bet · GN01FöU7 · 2000-05-23 00:00:00 — Operativa insatsledningen bör dock medverka i verk-samhetsledningen och vad avser främst större övningar ha en samordnings-roll.Verksamhetsledningen omfattar inriktning, uppdragsstyrning, uppföljning,korrigering samt värdering och rapportering av verksamhetens genomförandeoch resultat mot uppställda mål. Verksamhetsledningen i fred skall utövas avHögkvarteret med biträde av de taktiska kommandona inom Operativa in-satsledningen och förbanden, skolorna och centrumen.Enligt regeringen är det angeläget att ansvaret för styrning och inriktningav förbandsverksamheten entydigt ligger på Högkvarteret (grundorganisa-tionsledningen). De taktiska kommandona inom Operativa insatsledningenbör medverka i Högkvarterets styrning bl.a. genom att ställa operativa ochtaktiska krav samt att på uppdrag av Högkvarteret samordna och leda störreförbandsövningar på operativ och taktisk nivå. De taktiska kommandona bördäremot inte ansvara för verksamhetsstyrningen. Det skulle i princip leda tillatt de tidigare försvarsgrenarna återuppstod.Regeringen anser att denna reformerade struktur för verksamhetsledninginnebär en enhetlig ledningsstruktur inom Försvarsmakten med direktiv ochorder från Högkvarteret direkt till genomförandenivån och på motsvarandesätt med resultatredovisning direkt till Högkvarteret. Genom att Operativainsatsledningens tre taktiska kommandon involveras i arbetet tillförsäkrasnödvändig samordning och att operativa och taktiska hänsyn ligger till grundför arbetet. Eftersom sjukvårdsavdelningens huvuduppgift är att planera ochleda sjukvården inom Försvarsmaktens insatsorganisation anser regeringen-det vara mest ändamålsenligt att avdelningen inordnas i Operativa insats-ledningen.MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion 1999/2000:Fö41 (m - kommitté)beträffande militärdistriktens gränser att det kan synas enkelt att överföra denuvarande militärområdenas gränser till de nya miltärdistrikten. Motionenpekar - i kritik mot regeringens redovisning - på att militärkom-mando är en del av Mellersta militärområdet och att Militärkommandochefenär underställd Militärbefälhavaren i Mellersta militärområdet. Man pekar påatt regeringens förslag medför fyra i stället för tre självständiga chefer undeöverbefälhavaren. Ledningsförhållandena bör bestämmas först när relationenmellan överbefälhavaren, den operativa insatsledningen och militärdistriktenär klarlagda. Skälen för uppdelningen i en verksamhetsledning och en oper-tiv/taktisk ledning är omotiverad. Det finns inget behov av en grundorgani-sationsledning i Högkvarteret; dess uppgifter bör kunna övertas av den ope-rativa insatsledningen (yrkande 5).Vidare anser Moderata samlingspartiet att enhetligheten i Försvarsmakten,en myndighet, en stab m.m. negativt har påverkat Försvarsmakens ledning,vitalitet och inre liv. Motionärerna pekar på att försvarsutskottet har aktualiserat frågan om ansvarsgränserna mellan regeringen och Försvarsmakten. Enannan ansvarsfördelning skulle kunna övervägas i olika avseenden. Dennuvarande gränsdragningen mellan regeringens och Försvarsmaktens ansvarbör granskas.Enligt Moderata samlingspartiet har regeringen i propositionen förstärktoklarheten av ledningen inom och av Försvarsmakten. Motionärerna avvisarregeringens redovisning av Högkvarterets organisation m.m och anser attregeringen bör återkomma med ett samlat, genomarbetat och entydigt förslag(yrkande 6).Kristdemokraterna framhåller i motion 1999/2000:Fö42 (kd - kommitté) attdet är viktigt att möjligheterna till samordning av civil och militär sjukvårdsom tidigare funnits kan tas tillvara även i den nya organisationen. Försvars-maktens sjukvårdscentrum bör därför fortsätta att få utvecklas som ett kom-petenscentrum för det akuta omhändertagande tillsammans med civila uni-versitet och högskolor med intresse för traumatologi. Det bör vidare satsas påen fortsatt kvalitets- och kompetenshöjning inom Försvarsmaktens sjuk-vårdsfunktion (yrkande 4). anser att de ansvarsuppgiftersom löses inom sjukvårdsfunktionen i Högkvarteret spänner över ettbrett område och därför inte bör inordnas i OPIL utan utgöra en självständigenhet i Högkvarteret (yrkande 5).UtskottetSenast utskottet behandlade frågor om ledningen inom Försvarsmakten samtHögkvarterets organisation var i betänkandet 1999/2000:FöU2 Det nya för-svaret. ställde sig bakom regeringens förslag att inrätta en centraloperativ insatsledning och att lägga ned bl.a. nuvarande Armécentrum, Ma-rincentrum och Flygvapencentrum.