bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Det är angeläget att exempelvis ävenglesbygdsboende får tillgång till så god teknisk infrastruktur som möjligt.Men vi har sett alldeles för många statliga engagemang både i ochutomlands som lett till helt andra effekter än stimulans för tillväxt och tek-nisk utveckling.Folkpartiet liberalerna vill påpeka att en riktad skattereduktion för kon-sumtion innebär en mycket stor risk för att prisnivån på produkterna kan fort-sätta att vara hög. Anslagen kan lika gärna komma bredbandsbolagen tillstörre del än konsumenterna. Man kan på politisk grund också ifrågasättavarför just bredbandsanvändning skall skattereduceras. Teknikutvecklingenkommer sannolikt också att göra att vi får uppleva betydligtbilligare erbjudanden om bandbredd än vad vi ser . Mobiltelefoner somhade mycket höga priser kunde exempelvis med bättreutförande "kastas" efter konsumenterna senare.Enligt en utredning av , presenterad i den 11april, är av de boende utanför städerna "inte alls intresserade av snab-bare" Internetuppkoppling. För många låginkomsttagare är det inte ens aktu-ellt att köpa en dator till hemmet. Det faktum att det främst är stadsbor samtmänniskor med god ekonomi och datorvana som efterfrågar höghastig-hetsinternet gör att vi ställer oss frågan om det över huvud taget är en klokfördelningspolitik att subventionera dessas bredbandsuppkopplingar, ellersom vi tidigare nämnt att forcera fram en hastig utbyggnad av bredband tillvartenda hushåll, när det sannolikt kommer att komma en snabb utvecklingav bättre teknik till lägre priser.Med det anförda tillstyrks motion T29 yrkande 7 om att planerna på enskattereduktion för bredbandsanslutning inte skall genomföras.5. E-handeln - cRolf Kenneryd (c) anför:Redan i dag går staten miste om skatteintäkter, främst moms, genom handelpå Internet då användare beställer varor och produkter från länder utanför EUsom inte deklareras. I takt med att användningen ökar kommer även skatte-bortfallet att accelerera. Även inom unionen, där moms erläggs i det land därvaran säljs, kommer skattekonkurrensen att tillta. Genom att söka på Internetkan konsumenterna finna de varor de eftersöker i länder med lägre moms.På grund av denna utveckling ökar kraven på samarbete inom skatteområ-det, främst mellan de europeiska länderna. Det finns en risk att företag iländer med höga skatter på försäljning av information missgynnas av detta,då konsumenterna lika gärna kan vända sig till företag i andra länder ochköpa informationen.Enligt det engelska analys- och forskningsinstitutet ,, riskerar myndigheterna i att redan detta år förlora 10miljarder pund, eller upp mot en femtedel av den totala försäljningsskattentill följd av att handel flyttar över på Internet. Risken för motsvarande situation i är överhängande mot bakgrund av den datormognad som finnshär.Enligt analysföretaget kan man räkna med att av alla konsu-menter handlar på Internet , och att den elektroniska handelns om-sättning i då uppgår till , att jämföra med knappt2 miljarder . Om stora delar av Internethandeln flyttar utomlands inne-bär detta inte bara påfrestningar för svenska företag, utan också för staten,som går miste om såväl moms som beskattning av företagens vinster.Det är angeläget att insikten om att informationsteknikens spridning inne-bär påfrestningar på de nationella skattesystemen även resulterar i åtgärdernationellt. Det är nödvändigt att se över den tekniska utvecklingens påverkanpå det svenska skattesystemet och dess påverkan på statens inkomster. Rege-ringen bör skyndsamt tillsätta en utredning för att bedöma dessa konsekven-ser och återkomma till med förslag till åtgärder.Detta bör ges regeringen till känna med bifall till motion T703 yrkande 14.6. Personaloptioner - m, kd, fpKenneth (), (), de (), (), (), () och () anför:Sverige måste vara globalt attraktivt, inte minst vad avser att locka till sigkompetenta personer. Annars riskerar vår goda position att bli en kort