bet · GN01UbU15 · 2000-04-27 00:00:00 — Som utskottetredovisat i det föregående skall kommittén göra en översyn, och vid behovföreslå förändringar, av gällande regler för att stärka barns, ungdomars ochvuxnas säkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten,särskilt avseende arbetsmiljö- samt hälso- och sjukvårdslagstiftningen.Frågor om vilka krav som skall ställas på en god skolmiljö behandlas ock-så i betänkande (SOU 2000:19) som redovisats iföregående avsnitt.Bestämmelser om elevskyddsombud finns i 6 kap. 17 och 18 §§ arbetsmil-jölagen (1977:1160) samt i 6 a § arbetsmiljöförordningen (1977:1166). Elev-skyddsombud, som utses av eleverna, medverkar i skolans skyddsverksamhetoch har rätt till den information som behövs för uppdraget. De har också rätttill ledighet från skolarbetet för att fullgöra uppdraget. Elevmedverkan gällerdock inte elever i lägre årskurser än årskurs 7 i grundskolan.Bostadsutskottet har i sitt betänkande 1999/2000:BoU9 behandlatmotionsyrkanden om brister i inomhusmiljön, bl.a. innemiljön i förskoloroch skolor. Yrkandena har avstyrkts av utskottet med hänvisning till främstutredningsinsatser av , och Byggforskningsrådet.Bland annat har inom ramen för det s.k. Allergiprogram-met genomfört ett omfattande arbete under Innemiljöåret 99. En slutrapporte-ring av erfarenheterna från denna satsning kommer att redovisas under som-maren 2000. Institutet arbetar också med att utforma en nationell handlings-plan mot allergi. Målet är att presentera planen 2002.Utskottet anser att även motionsyrkandena om disciplinära åtgärder motelever bör avslås av riksdagen.Regler om disciplinära åtgärder och åtgärder för elevers tillrättaförandefinns i grundskoleförordningen (6 kap. 9 och 10 §§) respektive gymnasieför-ordningen (6 kap. 21-25 §§).Om en grundskoleelev uppträder olämpligt eller gör sig skyldig till enmindre förseelse, skall läraren tillrättavisa eleven och om det inte hjälperkontakta elevens vårdnadshavare. Läraren får också visa ut eleven från un-dervisningslokalen eller låta eleven under uppsikt stanna i skolan högst entimme efter skoldagens slut. Vid upprepade förseelser eller en allvarligareförseelse skall saken dels anmälas till rektorn, dels hänskjutas till elevvårdskonferensen. Konferensen skall efter kontakt med vårdnadshavaren försökafå eleven att bättra sig genom åtgärder som är avpassade efter elevens indivi-duella förhållanden. Om detta inte hjälper skall elevvårdskonferensen anmälaförhållandet till styrelsen för överväganden om lämplig åtgärd.En gymnasieelev som gjort sig skyldig till upprepade förseelser eller enallvarligare förseelse får av rektor efter utredning tilldelas en skriftlig varning. Eleven får också i förlängningen, om åtgärden inte har effekt, stängasav från undervisningen av terminen eller förvisas frångymnasieskolan , dock högst tre terminer. Fråga om avstängningeller förvisning avgörs av styrelsen för utbildningen sedan en utredninggenomförts som allsidigt klarlägger omständigheterna i ärendet.Utskottet förutsätter att lärare använder sig av de regler om disciplinära åt-gärder som står till förfogande. Utskottet vill också återigen erinra om detpågående arbetet i skollagskommittén med att bl.a. överväga förändringar föratt harmonisera skollag, läroplaner, andra förordningar och föreskrifter.Sex- och samlevnadsundervisningMotionernaEnligt motion 1999/2000:Ju720 (kd), som rör kvinnovåld, formas många avvåra attityder . Det är därför viktigt att man i skolanssamlevnadsundervisning på ett tidigt stadium undervisar i och diskuterarfrågor om samlevnad och relationer (yrk. 4).I motion 1999/2000:Ub314 (v) yrkandena 1, 2 och 5 understryks att sko-lans samlevnadsundervisning skall vara värdeneutral. Den skall alltså upply-sa utan att lägga värderingar om olika sexuella läggningar och olika sätt attutöva sex samt om könsöverskridande, transvestitism och transsexualitet.Motionärerna anger vidare att det är upp till varje vuxen individ att få tillägna sig sexuellt upphetsande