bet · GN01NU13 · 2000-03-21 00:00:00 — Genom attsamordna satsningen från staten avseendemiljövänliga fordon och transporter med det berördaområdets näringsliv, högskola och regionala resurserbör det, enligt motionären, vara möjligt att byggaupp ett transporttekniskt miljöcentrum i VästraGötaland med tyngdpunkt i Fyrbodalsområdet ochTrollhättan/. Olika former för ett sådantcentrum kan övervägas anser motionären - från ettsamverkansavtal mellan stat, näringsliv, högskolaoch region till bildandet av en formell juridiskperson i form av stiftelse eller aktiebolag.Vissa kompletterande uppgifterTeknikspridning är en av huvuduppgifter.Under programmet Teknik anges som verkamhetsmål attNUTEK skall satsa på och stimuleranäringslivsrelevant FoU inom strategiskakunskapsområden för näringslivets utveckling samtutveckla och implementera effektiva former församverkan mellan universitet/högskolor, institut ochnäringsliv, såväl nationellt som internationellt.Insatserna skall bl.a. bidra till en ökning avantalet svenska företag som deltar i och drar nyttaav nationella och internationella FoU-samarbeten,särskilt EU:s femte ramprogram.Frågan om teknikspridning behandlas i det pågåendeutrednings- och beredningsarbetet på detnäringspolitiska området inom Näringsdepartementet.Det program för miljöanpassade fordon ochtransporter som det refereras till i motion1999/2000:N363 (v) finns beskrivet ibudgetpropositionen för under utgiftsområde21 Energi (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 21, s. 13).Som ett led i arbetet att göra till ettföregångsland i omställningen till hållbarutveckling har svensk fordonsindustri inbjudits tillett utökat samarbete kring utveckling av mermiljövänliga fordon, sägs det där. Utgångspunktenför samarbetet mellan staten och näringslivet är engemensam satsning på ett forsknings-, utvecklings-och demonstrationsprogram som skall bidra till attminska vägtrafikens bidrag till miljöförstöringenoch därmed skapa stabila förutsättningarför en långsiktigt konkurrenskraftigfordonsindustri. Programmet skall genomföras underen sexårsperiod från . För destatliga insatserna kommer sammantaget attdisponeras av befintliga medel,med från utgiftsområde 21 Energioch vardera från utgiftsområdena22 Kommunikationer och 24 Näringsliv, sägs det ipropositionen.Inom ramen för programmet planeras ett tiotalkoordinerade projekt som syftar till att samlatangripa vägtrafikens miljöproblem. Projekten skallbedrivas i samverkan med flera parter och spänneröver områden såsom avgas-efterbehandling, avanceradförbränningsteknik, hybridfordon ochbränslecellsteknik, viktreduktion, väginformatik ochkompetensförsörjning. Förutom fordonstillverkarna äravsikten att även universitet ochforskningsinstitutioner samt underleverantörer skallmedverka i projekten. Arbetet har , enligt uppgiftfrån , framskridit så att ihuvudsak endast undertecknande av avtal återstår.Bilindustrin beräknas bidra med ca 1,5 miljarderkronor till programmet.Under utgiftsområde 24, anslaget Teknisk forskningoch utveckling (D 1), finansieras vidare ettfordonstekniskt program som är inne på sittfjärde år av en femårig förlängning.Regeringen tillkallade en särskildgodstransportdelegation med representanter för statoch näringsliv (dir. 1998:51). Delegationen har iuppgift att öka samverkan mellangodstransportsystemets aktörer och staten samt attförtydliga statens roll i detta system. Delegationenskall följa utvecklingen på godsområdet samtutveckla ett trafikslagsövergripande synsätt medsyftet att effektivisera godstransportsystemet ochgöra det säkert och ekologiskt hållbart.Delegationen beräknas avsluta sitt arbete senast den30 juni 2001.