bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Inom denna grupp ingår även enbromsning av investeringsprogram.Den fjärde gruppen budgetförstärkningar rymmer ett stopp för snabbav-vecklingen av och stopp för ett antal selektiva bidrag till kom-munsektorn som kommunakuten, storstadssatsningen och kretsloppsmiljar-den.Utskottet står även bakom liberalernas förslag till satsningarinom en rad områden. Det internationella biståndet bör höjas med samman-lagt och målsättningen bör vara attbiståndet når av BNI . Tillgängligheten isamhället för de handikappade måste förbättras. Handikappreformen böråterställas och ansvaret för assistansersättningen återtas av staten. De arbetshandikappades situation är bekymmersam även i en högkonjunktur. De stat-liga insatserna för att stärka handikappades ställning är därför viktig. Som etalternativ till den nuvarande regionalpolitiken bör satsningar göras på in-frastrukturen. En särskild insats i storstadsregionerna för att lösa trafikpro-blemen där kan ske genom en statlig satsning på under tvåår. Dessa medel tillsammans med s.k. PPP-finansiering (public-private part-nership) kan få fart på investeringarna i infrastruktur i och Göte-borg. Inkomstprövningen av änkepensionen bör slopas och omställningspen-sionen förlängas . För att upprätthålla rättssäkerhet och rätts-trygghet behövs ytterligare medel till polisen, domstolarna och åklagarvä-sendet. Försäkringskassorna och skattemyndigheterna tilldelas ytterligaremedel för att motverka fusk och överutnyttjande av bidragssystemen.Utskottets och förslag till utgiftsramar för 2001-2003Miljoner kronorFörändringar i relation till regeringens förslag till utgiftsramarSammanfattningsvis anser utskottet således att liberalernas imotion Fi15 redovisade förslag till inriktning av budgetpolitiken bör ligga tilgrund för budgetpolitikens utformning . Det innebär attutskottet tillstyrker de av föreslagna nivåerna för utgiftstaket föstaten (yrkandena 2 och 3) för 2001-2003 liksom partiets förslag till beräk-ning av utgifterna för den offentliga sektorn (yrkande 4). Vidare tillstyrkerutskottet liberalernas förslag till preliminär fördelning av utgif-terna på utgiftsområden i enlighet med ovanstående tabell (yrkande 6).Med hänvisning till det anförda biträder utskottet således motion Fi15 (fp)yrkandena 2-4, 6, 18 och 19. Regeringens förslag i berörda delar avstyrks.Vidare avstyrks övriga motioner som är aktuella i detta sammanhang.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1999/2000:Fi15 yrkandena 2 och3 samt med avslag på proposition 1999/2000:100 yrkandena 2 och 3och motionerna 1999/2000:Fi12 yrkande 3, 1999/2000:Fi13 yrkande2 och 1999/2000:Fi14 yrkande 16dels - med anledning av förslagen om pensionsrätt för studier och to-talförsvarsplikt samt ett ökat återflöde från EU - fastställer utgiftstaketför staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetentill och ,dels fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten för till ,dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande utgiftstak för den offentliga sektornatt med bifall till motion 1999/2000:Fi15 yrkande 4 samt medavslag på proposition 1999/2000:100 yrkande 4 och motionerna1999/2000:Fi12 yrkandena 2 och 4 samt 1999/2000:Fi13 yrkande 4 god-känner beräkningen av de offentliga utgifterna till 1 088,1 125 och ,dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till motion 1999/2000:Fi15 yrkandena 6,18, och 19 samt med avslag på proposition 1999/2000:100 yrkande 6och motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena 6, 16, 17 och 18,1999/2000: Fi13 yrkande 3, 1999/2000:Fi14 yrkandena 3, 4, 5, 11, 12,13 och 17, 1999/2000:Fi17, 1999/2000:Fi18 yrkande 1,1999/2000:Fi19 yrkande 1, 1999/2000:Fi20, 1999/2000:Fi21,1999/2000:Fi23, 1999/2000: Fi24, 1999/2000:Fi25, 1999/2000:Fi26,1999/2000:Fi27, 1999/2000: Fi30, 1999/2000:Fi32 yrkande 1,1999/2000:Fi33, 1999/2000:Fi35, 1999/2000:Fi37, 