bet · GN01SoU9 · 2000-03-22 00:00:00 — Vidare bör utredningen undersökahur de unga kvinnorna som genomgått abort mår och hur de blivit bemöttaefter konstaterad graviditet. Likaså bör enligt motionären undersökas vilkenroll olika ungdomsorganisationer intar och hur deras roll kan stärkas i abort-förebyggande, sexualupplysande och stödjande hänseende. I (yrkande 2)yrkas att hos regeringen begär förslag på en nationell handlings-plan för att minska antalet tonårsaborter.I motion A819 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om att prioritera forskning om preventivmedel i all-mänhet och för män i synnerhet (yrkande 17). Motionärerna anför att pre-ventivmedel varit nästan helt inriktade på kvinnor. I motion Sk693 avTasso Stafilidis (v) begärs ett tillkännagivande om kostnadsfria preventivme-del (yrkande 2). Motionären anför att gratis preventivmedel bör erbjudasmänniskor i allmänhet och unga kvinnor och män i synnerhet.I motion So207 av () begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om äggdonationer (yrkande 2). Motionären anför attäggdonation inte får förekomma i , vilket innebär att en del svenskabarnlösa par som har ekonomiska möjligheter åker utomlands för att få hjälp,medan andra får avstå.Tidigare behandling, pågående arbeteUtskottet har behandlat motionsyrkanden om abortföre-byggande arbete, se bl.a. betänkandena /98:SoU2, 1997/98:SoU12 och1998/99:SoU10.I betänkande 1997/98:SoU12 () återgav utskottet delar av Social-styrelsens allmänna råd 1989:6 om tillämpningen av abortlagen samt delar avSocialstyrelsens allmänna råd om information om fosterdiagnostik, SOSFS1997:20 (s. 80-83 i utskottets betänkande).I betänkande 1998/99:SoU10 () anförde utskottet bl.a. att det vid-höll sin uppfattning att det inte finns någon anledning att begränsa rätten tilabort eller att se över abortlagstiftningen. Vidare påpekades att Socialstyrel-sen avsåg att ersätta de gällande allmänna råden om abort. Motio-nerna avstyrktes (res. m, kd). I betänkandet behandlades också frågor omäggdonationer. Utskottet anförde att frågan faller inom ramen för Statensmedicinsk-etiska råds uppdrag, att rådet lämnade sina synpunkterpå vissa frågor i samband med befruktning utanför kroppen och att riksdagendärför inte borde ta något initiativ på området. (Res.m, fp)Frågor om information om fosterdiagnostik behandlade utskottet i betänkan-de 1994/95:SoU18 med anledning av proposition 1994/95:142 med förslagom riktlinjer för fosterdiagnostik. Mot bakgrund av den snabba utvecklingeninom bl.a. fosterdiagnostiken ansåg utskottet att det kunde finnas skäl attytterligare överväga frågan om det bör finnas begränsningar när det gällerden information som bör lämnas ut till den gravida kvinnan. Utskottet ansågsig då inte ha tillräckligt underlag för att ta ställning till förslaget om infrande av en tidsgräns för utlämnande av information om fostrets kön efter-som frågan berörde centrala etiska frågor och integritetsfrågor. Utskottetkonstaterade vidare att det ingår i uppdrag attfölja utvecklingen på det medicinsk-etiska området och ge regeringen ochdärmed även råd om huruvida ny kunskap och nya metoder inommedicinen medför behov av t.ex. lagändringar. (Ej res.) Även i betänkande1997/98:SoU12 behandlades frågor om information om fosterdiagnostik.Utskottet konstaterade att fortlöpande följerutvecklingen på det medicinsk-etiska området. Motionerna avstyrktes (res. v,kd).Socialministern har i ett frågesvar berört frågan om smärt-lindring för vid aborter.Socialministern har i svar på interpellation om könsselekti-va aborter anfört att en kvinna vid fosterdiagnostik i princip har rätt att fåav all information som framkommer och att sekretesslagens grundlägganderegler anger när undantag får göras för att lämna ut information till patientenSocialministern anförde vidare att han inte hade för avsikt att initiera någonändring av sekretesslagen på denna punkt.Socialministern har i svar på interpellation om sena aborteranfört att han erfarit att vid ett