bet · GN01SkU15 · 2000-02-22 00:00:00 — Allmänna motioner om mervärdesskatt I betänkandet behandlas en rad motioner angåendemervärdesskatt från den allmänna motionstiden 1999.I flera av motionerna begärs sänkning eller slopandeav mervärdesskatten på varor och tjänster av olikaslag - turisttjänster, servering samt böcker m.m.Vidare behandlas mervärdesskatten vid elektroniskhandel samt vissa skattefrågor rörande ideellaföreningars verksamhet.Reservationer har avgivits av (m) beträffandeturistnäringen, serveringstjänster m.m., böcker ochingående mervärdesskatt i vissa skattefria verk-samheter, av (kd) beträffande serveringstjänster,böcker och körkortsutbildning och av (fp)beträffande böcker.Dessutom har särskilda yttranden avgivits av (m)beträffande försäljning av konst på konstgallerierm.m. och tjänstesektorn och av (kd) beträffandeböcker och tjänstesektorn. 1999/2000:Sk325 av m.fl. (kd) variyrkas18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att ideellaföreningar som bedriver verksamhet typ secondhand-försäljning, och där överskottet går till välgörandeändamål, skall vara momsbefriade,20. att - såvitt nu är i fråga - beslutarom reduktion av bokmomsen i enlighet med vad somanförts i motionen.1999/2000:Sk615 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omenhetlig och sänkt momssats för konstnärer,konstgallerier och importerad konst.1999/2000:Sk616 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avkonkurrenskraftig mervärdesbeskattning på hotell-,rese- och restaurangtjänster.1999/2000:Sk632 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omförbättrade förutsättningar för restaurangnäringen.1999/2000:Sk633 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av en sänkning av momsen på böcker.1999/2000:Sk646 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omenhetlig moms på mat.1999/2000:Sk647 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre villkor förturismen i Sverige.1999/2000:Sk648 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avmervärdesskattelagen.1999/2000:Sk649 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enutredning av möjligheter att momsbefriamiljömärkta varor och produkter,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inom EUskall verka för möjligheten att momsbefriamiljömärkta varor och produkter.1999/2000:Sk657 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att göra enutredning om en förändrad bokmoms.1999/2000:Sk658 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attsamma villkor skall gälla vad avser momsen vidpersonalköp av pc i såväl privata som offentligaföretag.1999/2000:Sk659 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likvärdiga momsregler.1999/2000:Sk664 av m.fl. (m)vari yrkas att hos regeringen begär att enutredning tillsätts för att belysa effekterna av ochmöjligheten till en gemensam momsskattesats för helakultursektorn i enlighet med vad som anförts imotionen.1999/2000:Sk665 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attmervärdesskatt på böcker skall utgå enligtmomssatsen 6 %.1999/2000:Sk670 av och Ulla-BrittHagström (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attutreda förutsättningarna för att tillämpa sammamomssats på serverad mat som köpta matvaror.1999/2000:Sk693 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avskaffa moms påmenstruationsskydd,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avskaffa moms påpreventivmedel.1999/2000:Sk701 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om momsen på böcker,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en snedvriden ochosund konkurrens.1999/2000:Sk720 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ombättre förutsättningar för restaurangnäringen.1999/2000:Sk741 