alster. Någon värdering bör inte heller läggas pådetta, under förutsättning att ingen människa skadas eller kränks.Utskottets bedömningUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Skolverket har på regeringens uppdrag genomfört en natio-nell kvalitetsgranskning inom området sex- och samlevnadsundervisning. Idecember 1999 redovisade sin rapport över kvalitetsgranskningensom genomförts vid 80 skolor i , , och (dnr 99:208). I rapporten framhåller verket att det är nödvän-digt med en tydligare målformulering i läroplanen. Sexualitet och samlevnadsom kunskapsområde nämns i läroplanen endast i uppdraget till rektor.Skolledning och lärare får därmed föga vägledning beträffande vilka målsom skall uppnås och inte heller stimulans att utveckla sex- och samlevnads-undervisningen.Läroplanerna skall som nämnts i det föregående ses över av en arbetsgruppinom enligt förordnande . Arbetetskall vara slutfört senast den 31 maj 2001.Regeringen har beslutat om reviderade kursplaner för alla äm-nen i , vilka skall träda i kraft och alltså tillämpas . Regeringen gör bl.a. en tydlig markering av att det i desamhällsorienterande ämnena ingår att diskutera och reflektera över begreppsom identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. Man betonar vikten av atttala om värdefrågor i samband med undervisning om samlevnad och relatio-ner, människosyn och språkbruk. Även i kursplanen för de naturorienterandeämnena och i biologi finns naturligen vissa inslag kring undervisningen i sexoch samlevnad.Det särskilda ungdomsråd som tillsatts inom har haftatt arbeta med hur den framtida sex- och samlevnadsundervisningen skallutformas som en del av värdegrunden och som en del av skolans arbetsmiljö.Ungdomsrådets arbete kommer att redovisas i projektets slutbok - om samtal för demokrati i skolan. Boken kommer att spridasbl.a. till skolorna.Betyg m.m.MotionernaBetygssystemet i behandlas i flera motioner.Kristdemokraterna anser i motion 1999/2000:Ub275 yrkande 14 att mål-relaterade betyg bör ges i en sexgradig skala, senast fr.o.m. årskurs 7. Dess-utom bör skriftlig information om elevens kunskap och utveckling utfärdasfr.o.m. För elev som lämnar utan betyg i ett ämneskall skriftligt omdöme utarbetas, oavsett om eleven begär det eller inte.Också i motion 1999/2000:Ub277 (kd) yrkande 7 ställs krav på en utvidg-ning av antalet betygssteg och tydliga betygskriterier. Enligt motion1999/2000:Ub249 (kd) kunde nuvarande betygssteg enkelt kompletteras medett plus för starkt betyg och ett minus för svagt.Centerpartiet menar i motion 1999/2000:Ub212 yrkande 6 att det nu be-hövs en bred överenskommelse om betygen i . Utgångspunktenbör vara att betyg skall ges tidigare och i fler steg än . Betygen skallvara målrelaterade och det skall finnas tydliga kriterier för alla betygssteg.Enligt motion 1999/2000:Ub294 yrkandena 8 och 10 bör riks-dagen uttala sig för att betygsskalan skall bli sexgradig samt att alla eleverskall få betyg från årskurs 6.Förslag om att nationella prov i svenska, engelska och matematik skall varaobligatoriska i årskurs 5 förs fram av , (mot. 1999/2000:Ub275 yrk. 15, 1999/2000:Ub212yrk. 7 resp. 1999/2000:Ub294 yrk. Enligt bör riksdagenutan föregående beredning kunna besluta om detta.Också frågan om utvecklingssamtalen i tas upp av Kristdemo-kraterna, och (mot. 1999/2000:Ub275 yrk. 13,1999/2000:Ub212 yrk. 8 resp. 1999/2000:Ub294 yrk. Kristdemokraternaoch vill att utvecklingssamtalen skall dokumenteras skriftligt.Enligt är detta en förutsättning för att uppföljningen avutvecklingssamtalen skall kunna fungera bra. anser att riksda-gen nu bör besluta att utvecklingssamtalen från årskurs 5 skall resultera i enskriftlig sammanfattning.Enligt motion 1999/2000:Ju906 yrkande 5 från Moderata samlingspartietskall skolans skyldighet att informera föräldrar gälla både hur kunskapsin-hämtandet fortskrider och hur eleven fungerar socialt i skolmiljön. I motion1999/2000:Ub266 (m) begärs förslag om obligatoriska skriftliga omdömenför elever i fr.o.m. årskurs 1 för att ge föräldrarna möjlighet attpå ett tidigt stadium få inblick i barnets skolgång. Erfarenheter visar enligtmotionären att de muntliga utvecklingssamtalen inte alltid håller önskvärdkvalitet. Därför bör skolorna åläggas att komplettera utvecklingssamtalenmed skriftlig information.