1999/2000:Fi44,1999/2000:Fi45, 1999/2000:Fi46 och 1999/2000:Fi47 godkänner denpreliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för åren2001-2003 som riktlinje för regeringens budgetarbete i enlighet medvad utskottet förordat,16. Skattepolitikens inriktning (mom. 9) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.2 Skattepolitikens inrining bort ha följande lydelse:Sverige har världens högsta skatter för både låginkomsttagare ochhöginkomsttagare. Det urholkar den sociala tryggheten för de låg- och me-delinkomsttagare som i sin vardag tvingas leva på marginalen för att få hus-hållsekonomin att gå ihop. Den höga inkomstbeskattningen motverkar fram-växten av jobb som kan leda fler personer in på arbetsmarknaden. Samtidigtmedverkar de höga inkomstskatterna till svårigheter att stimulera till högreutbildning och att rekrytera personer med särskilda kunskaper och kompeten-ser. Regeringens förslag om en särskild sänkning av skatten för utländskaexperter är ett tydligt belägg för att så är fallet. Långsiktigt kan de högaskatterna också leda till en utflyttning av personer som i andra länder kan fåväsentligt lägre skatter.Sverige har också den högsta beskattningen av entreprenörer och företaga-re bland jämförbara länder. Det motverkar sparande och investeringar liksomett ökat företagande. Därmed motverkas framväxten av fler och nya arbets-tillfällen. De höga skatterna motverkar därmed den långsiktiga tillväxt somär en förutsättning för morgondagens välfärd. I en alltmer globaliserad eko-nomi inebär högskattepolitiken också ett högst verkligt hot om uttflyttning avföretagande och ägande. En sådan utveckling ser vi mycket tydliga tecken påi dag. Den leder till att alltfler jobb i dagens svenska företag kommer att växfram i andra länder. De höga skatterna är ett hot mot välfärden.Utskottet finner det märkligt att regeringen inte lagt några förslag till skat-tesänkningar som ger ökade förutsättningar för nya jobb och ökad välfärd.Detta trots att konsekvenserna av höga skatter i kombination med en ökandeinternationalisering och rörliga skattebaser är uppenbara. Regeringen väljer istället att tillsätta en utredning med uppgift att förbättra kunskapsunderlagetom internationaliseringens betydelse. Det är enligt finansutskottets meninguppenbart att regeringen saknar en strategi för hur den beskrivna utveckling-en skall mötas.Moderata samlingspartiet har i sin partimotion lagt förslag om en reform-politik som syftar till att ge en långsiktig ekonomisk styrka genomatt minska det politiska inflytandet över människornas vardag och på detsättet skapa en ökad trygghet för alla. En genomgripande inkomst-skattereform med sänkta skatter för alla genomförs. Sänkta skatter är enligtutskottets mening en investering i människors frihet och skapar möjlighet attmed egen kraft hantera vardagen. För människor med låga inkomster bidraren sänkning av skatten till att det blir möjligt att leva på sin lön utan att sberoende av det offentliga. Inte minst för många barnfamiljer är bördan tunggenom att skattesystemet inte tar hänsyn till försörjningsbördan.Om skall kunna bibehålla sin konkurrenskraft måste villkoren förföretagande och kompetens vara internationellt konkurrenskraftiga. I kun-skapssamhället är det den enskildes kunskap och engagemang som är denviktiga tillgången och skattepolitiken måste utformas så att kan varaett land som framstår som attraktivt för den som vill arbeta och utbilda sig.Finansutskottet anser i likhet med motionärerna från Moderata samlings-partiet att en genomgripande inkomstskattereform måste genomföras för attgöra medborgarna socialt trygga och konkurrenskraftigt i den glo-bala ekonomin. Reformen skall innebära en radikal sänkning av skatten förlåg- och medelinkomsttagare. Detta uppnås genom sänkta kommunalskatteroch höjda grundavdrag, som skyddar låga inkomster från skatt. Den statligainkomstskatten avvecklas successivt, och