- I betänkandet (1999/2000:FöU2 s. 98) anförde utskottet i sammanhangetbl.a. följande:-- Regeringen bör emellertid återkomma till med en samlad redo-visning av den centrala militära ledningen, bl.a. i fråga om högkvarteretsnärmare organisation och uppgifter, den operativa insatsledningens närma-re organisation, uppgifter och lokalisering samt generalinspektörernasställning och uppgifter.-- När det gäller ledningen av verksamheten inom Försvarsmakten ansåg ut-skottet (s. 98):-- Det är också oklart vilka uppgifter och vilken ställning de tre generalin-spektörerna avses få. Enligt utskottets mening går det inte att se Försvars-maktens ledning isolerad från myndighetens hela struktur och arbetssätteller från totalförsvarets ledning i övrigt. Utskottet anser därför att relationerna mellan högkvarteret och den operativa insatsledningen behöver be-skrivas tydligare. Ansvar måste tydligt framgå. Det finns därvid skäl attpröva om den nu tillämpade ledningsmodellen, där den operativa och tak-tiska ledningen är skild från ledningen av förbandsproduktionen, är ända-målsenlig, eller om inte chefer på olika nivåer bör ansvara för att såväl ut-bilda förbanden som använda dem.-Den nu aktuella propositionen 1999/2000:97 Vissa organisatoriska frågorinom Försvarsmakten, m.m. beslutades av regeringen innan utskottet justera-de ovan angivna betänkande. Det har sålunda inte varit möjligt för regering-en att ta hänsyn till vad har bestämt. Organisationsarbetet pågårfortfarande och de slutliga ställningstagandena är - såvitt utskottet kan be-döma - ännu inte gjorda. Regeringen framhåller också i propostionen attarbetet med att anpassa Högkvarterets organisation till den förändrade För-svarsmakten kommer att fortsätta. Utskottet har således nu inget förslag frånregeringens sida att ta ställning till. Utskottet förutsätter att regeringen åtkommer till med den redovisning som utskottet begärt när arbetethar slutförts. Av det skälet bör inte nu ta ställning till de förslagsom förs fram av Moderata samlingspartiet i motion Fö41 yrkandena 5 och 6.Kristdemokraterna pekar i motion Fö42 på den stora betydelsen av en välfungerande hälso- och sjukvård inom försvaret. Utskottet delar motionärer-nas syn på att bästa möjliga förutsättningar måste skapas så att en fortsattkvalitets- och kompetenshöjning kan åstadkommas inom Försvarsmaktenssjukvårdsfunktion. En effektiv - och trovärdig - sjukvård är av grundläggan-de betydelse, inte minst för att kunna anställa personal i utlandsstyrkan förfredsfrämjande och fredsframtvingande uppgifter utomlands. Utskottet harall anledning att tro att Försvarsmakten på olika sätt kommer att sörja för attden militära sjukvården kommer att kunna utvecklas kvalitativt. Något sär-skilt beslut av rikdagen med anledning av motion Fö42 yrkande 4 behövsdärför inte.I motion Fö42 (kd - kommitté) yrkande 5 förordas att ledningen av sjuk-vårdsfunktionen bör organiseras som en självständig enhet inom Högkvarte-ret och inte inom den operativa insatsledningen.Utskottet anser - i likhet med regeringen - att det är angeläget att sjuk-vårdstjänsten är företrädd inom den operativa insatsledningen för att med sinspeciella kompetens medverka i den taktiska och operativa ledningen avkrigsförbanden och utlandsstyrkan.Enligt Förordning med intruktion för Försvarsmakten (32 §) ansvarar ge-neralläkaren för tillsynen över miljöskyddet, hälso- och sjukvården samtdjurhälsovården, djursjukvården och djurskyddet m.m. inom Försvarsmak-ten. I denna funktion får generalläkaren meddela interna föreskrifter förmyndigheten för efterlevnaden av gällande bestämmelser inom området. Närgeneralläkaren utövar sin tillsynsfunktion, är generalläkaren inte underställdöverbefälhavaren.Regeringen har inte aviserat någon förändring av generalläkarens uppgiftereller ställning i förhållande till myndighetens chef bl.a. när tillsynsuppgifteutövas. Därför är det enligt utskottets bedömning inte rimligt att generalläka-ren - med erforderliga resurser - inordnas i den operativa insatsledningen,vilken i sin tur är underställd Högkvarteret. Några särskilda