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är teknikspridning mellanuniversitet/högskolor och företag samt inbördesmellan företagen ett mycket viktigt inslag inäringspolitiken. Frågan om teknikspridningbehandlas i det pågående utrednings- ochberedningsarbetet på det näringspolitiska områdetinom . Något behov av agerandefrån sida av det slag som efterfrågas imotion 1999/2000:N239 (m) kan utskottet inte se;motionen avstyrks därmed.I motion 1999/2000:N363 (v) berörs forskning inommiljöanpassad transportteknik. Utskottet anser attdetta är ett angeläget forskningsområde. Riksdagenhar, som nämnts, beslutat om ett program på området.Det är rimligt att anta att väsentliga delar avdetta forskningsprogram kommer att bedrivas i deområden där fordonsindustrin är etablerad. VidHögskolan i /bedrivs, enligtuppgift, visst arbete på området. Beslut om vilkaprojekt som skall ges statligt stöd skall fattas avProgramrådet för fordonsteknisk forskning. Attriksdagen skulle uttala sig för en förläggning avden aktuella forskningen till en viss region kanutskottet inte se något skäl för - forskningen börbedrivas på det sätt och vid de institutioner därstörst samhällsnytta kan uppnås. Motionen avstyrksdärmed.Kvinnors företagandeMotionernaKvinnors situation som företagare bör få en bättrebelysning, anförs det i motion 1999/2000:N248 (m).Trots att kvinnor i familjeföretag ofta arbetar likahårt som sina män betraktas kvinnorna inte alltidsom likvärdiga företagare, säger motionären ochhänvisar till resultat från ett forskningsprogram omkvinnors företagande, som är en del av dengenusforskning som bedrivs vid universiteten i bl.a.Umeå och . Forskningen om entreprenörer ochsmåföretag har, enligt motionären, negligeratkvinnors företagande och företagande inom branschersom av tradition betraktats som kvinnliga. Forskningmed fokus på kvinnors situation i familjeföretagmåste uppmärksammas, anför motionären.Kvinnors företagande bör uppmuntras och stödjas,anförs det i partimotion 1999/2000:N384 (kd).Kvinnors företagande har en stor potential, menkvinnor har inte samma tradition som män att drivaföretag och därmed inte lika många förebilder. Detär framför allt män som byggt upp de existerandeföretagartraditionerna ochföretagarorganisationerna, konstaterar motionärerna.De anser att en ökning av kvinnors företagande kange näringslivet förnyelse och ökad mångfald.Kvinnors företagande bör främjas, anförs det ipartimotion 1999/2000: N214 (c). Kvinnor startarofta mindre företag med hjälp av mindre lån ochbidrag, och det rör sig oftast om tjänsteföretag meden affärsidé som är anpassad till den lokalamarknaden, säger motionärerna. De anser att denpotential som dessa företag besitter bättre måstetas till vara, vilket både geren samhällsekonomisk vinst. Kommuner och landstingmåste bli bättre på att möjliggöra att offentligtfinansierad verksamhet drivs på entreprenad, vilketväsentligt skulle vidga karriärmöjligheterna förkvinnor, anser motionärerna. De vill att Sverigeskall bli ett föredöme när det gäller jämställdhetinom näringslivet och att kvinnors andel i ledandebefattningar inom näringslivet skall öka påtagligt.Ett brett program som innehåller rådgivning,utbildning och finansiering för kvinnors företagandebör utarbetas, anförs det i motion 1999/2000:N387(c). Den traditionella näringspolitiken har varitensidigt inriktad på mäns företagande och debranscher där företag traditionellt startas ochdrivs av män, säger motionärerna. De hänvisar tillatt undersökningar visar att kvinnor har enföretagskultur som skiljer sig från männens. Kvinnorstartar ofta företag i liten skala, lånar mindre änmän, startar ofta företag i servicesektorn, arbetargärna tillsammans med andra kvinnor i kooperativm.m. Förändringar i den offentliga sektornsorganisation öppnar också nya möjligheter förkvinnor att starta företag i verksamhet som tidigarebedrevs i offentlig regi, säger motionärerna.I de två motionerna 1999/2000:N361 (fp) och1999/2000:A231 (fp) tas frågan upp om behovet av attstödja och uppmuntra kvinnors företagande och attstöden skall utformas så att de är anpassade tillkvinnors förutsättningar och krav. Bara en tredjedelav alla nya företag startas av kvinnor, sägermotionärerna och anför att kvinnor som vill startaföretag ofta möts av ett motstånd som finns i ettkvardröjande manssamhälle. Stödet till kvinnorsföretagande bör utgå till alla kvinnor som ärlångtidsarbetslösa och inte främst till dem somtidigare har arbetat i offentlig sektor, föreslårmotionärerna. De anser att regelsystem och insatserför nya företagare ofta är utformade utifrån ettmanligt tänkande och en mansinriktad arbetsmarknad.