värnskatten avskaffas i ett förstasteg. Ett förvärvsavdrag införs som kompenserar löntagarna för uttaget avegenavgifter och sänker marginalskatten. Avdraget uppgår till år 2001och höjs år . Den kommunala inkomstskatten sänks genom attstaten tar över en del av kommunernas kostnader och genom att kommuner-nas verksamhet avregleras och koncentreras. Kommuner som använder till-gängligt finansiellt utrymme till skattesänkningar premieras på olika sätt.I takt med att den statliga inkomstskatten elimineras kommer enligt ut-skottets mening en rad problem i skattesystemet att minska. Det gäller be-skattningen av personaloptioner, de krångliga s.k. 3:12-reglerna och behovetav en särskilt låg skatt för utländska experter. Problemen vid ojämna in-komster över åren kommer också att minska.Reformen bör genomföras kontinuerligt och in-nebär att skatterna sänks med 15, 30 respektive underåren 2001-2003. Härtill kommer att förvärvsavdraget ger en skattesänkningpå drygt 5, 6 respektive 17 miljarder kronor.Ytterligare åtgärder som bör vidtas är följande? Kompetenskonton införs.?? Gränsen för avdrag för resor till och från arbetet sänks från till6 ?? Avdragsschablonen vid bilresor till och från arbetet och i tjänsten höjstill per mil.?? Bensin- och dieselskatten sänks med per liter (inklusivemoms).?? Ett extra grundavdrag på per barn införs som ett led i en fa-miljepolitisk reform. Styrkta barnomsorgskostnader blir avdragsgillaupp till en viss nivå.?? Det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer återställs.?? Avdraget för för pensionsförsäkring höjs till ett prisbasbelopp. ?En reformpolitik för att ge företagande, kreativitet och kunskap ett allt störrutrymme måste genomföras för att skall kunna bibehålla sitt för-språng inom IT-branschen och för att detta skall kunna spridas till andraområden. Globaliseringen utsätter det så unikt internationellt inriktadesvenska näringslivet för ett förändringstryck i högre grad än länder medmindre och färre internationellt verksamma företag. Den svenska förmögen-hetsskatten gör att ägande med som bas blir dyrare än ägande i andraländer. Det påverkar självfallet den långsiktiga kapitalbildningen och förut-sättningarna för svenskt ägande. Den svenska dubbelbeskattningen slår ännuvärre mot svenskt ägande av svenska företag. Den gör det dyrare för svens-kar att äga de svenska företagen medan det är billigare för de utländska.Härigenom blir det lönsamt för svenska ägare att sälja sina aktier till utländ-ska ägare. Aktierna är mer värda utomlands än i Sverige.Som anförs i Moderata samlingspartiets motion är det viktigt att förutsätt-ningarna för kreativitet och företagsamhet förbättras. För att skapa godabetingelser för investeringar och kapitalbildning krävs att den bristandeneutraliteten i beskattningen av kapitalinkomster som ligger i dubbelbeskatt-ningen av kvarhållna och utdelade vinster i bolagssektorn slopas, och dettabör ske års vinster.De särskilda spärr- och stoppregler som finns för de allra minsta företagenoch som innebär att särskilt vinstrika, snabbväxande bolag får hög skattelimineras.Förmögenhetsskatten utgör en extra beskattning på kapitalavkastning. Ettslopande kan också motiveras av rättviseskäl eftersom olika motiv tvingatfram att förmögenhetsskatten slopats för vissa mycket förmögna personer.Förmögenhetsskatten slopas successivt. Sambeskattningen av förmögenhetslopas omedelbart.För att öppna en viktig del av tjänstemarknaden bör skatten för hushållsnä-ra tjänster sänkas genom att trepartiförslaget om en skattereduktion på 50 %genomförs.Ytterligare åtgärder som bör vidtas är följande.? Jordbrukets produktionsskatter sänks.?? Skatten på kärnkraft sänks.?? Inkomst av royalty får en lägre beskattning.?? Den särskilda löneskatten på vinstandelar slopas.?? Reklamskatten slopas och åtgärden finansieras med höjd moms på tid-ningar.?? Kalk- och cementindustrins nedsättningsregler bibehålls. ?Totalt