bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — I fråga om programom och för funktionshindrade skall de tre företagen sinsemellan fördelaansvaret för olika slags insatser av detta slag.Vidare skall de tre företagen enligt bestämmelser i anslagsvillkoren för re-spektive företag - - lämna en s.k. uppföljningsrap-port till och till och med uppföljningsrapporterna är att skärpa företagens fokus på huruppdraget uppfylls och att ge statsmakterna ett underlag inför förnyade till-ståndsvillkor. (Se prop. 1995/96:161 s. )Av anslagsvillkoren framgår även att SVT, SR och UR sinsemellan skallfördela ansvaret för olika slags insatser för funktionshindrade. Eventuellaöverenskommelser i frågan skall tillställas och Gransk-ningsnämnden.Utskottet har i betänkandet avstyrkt motioner som rör synskadades, hörsel-skadades och dövas tillgång till SVT:s program.Utskottet har bl.a. redovisat att SVT arbetat på att upprätta en särskildljudkanal med syntetiskt tal för att göra programutbudet mer tillgängligt försynskadade. Metoden förutsätter att mottagningsutrustning finns hos TV-konsumenten. TV-apparatindustrin har inte något intresse avutveckling av sådan utrustning för de analoga sändningarna. Det föreståendeteknikskiftet från analoga till digitala sändningar kan emellertid bjuda på nyamöjligheter i detta avseende. Utskottet har inhämtat att ett utvecklingsbolag,som ägs av bl.a. , med stöd av SVT arbetar med attutveckla en apparattillsats för att göra textremsan hörbar oberoende av ivilken svenskspråkig TV-kanal den förekommer.I sammanhanget nämnde utskottet att textremsan kan göras hörbar ävenmed annan teknik och att viss försöksverksamhet utanför SVT pågår meduppläsning av textremsan i realtid. Utskottet redovisade även att antaletprogram med textning för hörselskadade och döva ökat.Som utskottet redovisat ovan framgår det av direktiven för den särskildeutredaren, som arbetar med underlag för besluten om nya sändningstill-stånd, att en utgångspunkt i hans arbete bör vara att radio- och TV-programmens tillgänglighet skall öka. Utredaren skall undersöka om detbehöver ställas ytterligare krav på programföretagen i detta hänseende ochföreslå hur sådana krav i så fall skall utformas.Utskottet har i betänkandet understrukit att en av förutsättningarna för ettförnyat sändningstillstånd för SVT bör vara att kraven på företaget i dettahänseende ökas ytterligare i jämförelse med kraven i nu gällande tillstånd.Utskottet har också förutsatt att utredaren lägger fram ett sådant underlagsom gör det möjligt för den parlamentariska beredningsgruppen, som skallbearbeta utredarens förslag, att ange vilka krav som skall kunna ställas påSVT för att synskadade, andra läshandikappade, hörselskadade och dövaskall få bättre möjligheter att ta del av SVT:s programutbud under den kom-mande tillståndsperioden.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att något sådant uttalandesom begärs i de nu aktuella fyra motionsyrkandena inte är påkallat, varförsocialutskottet bör avstyrka dem.Tillgängligheten hos allmänna samlingslokalerInledningsvis vill utskottet redovisa att det i propositionen påpekas att kon-ceptet Design för alla fått ökad uppmärksamhet inom arki-tektur och formgivning (prop. avsnitt 7.3).Huvudbudskapet i konceptet är att produkter som bruksföremål, byggna-der, inomhus- och utomhusmiljöer samt IT-produkter och tjänster bör varatillgängliga och användbara för alla människor så långt detta över huvudtaget är möjligt.Regeringen har tidigare för redovisat ett handlingsprogram förarkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14,rskr. 1997/98:225). Målen för statens engagemang inom området lades fast. IRegeringskansliet har inrättats en särskild arbetsgrupp för att driva arbetetmed handlingsprogrammet arkitektur, formgivning och design i vilken före-trädare för åtta departement, däribland , ingår.Statens engagemang i arkitektur, formgivning och design