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner med förslag omatt på olika sätt främja kvinnors företagande,liknande de här aktuella (bet. 1998/99:NU6, rskr.1999/2000:170). Utskottet hänvisade till de olikaåtgärder som statsmakterna vidtagit. I reservationer(m, kd, fp; c) framfördes respektive partiersståndpunkter i frågan.Frågan om nationellt resurscentrum för kvinnor(NRC) behandlades av utskottet , motbakgrund av förslag i budgetpropositionen om attintegrera NRC i ordinarie verksamhet (prop.1999/2000:1, bet. 1999/2000:NU1). Utskottetförutsatte att detta inte skall försvaga arbetet medatt främja kvinnors företagande. Utskottet menadeatt det på ett tydligt sätt bör framgå avregleringsbrevet att den verksamhet som bedrivitsinom ramen för NRC skall fortsätta inom verksamhet. Vidare är det viktigt attregeringen följer upp och utvärderar hur den nyaordningen fungerar samt informerar omutfallet av denna utvärdering, anförde utskottet.Under år 2000 avser utskottet också att på egetinitiativ hålla sig informerat om hur integrationenav verksamheten fortlöper. Utskottet underströkhärutöver vikten av att den kompetens som har byggtsupp inom och de erfarenheter som hargjorts tas till vara i det fortsatta arbetet. I enreservation (m, kd, c, fp) förordades att riksdagenskulle göra ett uttalande med en tydlig markering omatt NRC-verksamheten skall bevaras, t.ex. genom attverksamheten i regleringsbrevet tilldelas ensärskild anslagspost. följde utskottet.Enligt regleringsbrev ingår iverksamhetsmålet under programmet Företagsutvecklingatt främja nyföretagande bland ungdomar och förnärvarande underrepresenterade grupper. skallårligen redovisa en analys av möjligheter ochproblem för nyetablering och tillväxt i små ochmedelstora företag, varvid även en analys ochredovisning av åtgärder för att främja företagandebland underrepresenterade grupper skall göras.I regleringsbrevet anges under rubriken att har regeringens uppdrag att setill att NRC-verksamheten integreras i verksamhet. Regeringen anser att det tillverksamheten skall knytas ett råd eller enreferensgrupp. bör i detta sammanhang bl.a.beakta hur den verksamhet som bedrivs förkvinnliga affärsrådgivare fortsättningsvis skallutformas. skall dels redovisa insatser ochresultat av denna integrering, dels inkomma med enbudget som specificerar hur de 2,5 miljoner kronorsom avsatts för ändamålet för skallanvändas. Uppdraget skall redovisas senast den 7april 2000. I årsredovisningen skall insatser ochresultat av integreringen redovisas. Enligt uppgiftfrån har en referensgrupp, under ledning avgeneraldirektör , nu bildats. Idenna grupp ingår representanter för bl.a. lokalaoch regionala resurscentrum för kvinnor, arbete med kvinnors företagande är ihuvudsak inriktat på finansiering och rådgivning.Företagarlån till kvinnor administreras av , ochsärskild rådgivning till kvinnor genomförs främstmed hjälp av projekt förkvinnor.NUTEK:s program för att främja kvinnors företagandeär inriktat på att synliggöra kvinnor som företagareoch utveckla rådgivning och rådgivningsmaterial somsvarar mot kvinnors behov. I verksamheten ingår attstödja och samordna den särskilda affärsrådgivningför kvinnor som finns i kommuner inom vissastödområden. Projektet med kvinnliga affärsrådgivarestartade i 62 kommuner och finns nu i ca 100kommuner. I regleringsbrev för angesunder utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling, anslaget Allmänna regionalpolitiskaåtgärder (A1 anslagspost 22:1), att skallavsätta lägst för stöd tillprojekt vid regionala och lokala resurscentrum förkvinnor i främst nationella stödområden och EG:sstrukturfondsområden. Stöd skall ges tilltillväxtorienterade projekt med inriktning pånäringslivsutveckling och sysselsättning. Resursernafår