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bokprisets ochbokmomsens betydelse för läsandet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en snedvriden ochosund konkurrens.1999/2000:Sk765 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn ifrågan om moms på spelare vid övergång inomidrotten.1999/2000:Sk826 av m.fl. (m) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skalldelta i EU:s försöksverksamhet med lägre moms inomtjänstesektorn.1999/2000:So486 av m.fl. (c) variyrkas5. att hos regeringen begär en utredningom momsbefrielse för alternativa terapier.1999/2000:Kr313 av m.fl. (kd) variyrkas19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att avskaffamomsen på barnböcker,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om sänkt bokmoms.1999/2000:Kr314 av och (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en parlamentariskutredning om sänkt bokmoms.1999/2000:Kr509 av m.fl. (m) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om moms påidrottsanläggningar.1999/2000:Ub313 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om momsreglerna förfriskolor.1999/2000:T409 av () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om minskad beskattningav körkortslektioner.1999/2000:T462 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning avmervärdesskatt på körkortsutbildningar.1999/2000:T717 av m.fl. (m) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om reglerna förmomsuttag vid elektronisk handel.1999/2000:A820 av och () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skalldelta i försöksperioden med sänkt moms förarbetsintensiva tjänster inom EU-området.Lagstiftning under senare årGenom beslut i skedde enlångtgående anpassning av det svenskamervärdesskattesystemet till EG:smervärdesskatteregler (prop. 1994/95:57, bet.1994/95:SkU7, rskr. 1994/95:151, SFS 1994:1798). Denya bestämmelserna gavs en utformning som låg väl ilinje med det s.k. sjätte mervärdesskattedirektivet(77/388/EEG), vilket bl.a. innebar att skattebasenfick en omfattning som nära överensstämde meddirektivet. Även förfarandet anpassades tilldirektivets bestämmelser, och dessutom infördesbl.a. nya bestämmelser om jämkning av avdrag föringående skatt på fastigheter och andrainvesteringsvaror, vilket också föreskrevs idirektivet. I enlighet med vad direktivet tillätbibehölls två skattesatser utöver den ordinarieskattesatsen.Det nya förfarandet innebar bl.a. att tullensbeskattning av import från andra upphörde.Vad gäller tullen i övrigt kom genom medlemskapetEU:s förordningar på tullområdet att bli direktgällande i svensk rätt. beslutadesdärför också att ersätta den tidigare tullagstift-ningen med ny lagstiftning som behövdes för attkomplettera gemenskapsförordningarna eller för attgenomföra relevanta direktiv med bäring påtullförfarandet, bl.a. en ny tullag (prop.1994/95:34, bet. 1994/95:SkU8, rskr. 1994/95:96, SFS1994:1550).Under 1995 genomfördes ytterligare ändringar imervärdesskattelagen (ML), bl.a. i syfte att anpassabestämmelserna om begagnade varor till de inom EUgällande reglerna (prop. 1994/95:202, bet.1994/95:SkU27, rskr. 1994/95:402, SFS 1995:700). Isamband härmed slopades också undantaget frånskatteplikt för omsättning och införsel av alster avbildkonst vilka ägs av upphovsmannen eller dennesdödsbo.Med anledning av EG:s andra förenklingsdirektivgenomfördes även andra förändringar imervärdesskattelagen . Ändringarnaavsåg huvudsakligen en förenklad beskattning avkedjetransaktioner med råvaror placerade iskatteupplag (prop. 1995/96:58, bet. 1995/96:SkU13,rskr. 1995/96:72, SFS 1995:1286).Med verkan fr.o.m. beslutadesvidare att nya redovisningsreglerskulle införas (prop. 1995/96:19, bet. 1995/96:SkU11, rskr. 1995/96:16, SFS 1995:1207).Beloppsgränsen