beslut eller uttalanden av med anledning av motionerna Fö41 yrkandena 5 och 6samt Fö42 yrkandena 4 och 5 synes därför inte nu behövas. Utskottet fåranledning att återkomma till hithörande frågor när regeringen slutligt lämnarden begärda redovisningen.Namn- och traditionsfrågorRegeringenFör arméstridskrafterna bör regemente användas som samlande benämningpå de förband som skall svara för utbildning av armébrigadledningar ochmekaniserade förband. Specialtruppslagens kvarvarande förband bör ocksåbenämnas regemente. Specialtruppslagens enheter för att bibehålla och ut-veckla vinterkompetens bör benämnas bataljon.För marinstridskrafternas sjöstridsförband bör flottilj vara den enhetligabenämningen. Basområde bör benämnas marinbas. För kustartilleriförbandenbör regemente behållas som samlande benämning. Förbanden bör benämnasamfibieregemente.För helikopterförbanden bör benämningen helikopterbataljon bibehålla och utveckla vinterkompetens bör benämnas skva-dron.För flygstridskrafterna bör benämningen flottilj behållas.Militärdistrikten bör benämnas efter riksgeografisk belägenhet. De 29 nyaenheterna bör benämnas militärdistriktsgrupper och ges traditionsnamn ellernamn efter den geografiska lokaliseringen.Benämningarna bör införas när regeringen beslutar om ändring av förord-ningen (1994:642) med instruktion för Försvarsmakten med ikraftträdandeden 1 juli 2000.MotionernaI motion 1999/2000:Fö38 anser () att namnet Dalrege-mentsgruppen är ett bättre och mer passande namn till verksamheten somkommer att bedrivas vid militärdistriktsenheten i . Dalagruppen är ettnamn som mer anspelar på någon företagsgrupp eller samhällsstödd verk-samhet. Dalregementsgruppen bör i stället vara det namn som fastställs.I motion 1999/2000:Fö40 anser () m.fl. att nu när riks-dagen beslutat avveckla Dalabrigaden och det anrika Dalregementet är detviktigt att namnet Dalregementet finns kvar. Motionärerna föreslår att nam-net på den nya militärdistriktsenheten i blir Dalregementsgruppen.I motion 1999/2000:Fö45 anser () att av bl.a. tradi-tions-, kulturhistoriska och praktiska skäl så bör namnet Dalregementet fåleva kvar. Därför bör den nya militärdistriksenheten i benämnas Dal-regementsgruppen.UtskottetTraditioners bevarande och det historiska försvarsarvet har alltid haft storbetydelse för försvarets folkliga förankring och för viljan att göra insatser fförsvaret. Förändringar i Försvarsmaktens organisation bör inte automatisktinnebära att benämning med värdefull historisk tradition upphör. Utskottetförutsätter därför att regeringen tar hänsyn till detta vid benämningen avolika organisationsenheter.Utskottet anser nu - liksom tidigare - att de förändringar som kommer attske inte bör leda till att benämningar och därtill hörande värdefull historisktradition upphör. Utskottet vill betona frågans betydelse för militärdistrikts-enheternas förankring i bygd, hos hemvärnet och de frivilliga försvarsorgani-sationerna, inte minst mot bakgrund av hemvärnets och frivilligorganisatio-nernas markerade lokala position.Chefen för har tidigare lämnat värdefullasynpunkter till utskottet avseende betydelsen av att det gamla landskapsför-bandets identitet och traditioner får leva vidare vid den omstrukturering somnu förestår. Utskottet anser för sin del att det är betydelsefullt att landskapbenämningar så långt möjligt kan bevaras. Traditioners bevarande och där-med benämningar på militära förband och enheter är sålunda väsentliga frånett militärhistoriskt perspektiv.I tre motioner föreslås att militärdistriktsenheten i skall benämnasDalregementsgruppen i stället för Dalagruppen som regeringen redovisarsom sin beslutsavsikt. Mot bakgrund av den betydelse som traditioner ochbenämningar har inte minst för den lokalt förankrade försvarsviljan anserutskottet att förslagen i denna del bör tillstyrkas, vilket som sinmening bör ge regeringen till känna. beträffande nedläggning av skolor och centrum, m.m.att med anledning av propositionen 1999/2000:97 yrkan-de 4 och med anledning av motionerna 1999/2000:Fö41 yrkande 4 idenna del, 1999/2000:Fö42 yrkande 3 och 1999/2000:Fö43 och medavslag på motion 1999/2000:Fö41 yrkande 3 i denna del, ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört om Flygvapnets Uppsalaskoloroch Flygskolan samt om Amfibiestridsskolans