bet · GO01FiU2 · 2000-11-30 00:00:00 — Anslaget har därutöver räknats upp med 0,8 miljonerkronor, vilket tillsammans med tidigare resurstillskott innebär attRiksdagens revisorer nu tillförts sammanlagt 5,0miljoner kronor i enlighet med tidigare riksdagsbeslut (bet.1997/98:KU27).MotionenModerata samlingspartiet erinrar i motion Fi508 om riksdagsstyrelsensförslag om en sammanhållen revisionsmyndighet under riksdagen.Motionärerna anser att en sammanslagning av ochRiksdagens revisorer kommer att ge samordningsfördelar. De utgår ocksåfrån att riksdagsstyrelsens förslag kan träda i kraft den 1 januari 2003.I avvaktan härpå bör enligt deras mening revisorers anslag inteöka utan trappas ned. I motionen föreslås att den i propositionen angivnaanslagsnivån minskas med 2 miljoner kronor.Utskottets syn på anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning omfattar utgifterför ett antal centrala myndigheter, kostnader för vissa garantiåtagandensamt kapitaltillskott till två internationella kreditinstitut.Av utgiftsområdets 21 anslag fördelar sig 20 på två politikområden. Ettanslag - anslaget till revisorer - har inte hänförts till någotpolitikområde.De i budgetpropositionen föreslagna anslagen summerar sig till 1 307,7miljoner kronor, dvs. samma nivå som i första steget avbudgetprocessen lagt fast som ram för utgiftsområdet (bet. 2000/01:FiU1).Förslag till alternativa anslagsnivåer har framförts av Moderatasamlingspartiet, , . Samtliga dessa alternativ ryms inom den fastställdautgiftsramen och innebär att de samlade utgifterna på utgiftsområdetbegränsas med alltifrån 10 till 136 miljoner kronor.Utskottet har på de närmast föregående sidorna redovisat hur regeringenönskar fördela anslagen på utgiftsområdet och vilka avoppositionspartiernas förslag som har effekt på denna fördelning. Imotionerna föreslås alternativa nivåer för sammanlagt 13 avutgiftsområdets 21 anslag. Utskottet övergår nu till att redovisa sinsamlade syn på anslagsfördelningen. Prövningen inriktas i första hand påde förslag där skilda meningar framkommit.Centerpartiet motsätter sig att föreslås få ettresurstillskott på för att bygga ut sintjänstebarometer. En sådan utbyggnad anser partiet inte vara motiverad. Påvilken grund förslaget avvisas framgår inte av motionen.Redan i förra årets budgetproposition aviserade regeringen attKonjunkturinstitutet skulle tillföras för en utbyggnadav tjänstebarometern. Till följd av det ansträngda budgetläget för 2000ansåg regeringen dock att budgetmedel skulle tillföras först ,vilket nu alltså sker. Regeringen motiverade sitt förslag med att enutvidgad tjänstebarometer skulle förbättra möjligheterna att göraprognoser över svensk ekonomi och öka precisionen i prognoserna. En sådanförbättring ansågs viktig eftersom analyser av BNP-utvecklingen alltmerskulle komma att ta sin utgångspunkt i den svenska ekonomins utbudssida,vilket krävde en väsentligt ökad kunskap om utvecklingen inomtjänstesektorn.Enligt finansutskottets mening framstår det föreslagna resurstillskottetför en utbyggnad av tjänstebarometern som välmotiverat. Utskottettillstyrker således propositionens förslag och avvisar detcenterpartistiska yrkandet.Kristdemokraterna anser att bör kunna öka sinavgiftsfinansiering och att den förestående sammanslagningen medRiksdagens revisorer kan leda till vissa besparingar. Partiet vill därförminska RRV:s anslag med . I motionen anges intevilken del av RRV:s verksamhet som omfattas av kravet på en ökadavgiftsfinansiering. Dessutom gäller att RRV:s avgiftsbelagda verksamhet istor utsträckning avser uppdrag som genomförs för regeringens eller andramyndigheters räkning. var det av RRV:s intäktersom kom från annat håll än staten. En ökad avgiftsfinansiering kan därförmöjligen minska belastningen på RRV:s anslag men ger knappast en besparingpå statsbudgeten i dess helhet. Utskottet har även svårt att förstå hur eneventuellt förestående sammanslagning med revisorer som liggerrelativt långt fram i tiden skall kunna ge besparingsvinster redan