändrats i oönskadomfattning eller om sälskadorna för yrkesfisket har förändrats.I motion 1999/2000:MJ914 (m) anförs att jakt på skarv bör återinföras iSverige (yrkande 1). Skarven har stor reproduktionsförmåga och sprider sigför närvarande snabbt i och upp över den norrländskakusten. Detta fordrar att storskarven flyttas från nuvarande lista i EU:s fågelskyddsdirektiv. Regeringen bör verka för att detta genomförs. Motionärernaanser vidare att skyddsåtgärder genom s.k. prickning av ägg bör kvarstå ävenom allmän jakt införs (yrkande 2).Enligt 1999/2000:MJ917 (m) bör för en långsiktigt hållbar balans i sys-temet och för att ändra sälarnas orädda beteende bör en begränsad jakt infö-ras.Även i motion 1999/2000:MJ921 (s) framhålls behovet av att införaskyddsjakt på gråsäl längs våra kuster. En reglerad skyddsjakt på säl bidrarsannolikt till att sälarna skräms till att hålla sig borta från redskapen, vilkkan medföra att inte fler djur avlivas än som dör genom drunkning i fiske-redskap.I motion 1999/2000:MJ923 (c) anförs i fråga om behovet av införande avallmän jakttid på skarv att den skyddsstatus som gäller för skarv bör ändrasså att allmän jakttid kan medges (yrkande 3). Allmän jakttid måste kunnamedges där skarvjakt tidigare varit en tradition, särskilt som fågeln kanskealdrig varit talrikare än den är . Vidare anförs att sälstammens utbredningoch omfattning är ett allvarligt hot mot våra kustnäringar och i rådande lägeär en balanserad jakt, byggd på viltforskningens och näringens kunskaper, enmetod att minska de omfattande skador som förekommer (yrkande 4).Enligt motion 1999/2000:N385 (kd) bör skärgårdsbefolkningen ha möjlig-heter att hålla skarv- och sälbeståndet på en för fisket acceptabel nivå (yr-kande 3).Utskottets övervägandenAllmänt om viltstammarnaUtskottet delar den uppfattning som framförs i motion 1998/99:MJ711 (m)om att det bör vara balans mellan vildlevande arter. Utskottet erinrar om attdet i 4 § jaktlagen stadgas bl.a. att viltet skall vårdas i syfte dels att bevaviltarter som tillhör landets viltbestånd och de fågelarter som tillfälligt förkommer naturligt i landet, dels främja en med hänsyn till allmänna och en-skilda intressen lämplig utveckling av viltstammarna. Motionen påkallaringen särskild åtgärd när det gäller den mer övergripande frågan om balansmellan viltstammarna. Motionerna 1998/99:MJ406 (m) yrkande 4 och1998/99:MJ711 (m) i motsvarande delar avstyrks mot bakgrund av vad ut-skottet anfört.SkarvUtskottet anförde att den allmänna jakttiden på skarv avskaffa-des fr.o.m. till följd av en ändring i jaktförordningen(1997/98:JoU19 s. 4). Förändringen genomfördes för att anpassa svenskaregler till direktiv /409/EEG om bevarande av vilda fåglar, fågeldirektivet.Den 29 juni 1997 ändrades fågeldirektivet på det sättet att den art av skarvsom förekommer i inte längre upptas i direktivets bilaga 1 (se kom-missionens direktiv /49/EG). Det innebär att det inte längre uppställs likastränga krav som tidigare när det gäller åtgärder för bevarande av skarvenslivsmiljö m.m. Eftersom skarv inte upptagits i direktivets bilaga 2 är det dockinte möjligt att tillåta allmän jakt på skarv. Däremot är skyddsjakt tillåtenenligt vad som beskrivs nedan.Om det på grund av ett viltbestånds storlek finns påtagliga risker för all-varliga skador av vilt får enligt 7 § jaktlagen (1987:259) den myndighet somregeringen bestämmer besluta om jakt för att förebygga