uppgår de skattesänkningar som Moderata samlingspartiet förslår tillknappt , och 108miljarder kronor . För perioden fram innebär förslagen attutgifts- och skattekvoterna sjunker med närmare 3 respektive 4,5 procenten-heter. Till en betydande del är det fråga om att skapa ökade förutsättningarför företagande och kapitalbildning. Därigenom är dessa skattesänkningarutbudsdrivande och motverkar flaskhalsar och överhettning. Tyngdpunkten iskattesänkningarna rör sig om sänkt skatt på arbetsinkomster för framför alltlåg- och medelinkomsttagare och motsvaras av minskade offentliga utgifter.Det innebär att skattesänkningarna genomförs inom ramen för stabila offent-liga finanser och under hänsyn till en god samhällsekonomisk utveckling.Hotet om höjda fastighetsskatter gör att många människor är oroligaför sin vardagsekonomi. Regeringen har i sina inkomstberäkningar räknatmed att den slopade frysningen av taxeringsvärdena skall ge staten kraftigthöjda inkomster. Enligt finansutskottets mening skall medborgarna intebehöva vänta på regeringens besked. Av uttalanden att döma anserfinansministern att "extrema höjningar" inte skall slå igenom. Slutsatsen avdetta är enligt utskottets mening att regeringen avser att låta höjningar slåigenom. Det är därför viktigt att redan nu slår fast att frysningen ataxeringsvärdena skall ligga kvar, att fastighetsskatten för bostäder skallsänkas till , och och att underlagetför skatten skall vara byggnadsvärdet samt halva markvärdet.Regeringen har föreslagit att införselreglerna för alkoholfrån andra EU-länder skall förändras fr.o.m. . Som anförs imotion Sk39 borde denna infasning ha inletts mycket tidigare. Nödvändigttidsutrymme hade då skapats för bl.a. folkupplysning i samarbete med till-verkare, importörer och distributörer av alkoholdrycker. De svenska alkohol-skatterna är väsentligt högre än övriga EU-medlemmars. Trots detta föreslårregeringen inte någon sänkning av de svenska alkoholskatterna, vilket kom-mer att skapa stora problem för den svenska bryggerinäringen, Systembola-get och övriga aktörer på denna marknad.Kombinationen av ändrade införselregler och bibehållna höga alkohol-skatter kommer enligt utskottets mening att leda till kraftigt ökad privatim-port och dessutom en ökad illegal alkoholhantering. Den organiseradebrottslighetens ställning blir starkare, kontrollen över alkoholhanteringenförsämras och dessutom kommer intäkterna från alkoholskatterna att sjunka.1997 höjdes tobaksskatten för att förbättra statens skatteintäkter, men verk-ligheten blev en annan. Intäkterna från tobaksskatten sjönk och den illegalaverksamheten bredde ut sig. När skatten därefter sänktes hade redan nyadistributionskanaler etablerats och skattebasen hade eroderat. Det finns enuppenbar risk att detta scenario nu upprepas.Finansutskottets bedömning är att alkoholskatterna bör sänkas omgående.Mot bakgrund av vad som ovan anförts om minskande skatteintäkter till följdav den lagliga och olagliga privatimporten torde en sänkning av alkohol-skatterna inte innebära minskade skatteinkomster jämfört med konsekven-serna av regeringens politik. Regeringen bör skyndsamt lämna förslag tillriksdagen om alkoholskatter sänkta till en konkurrenskraftig nivå.Med det anförda tillstyrker finansutskottet motionerna Fi12 (m) yrkandena14, 15, 22 och 23 samt Fi39 (m) yrkandena 3 och 5. Härigenom tillgodosesdelvis motionerna Fi13 (kd), Fi14 (c) och Fi15 (fp) i här berörda delar.