nästaår.Med hänsyn härtill finner utskottet inte anledning att frångå regeringensförslag till medelsanvisning för RRV.Kristdemokraterna och föreslår att Statskontorets anslag förnästa år skall minskas med 15 respektive . Genom attföra över delar av Statskontoret till RRV - som i Kristdemokraternasbudgetalternativ redan fått sitt anslag nedskuret - och samordnakvarvarande delar med Kammarkollegiet tror sig kunnabegränsa Statskontorets anslag med . Centerpartietanser tydligen att denna myndighet, vars verksamhet helt är inriktad påatt främja effektiviteten i statsförvaltningen, har en onödigt storadministrativ överrock eftersom partiet vill minska denna och räknar medatt därigenom kunna minska Statskontorets anslag med nästa år.Även bortsett från den omständigheten att de båda partierna helt blundarför de avvecklingskostnader som alltid uppkommer vid nedskärningar avdetta slag, anser utskottet att förändringar av denna omfattning knappastkan förenas med en god hushållning med statens resurser.Centerpartiet anser att man borde kunna i det närmaste halvera anslagetför Täckning av merkostnader för lokaler från 8,8 till 4,8 miljoner kronormed hänsyn till den efterfrågan på lokaler som finns i nuvarandehögkonjunktur. Utskottet har för sin del svårt att tro att inte ocksåregeringen noterat den pågående högkonjunkturen och redan beaktat deeffekter detta har på lokalefterfrågan. Något skäl att ompröva den ipropositionen föreslagna medelsberäkningen på detta anslag föreliggerdärför inte.Moderata samlingspartiet, och föreslår attStatistiska centralbyråns anslag skall minskas med 40, 15respektive . Moderata samlingspartiet är rent generelltkritiskt till att skattemedel i så stor utsträckning används för attfinansiera en ökad statistikproduktion och vill därför begränsa SCB:suppgifter samt öka avgiftsfinansieringen. Även Kristdemokraternaförespråkar en ökad avgiftsfinansiering. Detta parti motsätter sigdessutom att ansvaret för lönestatistiken förs över tillMedlingsinstitutet, men föreslår trots det att SCB:s anslag skall minskasmed . Eftersom kostnaderna för att producera dennalönestatistik uppgår till föreslår ipraktiken en lika stor besparing på anslaget som Moderata samlingspartiet,dvs. vill med hänvisning till attSCB:s anslagsförbrukning under innevarande år väntas understiga anvisademedel begränsa nästa års anslag med 3 miljoner kronor.Enligt utskottets mening fullgör SCB en viktig uppgift genom att på ettopartiskt sätt redovisa tillförlitlig statistik som är ett nödvändigtunderlag för statens, kommunernas och näringslivets planering. Utskottetfinner för egen del att det i propositionen föreslagna medelstillskottettill SCB är väl avvägt mot bakgrund av de krav som ställs på SCB.Utskottet ser därför ingen anledning att ompröva förslaget att 376,3miljoner kronor skall anvisas till SCB för 2001.Moderata samlingspartiet, och vill helteller delvis begränsa anslaget till Folk- och bostadsräkningen.Kristdemokraterna vill halvera anslaget medan de båda övriga partiernahelt motsätter sig att ett anslag förs upp i budgeten.Riksdagen har tidigare på förslag av finansutskottet[2] lagt fastriktlinjer för registerbaserade folk- och bostadsräkningar. Den föreslagnamedelsanvisningen är en följd av tidigare beslut. Utskottetfinner för egen del ingen anledning att ompröva sitt tidigare stöd fördenna typ av undersökningar och tillstyrker därför regeringensmedelsberäkning.Kristdemokraterna anser att Kammarkollegiets redan höga grad avavgiftsfinansiering bör höjas ytterligare och föreslår därför att anslagetminskas med 2,5 miljoner kronor.Finansutskottet avstyrker detta förslag.Moderata samlingspartiet samt föreslår att anslaget halveras respektive ökas med närmare 3miljoner kronor.Nämndens verksamhet är föremål för översyn avUpphandlingskommittén som redan avlämnat ett delbetänkande[3] och somväntas avsluta sitt arbete . Enligt utskottets mening börNOU:s verksamhet vara oförändrad i avvaktan på resultatet av dennaöversyn. De båda partiernas förslag bör därför