eller minska dessarisker. Med stöd av 24 § jaktförordningen får eller länssty-relsen besluta om sådan jakt. Enligt 29 § jaktförordningen får länsstyrelsenge tillstånd till skyddsjakt på vissa, annars fredade djur om det behövs för athindra att dessa orsakar avsevärda skador eller olägenheter på grund av be-ståndens storlek eller av andra skäl.Jordbruksministern anförde som svar på fråga1997/98:1025 om allmän jakt på mellanskarv att före medlemskap iEU gällde allmän jakttid på skarv från till den sista februari.Bestämmelserna i medger inte att allmän jakt på skarvförekommer, eftersom skarven betraktas som en hotad art inom unionen.Däremot får ge tillstånd till skyddsjakt på skarv för att förhindra allvarlig skada på bl.a. skog, fiske och vatten samt för att skydda floraeller fauna och för att bevara livsmiljöer. I frågesvaret anfördes vidare attLänsstyrelsen i län har beslutat om skyddsjakt på skarv för åren 1998och 1999. är berett att stödja förslag till förändringar i EU:s fågeldirektiv så att allmän jakt på mellanskarv kan införas.Utskottet har inhämtat att har upprättat ett förslag tillförvaltningsplan för mellanskarv och storskarv. Förslaget har remiss-behandlats och övervägs på verket. I förslaget anges att skall verka för att allmän jakt införs på skarv. Utskottet förutsätter att ansvariga myndigheter noga följer utvecklingen av skarvbestånden.Utskottet utgår också från att den angivna inriktningen på arbetet med enförvaltningsplan för skarv fullföljs. Den samlade redovisning som utskottetförordat i ett föregående avsnitt bör kunna ge underlag för fortsatta övervä-ganden. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att motionerna1998/99:MJ410 (m) yrkande 6, 1998/99:MJ711 (m) i motsvarande del,1998/99:MJ905 (m) yrkande 1, 1999/2000:MJ903 (m) yrkande 1,1999/2000:MJ914 (m) yrkande 2 och 1999/2000:N385 (kd) yrkande 3 imotsvarande del lämnas utan vidare åtgärd. Även motionerna1998/99:MJ406 (m) yrkande 4 i motsvarande del, 1998/99:MJ905 (m) yr-kande 2, 1998/99:MJ912 (c), 1999/2000:MJ409 (m) yrkande 3,1999/2000:MJ903 (m) yrkande 2, 1999/2000:MJ914 (m) yrkande 1 samt1999/2000:MJ923 (c) yrkande 3 föreslås lämnas utan vidare åtgärd.SälUtskottet har tidigare redovisat att enligt jaktförordningen(1987:905) har möjlighet att ge tillstånd till skyddsjakt på säl om det bedömsnödvändigt (1997/98:JoU19 s. 3).Miljöministern anförde (svar på fråga 1998/99:799) att ansvarar för förvaltningen av sälstammen och samarbetar medFiskeriverket om problemet. och driver sedan1993 projektet och Fiske med syfte att utveckla fiskeredskap och meto-der som kan användas för att förebygga skador på fångst och redskap. Underflera år har försök pågått med att utveckla "sälsäkra" redskap och olika me-toder för att skrämma säl från redskapen. Miljöministern ansåg att dettaarbete måste få fortsätta.Jordbruksministern har i flera frågesvar m.m. uttalat (fråga 1998/99:582,fråga 1998/99:91, interpellation 1997/98:167) att på centralnivå handlägger frågor om ersättning för viltskador och att regeringen hardelegerat till att besluta om jakt på bl.a. säl. Vidare anför-des att forskarnas slutsats av en begränsad jakt är atten begränsad jakt vid fasta fiskeredskap inte är en effektiv metod för attminska skadorna på det kustnära fisket.Naturvårdsverket och anförde i en gemensam skrivelse tillregeringen att har avvisat krav påjakt efter säl med hänvisning till ()rekommendation 9/1 (1988) som