skall förtydligasnär det gäller frågor om tillgänglighet. Konceptet Design för alla bör därförenligt den nu aktuella propositionen genomsyra statens arbete inom arkitek-tur, formgivning och design.Man bör enligt regeringens bedömning alltid sträva efter lösningar som ärtillgängliga för så många som möjligt, inte minst när det gäller byggnaderoch fysisk miljö. Att göra den generella miljön, individuella åtgärder ochsärskilda produkter för funktionshindrade estetiskt tilltalande bör vidare sessom en utmaning för arkitekter och formgivare.Enligt motion So42 (c) bör en översyn av handikappanpassningsstödet tillföreningsdrivna samlingslokaler göras (yrkande 7). Tillgängliga mötesplatserär en viktig del i insatserna för att funktionshindrade skall ha samma möjlig-heter som andra att delta i möten och sammankomster. Det finns omkring3 000 föreningsdrivna möteslokaler. Dessa måste göras tillgängliga för alla.Översynen bör göras mot bakgrund av att de statliga resurserna för ändamå-let är otillräckliga.Enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokalerfår bidrag lämnas till köp eller nybyggnad eller till ombyggnad och standard-höjande reparationer som inte är av ringa omfattning. I sådant bidrag kaningå handikappanpassningsåtgärder. Bidrag får lämnas av bi-dragsunderlaget. Bidrag kan också lämnas enbart till handikappanpassningutan samband med köp, ombyggnad eller reparationer. Till en sådan handi-kappanpassning får bidrag lämnas till hela kostnaden, dock högst 165 000kronor. Bidrag lämnas till sådana aktiebolag, stiftelser eller föreningar somarbetar utan vinstsyfte och är fristående från en kommun eller kommunalaföretag. Ansökan om bidrag lämnas in till vars samlingslokaldele-gation beslutar om fördelningen av medlen.Anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler uppgick under ett antal årtill . Vid 1998/föreslog regeringen avbesparingsskäl att anslaget fr.o.m. skulle upphöra (prop.1998/99:1, utg.omr. beslöt dock att anvisa 15 miljoner kronorför (bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Samma belopphar anvisats av för och preliminärt beräknats avregeringen även för budgetåren 2001 och 2002 (prop. 1999/2000:1, bet.1999/2000:KrU1, rskr. 1999/2000:87). För har Boverketföreslagit att anslaget skall föras upp med 15 miljoner kronor.Utskottet anser att det inte behöver göras en sådan särskild översyn avhandikappstödet inom bidraget till allmänna samlingslokaler som begärs imotionen. Det ingår i ordinarie uppföljningsarbete att redovisaresultaten av hittillsvarande bidragsgivning och att vid bidragsgivningenväga behoven av medel till handikappanpassning mot andra medelsbehovinom ramen för anvisade medel. Till frågan om anslagets storlek kommandebudgetår får återkomma vid den årliga budgetbehandlingen. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att socialutskottet bör avstyrka mo-tion So42 (c) yrkande 7.Stockholm den 26 april 2000På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), (), AgnetaRingman (s), (), (v), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. Finansiering av bokklubben för synskadade ochblindaElisabeth , , och (allam) anser att den del av utskottets yttrande under avsnittet Kultursektornstillgänglighet som börjar med "Som utskottet" och slutar med "yrkande 8"bort ha följande lydelse:Mot bakgrund av att regeringen vare sig i budgetpropositionen för år 2000eller i den nu aktuella propositionen har lämnat några konkreta förslag ienlighet med tidigare beslut om statligt stöd till bokklubben bör socialutskottet tillstyrka motion So33 (m) yrkande 8 och föreslåriksdagen att göra ett nytt tillkännagivande till regeringen i frågan.2. Synskadades och hörselskadades tillgång till SVT:s programInger (), (), (), JanBackman (m), (), (), ()och () anser att den del av utskottets yttrande under avsnittetTillgängligheten hos radio och TV som börjar med "Utskottet har i betän-kandet" och slutar med "avstyrka