Även när det gäller betygssystemet i gymnasieskolan finns ändringsförslag imotioner. Enligt motion 1999/2000:Ub311 yrkande 7 måsteantalet betygssteg i gymnasieskolan utökas. Med tydliga nationella betygs-kriterier för de tre steg som finns kan en enkel förändring vara att geläraren ansvar för att markera betyget med plus eller minus, menar motionär-erna. Betygskriterierna bör ses över när det gäller kopplingen mellan betygoch mål samt hur betygen fungerar visavi kursernas omfattning. Liknandesynpunkter framförs i motion 1999/2000:Ub205 (m) yrkande 1.Kristdemokraterna i motion 1999/2000:Ub236 yrkande 16 anser likaså attbetygssystemet i gymnasieskolan bör kompletteras med fler steg. De påpekarvidare att enligt uppgifter från hade avkommunerna beslutat att använda de nationella proven för gymnasieskolan.Moderata samlingspartiet begär i motion 1999/2000:Ub311 yrkande 8 ettriksdagsuttalande om att rätten att pröva betyg böråterinföras. Detta begärs också i motionerna 1999/2000:Ub205 (m) yrkande2 och 1999/2000:Ub806 (m) yrkande 1. pekar på att mångaelever som lämnat gymnasiet nu går på komvux eller för attläsa upp betygen. De flesta av dem höjer sina betyg och kommer därmed inpå högskolan som de slår ut nästa årskull studenter som i sin turmåste påbörja konkurrenskomplettering. Enligt är det bra omelever ägnar fritid och lov åt att skaffa sig bättre kun-skaper och de skall självfallet få detta arbete värderat och dokumenterat.I motion 1999/2000:Ub283 (s) efterfrågas möjligheter att höja godkänt gym-nasiebetyg. Motionärerna anför att om en elev är och har fåttgodkända gymnasiebetyg som inte är tillräckliga för att ge tillträde till hög-skolan eller arbete så har varken kommunen eller arbetsförmedlingen ansvarför personen i fråga. Är eleven men i övrigt i samma situation kandenne bli utestängd från bidrag till kompletterande gymnasieutbildning. Detborde vara självklart, anser motionärerna, att eleven i dessa fall skall få läsupp sina betyg.Enligt motion 1999/2000:Ub258 (s) finns det problem för barn och ungdo-mar med läs- och skrivsvårigheter vid övergång mellan grundskola och gym-nasieskola samt mellan gymnasieskola och högskola på grund av utform-ningen av betygs- och antagningssystemet. Motionären menar att det därförär angeläget att alternativa metoder för betygssättning för dyslektiker kom-pletteras med föreskrifter om hur dessa kan utformas.Folkpartiet anser i motion 1999/2000:Ub294 yrkande 23 att regeringen böröverväga om gällande regler för betygssättning i gymnasieskolan bör ändrasså att det blir möjligt att ange ogiltig frånvaro på termins- och kursbetyg.Skolverket bör enligt motion 1999/2000:Ub214 (s) få i uppdrag att tydligareän informera om skillnaderna i betygssystemen mellan ochgrundläggande vuxenutbildning, nämligen att högsta betyg är Mycket välgodkänd respektive Väl godkänd. Motionären påtalar att det finns en risk förmissförstånd hos arbetsgivare att komvuxeleven har sämre kunskaper ängrundskoleeleven.Utskottets bedömningDet tidigare relativa betygssystemet har ersatts av mål- och kunskapsrelate-rade betyg som infördes för fr.o.m. /96 och förgymnasieskolan för de elever som började hösten 1994.Nuvarande betygssystem i regleras i 7 kap. grundskoleförord-ningen. Det innebär att ämnesbetyg ges i slutet av varje termin fr.o.m. års-kurs 8 i tre steg, nämligen Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket välgodkänd (MVG). Om en elev inte har nått upp till de mål som bestämts förämnet eller ämnesblocket får eleven inget betyg. I stället skall på begäran aveleven eller elevens vårdnadshavare ett skriftligt omdöme ges om elevenskunskapsutveckling i ämnet eller ämnesblocket.Slutbetyget från årskurs 9 sätts