bet · GO01AU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Framhållas bör även att de problem som generellt finns ilandet i allmänhet tenderar att vara än mer påtagliga för dem som harnågon form av arbetshandikapp.Utskottet instämmer i motionärernas synpunkt att det är viktigt att även fortsättningsvis ger möjligheter för arbetshandikappade överhela landet att få anställning inom koncernen. Som framgått ovan pågårför närvarande en översyn av mot bakgrund av de synpunkter somRRV lämnat på bolagets verksamhet. Utskottet anser därför inte att detför närvarande finns anledning att utarbeta en särskild rapport som ef-terlyses i motionen. Motion A220 yrkande 1 (v) avstyrks därför.Som framgår av bl.a. det ovan nämnda slutbetänkandet från sker en ständig förändring av förutsättningarna för olikabranscher etc. att kunna ge sysselsättning i olika delar av landet. Ut-skottet kan inte heller se att det skulle innebära någonomedelbar förbättring för de arbetshandikappades situation om en formelluppdelning av sysselsättningsmålet gjordes för på en regionalbasis. Utskottet utgår emellertid från att regeringen inom ramen för denpågående översynen noga belyser de regionalpolitiska aspekterna av verksamhet. Motion A220 yrkande 2 (v) avstyrks.Utskottet övergår härefter till att behandla frågan om ändring av bolagsordning vad avser syftet med verksamheten m.m.Som regeringen anför i propositionen svarar den beskrivning som i daggörs i bolagsordningen av syftet med verksamhet inte fullt utmot den faktiska verksamhet som bolaget bedriver. Affärsutvecklingen inombolaget har varit kraftig. Merkostnadsersättningen har till exempel mins-kat från , , till , av dearbetshandikappades löner. Denna minskning av merkostnadsersättningen harmöjliggjorts genom fler och bättre affärer.I förra årets budgetbetänkande (1999/2000:AU1) anförde arbetsmarknadsut-skottet, efter det att regeringen väckt frågan om förändringar i Samhallsbolagsordning, att sådana ändringar som gäller mer grundläggande frågoräven fortsättningsvis bör underställas . Det gäller t.ex. sådanafrågor som att ange syftet med bolagets verksamhet inklusive frågan om,och i så fall i vilken utsträckning, verksamheten skall få drivas ivinstsyfte och om aktierna i bolaget skall kunna medföra rätt till utdel-ning. Utskottet anförde vidare att också ändringar av föremålet för verk-samheten borde underställas , då det föreligger ettnära samband mellan å ena sidan verksamhetsidén och å andra sidan statensmedelstilldelning för verksamheten och villkoren för denna. Detta motive-rade enligt utskottets uppfattning att behåller sitt inflytandeöver den aktuella regleringen i bolagsordningen parallellt med den möj-lighet som har att knyta anslagsvillkor till medelstilldelning-en.Utskottet kan nu konstatera att bedriver sin verksamhet påi stort sett samma villkor som andra affärsdrivande företag. Utskottethar också förståelse för vad som anförs i propositionen om att en möjlig-het för bolaget att anpassa sig efter kundbehoven är en förutsättning föratt affärsverksamheten skall kunna fortsätta att utvecklas. Att affärs-verksamheten utvecklas positivt är också en grundläggande förutsättningför att skapa arbetstillfällen för arbetshandikappade. En anpassning avbolagsordningen i enlighet med vad regeringen har föreslagit skulle ledatill att en bättre överensstämmelse mellan bolagsordningen och bolagetsverksamhet uppnås.Utskottet vill här understryka att det är av stor betydelse att syftetmed verksamhet på ett tydligt sätt framgår av bolagsordningen dådetta har avgörande betydelse för hur bolagets verksamhet i praktikenbedrivs.Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag att det av bolagsordning bör framgå att syftet är att bolaget skall produceraefterfrågade varor och tjänster och genom detta kunna skapa meningsfullaoch utvecklande arbeten för personer med arbetshandikapp.Som utskottet berört ovan sker det en ständig förändring vad avser debranscher m.m. som har de bästa förutsättningarna för att skapa nya ar-betstillfällen. Utskottet delar därför regeringens bedömning att Samhallsverksamhet, vad gäller produktion av varor och tjänster, kommer att ståunder kontinuerlig förändring , detta på grund avatt måste anpassa sin affärsinriktning för att kunnaöka försäljningen och därmed också de arbetstillfällen som krävs för attkunna erbjuda arbete åt personer med arbetshandikapp. Det innebär attbolagsordningen, i den del som beskriver de branscher som bolaget skallverka inom, oftare kan komma att behöva ändras. Utskottet tillstyrkerdärför regeringens förslag att det bör få ankomma på regeringen att, utanriksdagens hörande, i fortsättningen godkänna vilka branscher som Samhallskall verka inom. Utskottet vill dock understyrka att val av bransch kanha betydande regionalpolitiska konsekvenser, vilket bör uppmärksammas.Utskottet vill också framhålla beträffande det övergripande syftet medSamhalls verksamhet att detta även i fortsättningen skall underställasriksdagen för prövning.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet propositionensyrkande 14 och avstyrker därmed motionerna A278 yrkande 17 (kd) och A301yrkande 12 (m).År 1980 skapades Samhall-Näringslivet för att säkerställastarka garantier för att skulle agera på ett konkurrensneutraltsätt. Rådet verkar som ett auktoritativt samarbetsorgan där huvudmännenär , , , och . agerar bådei principiella och individuella konkurrenspolicyfrågor som har anknytningtill Samhallkoncernens affärsverksamhet. Det område som kangranska är vidare än det regelverk som gäller enligt konkurrenslagen. Detmedför att bättre kan utreda och pröva eventuella klagomålsom rör konkurrensfrågor med koppling till affärsverksamhet.Utskottet anser att det är viktigt att konkurrenssnedvridning inte upp-står. genomför Samhallkoncernen ca 100 000 affärsavslut. Underde har endast prövat två till tre ärenden perår. Med hänsyn till detta anser utskottet inte att den oro som motionä-rerna ger uttryck för utgör tillräckligt skäl för att införa en möjlighettill överklagande av beslut. Motion A234 (c) avstyrks där-för.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och av-styrker därmed motionerna A306 delvis (c), A263 yrkande 27 delvis (fp),A278 yrkande 32 delvis (kd) och Fi211 yrkande 17 delvis (fp). I avsnitt2.4 finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga omanslagen på utgiftsområde 13.Anslaget 22:11 Bidrag till Stiftelsen kronor1999Utfall7 229An-slags-spa-rande02000Anslag7 229Ut-gifts-pro-gnos7 2292001Förslag7 2292002Beräk-nat7 2292003Beräk-nat7 229Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp7 229-7 229-7 229Stiftelsen drivs av , och Norgeenligt en överenskommelse . Från anslaget utgår ersättning åtaganden svenska staten har för verksamheten samtkompensation för de kostnadsfördyringar som uppstår för och Norgetill följd av att utbildningstjänsterna är mervärdespliktiga i Sverige.Utöver statsbidraget finansieras verksamheten genom intäkter för kurs-och uppdragsverksamhet. Till grund för verksamheten ligger stiftelsensstadgar och en överenskommelse mellan länderna.Under året har förhandlingar pågått mellan de svenska, finska och norskaregeringarna om en reviderad överenskommelse. Efter uppdrag från rege-ringen har AMS lämnat förslag om hur man skall kunna fåtill stånd ett effektivare utnyttjande av de utbildningsmöjligheter somtillhandahålls av Stiftelsen föreslår i budgetpropositionen att anslaget för bidrag tillStiftelsen för beräknas till 7,2miljoner kronor.MotionerModeraterna anser i motion A301 (yrk. 7) att verksamheten vid StiftelsenUtbildning bör avvecklas från budgetåret 2001.Centerpartiet anser i motion A306 att anslaget skall föras från utgifts-område 13 till det av partiet föreslagna utgiftsområde 14 där anslag sominte avser försörjningsstöd föreslås samlas. Partiets förslag om indel-ning i utgiftsområden avstyrks i betänkandets avsnitt 2.1.