dem" bort ha följande lydelse:Utskottet vill, liksom reservanterna i reservationerna 5 och 6 till betänkande1999/2000:KrU8, understryka att en av förutsättningarna för ett förnyatsändningstillstånd för SVT bör vara att kraven på företaget i fråga om pro-grammens tillgänglighet för funktionshindrade ökas ytterligare i jämförelsemed kraven i nu gällande tillstånd. Den digitala tekniken gör det möjligt attinföra nya tjänster, något som borde kunna förbättra situationen.Den särskilde utredaren bör få tilläggsdirektiv som innebär att hanskall lägga fram ett sådant underlag som gör det möjligt för den parlamenta-riska beredningsgruppen att ange vilka krav som skall kunna ställas på SVTför att såväl synskadade som andra läshandikappade skall få möjlighet attavlyssna textremsan i SVT:s program och för att döva och hörselskadadeskall få bättre möjligheter att ta del av SVT:s programutbud under nästatillståndsperiod. Utredaren bör även beakta den merkostnad som kan uppståför de funktionshindrade när det gäller utnyttjande av nya tjänster som dendigitala tekniken möjliggör.Socialutskottet bör föreslå att med anledning av motionerna somsin mening ge regeringen till känna vad kulturutskottet anfört.3. Översyn av handikappanpassningsstödet till föreningsdrivnasamlingslokalerBirgitta () anser att den del av utskottets yttrande under avsnittetTillgängligheten hos allmänna samlingslokaler som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en sådan översyn av handikappanpassningsstödet inombidraget till allmänna samlingslokaler som begärs i motion So42 (c) är välmotiverad. De nuvarande knappa resurserna under anslaget gör att insatsernaför att göra de föreningsdrivna lokalerna tillgängliga för funktionshindrade ärhelt otillräckliga. Som anförs i motion So42 (c) bör de funktionshindrade hasamma möjligheter som andra att delta i möten och sammankomster. Detta ären viktig demokratifråga.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att socialutskottet tillstyrkermotion So42 (c) yrkande 7 och föreslår att ge regeringen till kännaatt en översyn ur handikappsynpunkt bör göras av stödet till allmänna sam-lingslokaler.Särskilt yttrandeÖversyn av handikappanpassningsstödet till föreningsdrivnasamlingslokalerInger och (båda kd) anför:Vi vill påminna om att i motion1999/2000:Kr313 yrkande 40 föreslog attöka anslaget till Bidrag till allmänna samlingslo-kaler för med 10 miljoner kronortill . Tyvärr avslog riksdagenyrkandet (bet. 1999/2000:KrU1).Utbildningsutskottets yttrande 1999/2000:UbU4yFrån patient till medborgare - en nationellhandlingsplan för handikappolitikenTill socialutskottetSocialutskottet har genom beslut berett utbildningsutskot-tet tillfälle att yttra sig över proposition 1999/2000:79 Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken jämte motioner, ide delar som berör utskottets beredningsområde.Utbildningsutskottet behandlar i det följande dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1999/2000:So27 (s) yrkande 1, 1999/2000:So30 (s), 1999/2000:So32 (m) yrkande 4, 1999/2000:So33 (m) yrkande 10,1999/2000:So37 (fp, kd, s, m, v, c, mp), 1999/2000:So42 (c) yrkande 8,1999/2000:So44 (kd) yrkandena 3, 9 och 11 samt 1999/2000:So46 (kd, fp),dels motionerna 1999/2000:So487 (kd) yrkande 5 och 1999/2000:Ub285 (s),vilka väcktes under den allmänna motionstiden innevarande ochremitterades till utbildningsutskottet. De båda senare yrkandena har utskottetbeslutat överlämna till socialutskottet tillsammans med detta yttrande.De motionsyrkanden som behandlas anknyter huvudsakligen till proposi-tionens avsnitt 8.8 och 10.1-3. Regeringen redovisar där sin bedömning ifråga om forskning respektive om skola och vuxenutbildning, högskolan ochhjälpmedel inom utbildning, utan att lägga fram några direkta förslag somriksdagen skall ta ställning till. Utskottets yttrande avgränsas därför till atenbart avse de olika sakfrågor som tas upp i motionerna.SkolanEnligt