med hjälp av kursplanernas mål samt na-tionella betygskriterier som utfärdats i anslutning till kursplanerna i varjeämne. Till stöd för en enhetlig bedömning för hela landet finns obligatoriskanationella ämnesprov i svenska, engelska och matematik. Ämnesprov i sam-ma ämnen kan också användas i slutet av årskurs 5 för att bedöma elevernaskunskapsutveckling. Dock är det inte obligatoriskt för skolorna att användade nationella proven för årskurs 5.Minst en gång varje termin skall läraren, eleven och elevens vårdnadshava-re ha utvecklingssamtal om elevens kunskapsutveckling och sociala utveck-ling. På begäran av elevens vårdnadshavare skall läraren som ett komplementtill utvecklingssamtalet lämna skriftlig information om elevens skolgång.Sådan information får dock inte ha karaktären av betyg.Kunskaperna i gymnasieskolan bedöms i förhållande till målen för varjekurs. I det tidigare systemet fick eleverna terminsbetyg i de olika ämnena.Nu skall eleven, enligt 7 kap. gymnasieförordningen, få betyg på varje av-slutad kurs. För betyg i gymnasieskolan finns fyra steg, nämligen Icke god-känd (IG), Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd(MVG).Som stöd för betygssättningen på en kurs skall läraren använda de betygs-kriterier som har fastställts för kursen. Förutom betygskriterier för varje kurbör nationella kursprov i svenska, engelska och matematik användassom hjälpmedel för en enhetlig betygssättning. Genom en ändring (1999:844) i gymnasieförordningen kommer de nationella kursproven att bli obli-gatoriska i kärnämnena svenska, svenska som and-raspråk, engelska och matematik samt i den avslutande gemensamma karak-tärsämneskursen i engelska och matematik.Utskottet anser att bör avslå samtliga motionsyrkanden om änd-ringar i betygssystemet i som innebär att betyg skall ges tidigareoch i fler steg än , om obligatoriska nationella prov i årskurs 5 i grund-skolan samt om obligatorisk skriftlig dokumentation av utvecklingssamtaleni . Utskottet föreslår också avslag på motionsyrkandena om flerbetygssteg inom betygssystemet i gymnasieskolan. Motsvarande motionsyr-kanden har avslagits av på för-slag av utskottet, senast i betänkandet 1998/99:UbU11. Utskottet finner inteanledning att nu ändra sina tidigare ställningstaganden.Regeringen har uppdragit åt att genomföra en nationell kvalitetsgranskning rubricerad En likvär-dig och rättvis betygssättning. Resultatet av granskningen skall redovisassenast . Granskningen skall belysa hur skolhuvudmän-nen tar sitt ansvar för att betygssättningen, inklusive den betygssättning somsker vid prövning, skall vara likvärdig och rättvis. Den skall omfatta alla deinstrument skolhuvudmannen förfogar över för att kvalitetssäkra betygssätt-ningen i huvudmannens skolor. Den skall beskriva, bedöma och värdera hursåväl skolhuvudmannen som skolorna arbetar med dessa instrument samt hurresultatet av detta arbete återspeglas i verksamheten.Utskottet ser det som angeläget att en sådan granskning nu görs.Varje elev har efter avslutad gymnasial utbildning rätt att på nytt få gå ige-nom prövning för att kunna erhålla ett högre betyg. fårprövning endast ske om eleven är underkänd i en kurs eller inte tidigare fåttbetyg på kursen. Utskottet ställer sig inte bakom motionsyrkandena om atträtt till prövning skall återinföras. Dessa motionsyrkan-den bör alltså avslås av riksdagen.När det gäller möjligheter att läsa upp godkänt gymnasiebetyg efter gymna-sieskolan gäller följande.Enligt 11 kap. 19 § skollagen är varje kommuninnevånare behörig att deltai gymnasial vuxenutbildning det år han ellerhon fyller eller när han eller hon slutfört utbildning på ett nationelltprogram eller likvärdig utbildning i gymnasieskolan. Bestämmelser om urvaltill utbildningen ges i 3 kap. 10 § förordningen om vuxenutbild-ning (1992:403). Där sägs bl.a. att om antalet platser är mindre än antaletbehöriga sökande till en kurs inom gymnasial vuxenutbildning skall, utanhänsyn till tidigare betyg, företräde ges dem som har störst behov av