organisatoriska ställ-ning,res. (m)2. beträffande förändrade beslutsbefogenheter för vissa enhe-teratt med anledning av propositionen 1999/2000:97 yrkan-de 5 och med anledning av motionerna 1999/2000:Fö41 yrkande 4 idenna del, och 1999/2000:Fö42 yrkande 2 i denna del samt med av-slag på motionerna 1999/2000:Fö41 yrkande 3 i denna del, och1999/2000:Fö42 yrkande 1 ger regeringen till känna vad utskottet an-fört,3. beträffande ledningen inom Försvarsmakten och Högkvarte-rets organisation, m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Fö41 yrkandena 5 och 6och 1999/2000:Fö42 yrkandena 4 och 5,4. beträffande namn- och traditionsfrågoratt med anledning av motionerna 1999/2000:Fö38,1999/2000:Fö40 och 1999/2000:Fö45 ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört om benämningen av Dalregementsgruppen,den 23 maj 2000På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmI beslutet har deltagit: (), (), KarinWegestål (s), (), (), (),(), (), (), (), BeritJóhannesson (v), (), (), (), (), () och BerndtSköldestig (s).ReservationNedläggning av skolor och centrum (mom. 1), , och (alla m) anför:dels att utskottets anförande på s. 7 som börjar med orden "Vad utskottetnu..." och som slutar med orden "regeringen till känna" bort ha följandelydelse:Rekrytering och utbildning av officerare är en långsiktig verksamhet vidFörsvarsmaktens skolor och centrum. Den spänner över officerens hela yr-kesverksamma tid. Den riktas mot alla typer av förband och successivt överåren mot olika kompetenser. Skolor och centrum ansvarar också för forsk-ning och utveckling av militärt tänkande inom alla de områden (strategi,taktik, stridsteknik, organisationsutveckling, ekonomi, ledning m.m.) somerfordras för genomförandet av de uppdrag som statsmakterna ger till För-svarsmakten.Därmed är rekrytering och utbildning av officerare i vid bemärkelse engemensam verksamhet för de truppslag och vapengrenar (motsvarande) därofficeren ges yrkes- och ämneskunskap som sedan skall komma För-svarsmaktens olika verksamhetsdelar till gagn. Det är då naturligt att dennaverksamhet genomförs i självständiga organisationer inom Försvarsmaktenoch att dessa indelas med hänsyn å ena sidan till fackmässig, stridstekniskoch taktisk utbildning samt å andra sidan till gemensam ledning och operativutbildning. Dessa organisationer skall tillföra övriga delar av Försvarsmaktenbefäl, administratörer och chefer på alla nivåer.Det är således nödvändigt att lyfta fram den fackmässiga kompetensen.Stridsskolorna leder dessutom den viktigaste delen av officersutbildningendå de ger officeren den fackkunskap som utgör en förutsättning för ett för-svarsmaktsgemensamt utbyte av kunskap och erfarenheter. De bör därföräven fortsättningsvis vara självständiga enheter inom Försvarsmakten påsamma sätt som regeringen föreslår vad gäller Markstridsskolan. Att dåinordna exempelvis Artilleriets stridsskola, Sjöstridsskolan, Amfibiestrids-skolan och Ledningscentrum i regementen eller annan större organisation ärenligt utskottets mening fel. En bibehållen självständighet förhindrar emel-lertid inte att skolorna hänvisas till annan enhet avseende administrativt stödUtskottet har pekat på att en Amfibiestridsskola med en fristående ställ-ning tydliggör att den är en angelägenhet för hela amfibiekåren. Detta äremellertid inte unikt för Amfibiestridsskolan. Detta förhållande gäller ävenför Markstridsskolan och övriga stridsskolor med motsvarande vapengrens-och vapenslagsutbildning för officerare. Vi menar att utbildningen av office-rare vid exempelvis Artilleriets stridsskola och Luftvärnets stridsskola är enangelägenhet inte bara för Artilleriregementet och Luftvärnsregementet utanför alla brigadförband liksom Sjöstridsskolan är en gemensam angelägenhetför ytstridsflottiljerna, ubåtsflottiljen och minkrigsavdelningen. Vad utskotteanfört om stridsskolornas organisatoriska ställning bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande nedläggning av skolor och centrum, m.m.att med anledning av proposition 1999/2000:97 yrkande 4 ochmed anledning av motionerna 1999/2000:Fö41 yrkandena 3 och 4 i dennadel, 1999/2000:Fö42 yrkande 3 och 1999/2000:Fö43 ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om Flygvapnets Uppsalaskolor och Flygskolansamt om stridsskolornas organisatoriska ställning,