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet erfarit har en ny överenskommelseslutits mellan de svenska, finska och norska regeringarna om verksamhetenvid Stiftelsen under perioden 2000-2002.Den reviderade överenskommelsen bygger på tidigare avtal men innehållervissa förändringar; exempelvis skall företagsanknytningen i utbildningenutvecklas. Vidare skall stiftelsen verka för ökat nordiskt samarbete ochför att den yrkeskompetens som deltagarna tillägnar sig i den av stiftel-sen anordnade utbildningen medger rörlighet på den nordiska arbetsmarkna-den.Antalet utbildningsplatser kommer för svenskt vidkommande att uppgå till140 under vart och ett av medan successivt ökarsitt antal från 50 platser till 2001 och 2002. Norgeminskar enligt avtalet sitt utnyttjande av antalet utbildningsplatserfrån 2000 till 70 platser under vart och ett av åren 2001 och2002.Såvitt utskottet kan bedöma bör den reviderade överenskommelsen underlät-ta en anpassning till förändrade krav på arbetsmarknaden. Vidare harutskottet erfarit att det förslag om effektivisering av stiftelsens verk-samhet som tagits fram av AMS bereds i Regeringskansliet.Utskottet förutsätter att det kommer att genomföras uppföljning av kurs-deltagarna efter utbildningen.Utskottet delar inte uppfattning i motion A307 att stiftel-sens verksamhet bör avvecklas och biträder regeringens förslag till me-delsanvisning. Motion A301 yrkande 7 (m) avstyrks därmed. I avsnittet 2.4nedan återfinns en sammanställning av utskottets ställningstagande ifråga om anslagen på utgiftsområde 13.Anslaget 22:12 Bidrag till lönegarantiersättningPropositionenAnslagsutvecklingenTusental kronor1999Utfall954 312An-slags-spa-rande188 6882000Anslag877 000Ut-gifts-pro-gnos913 0002001Förslag530 0002002Beräk-nat388 0002003Beräk-nat416 000Beräkning av anslaget för 2001Tusental kronorAnslag 2000877 000Minskat resursbehov-497 000Överföring från anslag22:2 och 22:3150 000Förslag 2001530 000Från anslaget finansieras utbetalning av ersättningar till arbetstagareför lönefordringar vid konkurs i enlighet med lönegarantilagen(1992:497). Vidare betalas från anslaget ersättningar till länsstyrelser-na för deras arbete med utbetalning av lönegarantimedel samt till Kammar-kollegiet för administrativa kostnader. Från och med budgetåret 2001nettobudgeteras anslaget. Återvunna medel ur konkurser beräknas för till 220 miljoner kronor.Utbetalningen av bidrag till lönegarantiersättning har successivt minskatunder och uppgick till 954 miljoner kronor.Samma år återvanns från konkurser. Från och med 1999finansierar anslaget endast utgifter för lönegarantiersättningar samtvissa administrationskostnader. Till skillnad från tidigare, då ävenräntor och amorteringar på skulden från lönegarantifonden betalades frånanslaget, behöver kostnaderna för lönegarantiersättningar numera beräknasmed större exakthet. Detta är ett av skälen till att det behövs ett tyd-ligare myndighetsansvar för lönegarantin. På uppdrag av regeringen harStatskontoret utarbetat rapporten samlad administration av lönegaran-tin (1999:20). Rapporten har remissbehandlats och bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.För föreslår regeringen att anslaget till bidrag tilllönegarantiersättning skall uppgå till 530 miljoner kronor.Utskottet biträder regeringens anslagsberäkning. I avsnitt 2.4 nedanåterfinns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga omanslagen på utgiftsområde 13.Anslaget 22:13 ABPropositionenAnslagsberäkningTusental kronor1999Utfall6 121An-slags-spa-rande4 97912000Anslag4 368Ut-gifts-pro-gnos4 5642001Förslag9362002Beräk-nat02003Beräk-nat01 Av anslagssparandet har 4 783 tkr förts bort från anslaget som en in-dragning av anslagsbelopp.Beräkning av anslaget för 2001Tusental kronorAnslag 20006 513Minskat resursbehov- 5 577Förslag 2001936Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp936-936Från anslaget betalas utgifter för avveckling av outhyrda lokaler somLernia AB (tidigare ) har enligt de kontrakt som övertogsfrån myndigheten . Enligt ett kontrakt skall statenstå för 2/3 av hyreskostnaderna till år 2002.MotionerModeraterna förordar i motion A301 (yrk. 8) att privatiseras.Centerpartiet anser i motion A306 att anslaget skall föras från utgifts-område 13 till det av partiet föreslagna utgiftsområde 14 där anslag sominte avser försörjningsstöd föreslås samlas. Partiets förslag om indel-ning i utgiftsområden avstyrks i betänkandets avsnitt 2.1.