regeringens bedömning i propositionen bör elever med funktionshin-der, på samma sätt som övriga barn och ungdomar, ha möjlighet att bo medsina föräldrar eller i deras närhet och gå i en skola i närheten av hemmet.Frågor om attityder och bemötande är härvid centrala, anför regeringen,liksom en ökad specialpedagogisk baskompetens hos arbetslagen i skolan.Regeringen hänvisar till beslut med anledning avpropositionen om elever med funktionshinder (prop. 1998/99:105, bet.1999/2000:UbU4, rskr. Enligt beslutet kommer sex statliga spe-cialskolor med möjlighet till elevboende att finnas kvar för döva och hörsel-skadade barn och ungdomar. Detta motiveras av dessa elevers specifikabehov av undervisning och kommunikation på teckenspråk. De båda övrigastatliga specialskolorna för synskadade och talskadade barn och ungdomarkommer att avvecklas successivt till förmån för en utökad resurscenterverk-samhet för respektive målgrupp. Enligt regeringen klargjordes i nämndaproposition att statens ansvar gentemot elever med funktionshinder främstskall vara att genom stöd till kommunerna främja att dessa elever får enanpassad skolsituation av god kvalitet. Detta gäller i första hand ovanligaeller komplexa funktionshinder där kommunerna inte i förväg har möjlighetatt bygga upp den kunskap som krävs i det individuella fallet. Genom enförändrad statlig stödorganisation kommer kommunernas förutsättningar atterbjuda barn och ungdomar med funktionshinder en skolgång som är anpas-sad efter elevens behov att förbättras.I Moderata samlingspartiets motion 1999/2000:So32 yrkande 4 betonas attmöjligheten att välja skola är särskilt viktig för funktionshindrade barn ochungdomar. har den principiella uppfattningen att alla skolor sålångt möjligt skall vara utformade så att elever med särskilda behov inteutestängs. Målsättningen om integration av funktionshindrade elever i denvanliga skolan och anpassningen av skolan till dem får dock inte innebära attspecialskolor med väl uppbyggd kompetens läggs ned. vill attspecialskolor även skall vara ett alternativ för de elever somanser att dessa skolor bättre kan tillgodose deras särskilda behov.Liknande synpunkter förs fram av i motion 1999/2000:So42yrkande 8. Motionärerna framhåller att de motsatte sig beslutet om avveck-ling av vissa specialskolor. De menar att funktionshindrade barn och ungdo-mar skall ha en rättighet och inte en skyldighet att integreras i den vanligakommunala skolan. Om barnen känner sig trygga i specialskolan och ut-vecklas på ett positivt sätt bör det vara möjligt för föräldrar att välja dennaskolform.U t s k o t t e t anser att socialutskottet bör föreslå avslag på motionsyr-kandena.Utbildningsutskottet behandlade så sent som regeringensförslag i propositionen Elever med funktionshinder - ansvar för utbildningoch stöd jämte motioner i ärendet i sitt av godkända betänkande1999/2000:UbU4.Utskottet ställde sig bakom den viktiga handikappolitiska principen attbarn med funktionshinder så långt möjligt skall erbjudas en anpassad utbild-ning i sin hemkommun och därmed ha rätt och möjlighet att bo hemma medsina föräldrar. Förändringen av specialskolans målgrupp till att inte längreomfatta synskadade och talskadade barn såg utskottet som ett viktigt stegmot en integrering av elever med funktionshinder i den ordinarie skolan.Kommunerna skall alltså ha det fulla ansvaret för syn- och talskadade ele-ver. Staten skall dock även i fortsättningen ha ett stort ansvar för att stödjakommunerna, bl.a. genom en ny samordnad organisation för stöd i special-pedagogiska frågor, en utökad resurscenterverksamhet samt satsningar påkompetensutveckling av skolans personal och på forskning. Vid såvälEkeskolans som resurscenter skall det finnas en mindre skol-del för barn och ungdomar som av olika skäl kan behöva mer intensifieradespecialpedagogiska insatser under viss tid.För döva, dövblinda och hörselskadade elever är en teckenspråkig