utbild-ningen. Enligt vad utskottet erfarit har det blivit allt vanligare att ungdomarefter gymnasieskolan söker till komvux för att konkurrenskomplettera betyg.I mån av plats tas också in elever som redan har godkänt gymnasiebetyg iaktuell kurs.Utskottet anser inte att , som föreslås i motion 1999/2000:Ub283,skall ta initiativ till någon ändring av gällande bestämmelser. Motionsyrkan-det avstyrks därmed.I fråga om betygssättningen för dyslektiker erinrar utskottet om att det iSkolverkets föreskrifter och allmänna råd om betygskriterier för grundsko-lans ämnen (SKOLFS 1995:65) medges undantag från regeln att eleven, föratt erhålla betyget Väl godkänd i visst ämne, skall ha uppfyllt samtliga krite-rier för detta betyg. Om särskilda skäl föreligger med hänsyn till personligaförhållanden hos enskild elev kan bortses från enstaka kriterier (2 §). Välutvecklad förmåga avseende något eller några kriterier kan väga upp bristeravseende ett eller ett par andra kriterier. Motsvarande gäller för elev i gym-nasieskolan enligt 3 § i föreskrifter om betygskriterier för kurseri kärnämnen i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning(SKOLFS 1997:2).Utskottet förutsätter att problemen med betygssättning för dyslektikeruppmärksammas under nämnda nationella granskning. Riksda-gen bör avslå motion 1999/2000:Ub258.Det finns numera inte några regler om att frånvaro skall anges på gymnasie-betyg. I den tidigare gällande förordningen (1992:396) med vissa bestämmel-ser för linjer och specialkurser i gymnasieskolan angavs i 4 kap. 7 § att av-gångsbetyg över slutförd lärokurs skulle innehålla uppgift om elevens sam-manlagda frånvaro under sista terminen. Bestämmelsen upphörde att gälla ioch med införandet av den nya gymnasieskolan med utbildningen organise-rad i program.Utskottet noterar att skollagskommittén enligt sina direktiv skall utredabehovet av en skyldighet för skolan att i vissa sammanhang informera myn-diga elevers föräldrar, utan att lämna ut sekretesskyddade uppgifter, t.ex. dåeleven utan giltig orsak är frånvarande i sådan omfattning att detta kankomma att påverka rätten till studiebidrag (dir. 1999:15). Med hänvisninghärtill bör avslå motion 1999/2000:Ub294 yrkande 23.Utskottet anser inte att det ankommer på att uttala sig för ett upp-drag till att informera om skillnader i betygssystem mellan grund-skolan och grundläggande vuxenutbildning. Motion 1999/2000:Ub214 av-styrks därmed.Föräldra- och elevinflytandeMotionernaKristdemokraterna framhåller i motion 1999/2000:Ub275 yrkande 16 attförsöksverksamheten med lokala styrelser med föräldramajoritet ligger ilinje med deras krav på stärkt medinflytande i skolan för föräldrar. De anseratt det under försöksverksamheten skall vara möjligt att också välja in före-trädare för lokala myndigheter och organisationer samt lokalt näringsliv idessa styrelser.Enligt i motion 1999/2000:Ub212 yrkande 13 finns nu till-räckliga erfarenheter för att permanent införa lokala styrelser med föräldra-majoritet vid alla skolor. I samband därmed bör dock skiljelinjen mellanlärarnas och skolledningens pedagogiska ledarskap samt föräldrastyrelsernasuppgifter göras tydlig, menar motionärerna. Det finns också anledning attbjuda in andra än föräldrar och elever att delta i styrelserna.I motion 1999/2000:Ub211 (c) yrkande 4 pläderas för inrättandet av lokalastyrelser med elevmajoritet. Motionärerna anför att unga människor måste fåverkligt inflytande över beslut som fattas. Genom att ge ungdomar inflytandeoch makt i skolan kommer de på ett naturligt sätt in i demokratiska arbets-former.Elevstyrda skolor riskerar att urholka rektors och lärares ansvar och status,hävdar i motion 1999/2000:Ub801 yrkande 12. Elevråd är bra,både för att träna eleverna i demokratins arbetsformer och för att vara endiskussionspart för skolledningen i frågor som rör skolan och skolarbetet.Det är emellertid fel tänkt, anmärker motionärerna, att amatörer sköter sko-lan bättre än den pedagogiska professionen. Idéer om elevstyrda