inte föranleda någon åtgärdfrån sida.Moderata samlingspartiet, och vill allaavveckla . Moderata samlingspartietföreslår av denna anledning att anslaget halveras. De bådaövriga partierna vill däremot redan då helt avskaffa anslaget.Kvalitets- och kompetensrådet, som varit verksamt ,har till uppgift att stimulera myndigheternas kompetensförsörjning samtatt främja kvalitetsarbetet inom förvaltningen. Enligt utskottets meningfinns det inte anledning att ompröva detta beslut.Kristdemokraterna föreslår att det till avvecklas och att något anslag för detta ändamål inteförs upp i budgeten.Finansutskottet avstyrker detta förslag.Kristdemokraterna och föreslår att anslaget förUtvecklingsarbete halveras respektive avvecklas. Det utvecklingsarbete somanslaget är avsett att finansiera sköts enligt nu avt.ex. RRV och ESV. hävdar att verksamhetsutveckling samtutvecklingsinsatser för myndigheternas ledning bör rymmas inom respektivemyndighets ramanslag.Såsom framgått av den tidigare lämnade redogörelsen är detta anslag inteavsett för generella utvecklingsinsatser utan används i första hand föratt finansiera det s.k. , ett brett upplagt projekt somtillkommit för att få till stånd ett integrerat statligt koncernsystem förprognoser, budgetering, resultatstyrning och betalningsinformation.Avsikten är att hela statsförvaltningen skall inordnas i detta system. Iprojektet medverkar experter från , och ettantal myndigheter, däribland RRV och ESV. Även företrädare för de olikapartigrupperna i finansutskottet medverkar i arbete genom enparlamentarisk referensgrupp som knutits till projektet.Finansutskottet har tidigare ställt sig bakom det utvecklingsarbete sombedrivs inom ram och finner inte anledning att nu omprövadetta ställningstagande. Utskottet biträder därför regeringens förslagtill medelsberäkning på anslaget.Utskottet tillstyrker också det i propositionen framförda förslaget attregeringen skall bemyndigas att även ingå mer långsiktigaekonomiska förpliktelser i anslutning till . Om så krävsför att detta projekt skall kunna genomföras, bör således regeringen under2001 kunna göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtagandenleder till utgifter på högst efter 2001.Centerpartiet föreslår att anslaget för Riksgäldskontoretsförvaltningskostnader skall minskas med . Motivethärför sägs vara att statsskulden kommer att minska snabbare medCenterpartiets förslag till inriktning av budgetpolitiken, vilket i sintur begränsar utgifterna för provisioner för kronskulden.Såsom framgår av budgetpropositionen föreslår regeringen att deprovisionskostnader som avser kronskulden skall föras över frånutgiftsområde 2 till utgiftsområde 26. Några provisionskostnader finnssåledes inte uppförda bland förvaltningskostnader ochutskottet avstyrker därför förslag beträffande dettaanslag.Moderata samlingspartiet föreslår att anslaget till revisorerskall minskas med . I avvaktan på den föreståendesammanslagningen av revisorer bör inteRiksdagens revisorers anslag öka, utan tvärtom trappas ned, ansermotionärerna.Enligt finansutskottets mening kan det vid ett eventuellt samgående mellanRRV och revisorer finnas anledning att se över de bådamyndigheternas anslagstilldelning. Det bör dock ske först efter det attformerna för ett sådant eventuellt samgående närmare klarlagts. Med hänsynhärtill avstyrker utskottet Moderata samlingspartiets förslag.Sammanfattningsvis biträder alltså utskottet regeringens förslag tillfördelning av anslagen inom utgiftsområde 2 (punkt 8) liksom förslaget omett bemyndigande knutet till anslaget Utvecklingsarbete (punkt 2).Samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta sammanhang avstyrks, dvs.motionerna Fi211 (fp) yrkande 10 i denna del, Fi506 (c), Fi507 (kd)yrkande 2, Fi508 (m) samt Fi509 (fp) yrkandena 1 och 3.Statens fastighetsverkUtskottets förslag i korthetRiksdagen godkänner regeringens förslag till investeringsplan och låneramför Fastighetsverket.Regeringen bör redovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledning av etttidigare riksdagsbeslut om statlig fastighetsförvaltning ochlokalförsörjning.PropositionenRegeringen föreslår att skall godkänna en i propositionenredovisad investeringsplan för (punkt 5). Vidareföreslås att även skall tilldelas en låneram på7 miljarder kronor (punkt 3).I budgetpropositionen redovisas följande investeringsplan förFastighetsverket.Investeringsplan för statens fastighetsverkMiljoner kronor-----------------------------------------------AnskaffatPrognosBudget BeräknatBeräknat1999 2000 2001 2002 2003----------------------------------------------------------------------------------------------Inrikes 159 327 348 320 188-----------------------------------------------Utrikes 77 43 237 27 13-----------------------------------------------2 31 7 4 4-----------------------------------------------Summa 237 398 378 351 205----------------------------------------------------------------------------------------------Under förutsättning av att soliditeten inte understiger kommer nyalån att tas upp i för att finansiera de löpandeinvesteringarna. framöver kommer enligt regeringen den avriksdagen beviljade låneramen på att utnyttjas ibetydligt större utsträckning, bl.a. beroende på det nyavärldskulturmuseum som skall byggas i och ombyggnaden avRegeringskansliets lokaler.Utskottets ställningstagandeUtskottet biträder regeringens förslag till investeringsplan och låneramför . Det innebär att utskottet tillstyrkerpunkterna 3 och 5 i propositionen.Utskottet vill i detta sammanhang ta upp en annan fråga med anknytningtill . behandlade utskottet en proposition omstatlig fastighetsförvaltning och statliga myndigheterslokalförsörjning[4]. Utskottet tog ställning till propositionens förslag ifem moment i betänkandets hemställan och gjorde i det sammanhanget ocksåett tillkännagivande om att direktiven till förvaltare avändamålsfastigheter bör utformas på ett sådant sätt attfastighetsverksamheten blir ett stöd för den verksamhet som bedrivs ilokalerna. När regeringen lämnade sin redogörelse förbehandlingen av skrivelser (skr. 1998/99:75) anmäldes delsvilka åtgärder som vidtagits med anledning av två av momenten ibetänkandet, dels att den i detta ärende avgivna riksdagsskrivelsen varslutbehandlad. Eftersom någon annan redovisning inte lämnats i dettaärende kan utskottet för sin del inte finna annat än att tre moment ibetänkandet, inklusive det med ett tillkännagivande, fortfarande ärutestående (mom. 1, 5 och 6). Regeringen bör återkomma med en redovisningav de åtgärder som vidtagits i dessa frågor.FortifikationsverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen godkänner regeringens förslag till investeringsplan och låneramför Fortifikationsverket.PropositionenRegeringen föreslår att skall godkänna en i propositionenredovisad investeringsplan för (punkt 6). Vidareföreslås att skall tilldelas en låneram på4,(punkt 4).I budgetpropositionen redovisas följande investeringsplan förFortifikationsverket.Investeringsplan för fortifikationsverketMiljoner kronor-----------------------------------------------AnskaffatPrognosBudget BeräknatBeräknat1999 2000 2001 2002 2003----------------------------------------------------------------------------------------------Summa 564 558 800 700 550----------------------------------------------------------------------------------------------Regeringen föreslår att låneram i Riksgäldskontorethöjs till totalt . Låneramen är avsedd förinvesteringar i mark, anläggningar och lokaler.Utskottets ställningstagandeUtskottet biträder regeringens förslag till investeringsplan och låneramför . Det innebär att utskottet tillstyrker punkterna4 och 6 i propositionen.Rörlig kredit för PremiepensionsmyndighetenUtskottets förslag i korthetRiksdagen godkänner regeringens förslag om en rörlig kredit förPremiepensionsmyndighetens handel med fondandelar.PropositionenI propositionen föreslås att regeringen även skall bemyndigas atttilldela () en rörlig kredit iRiksgäldskontoret på högst . Den rörliga krediten äravsedd att