histo-risk parentes. Det behövs därför en politik som förstår de nya förutsättning-arna och hur IT-branschen skall få växtkraft. Visionen måste tydligt adresse-ra några viktiga punkter.De ekonomiska villkoren för den snabbväxande IT-branschen är mergynnsamma i andra delar av världen. , som är globala i sin själ,är det inte svårt att tänka sig att förlägga verksamheten på annan plats än iSverige. För att långsiktigt skall kunna konkurrera framgångsrikt omden globala kompetensen måste en kombination av gynnsamma villkor ochpersonliga utvecklingsmöjligheter säkerställas. Det betyder bl.a. att skatte-och optionsregler måste vara konkurrenskraftiga, liksom att näringslivetmåste vara konkurrenskraftigt nog att behålla utvecklingen i landet.Invest in () har genomfört en intervjuundersökningmed personer i VD-befattning i 35 IT-företag. Vad avser svagheterna domi-nerar helt de områden som rör möjligheten att rekrytera och belöna personalbåde från och från utlandet. Här nämns förutom höga inkomstskatterbl.a. reglerna för personaloptioner. Personaloptionerna beskattas oförmånligti beroende bl.a. på höga socialförsäkringsavgifter och höga inkomst-skatter. Dessutom innebär lagstiftningen för personaloptioner att företagenskostnader för personaloptioner inte är tillräckligt förutsägbara. Det medförsärskilda problem för de små personalintensiva kunskapsföretag som saknarfinansiell styrka. Osäkerheten försvårar även framtida analys och påverkarnegativt marknadens värdering av företagen, exempelvis vid en börsintro-duktion. Så länge personaloptioner belastas med socialförsäkringsavgifterbör därför en förändring av betalningstidpunkten av dessa också övervägas.Villkoren för personer med personaloptioner som tillfälligt arbetar i Sverigemåste också ses över. Konkurrensen från länder med förmånligare beskatt-ningsregler för personaloptioner måste tas som utgångspunkt vid en översynav dessa regler.Riksdagen bör med anledning av motionerna T28 yrkande 12 i denna deloch T24 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna vad som anförtsom beskattningen av personaloptioner.7. Riskkapitalbolag - m, kd, c, fpKenneth (), (), de (), (), (), (), () och () anför:När det gäller finansiellt kapital råder det i god tillgång påriskvilligt kapital för vissa sektorer, bl.a. IT/telekom. Mycket av riskkapitalkommer från "venture capital" och från "företagsänglar", vilka karakteriserasav ett aktivt engagemang i de företag i vilka investeringarna sker. Dessariskkapitalisters funktion är särskilt viktig inom nya, kunskapsintensivaverksamheter där investeringarna ofta är immateriella och den framtida po-tentialen svårbedömd.Avgörande för den långsiktiga utvecklingen av riskkapitalmarknaden ärhur svenska skatter kan konkurrera med omvärlden. Genom allt öppnaregränser, fria kapitalrörelser och snabb kommunikation har den internationellakonkurrensen ökat. Skillnaderna i beskattning får ett allt starkare och snabba-re genomslag på investerarnas beteende. Flera inslag i det svenska skatte-systemet har en klart negativ inverkan på riskkapitalmarknaden. Skatterna påförmögenhet och kapitalinkomster tenderar att driva kapitalet ur landet. Dettaunderminerar såväl skattebaser som verksamheter.De mindre företagen, som i praktiken är starkt beroende av det inhemskasparandet, får svårare att finansiera sig på ett konkurrenskraftigt sätt. När dgäller stora företag påverkas ägarstrukturen genom ett ökat utländskt ägande.Detta är i sig inte negativt men kan bli det om det i stor utsträckning är re-sultat av skilda skatteregler.Många svenska riskkapitalbolag drabbas speciellt av skatteregler sommissgynnar aktiva ägare (fåmansbolagsreglerna). I vissa sammanhang påver-kas företag negativt av s.k. trippelbeskattning, där vinster dels beskattas i dföretag som finansieras, dels i det finansierande företaget och dels i utdel-ningen från detta företag. Även reglerna för reavinstbeskattning ger inlås-ningseffekter inom riskkapitalbolagen. Dubbelbeskattning