sammanträde beslutatta upp frågan om definitionen av och barn till förnyad diskussion isamband med att rådet diskuterar frågor kring livets början. Ministern anför-de vidare att han avsåg att avvakta Etiska rådets fortsatta diskussion av frå-gan och därför inte avsåg att vidta någon åtgärd.Enligt uppgift från är frågan om definition av fosteroch barn () föremål för beredning av rådet.Regeringen har gett i uppdrag att göra en kartläggning avungdomars sexvanor och attityder till sex och om dessa har förändrats övertid. Uppdraget skall redovisas senast den 1 april 2000.I utskottets betänkande 1998/99:SoU10 behandlades ett motionsyrkande omatt resurser borde satsas på forskning om preventivmedel för män. Utskottetanförde som sin uppfattning att inte borde ta något initiativ i frå-gan (res. mp).Utskottet föreslog i betänkande 1997/98:SoU2 ett tillkännagivande medinnebörd att regeringen på lämpligt sätt borde överväga författningsregle-ringen beträffande kostnaden för preventivmedelsrådgivning och kostnaderför preventivmedel för kvinnor samt komma med förslag till påhur en utjämning av patienternas kostnader i detta sammanhang bör ske.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1997/98:3).Av regleringsbrev för avseende framgår attregeringen gett i uppdrag att göra en uppföljning av vadstyrelsen konstaterade i rapporten före, under och efter graviditet ifråga om att prisskillnaden mellan olika preventivmedel bör utjämnas. Soci-alstyrelsen skall därvid göra en analys av nuvarande förhållanden och urolika aspekter belysa konsekvenserna av en ordning som fullt ut utjämnar deskillnader som finns i dagens system. Uppdraget skall redovisas till regering-en senast den 30 april 2001.Enligt uppgift från () pågår enomarbetning av de allmänna råden om tillämpningen av abortlagen.Nationella folkhälsokommittén har i delbetänkandet Hälsa på lika villkor -andra steget mot nationella folkhälsomål (SOU 1999:137) berört frågan omoönskade graviditeter. Kommittén anför bl.a. att det viktigaste målet i dettasammanhang är att ungdomar skall ges likvärdiga förutsättningar för attutveckla en hälsosam sexualitet samt att det förebyggande arbetet behöverintegreras i ett brett hälsofrämjande och förebyggande arbete (s. 491). Kom-mittén avser att lämna sitt slutbetänkande under hösten 2000.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning att det är mycket angeläget attantalet aborter minskar. Utskottet vill särskilt betona vikten av att antaletaborter bland tonårsflickor nedbringas. Arbetet med att stärka och förbättrade förebyggande insatserna måste fortsätta. och Folkhälsoin-stitutet arbetar aktivt på området. Likaså har Nationella Folkhälsokommitténberört frågan. Något initiativ från sida behövs inte enligt utskot-tet. Motionerna So368 (kd) yrkandena 1, 2 och 3, So394 (kd) yrkandena 1och 2, So395 (kd), So402 (kd) yrkandena 1, 4, 7 och 8, So455 (m) och So493(kd) yrkande 12 avstyrks.Innan abort utförs skall kvinnan erbjudas stödsamtal. Syftet med ett stöd-samtal är att hjälpa kvinnan att själv fatta beslut om huruvida hon skall ge-nomgå abort eller inte. Kvinnan/paret skall även erbjudas stödsamtal eftergenomgången abort. Ansvaret för utformningen ligger på sjukvårdshuvud-männen. Från har vidare inhämtats att arbete med omarbet-ning av de allmänna råden om tillämpningen av abortlagen pågår. Med hän-syn härtill behövs inte något initiativ från med anledning av mo-tion So402 (kd) yrkandena 5 och 6. Yrkandena avstyrks.Utskottet vidhåller sin uppfattning att det inte finns någon anledning attbegränsa rätten till abort eller att nu se över abortlagstiftningen. Som nyssanförts pågår en omarbetning av de allmänna råden om abort. MotionernaSo402 (kd) yrkande 2 avstyrks. Även motionerna So402 (kd) yrkande 3 ochSo292 (kd) yrkande 2 avstyrks.Frågor om information om fosterdiagnostik och om när ett juridisktsett skall räknas som barn faller inom ramen för Statens medicinsk-etiskaråds uppdrag. Detsamma gäller frågan om smärtlindring för . I rådetsuppdrag ingår att följa utvecklingen på det medicinsk-etiska området och geregeringen och därmed även råd om huruvida ny kunskap och nyametoder inom medicinen medför behov av t.ex. lagändringar. bördärför inte ta något initiativ på området. Motionerna So267 (m), So292 (kd)yrkande 1, So309 (m) yrkandena 1 och 2 och So396 (kd) avstyrks.