tillgodose PPM:s behov av likviditet vid handeln medfondandelar (punkt 7).PPM:s verksamhet finansieras under uppbyggnadsskedet med lån iRiksgäldskontoret. Lånen avser såväl rörelsekapital som investeringar ianläggningstillgångar. förfogar PPM dessutom över enrörlig kredit på avsedd för myndighetens handel medfondandelar.Utgifterna för PPM:s administration skall täckas dels medavgifter på högst som tas ut på behållningen på de försäkradespremiepensionskonton, dels med lån i förrörelsekapitalbehov.När PPM placerar spararnas pensionsrätter i olika fonder eller ombesörjerbyten mellan fonder kan temporära likviditetsunderskott uppstå i PPM:shandel med fondandelar. I extrema situationer kan detta underskott uppgåtill . PPM behöver dessutom hålla ett handelslager föratt kunna effektivisera fondhandeln och undvika handel med små belopp.Regeringen anser att detta handelslager bör ha en omfattning på 50miljoner kronor. Den rörliga kredit som skall tillgodose PPM:s behov avlikviditet i fondhandeln bör enligt propositionen alltså uppgå tillsammanlagt 500 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet biträder regeringens förslag om en rörlig kredit på 500 miljonerkronor i för handel medfondandelar. Det innebär att utskottet tillstyrker punkt 7 ipropositionen.Finansinspektionens finansieringUtskottets förslag i korthetFinansinspektionen bör inte få tillgodogöra sig avgiftsinkomster direkteftersom detta strider mot budgetlagens krav på bruttoredovisning avoffentligrättsliga avgifter.Den i frågan väckta motionen avstyrks.Jämför reservation 2 (kd).MotionenKristdemokraterna föreslår i motion Fi507 att man skall utreda om inteFinansinspektionens verksamhet kan finansieras på ett effektivare sätt.För egen del anser motionärerna att somtillsynsmyndighet bör kunna avgiftsfinansiera sin verksamhet genomatt tillåtas debitera finansinstituten direkt för sina kostnader (yrkande1).I motionen erinras om att de institut som står under Finansinspektionenstillsyn betalar avgifter enligt förordning 1995:1116. Dessaavgifter skall motsvara kostnader och redovisas mot eninkomsttitel på statsbudgeten. Inspektionen får alltså inte tillgodogörasig avgifterna direkt utan dess verksamhet finansieras över anslag.De avgifterna som tas in är av två slag, nämligen ansökningsavgifter ochtillsynsavgifter. Ansökningsavgifterna följer avgiftsförordningen ochbrukar uppgå till ca . Tillsynsavgifternaanpassas till inspektionens anslag och varierar således.Motionärerna påpekar att med den avgiftsstruktur som gäller förFinansinspektionen så kommer ett resurstillskott inte att belastastatskassan, eftersom ett ökat ramanslag automatiskt leder till ökadeavgifter för de institut som står under tillsyn.Utskottets ställningstagandeSåsom utskottet har berört och som också framgår avmotionen finansieras verksamhet med ett ramanslag, ochbaserat på dess storlek tar inspektionen ut en obligatorisk, årligtillsynsavgift samt ansökningsavgifter för prövning av olika typer avärenden. De samlade avgifternas storlek skall i princip motsvaraFinansinspektionens anslag.De tillsynsavgifter och ansökningsavgifter som betalas tillFinansinspektionen är offentligrättsliga avgifter som redovisas istatsbudgeten på en särskild inkomsttitel benämnd 2548 Avgifter förFinansinspektionens verksamhet. För de institut som omfattas avFinansinspektionens tillsyn utgår avgifterna till övervägande del som enprocentuell andel av balansomslutningen med en minimiavgift som varierarberoende på typ av institut.Enligt 9 § i budgetlagen (1996:1059) skall offentligrättsliga avgifter somberäknas av redovisas mot inkomsttitlar. I 17 § samma lagföreskrivs att statens inkomster och utgifter skall budgeteras ochredovisas brutto på statsbudgeten. Av förarbetena till budgetlagen (prop.1995/96:220 s. 94) framgår att det inte finns något undantag frånbruttoprincipen beträffande inkomster som redovisas mot inkomsttitlar.Sådana inkomster skall därför alltid budgeteras och redovisas brutto.Att låta tillgodogöra sig avgiftsinkomsterna direkt kanalltså ses som ett avsteg från budgetlagens krav på bruttoredovisning.Enligt finansutskottets mening finns det i det aktuella fallet inteanledning att frångå detta krav. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion Fi507 (kd) yrkande 1.Könsuppdelad statistikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra ett tillkännagivande om en förbättrad könsuppdeladstatistik m.m. eftersom jämställdhetsfrågor av detta slag redan ärprioriterade områden i regeringens politik.De i frågan väckta motionerna avstyrks.Jämför reservation 3 (v).MotionernaI motion Fi219 av m.fl. (v) anförs att regeringen börintensifiera arbetet med att utveckla analysmetoderna utifrån ettgenusperspektiv i den ekonomiska politiken (yrkande 1). De mått ochdefinitioner som används är könsblinda. De olika verkligheter sommän och kvinnor lever i måste synliggöras. Till exempel bör det centralabegreppet infrastruktur breddas till att även omfatta social- ochserviceinfrastruktur, vilka är av särskild betydelse för kvinnors liv ochvillkor. Det är viktigt att genusperspektivet blir en naturlig del ibudgetprocessen och finansplanen. Ett minimikrav är att det i finansplanenbör finnas könsuppdelad statistik som beskriver hur många av desysselsatta och arbetslösa som är kvinnor respektive män. Analysmetoderför könsuppdelad statistik avseende sysselsättning, arbetslöshet ochlöneutveckling bör utvecklas inför nästa finansplan (yrkande 2). Ävenmetoder som beskriver hur skatteförändringar påverkar män respektivekvinnor bör tas fram (yrkande 3). Vidare är det nödvändigt attfördelningen av statens medel i budgeten beskrivs ur ett genusperspektiv.Speciellt viktigt i detta sammanhang är att statensinfrastrukturinvesteringar uppmärksammas ur ett genusperspektiv (yrkande4). Det är också viktigt att framtidsscenarier, som t.ex.Långtidsutredningen, kompletteras med konsekvensanalyser av hur kvinnoroch män påverkas av tänkta scenarier (yrkande 5). De antaganden omförändrat arbetskraftsutbud, förändrat konsumtionsmönster och antagandenaom framtida produktivitets- och effektivitetsförbättringar som görs iLångtidsutredningen måste analyseras utifrån ett genusperspektiv (yrkande6).I motion Fi907 av m.fl. (v) anförs att ett av målen förregeringens jämställdhetspolitik är en jämn fördelning av makt ochinflytande mellan kvinnor och män. Båda könen skall vara representeradeinom alla samhällsområden och på alla beslutsnivåer. Att uppnå en jämnkönsfördelning mellan män och kvinnor på beslutsfattande positioner inomden offentliga sektorn, liksom i det privata näringslivet är en viktigmakt- och resursfråga. Dessvärre är det inte bara så att det saknasjämställdhet i bolagsstyrelserna, det saknas också statistik om hurverkligheten ser ut. Därför bör få i uppgift attlöpande sammanställa könsuppdelad statistik över antalet ordförande- ochstyrelseposter i aktiebolagen samt över övriga topptjänster i såväl privatsom offentligt ägda aktiebolag (yrkande 1).I motion A808 av m.fl. (mp) hävdas att trots att detfinns krav på könsuppdelad statistik efterlevs inte detta. Regeringen börenligt motionärerna se till att den framtagna statistiken användskonsekvent när olika förslag till ändringar i lagstiftningen framförs(yrkande 5).Utskottets ställningstagandeFrågor om könsuppdelad statistik och genusperspektiv i ekonomisk analysoch ekonomisk politik behandlades senast av utskottet i betänkande2000/01:FiU1.Utskottet framhöll då att regeringens utgångspunkt i jämställdhetsarbetetär att såväl den politiska som den verkställande delen av regeringsarbetetskall genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Till exempel gäller attolika förhållanden och villkor för kvinnor och män skall synliggöras, attvarje fråga skall prövas ur ett jämställdhetsperspektiv och attkonsekvenserna av hur förändringar kan tänkas utfalla för kvinnorrespektive män skall analyseras. Inför varje viktig regelförändring iskatte- och transfereringssystemet genomförs analyser av de olikaåtgärdernas fördelningseffekter.