bet · GN01UU10 · 2000-01-01 00:00:00 — Vid samma möte uttalade att EU bordekunna välkomna nya medlemsstater från slutet av år 2002.Samtliga kandidatländer ansågs i kommissionens yttranden sommaren1997 vara svaga i rättsliga och inrikes frågor. Mot bakgrund härav och medhänsyn till områdets centrala betydelse för bl.a. rättsstatskriteriet förklaradjustitie- och inrikesministrarna tidigt att de avsåg att spela en aktiv roll iutvidgningsprocessen.I skrivelsen redovisar regeringen att förhandlingar innevaran-de år kommer att öppnas med , , , , Tjeckienoch vad avser rättsliga och inrikes frågor.Regeringen framhåller vidare att det har tagits flera initiativ i utvidgnings-processen inom området. Sålunda slöts vid enföranslutningspakt mot organiserad brottslighet mellan kandidatländerna ochmedlemsländerna. Pakten är en politiskt men inte rättsligt bindande överens-kommelse som innehåller ett antal principer om åtgärder för att förbättrasamarbetet i kampen mot internationell brottslighet. har pak-tens parter sammanträtt och samrått i olika frågor.Vidare redovisar regeringen att rådet antagit en gemensam åtgärd om enkollektiv utvärderingsmekanism. En särskild rådsarbetsgrupp bestående avexperter från medlemsländerna bistår rådet och kom-missionen med utvärderingar av kandidatländerna inom RIF-området. I dettaarbete deltar således inte kandidatländerna. Expertrapporterna är avsedda attutgöra ett stöd för rådet under de kommande förhandlingarna på det rättsligaoch inrikes området. Mot bakgrund av den vikt som läggs vid de rättsliga ochinrikes frågorna har regeringen tagit initiativ till ett intensifierat institutsamarbete på rättsområdet med främst , och för attunderlätta för dessa stater att bli medlemmar i (skriv. s. 36 f).Inom EU bedrivs ett omfattande arbete mot organiserad brottslighet. Ensärskild handlingsplan mot den organiserade brottsligheten antogs av och godkändes av vid dess möte i Ams-terdam . Handlingsplanen innehåller politiska riktlinjer ochsärskilda rekommendationer till rådet att vidta en rad åtgärder som spänneröver ett vitt fält.Vid sitt möte i gav i uppdrag åtRIF-rådet att förstärka åtgärderna mot den organiserade brottsligheten medbeaktande av de utökade möjligheter i detta hänseende som Amsterdamför-draget ger. Uppdraget återfinns i en handlingsplan för genomförande avAmsterdamfördraget, den s.k. Wienhandlingsplanen.I enlighet med en rekommendation handlingsplan har rådet in-rättat en sektorövergripande arbetsgrupp mot den organiserade brottslighe-ten. En av gruppens huvuduppgifter är att genomföra de riktlinjer och re-kommendationer som finns i handlingsplanen. Arbetsgruppen har utarbetaten ny sammanhållen strategi för det fortsatta arbetet med att förebygga ochbekämpa den organiserade brottsligheten. Strategin antogs av den27 mars 2000.Särskilda insatser görs också för att höja kvaliteten såväl på rättskipningensom på de rättsvårdande myndigheterna i olika kandidatländer.Utskottet vill vidare framhålla att vid sitt möte i Köpen-hamn fastställde vissa kriterier för bedömningen av länder somönskar bli medlemmar i . Dessa innebär bl.a. att tillträdande stater skall harättsstatens karakteristiska kännetecken, dvs. demokrati, respekt för lagar ochmänskliga rättigheter samt skydd och respekt för minoriteters rättigheter,fungerande marknadsekonomier och förmåga att hantera konkurrensen ochmarknadskrafterna inom unionen. Medlemskap förutsätter att kandidatlandethar möjlighet att uppfylla medlemskapets förpliktelser och ansluta sig tillmålen om en politisk, ekonomisk och monetär union. Ett land som önskar blimedlem måste alltså - helt naturligt - uppfylla de krav på en rättsstat somställs på de befintliga medlemsstaterna och kunna delta i det rättsliga samar-betet inom unionen.Utskottet vill för sin del instämma i motionärernas