och förmögen-hetsskatt saknas i många länder. På flera håll har speciella lättnader för in-vesteringar i småföretag införts, främst i syfte att investeraren skall kompen-seras för den högre risk som är förenad med investeringar i onoterade bolag.Skillnaden i beskattning mellan och andra länder riskerar att ledatill att än fler svenska riskkapitalbolag föredrar att ha sitt säte utomlands.Faktum är att en stor del av det så kallade svenska riskkapitalet redan ärplacerat utanför . genomför t.ex. betydandeförändringar för att öka attraktionskraften för att riskkapital skall placeraslandet.Finansministern har i ett frågesvar ställt i utsikt att de ut-redningar som arbetar med vissa företagsskattefrågor kommer att lämnaförslag som löser riskkapitalbolagens problem genom att kapitalvinster pånäringsbetingade aktier skattebefrias.Vi anser att den aviserade förändringen skulle få stor betydelse för risk-kapitalbolagens möjligheter att verka i och förutsätter att arbetet medförslaget bedrivs skyndsamt så att det kan antas . Risk-kapitalbolagens verksamhet är viktig för IT-sektorn, och det vore enligt vårmening olyckligt om regeringen skulle dröja med att lägga fram förslaget.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna medanledning av motionerna T28 yrkande 12 i denna del och T24 yrkande 3.8. Ett internationellt konkurrenskraftigt skattesystem - mCarl (), de (), () och () anför:Vårt skattesystem måste vara internationellt konkurrenskraftigt när det gällerbeskattningen av arbetsinkomster, kapitalinkomster och företag.När det gäller marknadsförutsättningarna för e-handel ligger långtframme. Vi har av flera skäl goda kommersiella förutsättningar för att få enfungerande e-handel som utvecklas positivt. Men det är ett växande problematt e-handelsföretagen flyttar och utvecklar sig i andra länder än i föatt undvika den höga svenska momsen.Vi måste också ha regler som gör det möjligt för den kunskapsintensivaoch snabbväxande IT-sektorn att i högre grad attrahera och behålla kvalifice-rad personal i . Vi måste därför ha ett skattesystem för individer somgör det lockande att komma till och att stanna här. Risken blir annarsatt kommersialiseringen av resultaten från forskning och utveckling intekommer till stånd, alternativt förläggs till utlandet.Utvecklingen mot kompetensdrivna och därmed individrelaterade investe-ringar är speciellt tydlig inom IT-sektorn. Det immateriella kapitalet i formav kunskap blir allt viktigare för konkurrenskraften, och det råder en globalkonkurrens om utbildade personer. Regeringen skriver också i sin proposi-tion att "det är viktigt att se som en global marknad även när detgäller tillgången på kompetens". Slutsatsen av detta är att vi måste kopplavår konkurrenskraft till omvärlden. Sänkt personbeskattning är ett villkor föratt skapa konkurrenskraftiga villkor för välutbildad arbetskraft. En avveckladstatlig inkomstskatt skulle reducera problematiken kring personaloptioneroch fåmansbolag. Detta leder till att människor utbildar och specialiserar sigsamtidigt som det leder till en ökning av arbetskraftsutbudet. Därmed mins-kar också riskerna för en skattedriven brain-drain.En sänkning av kapitalinkomstskatterna skulle sänka tröskeln för omplace-ringar i nya verksamheter och öka möjligheten för en optimal allokering avfinansiellt kapital. Detta minskar behovet av krångliga regler med risk-kapitalavdrag, uppskjutande av reavinstskatt med mera. En sänkning avkapitalinkomstskatterna skulle också minska incitamentet att placera kapita-let utomlands.Den nuvarande förmögenhetsbeskattningen leder till kapitalflykt och drardärmed undan basen för finansiell verksamhet i . Kapitalförvaltningläggs i ökande grad hos företag utanför . Om förmögenhetsbeskatt-ningen slopades skulle det locka sparkapital till och därmed närmareolika nationella investeringsobjekt. Framför allt skulle finansieringen avsmåföretag då underlättas.Det anförda bör med bifall till motion T28 yrkande 12 i dennadel