för att redovisa mervärdesskatt iinkomstdeklarationen höjdes från till1 miljon kronor och redovisningsperioden kortadesner från till en månad.Beskattningsunderlag som för beskattningsåretberäknades uppgå till mer än 10 miljoner kronorskulle medföra att deklarationen skulle lämnassenast den 20:e i månaden efter utgången av denredovisningsperiod som deklarationen avsåg. Ombeskattningsunderlagen var lägre skulle deklaratio-nen liksom tidigare lämnas senast den 5:e i andramånaden efter utgången av den redovisningsperiod somdeklarationen avsåg.Beloppsgränsen fördeklarationstidpunkten den 20:e efterredovisningsperioden höjdes senare till 40 miljonerkronor (prop. 1995/96:198, bet. 1995/96:SkU31, rskr.1995/96:305, SFS 1996:713). Vidare ändradesinbetalningsdagarna i samband medskattekontoreformen - som bl.a. innebar gemensammaredovisningar, debiteringar och betalningar avmervärdesskatt och andra skatter och avgifter somföretagen vanligen betalar - till den 12:e i andramånaden efter redovisningsperioden (och ivissa fall augusti den 17:e) respektive den 26:e imånaden efter redovisningsperioden beroende på ombeskattningsunderlaget, exklusive gemenskapsinternaförvärv och import, understigit eller överstigit 40miljoner kronor (prop. 1996/97:100, bet.1996/97:SkU23, rskr. 1996/97:276, SFS 1997:483).Skattesatsen för livsmedel sänktes från till12 % fr.o.m. (prop. 1994/95:150bil. 7, bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:447, SFS1995:931). Detta fick till följd att 21-procentsnivån helt försvann ur systemet. Senareinfördes en ny skattenivå på för bl.a.dagstidningar (prop. 1995/96:45, bet. 1995/96:SkU12,rskr. 1995/96:82, SFS1995:1365) ochbiografföreställningar (prop. 1995/96:191, bet.1995/96:SkU28, rskr. 1995/96:290, SFS 1996:536).I syfte att ytterligare anpassa det svenskamervärdesskattesystemet till sjättemervärdesskattedirektivet beslutade underhösten 1996 om flera betydande förändringar inomområdena utbildning, kultur och idrott, vilka träddei kraft (prop. 1996/97:10, bet.1996/97:SkU6, rskr. 1996/97:69, SFS 1996:1327). Inomutbildningsområdet begränsades skattefriheten iprincip till utbildning som anordnades av detallmänna eller av en av det allmänna erkändutbildningsanordnare. De utbildningstjänster som komatt omfattas av skatteplikten skulle beskattas pånormal nivå, dvs. Inom kultursektorn slopadesskattefriheten för bl.a. konserter och olikasceniska föreställningar vilka kom att beskattas med6 %. Inom idrottsområdet begränsades skattefrihetentill tjänster som tillhandahölls av staten eller enkommun eller en allmännyttig ideell förening.Kommersiell verksamhet inom idrottsområdet skullebeskattas med 6 %.År 1998 infördes i mervärdesskattesystemet enmöjlighet till gruppregistrering för företag i enfinansiell gruppering och för företag ikommissionärsförhållanden (prop. 1997/98:148, bet.1997/98:SkU29, rskr. 1997/98:254, SFS 1998:346).Under våren 1999 tillkallade regeringen en särskildutredare för att göra en översyn av reglerna omskattskyldighet i mervärdesskattelagen m.m. (dir.1999:10). Utredaren har bl.a. fått i uppdrag attredovisa hur mervärdesskattelagens olika reglerbeträffande skattskyldighet och yrkesmässig verk-samhet överensstämmer med motsvarande EG-regler ochvilka effekter skillnaderna i regelsystemen har.Utredaren skall särskilt analysera hur mer-värdesskattelagens bestämmelser om undantag förskattskyldighet för ideella föreningars verksamhetöverensstämmer med direktivets verksamhetsinriktadeundantag från skatteplikt för organisationer utanvinstintresse samt hur nuvarande svenska reglerpåverkar konkurrensneutraliteten. Utredningen harfått förlängning av utredningstiden och skallredovisa resultatet av sitt arbete senast den 1 juni2001.Under år 