användas till att dels starta nya projekt, delsvidareutveckla tidigare projekt för att tillvarataerfarenheter, kontaktnät och kunskaper som vunnits idessa.Utvärderingar visar att stödet till kvinnorsföretagande har lett till mellan 15 och 45företagsstarter i varje kommun. En kvinnligaffärsrådgivare är ofta knuten till kommunernasnäringslivsorgan eller andra permanenta organ. Hitkan de kvinnor vända sig som har kommit något längrei sitt företagande eller med sin idé att starta egetföretag. har genomfört ett utvecklingsprojektmed syfte att öka kunskapen hos banker om kvinnorsföretagande och minska de svårigheter som kvinnligaföretagare upplever när de söker banklån. Projektethar genomförts i samarbete med Föreningssparbanken.Kvinnors företagande är ett prioriterat område inomALMI. Finansiering, t.ex. företagarlån för kvinnor,eller rådgivning i främst strategiska frågor kanerhållas från . Företagarlånet för kvinnorinfördes . Lånet kan ges till bådekvinnor som startar företag och till kvinnor somredan driver företag. Lånen kan uppgå till högst och avse maximalt av lånebehovet. Underförsta budgetåret avsattes , ochför /96 anslog regeringen 149miljoner kronor. har inklusive dessa tilldelademedel avsatt en medelsram på totalt ca 400 miljonerkronor. Nära har sedan startent.o.m. utgången av lånats ut till över 5 000företag. En utvärdering och uppföljning avföretagarlånet till kvinnor genomförs av ochberäknas vara klar under våren 2000.De flesta regionala ALMI-bolagen har en särskildperson med ansvar för kvinnors företagande. Desamarbetar med andra instanser som arbetar inomsamma område såsom kommuner, länsstyrelser,resurscentrum för kvinnor, lokala kooperativautvecklingscentrum, m.fl. ALMIgenomför också riktade insatser ochspecifika projekt för att stödja, utveckla ochsynliggöra kvinnors företagande. Sedan ett par årtillbaka finns dessutom ett förkvinnors företagande, placerat hos ALMI:s regionalabolag i Södermanland.I den ekonomiska vårpropositionen 1997 avsattes 10miljoner kronor för attfrämja kvinnors företagande (prop. 1996/97: 150,bet. harmedlen fördelats på med , påNUTEK med och på forskning omkvinnors företagande med . ALMIbedriver i huvudsak egna projekt avseendeinformation och rådgivning riktade mot kvinnligaföretagare samt utvärdering och uppföljning avkvinnolån. använder sina medel dels tillaffärsrådgivare för kvinnor, dels till särskildaprojektmedel. Vid Stiftelsen Forum förSmåföretagsforskning drivs ett fyraårigtforskningsprogram om kvinnors företagande, som stödsav regeringen.I den s.k. mångfaldsgruppens arbete - vilket harberörts i ett tidigare avsnitt - behandlas ocksåolika frågor rörande kvinnors företagande.Enligt statistik från för startades31 % av alla nya företag av kvinnor. Detta innebären fördubbling av andelen jämfört med början av1990-talet. Antalet företag startade av kvinnor hartredubblats , från 3 900 till ca 11 000företag. Det finns ca 80 000kvinnliga företagare i . Om man räknar in desom driver företag tillsammans med sin make ärantalet ca 100 000. Företag startade av kvinnorrespektive av män överlever i lika hög grad - ca tvåtredjedelar () finns kvar efter tre år.I utredningsrapporten för fler ochväxande företag tar utredarna i princip ställningför en småföretagspolitik där direkta ekonomiskastöd till enskilda företag inte skall utgå. Mananser dock att det för vissa grupper finns skäl attäven fortsättningsvis ha särskilda stöd. De tregrupper som därvid nämns är arbetslösa, invandrareoch kvinnor.Statsrådet besvarade i början av mars2000 en interpellation (1999/2000:195) av () om nationellt resurscentrum. Med anledning avbeslutet om att NRC skall integreras i verksamhet hade interpellanten ställtföljande frågor: 1. Hur kommer den kunskap ocherfarenhet som byggts upp i att tastill vara och finnas med som ett nytt och viktigtkunskapsområde när verksamheten skall integreras iNUTEK:s ordinarie verksamhet? Att döma avreaktionerna över beslutet ute i landet finns en oroöver att beslutet kan komma att medföra att mångaregionala och lokala resurscentrum kommer attförsvinna på grund av bristande kunskap om behovetav satsningar. Hur kommer detta att motverkas? 