skol-miljö nödvändig. Denna ståndpunkt återfinns även i föratt tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlik-het, som ett undantag från huvudprincipen att utbildning för elever medfunktionshinder skall erbjudas inom den ordinarie skolorganisationen. Ut-skottet delade regeringens uppfattning att det är riktigt att behålla special-skolan som skolform för dessa elevgrupper.Utbildningsutskottet finner inte skäl till att ändra sitt ställningstagande fråi höstas.Enligt motion 1999/2000:So33 (m) yrkande 10 bör det vara möjligt för svårtfunktionshindrade ungdomar att välja individuella program inom riksrekry-terande Rh-anpassad gymnasieutbildning. Motionären anmärker att kanelever på gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning endast välja nationellaoch specialutformade program. Det är självklart, anser motionären, att dessaelever också måste kunna välja individuella program.U t s k o t t e t anser att socialutskottet bör avstyrka motionsyrkandet medhänvisning till följande.För vissa elever med funktionshinder har staten tagit på sig ett utökat an-svar genom att stödja riksrekryterande gymnasieutbildning. Sålunda finnsriksrekryterande gymnasieutbildning med särskilt anpassad utbildning försvårt rörelsehindrade ungdomar, s.k. Rh-anpassad utbildning, i ,, och . Personkretsen för Rh-anpassad utbild-ning bestäms i 5 kap. 27 och 28 §§ skollagen (1985:1100). Den omfattarsvårt rörelsehindrade elever som har mycket stora behov av anpassning ochhabilitering i anslutning till utbildningen och som kan tillgodogöra sig ut-bildning på nationellt program eller - med tillämpning första gången vidintagning till /02 - specialutformat program.Utbildningsutskottet behandlade och avstyrkte motsvarandemotionsyrkanden om införande av individuella program på gymnasieskolamed Rh-anpassad utbildning (bet. 1999/2000:UbU4 s. 28). Utskottet pekadepå att det finns stora möjligheter inom de nationella och specialutfor-made programmen att hjälpa elever som riskerar att inte klara utbildningen.Förutom stödundervisning, utökad studietid eller reducerat program finnsockså specialinriktad kursplan.I regleringsbrevet för har fått i uppdrag att un-der fr.o.m. /2001 följa och analysera utvecklingen av denRh-anpassade gymnasieutbildningen för elever som genom möjlighet attspecialinrikta kursplanerna i liten eller obefintlig utsträckning följer kurserpå gymnasienivå. Verket skall även överväga alternativ till en sådan gymna-sieutbildning.Enligt utbildningsutskottets mening bör resultatet av uppdraginväntas.I motion 1999/2000:So487 (kd) yrkande 5 begärs ett lagförtydligande i syfteatt stärka möjligheten för elev med funktionshinder och dennes föräldrar attpåverka valet av elevassistent i skolan. Motionären menar att om eleven harassistent i hemmet och under fritid är det lämpligt att samma person assiste-rar också under skoltid.U t s k o t t e t tar fasta på vad socialutskottet anförde i denna fråga i sitbetänkande 1995/96:SoU15 angående bl.a. assistansersättning vid vistelse ibarnomsorg, skola m.m. (s. 15). underströk att kontinuitetenoch tryggheten i det personliga stödet till den funktionshindrade inte fårurholkas och att det därför är särskilt angeläget att försäkringskassor ochkommuner nära samverkar i dessa fall. Utskottet hade uppmärksammats påatt goda lösningar fanns i vissa kommuner. Samma person borde t.ex. kunnavara personlig assistent åt ett barn med statlig ersättning och elev-assistent åt samma barn under lektionstid med ersättning från kommunen.Utbildningsutskottet förutsätter att sådan samverkan lokalt kan komma tillstånd utan central reglering och anser för sin del att motionsyrkandet böravslås av riksdagen.Högre utbildning och vid universiteten i och Örebrolyfts fram i flera motioner. Motionärerna anser det anmärkningsvärt att rege-ringen i propositionen inte uppmärksammat den omfattande verksamhetinom området handikappvetenskap som bedrivs