som sin mening ge regeringen till känna.9. Avdragsrätt för programvara och dator - kdKenneth () och () anför:Regeringen beskriver att bakom den snabba utvecklingen på IT-områdetligger en medveten strategi för att göra datorer tillgängliga för alla. Härnämns skattesubventioneringen av företagsdatorer för anställda samt LO:soch TCO:s program för av PC.Detta har onekligen bidragit till att ligger i täten vad gällertillgång till datorer och Internet. Men en strategi skall vara långsiktig ochinnehålla flera steg. Regeringen redovisar inte fortsättningen på strategin.Det finns även brister i dagens system: Hem-PC-programmet enligt dagensmodell påverkar pensionen negativt för låginkomsttagare. Hem-PC-pro-grammet når inte studenter, pensionärer och arbetslösa.Regeringen bör överväga den modell man valt i där man får göra av-drag för programvara och dator oavsett vem man är eller var man jobbar.Datorn får skrivas av på tre år.Det anförda bör med bifall till motion T210 yrkande 50 som sinmening ge regeringen till känna.Försvarsutskottets yttrande 1999/2000:FöU5yEtt informationssamhälle för allaTill trafikutskottetTrafikutskottet har berett försvarsutskottet tillfälle att yttra sig över propotion 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla, jämte motioner.FörsvarsutskottetRegeringens överväganden och förslagRegeringen anser att regler och system på IT-området bör vara sådana att deskapar förtroende genom att vara? säkra, förutsägbara och teknikneutrala,?? internationella,?? skydda individens integritet. ?Det finns olika begrepp som beskriver säkerhet kring elektronisk informa-tionshantering. Informationssäkerhet, som är det övergripande begreppet,omfattar IT-säkerhet (traditionell datasäkerhet) och administrativ säkerhetsom är relaterad till hantering av information i olika verksamheter.Begreppet IT-säkerhet används för att beskriva skydd av information i in-formationsbehandlande tekniska system. IT-säkerhet kan delas upp i ADB-säkerhet (bearbetning och lagring) och kommunikationssäkerhet.Fortsättningsvis kommer huvudsakligen det vidare begreppet informa-tionssäkerhet att användas. I följande avsnitt behandlas även ämnesområdetinformationsoperationer. Informationsoperationer är samlade och samordna-de åtgärder i fred, kris och krig till stöd för politiska eller militära mål geatt påverka eller utnyttja motståndares eller annan utländsk aktörs informa-tion och informationssystem. Det kan ske genom att utnyttja egen informa-tion och egna informationssystem som dessa också måste skyddas.Ett viktigt inslag är att påverka beslutsprocesser och beslutsfattande.Det finns både offensiva och defensiva informationsoperationer. De ge-nomförs i politiska, ekonomiska och militära sammanhang. Exempel påinformationsoperationer är t.ex. informationskrigföring, massmedie-manipulation, psykologisk krigföring och underrättelseverksamhet.Defensiva informationsoperationer är samordnade och samlade åtgärder ifred, kris och krig avseende policy, operationer, personal och teknik för attskydda och försvara information, informationssystem och förmåga till ratio-nellt beslutsfattande.Regeringens förslagRegeringens förslag är att ansvaret för informationssäkerheten även fortsätt-ningsvis skall ligga hos de myndigheter, företag och organisationer som hardet normala verksamhetsansvaret.Enligt regeringens bedömning bör för den närmaste framtiden tre områdenprioriteras: skydd mot informationsoperationer, ett säkrare Internet samtelektroniska signaturer och annan säkerhetsteknik. En tvärsektoriell samord-ning för IT-säkerhet och skydd mot informationskrigföring bör utformas.Bakgrunden till regeringens förslag är att med anledning av1996 års IT-proposition gav regeringen till känna sin syn på behovet av ettmer samlande och samordnande ansvar för IT-säkerhetsfrågorna än för när-varande (bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). I det sammanhanget skullebehovet av att koordinera medverkan i det internationella