Även frågor om äggdonation faller inom ramen för uppdrag. Rådet lämnade en rapport till regeringenmed synpunkter på olika frågeställningar kring assisterad befruktning. Ut-skottet har erfarit att regeringen avser att presentera sinaöverväganden avseende dessa frågor. Enligt utskottets uppfattning bör dettaarbete avvaktas. Motion So207 (fp) yrkande 2 avstyrks därför.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen gett Socialstyrel-sen i uppdrag att belysa konsekvenserna av en ordning som fullt ut utjämnarde prisskillnader som finns i dagens system när det gäller olika preventivme-del. Däremot är utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande omkostnadsfria preventivmedel. Motion Sk693 (v) yrkande 2 avstyrks.Utskottet vidhåller sin uppfattning att inte bör ta något initiativnär det gäller frågan om preventivmedel för män. Motion A819 (mp) yrkan-de 17 avstyrks.KunskapscentrumI motion So460 av () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om inrättande av ett för livsåskådnings-och trosfrågor. Motionären hänvisar till att i betänkandet I God Tro föreslåsatt en stiftelse med arbetsnamnet KULT - för livsåskåd-nings- och trosfrågor - inrättas. Vidare anför motionären att det i Jönköpingslän finns många verksamma samfund och ett väl dokumenterat intresse förreligion samt att det finns en stor historisk erfarenhet om olika samfundsframväxt i relation till det omgivande samhället. bör därförkomma i fråga för lokalisering av det föreslagna kunskapscentrumet.Tidigare behandling, pågående arbeteUtskottet behandlade ett par liknande motionsyrkanden i betänkande1998/99:SoU10. Utskottet anförde att utredningsbetänkandet I God Trobereddes i och att denna beredning borde avvaktas (ej res).Enligt uppgift från () bereds utredningsbe-tänkandet I God Tro (SOU 1998:113) alltjämt i departementet.Utskottets bedömningUtredningsbetänkandet I God Tro bereds i . Enligt utskot-tets uppfattning bör denna beredning avvaktas. Motion So460 (s) avstyrks.Tatuering och piercingI motion So437 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om piercing och tatuering. Motionärerna anför att deti allmänna råd 1995:3 anges att piercing eller tatuering avminderåriga inte bör ske utan föräldrars medgivande, men att det inte finnsnågon lagstadgad skyldighet att följa rådet. Den tillsyn som finns föreskrivenvad gäller tatuering och piercingverksamhet är att har till-synsansvaret vad gäller utrustning bl.a. för smittrening och hygien i sambandmed behandling. har tillsyn över lokalernaoch övriga hygienfrågor. I övrigt finns inga lagstadgade regler om utbildningeller krav på särskild kompetens eller lämplighet för att utföra tatuering ellepiercing. Av bl.a. hälsoskäl bör det inte vara tillåtet att utföra kroppshåltagning, s.k. piercing, eller tatuering på minderårig utan att godkännande läm-nats av dennes vårdnadshavare.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat en i stort sett likalydande motion vid två tidigaretillfällen; se betänkandena /98:SoU22 och 1998/99:SoU10. Utskottetåtergav i betänkande 1997/98:SoU22 delar av allmänna råd1995:3 Yrkesmässig hygienisk behandling. Utskottet anförde vid båda till-fällena som sin bedömning att verksamhet med piercing och tatuering vis-serligen kan skapa problem men att får förutsättas följa ut-vecklingen och vid behov initiera erforderliga åtgärder (res. i betänkande1998/99:SoU10 av mp).Från har inhämtats att styrelsens allmänna råd 1995:3 Yr-kesmässig hygienisk behandling alltjämt gäller.