vid centrumet och inte näm-ner de insatser inom handikappforskningen som görs vid universitet.I motion 1999/2000:So37 (fp, kd, s, m, v, c, mp) begärs att görett uttalande om att behovet av stöd till i den aviserade forskningspolitiska propositio-nen. Universiteten i och har gemensamt prioriterat ensatsning på forsknings- och utbildningsområdet handikappvetenskap. Sär-skilda medel behövs dock enligt motionärerna för att trygga grundfinansie-ringen och garantera att utbyggnad av centrumet kan ske enligt planerna.Forskningen vid centrumet skall bedrivas inom sex programområden, bl.a.Kommunikationshandikapp samt Informationsteknologi och handikapp.Forskarutbildningen är genuint tvärvetenskaplig med både naturvetenskapli-ga och kulturvetenskapliga perspektiv.Också i motionerna 1999/2000:So46 (kd, fp) och 1999/2000:So44 (kd) yr-kande 9 pläderas för medel till grundfinansiering och uppbyggnad av Cent-rum för handikappvetenskap. Enligt motion 1999/2000:So27 (s) yrkande 1bör regeringen inför kommande forskningspolitiska proposition övervägaresursbehov inom handikappforskningen och skapa förutsättningar för ut-veckling av centrumet.U t s k o t t e t instämmer med motionärerna att det hade varit befogat att ipropositionen nämna den satsning på handikappforskning som inletts i sam-verkan mellan universiteten i och genom Centrum förhandikappvetenskap.Universitet och högskolor har haft i uppdrag att utarbeta forskningsstrate-gier som underlag för beredningen av nästa forskningspolitiska propositionhösten 2000 och budgetpropositionen för . Ett sådant underlag röran-de handikappvetenskap som gemensam forsknings- och utbildningsprofile-ring har avlämnats av och i form av en ge-mensam skrivelse med bilagd promemoria.Utskottet anser att regeringens beredning av universitetens och högskolor-nas forskningsstrategier bör avvaktas och att ställning till fördelningen avforskningsresurser bör tas samlat i samband med forsknings- och budgetpro-positionerna.Socialutskottet bör alltså enligt utbildningsutskottets mening avstyrka mo-tionsyrkandena om av handikappkunskap i arkitekt- och designutbildningarna under-stryks i ett par motioner. Enligt i motion 1999/2000:So44yrkande 3 bör få ett uppdrag att se över innehållet i arkitekt-utbildningen i detta avseende. I motion 1999/2000:So30 (s) anför motionä-rerna att uppdraget till om arkitekt- och designutbildningar-na borde utvidgas till att verket också skall föreslå de förstärkningar sombehövs. Lärarnas roll och kompetens måste därvid betonas.U t s k o t t e t anser att socialutskottet bör föreslå avslag på motionsyr-kandena.Regeringen har uppdragit åt att kartläg-ga med vilket innehåll, i vilken omfattning och på vilket sätt kunskap om detsom kan sammanfattas i begreppet Design för alla - nämligen tillgänglighet,användbarhet och brukbarhet - förmedlas i design- och arkitektutbildningar-na inom högskolan. Uppdraget skall redovisas till Utbildningsdepartementetsenast den 30 juni 2000.Enligt regeringens beslut skall högskolor som har ar-kitektutbildningar i anslutning till uppmärksamma frå-gan om hur kunskapen om tillgänglighet i olika miljöer kan stärkas inomutbildningarna. Samarbete skall därvid äga rum med bl.a. olika handikappor-ganisationer.Hjälpmedel inom utbildningRegeringen meddelar i propositionen sin avsikt att utse en särskild utredareför att se över hjälpmedelsförsörjningen för studerande med funktionshinder.Utredaren bör lämna förslag till eventuella åtgärder. Utredningen skall om-fatta förskola, förskoleklass, skola, vuxenutbildning samt högre utbildning.Bland annat skall gränsdragningen och ansvarsfördelningen göras tydlig närdet gäller personliga hjälpmedel och pedagogiska hjälpmedel.I motion 1999/2000:Ub285 (s) begärs att en utredning tillsätts för att klar-göra landstingens och utbildningsanordnarnas hjälpmedelsansvar inom vux-enutbildningsområdet inklusive folkbildningen. Enligt motionären råder detbl.a.