1999 infördes särskildamervärdesskatteregler för investeringsguld. De nyareglerna är baserade på ett EG-direktiv och innebäratt omsättning av guld i investeringssyfte skallundantas från mervärdesskatt (prop. 1998/99:69, bet.1998/99:SkU18, rskr. 1998/99:244, SFS 1999:640).Under våren 1999 behandlades vidare en rad motionerangående mervärdesskatt från den allmännamotionstiden . Av de frågor som då behandladesoch som återkommer i detta betänkande kan bl.a.nämnas turistnäringarna, serveringstjänster, teaterm.m., nöjesparker och djurparker, böcker, alternativsjukvård, miljömärkta produkter, ideella föreningar,försäljning av konst på konstgallerier och vissaverksamheter som bedrivs av ideella föreningar.Utskottet avstyrkte samtliga motioner och riksdagenföljde utskottets hemställan (bet. 1998/99:SkU12). Turistnäringen, serveringstjänster m.m.Gällande bestämmelserMervärdesskatten omfattar numera de flesta varor ochtjänster. Undantagna är endast vissa särskiltuppräknade varor och tjänster som t.ex. sjukvård,tandvård, social omsorg, bank- ochförsäkringstjänster, fartyg och flygplan. GällandeEG-direktiv innebär bl.a. att det får finnas endasttvå lägre nivåer utöver den allmänna skattenivån, avvilka inte någon får vara lägre än . Vilka varoroch tjänster som får beskattas på en lägre nivå änden allmänna är också särskilt reglerat (bilaga Htill sjätte mervärdesskattedirektivet enligt rådetsdirektiv /77/EEG).I tillämpas följande skattesatser:- = normalskattesats- =hotellrums- och campingplatsuthyrningpersonbefordrantransport i skidliftarkonstnärs försäljning av egna konstverkimport av konstverk, samlarföremål ochantikviteterlivsmedel- = dagstidningarentré till konserter samt biograf-, teater-,opera- och balettföreställningar och andraliknande föreställningarviss biblioteksverksamhetviss museiverksamhetupphovsrätt till litterära och konstnärligaverkrätt till ljud- och bildupptagningidrottsområdetServeringstjänster beskattas på normal nivå, 25 %.Tidigare var mervärdesskatten på servering lika medmervärdesskatten på mat men fr.o.m. den 1 januari1995 höjdes den till den allmänna nivån. Skälet varatt EG-reglerna inte medgav en lägre skattesats påserveringstjänster (se prop. 1994/95:57 s. 124, bet.1994/95:SkU7 s. 80-81). Längre tillbaka i tiden varförhållandet det omvända mot vad det är , dvs.mervärdesskatten på serverings- och hotelltjänsteruppgick till av den normala nivån somäven omfattade mat. De särskilda reduceringsreglernaför serverings- och hotelltjänster slopades fr.o.m.den 1 januari 1990, bl.a. av konkurrensneutralitets-skäl men också på grund av att det förekom att detförelåg problem med att avgöra om kraven påservering var uppfyllda (prop. 1989/90:50 s. 92-93,bet. 1989/90:SkU10).MotionernaÅberopande behovet av bättre konkurrensförhållanden för desvenska turistföretagen yrkas i motion Sk616(yrkande 2) av och (båda m) en sänkning av mervärdesskatten påhotell-, rese- och restaurangtjänster. I motionSk647 av () yrkas också avturistnäringspolitiska skäl sänkt mervärdesskatt påtransport-, hotell- och serveringstjänster, slopaddieselskatt på pistmaskiner och sänkt bensinskatt. Imotionerna Sk632 av och (båda m) och Sk720 av och (båda m) yrkas sänkt serveringsmoms, sänktelskatt och höjt representationsavdrag och i densistnämnda motionen dessutom sänkt alkoholskatt förrestauranger. I motionerna Sk646 av ochElizabeth (båda m) och Sk670 (yrkande 1) avKenneth och (båda kd)yrkas - med hänvisning också till praktiska skäl -att mervärdesskatten på serveringstjänster sänkstill samma nivå som mervärdesskatten på livsmedel,dvs. Slutligen återkommer i motion Sk648 ÅsaTorstensson (c) med ett yrkande om att 12-procentsnivån skall gälla även upplåtelse avgästhamnsplats.Utskottets ställningstagandeStatens