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin uppfattning att verksamhet med piercing och tatueringvisserligen kan skapa problem men att får förutsättas följautvecklingen och vid behov initiera erforderliga åtgärder. Motion So437 (s)avstyrks.LobotomiI motion So247 av Carlinge Wisberg m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om en kartläggning av lobotomeringsverksamheten iSverige . Motionärerna anför att de inte tar ställ-ning till motiv och orsak till ingreppen. Vidare konstaterar motionärerna attingreppen gjordes efter dåtidens medicinska kunskaper. De behandlingsfor-mer som användes har emellertid för en del skapat en situation som medförten livslång störning i deras möjlighet till ett självständigt liv. Det kan gällmänniskor som lobotomerades . I har manhaft en liknande utveckling inom psykiatrin som i . Där har mandragit slutsatser av sin användning av denna behandlingsmetod och tagitbeslut om att gottgöra dem som allvarligt drabbats av ingreppen. Även iSverige bör en utredning göras för att kartlägga effekterna av lobotomi sombehandlingsmetod inom psykiatrin under 1940- och 1950-talen.I motion So258 av () begärs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en statlig utredning avomfattningen av lobotomioperationer i (yrkande 1). Motionärenanför att ny information visar att ingreppen inte skedde i enlighet med veten-skap och beprövad erfarenhet. I stället framstår verksamheten som ny ochoprövad och med ett starkt inslag av de värderingar som låg till grund för densteriliseringsverksamhet som riksdag och regering nu i efterhand fördömt.Motionären anför att den gamla steriliseringslagen sågs som ett övergrepp.På motsvarande sätt måste enligt motionären den lobotomiverksamhet sombedrevs betraktas. Vidare begärs ett tillkännagivan-de till regeringen om vad i motionen anförts om ersättning till lobotomeradefrån som är i livet (yrkande 2). Motionärenanför bl.a. att för att staten i någon mån skall gottgöra dem som utsattes förlobotomi och på så sätt erkänna att detta inte var en riktig behandling i ettsamhälle som slår vakt om människovärdet bör den ilikhet med den norska besluta om att ge ersättning till de lobotomerade från1940- och 1950-talen som är i livet.Bakgrund, tidigare behandlingUtskottet har behandlat frågor om lobotomi m.m. i anledning av motionsyr-kanden liknande ett par av de nu aktuella . I betäkande 1997/98:SoU2 gavs en bred bakgrund om lobotomi och capsulotomi,skadeståndsregler m.m. Under rubrikerna Bakgrund och Utskottets bedöm-ning anfördes följande:BakgrundLobotomi (betyder skära av lob i detta fall pannloberna) utfördes i Sverigeunder på svårt psykiskt sjuka patienter för att bl.a.minska deras ångest. saknades effektiv läkemedelsbehandlingmot ångesttillstånd. Behandlingen skedde med då gällande kunskaper i en-lighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Behandlingen upphörde islutet av 1950- talet när annan, mer effektiv och mindre riskfylld behandlingblev tillgänglig. Operatören vid en lobotomi gjorde ingreppet på fri handutan ledning av t.ex. röntgenbild av hjärnan. Ingreppet blev därför stort ochgrovt (flera kvadratcentimeter).Capsulotomi är en allmän och väl beprövad metod inom neurokirurgiskterapi. I sammanhanget brukas också begreppen psykokirurgi och neuroki-rurgi. Ordet capsulotomi betyder att skära av kapsel, i detta fall den inrekapseln i hjärnan, ett tunt knippe tätt packade nervtrådar mellan pannlobernaoch djupare delar av hjärnan. Capsulotomi görs med s.k. stereotaktisk teknik.På patientens huvud fästs en "huvudbonad" försedd med "linjaler" i höjdled,djupled och sidled. De bildar alltså ett tredimensionellt koordinatsystem. Dentilltänkta operationspunkten framställs bildmässigt tydligt med magnetkame-ra och dess exakta läge inne i hjärnan anges med millimeterprecision medhjälp av "linjalerna". Kirurgen kan alltså se sitt mål och det stereotaktiskastyrsystemet hjälper honom att nå exakt dit han vill. Ingreppet är millimeter-stort och görs i lokalbedövning. Risken för blödning eller infektion är för-sumbar. En liten risk finns alltid för en viss personlighetsförändring mensådana har iakttagits endast