gymnasie-skolor måste därför avvisas.Utskottets bedömningFörsöksverksamheterna med lokala styrelser inom och denobligatoriska särskolan (SFS 1996:605) respektive inom gymnasieskolan ochden kommunala vuxenutbildningen (SFS 1997:642) är tidsbegränsade tillden . Utskottet anser inte att skall göra något uttalandevare sig för eller emot en permanentning av verksamheterna innan de nogautvärderats i samband med försöksperiodens utgång.När det gäller önskemålen om att företrädare för lokala intressen skallkunna ingå i föräldrastyrelserna är dessa redan tillgodosedda genom be-stämmelserna i förordningen (1996:605) om försöksverksamheten. Där sägs i4 § att det i sådana styrelser skall ingå företrädare för elevernas vårdnadsha-vare och för de anställda vid skolan samt rektor, att företrädare för elevernafår ingå och att den kommunala nämnd som inrättat styrelsen får besluta attäven andra skall ingå som ledamöter.Med det anförda bör motionsyrkandena avslås av riksdagen.Kultur i skolanMotionernaI motion 1999/2000:Kr231 (v) yrkande 2 begärs en utredning av möjlighe-terna att säkra och utveckla musikutbildningen vid landets musik- och kultur-skolor. I sammanhanget bör övervägas om dessa skolors verksamheter skallregleras i skollagen. Motionärerna anför att den kommunala musikskolansbetydelse för bredden inom musiklivet, men också för enskilda musikersyrkesval, framstår som tydlig.Skolbibliotekens situation tas upp i motion 1999/2000:Kr313 yrkande 23från . De menar att skolbiblioteken är en undervärderadresurs i skolan, varför regeringen bör uppdra åt att göra en över-syn.Det är enligt i motion 1999/2000:Ub212 yrkande 21 viktigtatt eleverna i skolan får möta både dramapedagoger och bildkonstnärer.Dramapedagogiken skapar stark inlevelse och förståelse. Bild och bildkonstger tillfälle till reflektioner.Enligt motion 1999/2000:Ub222 (c) yrkandena 1-3 måste kritiskt ochanalytiskt inriktad medieundervisning få större plats i och igymnasieskolan inte minst i bildämnet, men också i andra ämnen, t.ex. isamhällskunskap. Lärarna måste få utbildning i mediekunskap. Det gäller attlära barn och unga att värdera, välja och välja bort i medieutbudet. Analytis-ka och kritiska moment måste också finnas i ungdomars medie- och kultur-verksamhet.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas åsikter om betydelsen av kultur i skolan. Ut-skottet anser emellertid att bör avslå samtliga motionsyrkanden idetta avsnitt av följande skäl.Under budgetåren 1999-2001 kommer sammanlagt 110 miljoner kronoratt avsättas för det s.k. tiopunktsprogrammet för skolan. Insatser för kultureni skolan ingår som en del i detta program. För innevarande budgetår finnsunder anslaget Utveckling av skolväsende och barnomsorg anvisat 5 miljonerkronor för sådana insatser. Medlen disponeras av Regeringskansliet.Bland annat har regeringen uppdragit åt Skolverketoch att tillsammans förbereda ett nationellt symposiumalternativt nationella symposier med syfte att vidareutvecklafrågan om kultur i skolan. Symposiet skall rikta sig till beslutsfattare inomutbildningsväsende och kulturliv, verksamhetsansvariga samt lärare ochandra som verkar på nationell, regional och lokal nivå.Vidare har regeringen gett i uppdrag att utar-beta olika former av kompetensutveckling för kultur och lärande i skolan.Uppdraget innebär bl.a. att högskolan skall analysera och dra slutsatser avkulturprojekt i skolan som har genomförts i samt med ut-gångspunkt i den analysen genomföra utbildningsinsatser tillsammans medskolor i regionen. Avsikten är att med olika kulturella uttrycksformer ökaelevernas engagemang i skolarbetet. Högskolan skall även överväga hurinsatserna kan tillämpas på nationell nivå. För kostnader i samband meduppdraget anvisas högskolan . Uppdraget skall slutredo-visas senast den 30 juni 2003.Enligt Verksamhetsplan för fortsätter arbetet med attstimulera lokal skolutveckling med kultur i barnomsorg och skola i enlighetmed det särskilda regeringsuppdrag som gavs i regleringsbrevet .