inkomster av mervärdesskatt beräknas i åruppgå till ca . Utskottet hartidigare betonat mervärdesskattens betydelse sominkomstkälla för staten och att förändringar medavseende på skattenivåer och eventuellt ytterligarelågbeskattade varor och tjänster bör ses i ettstörre finanspolitiskt sammanhang. Utskottet ärmedvetet om att mervärdesskatten i Sverigefortfarande är förhållandevis hög i ettinternationellt perspektiv men vill också, somutskottet gjort tidigare, framhålla attmånga av de möjligheter som EG-rätten ger att ta utlägre skatt på angelägna områden har utnyttjats avSverige. Dit hör bl.a. den lägre mervärdesskatten påmat, resor, uthyrning av hotellrum ochcampingplatser samt transport i skidliftar. Desvenska nivåerna på mervärdesskatten utgör alltså enomsorgsfull avvägning av vad som behövs för att mötabåde statsfinansernas krav och önskemålet om enfördelningspolitiskt och näringspolitiskt riktigprofil på skatten. Inte minst i det sistnämndahänseendet har hänsyn tagits till bl.a. turistnä-ringens behov genom att det lågbeskattade områdetkommit att omfatta flera verksamheter som har typiskanknytning till turismen inom landet.När det gäller vilka varor och tjänster som böromfattas av det lågbeskattade området vill utskottetockså framhålla att är bundet av gällandeEG-direktiv. Enligt dessa direktiv medges inte någonlägre skattesats än den normala på t.ex.matservering och upplåtelse av gästhamnsplats (sebilaga H till det s.k. sjättemervärdesskattedirektivet enligt rådets direktiv92/77/EEG).Av det anförda framgår att utskottet anser attregeringens övergripande planering av skatteuttagetframöver i första hand bör avvaktas innan ställningtas till sådana förändringar av mervärdesskatten somförespråkas i de nu behandlade motionerna. Detsammagäller även skatten på el och dieselolja samtstorleken på representationsavdraget. Senast isamband med höstens budget bör det dock vara möjligtatt bedöma vilket utrymme som finns för eventuellaskattesänkningar och vilka prioriteringar som börgöras. finns det inte förutsättningaratt göra några uttalanden härom, och utskottetavstyrker följaktligen motionerna Sk616 yrkande 2,Sk632, Sk646, Sk647, Sk648, Sk670 yrkande 1 ochSk720.BöckerGällande bestämmelserI beskattas böcker och tidskrifter mednormal skattesats, . EG-direktivet tillåterreducerad skattesats på bl.a. böcker och tidskriftermen har avstått från att använda dennamöjlighet till differentiering (se bl.a. bet.1996/97:SkU6 s. 29).MotionernaI motionerna Sk633 av och (båda m), Sk657 av (),Sk665 av och (båda m),Sk325 (yrkande 20 delvis) av m.fl. (kd)och Kr313 (yrkande 20) av m.fl. (kd)begärs en sänkning av mervärdesskatten på böcker avkulturpolitiska skäl, i de tre sist nämndamotionerna till och i de två sist nämndamotionerna med preciseringen att sänkningen skallgälla . Syftet torde vara detsammamed motion Sk664 av m.fl. (m)vari motionärerna begär en utredning om en gemensammervärdesskattesats för hela kultursektorn ochsärskilt kritiserar 25-procentsnivån för böcker iförhållande till 6-procentsnivån för kulturen iövrigt. Även i motion Kr314 (yrkande 4) av LennartKollmats och (båda fp) begärs enutredning om sänkt mervärdesskatt på böcker. Imotionerna Sk701 (yrkande 1) och Sk741 (yrkande 1),båda av och (båda mp),yrkas stegvis slopad eller sänkt mervärdesskatt påböcker, och i motion Kr313 (yrkande 19) krävs attmervärdesskatten på barnböcker skall slopas.