IT-säkerhetsarbetet beaktas. ansåg vidare att regeringen skulle åter-komma till med en utvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet, därregeringen preciserar statens ansvar och anger hur säkerhetsarbetet inordnas idet nationella handlingsprogrammet för IT samt hur säkerhetsarbetet börorganiseras.Regeringens syn på arbetet har breddats från IT-säkerhet till informations-säkerhet och informationsoperationer. har regeringen be-handlat informationsoperationer och informationssäkerhet i propositionernaFörändrad omvärld - omdanat försvar (prop. 1998/99:74) och Det nya för-svaret (prop. 1999/2000:30).Arbetet med att organisera ett mer samlande och samordnande ansvarför informationssäkerhetsfrågorRegeringen har i propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) kon-staterat att informationssäkerhetsarbetet måste ske hos de myndigheter, fö-retag och organisationer som har det normala verksamhetsansvaret. Att re-spektive myndighet vidtar åtgärder för att säkerställa detta faller därmedinom ramen för det departements ansvarsområde under vilket myndighetenetc. lyder.Sedan begärde att regeringen ytterligare skulle samla och sam-ordna arbetet inom IT-säkerhetsområdet (prop. 1995/96:125, bet.1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) har frågan breddats och flera utredningarhar belyst området. Såväl arbetsgruppen om informationskrigföring ochStatskontoret har i rapporter understrukit vikten av en bättre samordning avIT-säkerhetsarbetet och skyddet mot informationskrigföring.Regeringen delar utredningarnas bedömningar att samordningen behöverförbättras. Frågan om vad samordningsansvaret bör omfatta, och hur detskall organiseras, behandlas inom ramen för en utredning om det civila för-svaret och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Rege-ringen har beslutat om direktiv (dir. 1999:63) för en särskild utredare meduppgift att lämna förslag till principer för att åstadkomma en förbättrad hel-hetssyn när det gäller planeringen för civilt försvar och beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred.Utredaren skall bl.a., efter analys av nuvarande ansvars- och roll-fördelning, föreslå hur utformningen av en tvärsektoriell samordning för IT-säkerhet och skydd mot informationskrigföring bör utformas. Det är naturligtatt i detta samarbete beakta frågan om medverkan i det internatio-nella arbetet inom området.AnsvarsfördelningI dag ingår IT-system eller ett beroende av IT-system i nästan all verksamheti samhället. Arbetet med IT-omställningen har tydligt visatdetta. I dagens samhälle är det i princip omöjligt att urskilja informations-system och därmed informationssäkerheten ur den dagliga verksamheten.Vad gäller verksamhetsansvar, att varje myndighet ansvarar för den egnaverksamhetens informationssäkerhet, finner regeringen att Statskontoretsförslag är vad som gäller och ser ingen anledning att ändradetta. Varje myndighet har ett självständigt förvaltningsansvar.Utöver detta uppmärksammas informationssäkerhetsfrågorna alltmer bådei totalförsvarsplanering och när det gäller beredskapen för svåra påfrestning-ar på samhället i fred.Staten ställer krav på myndigheter som skall kunna bedriva verksamhetunder höjd beredskap genom beredskapsförordningen. Detta innebär attmyndigheterna måste ha fungerande system även i fred.Informationssäkerhetsarbetet i det nationella handlingsprogrammetFör den närmaste framtiden har regeringen valt att i det nationella handlings-programmet prioritera tre områden:? skydd mot informationsoperationer,?? ett säkrare Internet samt?? elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknik. ?Regeringen kommer även fortsättningsvis att följa utvecklingen inom områ-det och vid behov prioritera nya eller andra områden i informationssäkerhets-arbetet.Skydd mot informationsoperationerRegeringens arbete med informationssäkerhet bör bl.a. syfta till att öka skyd-det mot informationsoperationer.Det är nödvändigt med ett fortsatt och fördjupat