i något enstaka fall och särskilda test krävs föriaktta förändringen. I förhållande till de problem som patienten har haft föreoperationen är nackdelarna mycket små. Operationerna görs i endastvid svåra ångest- och tvångssjukdomstillstånd. Ofta har personen en mycketlång sjukhistoria med till slut oerhört invalidiserande symtom som motståttalla försök till behandling inklusive långvarig och varierad medikamentellbehandling, psykoterapi och omfattande psykosociala åtgärder. Ofta finnsockså en stark självmordsproblematik som gör att man till slut tänker sigcapsulotomi. Innan patienten kommer till , där operatio-nerna utförs, har det ofta varit en mycket långvarig behandling på hemsjuk-huset och en remiss därifrån av ansvarig chefsöverläkare. Av de ca 50 pati-enter som remitteras anses ca fem vara lämpade för ingreppet. Ingetingrepp utförs på patienter som vårdas enligt lagen om psykiatrisk tvångs-vård. De förberedelserutiner som tillämpas vid sjukhuset är ytterst omfattan-de. Urvalet av patienter som rekommenderas behandlingen sker efter enhäl-ligt beslut i en tvärvetenskaplig kommitté med bred representation. Samtyckeinhämtas slutligen från patienten, närmaste anhörig och patientens egenläkare. Operatören har det slutliga avgörandet. anser att be-handlingen är vetenskapligt grundad och till nytta för enstaka svårt lidandeindivider. Styrelsen följer verksamheten fortlöpande i sin tillsyn. För attstaten skall vara skyldig att utge ersättning enligt skadeståndsrättsliga reglekrävs att det kan bevisas att skadan orsakats uppsåtligen eller genom vårds-löshet. För att få skadestånd krävs dessutom att ansökan om ersättning skettinom från det att den skadegörande handlingen företogs. Även omskadeståndsskyldighet inte föreligger kan regeringen i ett enskilt fall beslutaom ersättning av nåd när särskilda omständigheter föreligger.Regeringen beslutade att inte vidta någon åtgärd med an-ledning av förslag dels om att de psykokirurgiska operationerna bör upphöra,dels om att verksamheten skall förbjudas i lag och dels om att patienter somutsatts för lobotomi och psykokirurgiska ingrepp skall erbjudas skadestånd.Utskottets bedömningUtskottet anser det inledningsvis angeläget att konstatera att det är en mycketstor skillnad på de lobotomier som gjordes iSverige m.fl. länder och de capsulotomier som utförs. Ingreppen avserinte samma delar av hjärnan. Metoderna är helt olika. Riskerna för biverk-ningar var stora vid lobotomier och är små vid capsulotomi. Vad först gällerfrågan om ersättning till de som lobotomerats under 1940-och 1950-talenkonstaterar utskottet att lobotomi, innan de ångestdämpande medicinernafanns tillgängliga, var i enlighet med dåtida vetenskap och beprövad erfaren-het. Några skäl för generell ersättning till dem som lobotomerats föreliggerenligt utskottet inte. (Motion avstyrktes. Res mp, kd).Vad gäller motion - - - konstaterar utskottet att lobotomi inte längre ut-förs i . 5-10 capsulotomier görs med helt andra metoder ochutrustning och med stor precision. Ingreppen görs på människor med långsjukhistoria och oerhört invalidiserande symtom som motstått all annanbehandling. Ingreppen är helt frivilliga och de risker som trots allt finns vidingreppen är små och sedda i relation till patientens lidande mycket små.Socialstyrelsen och professionen följer verksamheten. (Motion avstyrktes. Ejres).I de av godkända betänkandena /98:SoU12 och 1998/99:SoU10 behandlades åter motioner om ersättning till lobotomerade. Utskottethar vid båda tillfällena vidhållit sin inställning att det inte föreligger någrskäl för generell ersättning till dem som lobotomerats (res. vid båda tillfällena kd, mp).Utskottets bedömningEnligt utskottets uppfattning kan de lobotomioperationer somavses i motionerna inte jämställas med de steriliseringar som iviss utsträckning gjordes fram . De dåvarandesteriliseringslagarnas utformning och deras tillämpningpräglades bl.a. av ett rashygieniskt synsätt och en tro på folkre-ning som var förhärskande bland