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om privatisering av vidhåller utskottetsin tidigare deklarerade uppfattning att det för närvarandeinte är aktuellt med en privatisering av bolaget (bet. 1999/2000:AU1).Utskottet avstyrker motion A301 yrkande 8 (m).Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. I avsnitt2.4 nedan återfinns en sammanställning av utskottets ställningstagande ifråga om anslagen på utgiftsområde 13.2.4 Sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagenm.m. på utgiftsområde 13 ArbetsmarknadAv nedanstående tabell framgår regeringens och oppositionspartiernasförslag och fördelning på anslag av utgifterna under utgiftsområde 13.Belopp kronorAnslagRege-ringenmkdcfp22:1Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader4 458277-100 000-50 000-4 458277-80000022:2Bidrag till arbetslös-hetsersättning och ak-tivitetsstöd38 962000-1 943000-7 030000-3 439000-4 40000022:3Köp av arbetsmarknads-utbildning och övrigakostnader5 761086-864 163-2 060000-5 761086-1 49000022:4Särskilda insatser förarbetshandikappade6 975607+100 000-6 975607+12000022:5Rådet för europeiskasocialfonden i Sverige92 400-92 40022:6Europeiska socialfondenm.m. för perioden 1995-1999234 344-234 34422:7Europeiska socialfondenm.m. för perioden 2000-20061 663000-1 093-20 09322:9Bidrag till administra-tion av grundbelopptill icke anslutna63 244-63 244-63 24422:10Bidrag till Samhall AB4 262419-100 000-4 262419+50 00022:11Bidrag till StiftelsenUtbildning Nordkalotten7 229-7 229-7 22922:12Bidrag till lönegaran-tiersättning530 00022:13Lernia AB936-936Summa63 030635-2 977636-9 140000-26 977635-6 520000Av avsnitt 2.3 framgår att utskottet har anslutit sig till regeringensförslag om fördelning på anslag av utgifterna på utgiftsområde 13. Detinnebär att propositionen tillstyrks i motsvarande del (prop. 15)som motionerna A263 yrkande 27 (fp), A278 yrkande 32 delvis(kd), A301 yrkandena 3-7 (m), A306 (c) samt Fi211 yrkande 17 delvis (fp)avstyrks.3 UO14 Arbetsliv3.1 ArbetslivspolitikAllmänna frågorPropositionenPolitikområdet omfattar frågor inom arbetsmiljö, arbetsrätt, arbetsorga-nisation, arbetstid, lönebildning, frågor om jämställdhet och diskrimine-ring i arbetslivet samt frågor om relationen mellan arbetstagare ocharbetsgivare. Inom politikområdet agerar ett antal myndigheter såsomArbetarskyddsverket, , Arbetsdomstolen, Ombudsmannenmot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) och Medlingsinsti-tutet. Politikområdet omfattar också de medel som används till finansie-ring av andel av kostnaderna för verksamhet.Arbetslivspolitiken skall verka för att individer skall ha ett bra ar-betsliv med väl fungerande arbetsvillkor i en bra och utvecklande arbets-miljö. Den har också till uppgift att öka kunskap om och i arbetslivet.En central uppgift för arbetslivspolitiken är att verka för jämställdheti arbetslivet mellan kvinnor och män, jämlikhet mellan invandrare ochinfödda samt insatser för att motverka diskriminering och utestängning pågrund av funktionshinder, etnisk bakgrund och sexuell läggning.För att detta skall kunna uppnås föreslår regeringen, med upphävande avde nuvarande målen för arbetslivspolitiken, att målet för politikområdetArbetslivspolitik skall vara:- Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor (prop. 1).Målet skall enligt regeringen uppnås genom:en bra och utvecklande arbetsmiljöett arbetsliv präglat av integration och mångfalden ökad kunskap om och i arbetsliveten arbetsrätt som skapar trygghet, flexibilitet och delaktighetett medvetet och långsiktigt jämställdhetsarbete.Det nya målet innebär en sammanfattning av de arbetsuppgifter som tidiga-re fanns för