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om att det i ochför sig är möjligt enligt att välja enlägre nivå för mervärdesskatten på böcker men inteatt helt slopa mervärdesskatten. Även en minskadmervärdesskatt på böcker skulle enligt gjordaberäkningar innebära ett icke obetydligt bortfall avskatteinkomster för staten redan om 12-procentsnivånväljs och givetvis än mer om man går ner ända till6-procentsnivån och sänkningen även skulle omfattatidskrifter, vilket möjligen skulle bli nödvändigtav praktiska skäl och konkurrensneutralitetsskäl.Som utskottet tidigare framhållit är det intelämpligt att redan nu ta ställning tillmervärdesskattenivån på enskilda varor och tjänsterutan att avvakta regeringens redovisning avresultatet av sina övergripande övervägandenangående beskattningens utformning i framtiden.Frågan måste också belysas från kulturpolitiskautgångspunkter, dvs. om just en sådan åtgärd som enmervärdesskattesänkning på böcker i ljuset avstorleken av det nämnda skattebortfallet ärbättre än andra åtgärder till samma eller lägrekostnader när det gäller att stimulera sundaläsvanor. Om en skattesänkning på böcker skullefinansieras t.ex. genom minskade statliga bidraginom kultursektorn är det enligt utskottets uppfatt-ning inte alls säkert att resultatet sammantagetskulle bli positivt från kulturpolitisk synpunkt.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sk325yrkande 20 i denna del, Sk633, Sk657, Sk664, Sk665,Sk701 yrkande 1, Sk741 yrkande 1, Kr313 yrkandena 19och 20 samt Kr314 yrkande 4.Elektronisk handelGällande bestämmelserNär det gäller on-line-leveranser av material avolika slag, t. ex. böcker, betraktas transaktionen imervärdesskattehänseende som en tjänsteomsättningoch inte en varuomsättning som det normalt är frågaom när saker och ting försäljs på så att sägakonventionellt sätt. Inom EG:s mervärdesskatteområdeskall i sådana fall reglerna om mervärdesskatt vidomsättning av tjänster tillämpas. att om köparen är en privatperson i ett (t.ex. ) och säljaren också finns i ettEG-land (samma eller ett annat) skallmervärdesskatten deklareras av säljaren i säljarensland. Om det däremot är så att köparen - fortfarandeen privatperson - finns i ett (t.ex.Sverige) och säljaren finns i ett tredje land gällerandra regler. De svenska reglerna går i sådana fallut på att säljaren i landet utanför EG rätteligenskall registrera sig till mervärdesskatt här iSverige och ta ut svensk mervärdesskatt för sinaförsäljningar on-line i Sverige.Detaljreglerna för övriga tänkbara fall för on-line-tjänster (som ingår i det som ibland kallas § 7-tjänster eftersom de omfattas av de regler omomsättningsland som finns i 5 kap. 7 § ML) gås inteigenom här men nedan återges två "lathundar" som äruppställda i enlighet med RSV:s genomgång av reg-lerna för elektronisk handel (se RiksskatteverketHandledning för mervärdesskatt 1999, s. 355-356):Omsättningsland och skattskyldighet i närförvärvaren är näringsidkare:---------------------------------------------------Säljare Förvärvare Omsättnings-Skattskyldighetland i ---------------------------------------------------I Sverigei säljaren---------------------------------------------------I utlandeti förvärvaren---------------------------------------------------I Sverigei utlandet utomlands ingen---------------------------------------------------Omsättningsland och skattskyldighet i närförvärvaren inte är näringsidkare:---------------------------------------------------Säljare Förvärvare Omsättnings-Skattskyldighetland i ---------------------------------------------------I Sverigei säljaren---------------------------------------------------I Sverigei säljaren---------------------------------------------------I Sverigei 3:e land utomlands ingen---------------------------------------------------I EG-landi utomlands ingen---------------------------------------------------I 3:e landi säljaren---------------------------------------------------Vid off-line-leverans av varor (som mycket väl kanha beställts av köparen on-line) gäller normalapostorderregler.