arbete kring frågor somrör skyddet mot informationsoperationer, informationssäkerhet och IT-säkerhet. Gränsdragningen mellan vad som är att betrakta som åtgärder föratt motstå informationskrigföring (eller andra informationsoperationer) ochåtgärder för att öka IT-säkerheten är enligt regeringen diffus. Utvecklingeninom området informationskrigföring ställer ökade krav på den grundläggan-de IT-säkerheten i samhället.Det är viktigt för att aktivt stödja internationella avtal och reglerinom detta område som snabbt internationaliseras. Informationsoperationeroch informationskrigföring har bl.a. behandlats i , en och i EU:s ministerråd.Ett säkrare InternetRegeringens arbete skall bidra till ett säkrare Internet. Regeringen anser attett säkrare Internet skulle innebära en snabb och effektiv höjning av säker-heten för många aktörer i samhället.Under de senaste åren har användningen av Internet ökat mycket kraftigt.Stora grupper av användare har blivit beroende av Internet som kommunika-tions- och informationsväg. Informationsutbytet mellan myndigheter, företagoch medborgare ökar dramatiskt. Myndigheter och företag använder i alltstörre utsträckning elektroniska tjänster och Internet för tjänster och förmed-ling av information. Alltfler hushåll använder Internet för att kommuniceramed varandra, med myndigheter, med sina arbetsplatser och med företag.Regeringen menar att en säker infrastruktur för Internet utgör en viktig del iarbetet med samhällets informationssäkerhet.Elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknikMed den ökande kommunikationen ökar exponeringen av den informationsom hanteras. Hoten mot informationssystemen och kraven på säkerheten idessa ökar och ändrar karaktär.Den ökade användningen av elektronisk kommunikation innebär krav påsystem som medger säker identifiering, att ett meddelande inte har förändratsunder överföringen, samt att man skall kunna skydda information från insyn.För att uppnå detta kan olika former av krypteringsteknik användas.Staten kan skapa förutsättningar för en ökad användning av säkerhetstek-nik genom att undanröja eventuella legala hinder. Det är viktigt att den of-fentliga förvaltningen med gemensamma ansträngningar börjar användasystem för säker elektronisk kommunikation och driver på denna utveckling isamhället. Regeringen anser att användning av krypteringsteknik för attåstadkomma säkra elektroniska kommunikationer utgör en viktig del avarbetet för att förbättra samhällets informationssäkerhet.MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion T28 (m parti) att säkerhetsmedve-tandet är lågt i såväl offentlig som privat sektor. Den enda metod som står tilbuds för att skapa säkerhet i en öppen digital miljö som Internet är använd-ning av kryptering. Med stark kryptering når signaturer och nycklar densäkerhetsnivå som det digitala samhället behöver.Sverige bör under sitt ordförandeskap i EU ta initiativ till en konferens omåtgärder och arbete i för att skydda den kritiska digitala infrastruktu-ren. Elektroniska signaturer är en viktig beståndsdel i de elektroniska affä-rerna, men förtroendet för och bruket av dessa uppstår inte via lagstiftning.Kristdemokraterna delar i motion T24 (kd kommitté) regeringens uppfattningatt den myndighet eller organisation som har verksamhetsansvar också an-svarar för informationssäkerheten. Det innebär inte att regeringen saknar ettsammanhållande ansvar för att koordinera det internationella IT-säkerhetsarbetet. Regeringen bör ta initiativ med anledning av förslag samt påskynda arbetet med elektroniskasignaturer.Folkpartiet liberalerna anser i motion T29 (fp kommitté) att det är viktigt attkänslig information hanteras på ett sådant sätt att riskerna för intrång i per-sonlig och affärsmässig integritet blir så små som möjligt. Regeringens för-slag till ansvar för informationssäkerheten är lika rimligt som okontroversi-ellt; informationssäkerheten kan inte betraktas som något annat än en normaldel av verksamheten.