många beslutsfattare, forskareoch läkare i , liksom iandra länder. Det föreligger enligt utskottets uppfattning en klarskiljelinje mellan dessa steriliseringar och delobotomioperationer som gjordes ,eftersom de sistnämnda operationerna utfördes i enlighet medvetenskap och beprövad erfarenhet. Utskottet anser med hänsynhärtill inte att en kartläggning av lobotomiverksamheten iSverige är erforderlig. Motionerna So247 (v) och So258 (kd)yrkande 1 avstyrks. Utskottet vidhåller att det inte hellerföreligger några skäl för generell ersättning till dem somlobotomerats. Även motion So258 (kd) yrkande 2 avstyrksdärför. beträffande hälso- och sjukvårdens organisation och finansi-ering, m.m.att avslår motionerna 1999/2000:So18 yrkandena 1 och 3,1999/2000:So217, 1999/2000:So261 yrkande 2, 1999/2000:So274 yr-kandena 1-3, 5, 7 och 12, 1999/2000:So322 yrkandena 5-7 och 19,1999/2000:So330 yrkandena 16, 19 och 22, 1999/2000:So355 yrkande1, 1999/2000:So426 yrkande 1, 1999/2000:So451 yrkande 3 och1999/2000:So482 yrkandena 1, 2, 9 och 10,res. 1 (m)res. 2 (v)res. 3 (kd)res. 4 (c)res. 5 (fp)2. beträffande psykologisk kompetensatt avslår motionerna 1999/2000:So245,1999/2000:So390, 1999/2000:So399, 1999/2000:So410,1999/2000:So438 och 1999/2000:So482 yrkande 16,res. 6 (kd)res. 7 (fp, mp)3. beträffande mångfald bland vårdgivareatt avslår motionerna 1999/2000:So255,1999/2000:So274 yrkandena 4 och 8, 1999/2000:So322 yrkandena 4,8, 10 och 18, 1999/2000:So330 yrkande 20, 1999/2000:So348,1999/2000:So451 yrkandena 1 och 2 och 1999/2000:So482 yrkande14,res. 8 (m, kd, c)res. 9 (fp)4. beträffande översyn av lagstiftning för olika driftsformeratt avslår motion 1999/2000:So451 yrkande 4,res. 10 (m, kd, c, fp)5. beträffande nyckeltalatt avslår motion 1999/2000:So451 yrkande 5,6. beträffande kvalitet i vårdenatt avslår motionerna 1999/2000:So322 yrkande 11 och1999/2000:So482 yrkande 15,res. 11 (m, kd)res. 12 (fp)7. beträffande vårdgarantiatt avslår motionerna 1999/2000:So18 yrkande 2,1999/2000:So19 yrkande 1, 1999/2000:So261 yrkande 1,1999/2000:So274 yrkande 9 delvis, 1999/2000:So322 yrkande 20,1999/2000:So330 yrkande 21 och 1999/2000:So482 yrkande 3,res. 13 (m, kd, c, fp)8. beträffande utkrävbara patienträttigheteratt avslår motionerna 1999/2000:So274 yrkande 9 delvisoch 1999/2000:So330 yrkande 17,res. 14 (m)res. 15 (kd, c, mp)9. beträffande patientombudsmanatt avslår motion 1999/2000:So355 yrkande 2,res. 16 (v)10. beträffande patientutbildningatt avslår motion 1999/2000:So330 yrkande 18,11. beträffande nationellt hälsonätatt avslår motion 1999/2000:So236 yrkandena 1-3,res. 17 (c)12. beträffande remisseratt avslår motion 1999/2000:So322 yrkande 12,res. 18 (m, kd, fp)13. beträffande kvalitetsutvärderingaratt avslår motion 1999/2000:So322 yrkande 25,14. beträffande finansiell samordningatt avslår motion 1999/2000:So19 yrkande 2,res. 19 (m, kd, c, fp)15. beträffande återinförande av husläkarlagenatt avslår motion 1999/2000:So322 yrkande 9,res. 20 (fp)16. beträffande personalförsörjningatt avslår motionerna 1999/2000:So322 yrkandena 1 och2 och1999/2000:So482 yrkandena 4 och 6,res. 21 (kd)17. beträffande resurstillskott till sjukvård och äldreomsorgatt avslår motion 1999/2000:So482 yrkande 8,res. 22 (kd, mp)18. beträffande personalrekrytering till apoteksverksamhe-tenatt avslår motion 1999/2000:So322 yrkande 3,res. 23 (fp)19. beträffande praktiktjänstgöring för psykologeratt avslår motionerna 1999/2000:So265 och 1999/2000:So335,res. 24 (mp)20. beträffande specialistkompetensatt avslår motionerna 1999/2000:So280,1999/2000:So432 yrkandena 1-3, 1999/2000:So442 yrkande 1,1999/2000:So461 och 1999/2000:So482 yrkande 7,res. 25 (m, kd, c, fp)21. beträffande invandrad vårdpersonalatt avslår motionerna 1999/2000:So359 och 1999/2000:So465,22. beträffande regeringens skrivelseatt lägger regeringens skrivelse till handlingarna,23. beträffande den s.k. 65-årsgränsenatt avslår motionerna 1999/2000:So262 yrkande 7,1999/2000:So274 yrkande 11 och 1999/2000:So322 yrkande 15,res.