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande skattepolitikens inriktningatt med bifall till motionerna 1999/2000:Fi12 yrkandena 14,15, 22 och 23 samt 1999/2000:Fi39 yrkandena 3 och 5 och med an-ledning av motionerna 1999/2000:Fi13 yrkandena 6 och 14,1999/2000:Fi14 yrkande 18 och 1999/2000:Fi15 yrkandena 7, 8 och 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Skattepolitikens inriktning (mom. 9) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.2 Skattepolitikens inrining bort ha följande lydelse:Kristdemokraterna förespråkar i sin partimotion Fi13 en social och ekologiskmarknadsekonomi. Detta val grundar sig på den kristdemokratiska ideologin,men också på den fasta övertygelsen att marknadsekonomin är den mesteffektiva och den mest demokratiska formen för att hushålla med begränsaderesurser. Marknadsekonomin behöver sociala och ekologiska ramar.I likhet med motionärerna anser finansutskottet att det är en viktig och pri-oriterad uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig påsin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållseko-nomin att gå ihop. Dagens skattesystem gör att lågavlönade inte klarar sig påsin lön när skatten är betald. De får först betala världens högsta skatter ochsedan "stå med mössan i hand" på för att få tillbaka pengar.Detta är inte ett rimligt system. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagareär en fråga om värdighet och respekt för enskilda personer. Det är också heltavgörande för att bryta det bidragsberoende som alltför många människor harfastnat i. Med sänkta inkomstskatter kommer framför allt fler låginkomstta-gare att få möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiskasituation.Kristdemokraterna föreslår en rad åtgärder som gör att människor får be-hålla en större del av sin egen lön i jämförelse med .? Ett kraftigt höjt grundavdrag vid beräkningen av den kommunala in-komstskatten införs. Inkomstskatten sänks för alla med sammanlagt 20miljarder kronor genom att grundavdraget höjs med 11 900 kr.Effekten blir en skattesänkning med ca , eller drygt3 . Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktigatransfereringar och gäller för pensionärer i de fall där deras särskildagrundavdrag understiger det föreslagna grundavdraget i den kommunalabeskattningen. Kommunernas skatteinkomster reduceras inte eftersomförslaget tekniskt sett utformas som en statlig skattereduktion. Med för-slaget kan man tjäna innan man behöver betala kom-munalskatt jämfört med .?? En statlig skattereduktion för inkomst av lönearbete på av dentaxerade inkomsten införs . höjs detta avdrag till ,och till . Detta reducerar marginalskatterna för alla ochstärker arbetslinjen. Skattereduktionen beräknas utifrån dekommunalt taxerade inkomsterna. De nuvarande skattereduktionernaslopas.?? Den nya värnskatten avvisas. Den är enligt motionärerna ett brott mot deprinciper som lades fast i skattereformen 1990-1991 om att ingen skallbetala av en inkomstökning i skatt. Viktiga motiv för attinte ha extra hög statlig skatt på högre inkomster är att utbildning medmedföljande studieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbil-dar sig i , bör inte skattesystemet leda till att de sedan flyttar ut-omlands. Det är en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som göratt utbildning lönar sig.?? En avdragsrätt på maximalt införs från år2001 för samtliga styrkta barnomsorgskostnader för alla barn mellan 1och .?? Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter att växa genom att trepartiför-slaget om en 50-procentig skattereduktion för de privata hushållens köpav tjänster i det egna hemmet genomförs.?? Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias under tvåår och beskattas därefter som inkomst av kapital.?? Ett yrkesfiskaravdrag införs så att svenska fiskare får konkurrens-neutralitet gentemot fiskare från andra länder.?? En avdragsrätt för insättningar på individuella utbildningskonton före-slås införas .?? Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks från 7 000till . Det innebär att resekostnader på ytterligare bliravdragsgilla jämfört med .?? Avdraget för pensionssparande höjs från ett halvt prisbasbelopp till etthelt prisbasbelopp.?? Fastighetsskatten plågar många, inte minst dem med låga inkomster.Kristdemokraterna finansierar en varaktig frysning av taxeringsvärdenaoch att fastighetsskatten på hyreshus varaktigt bestäms till . Fas-tighetsskatten på egnahem sänks till och till år2003. Fastighetsskatten skall enbart beräknas på entredjedel av markvärdet överstigande . På så sätt försvinnerde orimliga effekter som exempelvis drabbat dem som bor i skärgårds-områden. ?Kristdemokraterna anför att jordmånen för företag och företagande måsteförbättras bl.a. genom sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt skatt på personalop-tioner och vinstandelar, sänkt skatt på hushållstjänster, införande av ett riskkapitalavdrag samt avskaffande av dubbelbeskattningen och förmögenhets-skatten.? Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor upptill . För egenföretagare utökas den ned-sättningsberättigade lönesumman till . Förslaget gälleralla företag (arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen. De mindreföretag som tvekar om de skall våga nyanställa får med detta för-slag klart förbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling och nyan-ställningar.?? Ett riskkapitalavdrag med ett tak på införs.?? Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande elimin-eras.?? Förmögenhetsskatten avvecklas i tre steg. avskaffas sambe-skattning av förmögenhet, sänks förmögenhetsskattesatsen till och avvecklas den helt. De senasteårens utveckling har visat på svårigheterna att bibehålla förmögenhets-beskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande interna-tionaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppetbibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Förmö-genhetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördelningspoli-tiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjortsbl.a. genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmö-genhetsskatt medan t.ex. normalinkomsttagare som råkar ha sitt egna-hem beläget i ett attraktivt område till följd av de kraftigt höjda taxe-ringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. Utformningen av dagensförmögenhetsskatt är orimlig också i andra avseenden. För den händelseatt ett gift par tillsammans har en förmögenhet som överstiger900 skall förmögenhetsskatt betalas. Om ett sammanboende parhar motsvarande förmögenhet skall de däremot inte sambeskattas. Dettainnebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomiskt straff-beskattas i förhållande till ett samboförhållande. För att finansiera av-vecklingen av förmögenhetsskatten föreslås att bolagsskatten höjs.?? Den särskilda löneskatten på vinstandelar slopas.?? Personaloptioner ges en lindrigare beskattning.?? Bokmomsen sänks till .?? Konkurrensvillkoren för åkeri- och transportsektorn förbättras genomgynnsammare skatteregler i form av sänkt dieselskatt.?? En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisa konkurrens-villkor för jordbruksnäringen. Utgångspunkten för de förändringar somföreslås är den statliga utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Hela jordbrukets s.k. skatteryggsäck lyfts av. ?Finansutskottet ställer sig bakom de förslag som motionärerna lägger fram.De innebär skattesänkningar med , 45 miljarderkronor och med år 2003.Marginaleffekterna i skatte- och socialförsäkringssystemen erkänns nume-ra av nästan alla. Trots detta är det enligt utskottets mening svårt att få gehför de förslag som läggs fram och som går ut på att växla bidrag mot sänktaskatter. Som anförs i motion måste åtgärder vidtas somberör bostadsbidragets konstruktion och avtrappning, LO-puckeln i grundav-draget, barnomsorgstaxornas konstruktion, äldrevårdstaxorna, underhållsstö-det, arbetslöshetsförsäkringen och studiebidraget samt det kommunala skat-teuttaget. Om stabila och långsiktigt hållbara regler skall kunna skapas är detenligt finansutskottets mening nödvändigt att det sker en samverkan i dennadel mellan de fem partier som står bakom pensionsuppgörelsen.Finansutskottet delar således syn i dessa delar och till-styrker motion Fi13 (kd) yrkandena 6 och 14.