arbetslivspolitiken och innebär således inte några föränd-ringar i sak jämfört med vad som gäller . Arbetslivspolitiken skallinom ramen för det angivna målet bidra till tillväxt, sysselsättning ochett konkurrenskraftigt näringsliv. Detta sker genom främjandet av en braoch utvecklande arbetsmiljö där individer inte förslits, skadas ellerslås ut från arbetslivet och där det ges förutsättningar för bl.a. indi-viduell utveckling och kreativitet. Därigenom bidrar arbetslivspolitikentill produktivitet och effektivitet och i förlängningen leder detta tilltillväxt och lägre samhällskostnader.Regeringen anger i huvudsak följande prioriteringar.En viktig förutsättning för ökad sysselsättning och tillväxt är en fort-satt hög prioritering av insatser för en god arbetsmiljö, integrering avarbetsmiljöarbetet i verksamheten, liksom av insatser mot arbetsskador.I arbetslivet sker omvandling och förnyelse i en allt snabbare takt ochdet är viktigt att forskning och utveckling tar dessa fundamentala för-ändringar som utgångspunkt. Det är också angeläget att forskningen ochutvecklingen, liksom tillsynen, i större omfattning bedrivs i samverkanmed näringslivet samt lokala och regionala aktörer.Arbetslivet skall präglas av integration och mångfald. Det är av störstavikt att arbetslivet bättre klarar av att utnyttja den kompetens somfinns hos inflyttade invånare både med hänsyn till internationaliseringenoch utvecklingen mot att en allt mindre del av befolkningen kommer attvara i yrkesverksam ålder.En annan fråga som bör prioriteras är jämställdhet mellan kvinnor och mäninom arbetslivet. Forskningen inom jämställdhetsområdet bör därför vida-reutvecklas. Möjligheterna för personer med funktionshinder att finna, fåoch behålla ett arbete skall också underlättas och allmänt skall insatserför att motverka utestängning och utslagning från arbetslivet priorite-ras.Arbetsrätten skall medverka till jämlikhet, delaktighet i arbetslivetsamt till att det skapas trygghet och flexibilitet.I propositionen lämnas en redogörelse för de åtgärder som vidtagits rö-rande bl.a. arbetsmiljö, lönebildning och arbetsrätt.MotionerModeraterna yrkar i motion A301 (yrk. 22) avslag på regeringens förslagtill mål för politikområdet och anser i stället att målen för arbetsliv-spolitiken bör utformas i enlighet med vad partiet anför i sina respekti-ve förslag som berör arbetslivsområdet. Bland förslagen finns bl.a. för-ändringar i skattesystemet, en sänkning av reservationslönerna och av-skaffande av rätten till sympatiåtgärder för att förbättra lönebildning-en. Inom arbetsrätten bör det vara individen som är bärare av arbetetsrättigheter. Det bör också genomföras en decentralisering av lönebild-ningen samt införas en proportionalitetsprincip i medbestämmandelagen.Dessutom bör begränsas på det arbetsrättsliga området.Rörande arbetstiden bör arbetstidslagen upphävas och individuella arbets-tidsavtal liksom mer flexibla lösningar av arbetstiden genomföras.Centerpartiet anser i motion A307 att de kostnader som är kopplade tillförsörjningsstödet skall återfinnas inom utgiftsområde 13. Kostnader sominte är hänförliga till försörjningsstöd skall återföras till utgiftsom-råde 14.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med regeringen att arbetslivspolitiken skallbidra till tillväxt, sysselsättning och ett konkurrenskraftigt närings-liv. För att detta skall kunna uppnås krävs därför att politiken främjaren bra och utvecklande arbetsmiljö som skyddar individerna från att för-slitas, skadas eller slås ut från arbetslivet. sker docken ökning av arbetsskador liksom sjukdomar relaterade till stress och högarbetsbelastning. Utskottet ser med stor oro på denna utveckling som intepassivt kan accepteras utan kräver kraftfulla åtgärder. Utskottet villhär också hänvisa till vad som ovan (avsnitt 1.4 under rubriken och arbetsliv) anförs om sambandet mellan arbetsmarknads- ocharbetslivsfrågor. Utskottet ser därför mycket positivt på den betoningsom regeringen särskilt gör av insatser