3.Vilken jämställdhetsexpertis kommer att finnas påNUTEK för att kunna genomföra integrationen av NRC iden ordinarie verksamheten?Inledningsvis underströk statsrådet atthon anser att det är mycket angeläget attjämställdhetsarbetet bedrivs med kraft inom allstatlig verksamhet. Jämställdhetsaspekterna skallbeaktas på alla nivåer och inom alla områden, ochjämställdhetsarbetet skall utföras av ordinariepersonal. Processen med att förändra och förnyasynsätt och strukturer handlar i detta fall om ettutvecklingsarbete på lång sikt, sades det. Honmeddelade sin avsikt att noga följa arbetemed denna fråga, och hon förutsatte att kommeratt se till att myndighetens arbete med jämställdhetförbättras. Hon utgår vidare från att integrationenkommer att gagna jämställdhetsarbetet inomnäringspolitiken och regionalpolitiken och därmedbl.a. det arbete som bedrivs vid de lokala ochregionala resurscentrumen och arbetet med attinförliva jämställdhetsperspektivet i de regionalatillväxtavtalen. Även i fortsättningen behövs,enligt statsrådets mening, åtgärder inom närings-och regionalpolitiken särskilt riktade till kvinnor,både för att stärka kvinnors position påarbetsmarknaden och för att tillvarata kvinnorsinitiativ och kompetens.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att en viktig uppgift inomnäringspolitiken är att särskilt stödja kvinnorsföretagande. Det finns en stor utvecklingspotentialbland kvinnliga företagare. Enligt utskottets meningär det angeläget att fler kvinnor blir företagare.Att identifiera vilka omständigheter som utgörhinder för kvinnor att starta företag och vidtaåtgärder för att eliminera dessa är, vill utskottetbetona, en angelägen uppgift inom näringspolitiken.Generellt gäller att s.k. mainstreaming, dvs.beaktande av jämställdhetsaspekter i allasammanhang, bör prägla de näringspolitiskainsatserna för att främja tillkomst av nya företagoch tillväxt av befintliga företag.Som framgått av den lämnade redovisningenbedrivs en rad aktiviteter för att på olika sättunderlätta och främja kvinnors företagande. Detpågår vidare utrednings- och beredningsarbete påområdet både inom ramen för det arbete på detnäringspolitiska området som bedrivs iNäringsdepartementet - och som bl.a. skall resulterai en proposition om vissa organisationsfrågor inomnäringspolitiken - och inom ramenför den s.k. mångfaldsgruppens arbete. Utskottetvill också erinra om vad som anfördes i utskottetsanslagsbetänkande rörande NRC-verksamheten. Utskottet redovisade där sin avsiktatt hålla sig informerat om hur integreringen av NRCi ordinarie verksamhet fortlöper, så att detinte sker en försvagning av insatserna för attfrämja kvinnors företagande.Beträffande de ökade möjligheter för kvinnorsföretagande som en uppbrytning av offentliga monopolibland sägs kunna medföra vill utskottet peka på attdet förekommer att personalkooperativa företag,t.ex. på äldreomsorgsområdet, "köps upp" av stora,privata företag. Att ett offentligt monopol ersättsav ett privat anser utskottet inte är positivt, varesig för näringslivet i stort eller för möjligheternaför kvinnor att driva företag. Utvecklingen på dettaområde bör noga följas av regering och riksdag.Med det anförda avstyrker utskottet de här aktuellamotionerna 1999/2000: N248 (m), 1999/2000:N384 (kd),1999/2000:N214 (c), 1999/2000:N387 (c),1999/2000:N361 (fp) och 1999/2000:A231 (fp) iberörda delar.Kooperativa frågorMotionernaEn grundlig utredning om möjligheterna till nyafinansieringslösningar för kooperativa och liknandeföretagsformer bör företas, anförs det i motion1999/2000:N290 (s). Därvid bör framför alltmöjligheten att använda det pensionskapital somkommer att finnas i det framtidapremiereservsystemet undersökas. Frågan om dekooperativa företagens kapitalförsörjning harbehandlats vid olika tillfällen, senast avFöretagskooperativa utredningen vars betänkandeAttityder och