påbjuder medlemsländerna att förbjuda alljakt efter säl. begärde dock undantag frånrekommendationen för att kunna genomföra jaktförsök. Helsingforskommis-sionen beslutade att lämna det begärda undantaget. Samtidigtbegärde också ytterligare undantag för att kunna medge viss jaktefter knubbsäl. Även det undantaget beviljades av Helsingforskommissionen.I skrivelsen anförs vidare att avgörande för förvaltningen av sälarna är givet-vis beståndens verkliga storlek. tidigare uppfattning omatt beståndet bör bestå av 8 000-10 000 djur har blivit inaktuell, och densamlade bedömningen är att beståndet är betydligt större. Inom ramenför projektet och Fiske genomförs en fångst-återfångststudie av gråsäl som tidigast väntas ge besked om gråsäl-beståndets verkliga storlek. Enligt skrivelsen orsakar mycket snabbt ökandesälbestånd sälskador i en sådan omfattning att det kustnära yrkesfisket ärallvarligt hotat. Enligt verkens uppfattning finns det endast två alternativamöjligheter att temporärt lösa problemet, nämligen antingen att lämna fullersättning för sälskadorna eller att införa någon form av jakt efter gråsäl ochknubbsäl. I båda fallen borde dock observeras att sälskador ändå kommer attuppkomma och troligen också att öka. och Fiskeriverkethemställde om att förutsättningarna för att höja viltskadeanslaget skulleundersökas.Utskottet har inhämtat att slutrapport i projektet och Fiske kan för-väntas . kommer ett särskilt åtgärdsprogram förhotade sälarter att utarbetas.Utskottet anser att all jakt bör bedrivas på ett ekologiskt hållbart och etisktförsvarbart sätt. Utskottet erinrar om att det i 4 § jaktlagen stadgas att viltskall vårdas i syfte dels att bevara de viltarter som tillhör landets viltbestådels att främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämpligutveckling av viltstammarna. får enligt 27 § jaktförord-ningen (1987:905) ge tillstånd till skyddsjakt på bl.a. säl om det behövs föratt förhindra allvarlig skada på bl.a. fiske eller annan egendom. Av 23 a §jaktförordningen framgår att en förutsättning är att det inte finns någon annanlämplig lösning för att förhindra skadan och om upprätthållandet av artensbevarande inte försvåras.Utskottet har inhämtat att under innevarande år kommeratt slutföra arbetet med en förvaltningsplan för alla sälarter.Utskottet konstaterar att enligt de uppgifter som och lämnat är den samlade bedömningen att beståndet av säl harökat. har det kustnära fisket stora svårigheter och bl.a. åberopasdet stora sälbeståndet som ett viktigt problem. Utskottet anser att regeringenbör ta ett övergripande ansvar för att motverka de ekonomiska förluster ochandra olägenheter som fiskenäringen åsamkas på grund av sälbeståndetsstorlek. Regeringen bör i samråd med de berörda myndigheterna vidta åtgär-der som gör det möjligt att bedriva någon form av jakt för att komma till rättamed de angivna problemen. Detta bör med anledning av motioner-na 1998/99:MJ406 (m) yrkande 4 i motsvarande del, 1998/99:MJ410 (m)yrkande 5, 1998/99:MJ711 (m) i motsvarande del, 1998/99:MJ901 (m) yr-kande 1, 1998/99:MJ906 (m), 1998/99:MJ907 (m), 1998/99:MJ915 (s),1998/99:MJ916 (s) yrkande 1, 1999/2000:MJ410 (kd) yrkande 5,1999/2000:MJ904 (m), 1999/2000:MJ907 (m), 1999/2000:MJ910 (c),1999/2000:MJ913 (m), 1999/2000:MJ917 (m), 1999/2000:MJ921 (s),1999/2000:MJ923 (c) yrkande 4 och 1999/2000:N385 (kd) yrkande 3 i mot-svarande del som sin mening ge regeringen till känna.