mot arbetsskador och för en godarbetsmiljö. Utskottet ansluter sig också till de prioriteringar somregeringen förespråkar vad gäller behovet av en ökad mångfald och integ-rering i arbetslivet liksom behovet av ökad jämställdhet mellan kvinnoroch män. Utskottet anser att det av regeringen föreslagna målet för ar-betslivspolitiken - Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor -är ett lättbegripligt och sammanfattande uttryck för dessa strävanden ochtillstyrker därför detta liksom att de tidigare gällande målen för ar-betslivspolitiken skall upphöra att gälla.I likhet med regeringen menar utskottet att målet för politikområdet bästuppnås genom:en bra och utvecklande arbetsmiljöett arbetsliv präglat av integration och mångfalden ökad kunskap om och i arbetsliveten arbetsrätt som skapar trygghet, flexibilitet och delaktighet ochett medvetet och långsiktigt jämställdhetsarbete.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag till mål förpolitikområdet Arbetslivspolitik. Det innebär också att motion A301 yr-kande 22 (m) avstyrks.Centerpartiet har i två motioner, A306 och A307, föreslagit en annanfördelning av anslagen på utgiftsområdena 13 och 14 än regeringen. I A306föreslås att vissa anslag skall tas bort från utgiftsområde 13 och i A307att motsvarande anslag skall läggas under utgiftsområde 14.Som framgår ovan i avsnitt 2 har utskottet valt att ställa sig bakomregeringens bedömning av fördelningen av anslagen på utgiftsområden m.m.Utskottet avstyrker därför också motion A307 (c).Anslaget 23:1 ArbetsmiljöverketPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor1999Utfall406 948An-slags-spa-rande11 5732000Anslag392 685Ut-gifts-pro-gnos394 5562001Förslag550 4132002Beräk-nat559 53112003Beräk-nat572 08011 Motsvarar 547 672 tkr prisnivå.AnslagsberäkningTusental kronorAnslag 2000392 685Pris- och löneomräk-ningÖkat resursbehovÖverföring från an-slaget 23:34 52870 00083 200Förslag 2001550 413Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till rege-ringens förslagmkdcfp550 413-90 000-70 000Från anslaget finansieras kostnaderna för lokaler samt övriga förvalt-ningskostnader vid . har till uppgift att se till att arbetsmiljö- och arbets-tidslagstiftningen efterlevs. Verket skall utarbeta och sprida informa-tion i syfte att förbättra arbetsmiljön. föreskrifter på arbetsmiljöområdet och är chefsmyndighet för . är regional tillsynsmyndighet på ar-betsmiljö- och arbetstidsområdet och är uppdelad på tio distrikt.Regeringen överlämnade en proposition till med för-slag om att myndigheterna Arbetarskyddsstyrelsen och Yrkesinspektionenskall ombildas till en myndighet, , för att effektivise-ra verksamheten. Som en följd härav avvecklas Arbetarskyddsstyrelsen ochYrkesinspektionen.Regeringen gör bedömningen att uppnått de uppsattamålen. Regeringen föreslår att skall ta över ansvaretför administration av delar av de partsmedel som Arbetslivsinstitutetansvarar för. Till följd härav överförs från anslaget 23:3 Särskildautbildningsinsatser m.m. (tidigare anslag 14:2 ) 83,2miljoner kronor.Regeringen föreslår en förstärkning av anslaget med 70 miljoner kronorfrån och med i syfte att möjliggöra personalförstärkning inomArbetarskyddsverkets () tillsynsverksamhet samt metod-och kompetensutveckling, främst med inriktning mot organisatoriska frå-gor.MotionerModeraterna avstyrker i motion A301 den av regeringen föreslagna höjning-en av anslaget på och föreslår att anslaget bestämstill , vilket är lägre än rege-ringens förslag (yrk. 13).Kristdemokraterna anför i motion A278 att de rationaliseringsvinster somkan göras när Arbetarskyddsstyrelsen och Yrkesinspektionerna slås sammantill det nya innebär att det av regeringen föreslagnatillskottet på inte behövs varför anslaget bör sänkasi motsvarande mån (yrk. 29 och 32 delvis).Utskottets ställningstagandeOhälsa förorsakad av förhållanden i arbetslivet är ett oacceptabelt ochväxande problem som medför stort mänskligt lidande och betydande kostna-der både för individen och samhället.