lagstiftning i samverkan (SOU 1996:31)resulterade i proposition 1996/97:163 om denkooperativa företagsformen, konstaterarmotionärerna. Den av beslutade lagen omändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar(föreningslagen) innebar vissa förbättringar förbefintliga kooperativa företag, men var inte likaägnad att stimulera till startande av kooperativaföretag, sägs det. Bland annat har pekat på att presumtiva kooperativasmåföretagare bemöts med större misstänksamhet änandra företagare i kontakter med t.ex. banker ocholika myndigheter, erinrar motionärerna om ochframhåller att det i - till skillnad från imånga andra länder - saknas särskildafinansieringsinstrument i form av institut o.dyl.för kooperativa företag.I motion 1999/2000:N337 (s) begärs ettriksdagsuttalande om kooperativt företagande.Arbetslösheten bland invandrare är betydligt störreän för andra svenskar, konstaterar motionärerna. Deanser att för många människor som kommer från andraländer till måste det svenska samhället tesig obegripligt både i fråga om språk ochorganisationsstruktur. Genom samverkan med andrapersoner som bättre behärskar språket och hur detsvenska samhället fungerar borde det för denförstnämnda kategorin vara möjligt att bilda ochdriva småföretag, anför motionärerna. De anser attdet som krävs främst är informations- ochrådgivningsinsatser och erinrar om att regeringenunder - i ett samarbetsprojekt medFöreningen i (FKU) -har anslagit medel för att göra den kooperativaföretagsformen mera känd. Insatserna riktas motmyndigheter och organisationer som kommer i kontaktmed personer som kan överväga att starta egettillsammans. Därvid bör olika former avförsöksverksamhet kunna bli aktuella i syfte attundanröja de särskilda svårigheter som invandraremöter i det svenska samhället, anför motionärerna.Den sociala ekonomin är föremål för yrkande imotion 1999/2000:N348 (s). Begreppet social ekonomi,som utgår från att genom mobilisering av lokalaresurser, samarbete och bildande av olika nätverkutveckla såväl näringslivsstrukturer som socialastrukturer, har funnit en vid acceptans i ,säger motionärerna. Den sociala ekonomins instrumentkräver, enligt motionärerna, följande tre grupper avförutsättningar: Den första gäller det politiskasystemet, som i attityd och handling måste ställasig positivt, t.ex. genom lagstiftning,institutionell infrastruktur och utbildningssystem.Den andra gäller ett väl utvecklatrådgivningssystem, och den tredje avser finansiellainstrument. I finns en relativt heltäckandelagstiftning, konstaterar motionärerna. De anserdäremot att det fortfarande finns brister i fråga omde attityder som intas av bl.a. myndigheter ochnäringslivsorganisationer gentemot den socialaekonomin. Likaså menar de att tillgång tillsärskilda, för den sociala ekonomin anpassade,finansiella instrument saknas helt och att debefintliga kapitalförsörjningsinstituten intebeaktar de speciella krav som ställs av den socialaekonomins organisationer.Ökade möjligheter till ett lokalt/regionaltriskkapital för kooperativa företag bör prövas,anförs det i motion 1999/2000:N212 (c). Kooperativalösningar har nått stor framgång i , bådeavseende social service och nya arbetstillfällen,säger motionärerna. Dessa kooperativa företag ärofta små (tre till fem personer) och finns inom enlokal eller regional marknad. För att startaföretagen behövs riskkapital - ofta små summor -konstaterar motionären. Han hävdar att möjligheternaför små ekonomiska föreningar att få tillgång tillkapital är begränsade, men nämner att ettriskkapitalbolag håller på att bildas i Dalarnaslän.Riksdagen bör göra ett uttalande om värdet av denkooperativa företagsformen, anförs det i motion1999/2000:N387 (c). Den kooperativa företagsformenmåste stödjas och utvecklas, bl.a. genom ökademöjligheter till ett lokalt/regionalt riskkapitalför kooperativa företag, bättre entreprenörskap,bättre rådgivning och projektinriktade åtgärder,föreslår motionärerna. Det kooperativa företagandethar expanderat kraftigt , sägermotionärerna.