uppfattning att det ärutomordentligt viktigt för EU att bekämpa den organiserade och gränsöver-skridande brottsligheten. Att såväl brottsligheten som kvaliteten på brottsbe-kämpningen och rättskipningen i kandidatländerna måste ägnas särskilduppmärksamhet är enligt utskottets mening tydligt. Utskottet kan emellertidkonstatera att det inom EU pågår ett omfattande arbete för att bekämpa denorganiserade brottsligheten såväl inom unionen som i kandidatländerna.Mot denna bakgrund är enligt utskottets uppfattning önskemålen i motionU13 (yrkande 2) tillgodosedda, och utskottet föreslår att motionsyrkandetavstyrks i denna del.Även behandlar detta yrkande i sitt yttrande1999/2000:SfU6y och anför därvid följande:När det gäller samarbetet i rättsliga och inrikes frågor har konsekvenserna avEU:s utvidgning, för , unionen och kandidatländerna, analyserats ibl.a. betänkandet Ett utvidgat europeiskt område med frihet, säkerhet ochrättvisa (SOU 1997:159). Därvid har konstaterats att utvidgningen knappastkan förväntas få negativa konsekvenser av betydelse på det flyktingpolitiskaområdet. Utvidgningen kan i stället innebära att ytterligare länder deltar iutvecklandet av den europeiska flyktingpolitiken och att de deltar aktivt isamrådet. Enligt utskottets mening är det viktigt att få med de nya medlems-länderna i det flyktingpolitiska samarbetet. Eventuella svårigheter med svagaadministrativa strukturer i kandidatländerna bör enligt utskottets uppfattningavhjälpas genom fortsatt stöd från EU och dess medlemsstater. Ett generelltkrav är också att kandidatländerna har institutioner som har uppnått en sådanstabilitet att de garanterar demokrati, upprätthållande av rättsstatsprincipen,respekt för de mänskliga rättigheterna samt respekt för och skydd av minori-teter. En särskild rådsarbetsgrupp bestående av experter från medlemsländer-na bistår också rådet och kommissionen med utvärde-ringar av kandidatländerna inom området.Med det anförda anser utskottet när det gäller säkerhetsfrågorna i sambandmed östutvidgningen att motion U13 (kd) får anses i huvudsak tillgodoseddoch bör avstyrkas.Utrikesutskottet vill för sin del understryka att det av kandidatländerna krävsatt de kan uppvisa en institutionell stabilitet som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt och skydd för minoriteter, innanett medlemskap i unionen kan komma att bli aktuellt. Inom det asyl- ochmigrationspolitiska området krävs också en fullständig och absolut tillämp-ning av . Utskottet vill även betona att mycket av detbistånd som riktas till kandidatländerna syftar till att dessa skall kunna uppnden institutionella stabilitet som krävs för medlemskap.Vidare verkar unionens institutioner och medlemsländer också aktivt föratt kandidatländerna skall involveras i stärkandet av EU:s konfliktförebyg-gande arbete och krishanteringsförmåga. Utskottet menar att detta inte minstär viktigt vad gäller den civila sidan. Utskottet kan avslutningsvis i denna dekonstatera att har presenterat förslag angående närmare samarbete påbl.a. räddningstjänstområdet.Med vad som ovan anförts avstyrker utrikesutskottet motion U13 (kd) yr-kande 2.I motion U509 (s, m, v, kd, c, fp, mp) begärs tillkännagivande om att densvenska regeringen bör verka för att barnfrågorna beaktas under det svenskaEU-ordförandeskapet . Motionärerna anser att barn- ochungdomsfrågorna måste göras ännu synligare i EU. De anser att det fortfa-rande finns en hel del övrigt att önska vad gäller EU-staternas efterlevnad avFN:s konvention om barnets rättigheter, och de oroas av utvecklingen i detgamla . bör därför i sina bilaterala kontakter och inom EUtydligare än vad som varit fallet driva och lyfta fram frågan om bar-nets rättigheter, anför de. Ett sådant lämpligt tillfälle anser motionärerna vabl.a. i samband med det svenska ordförandeskapet i EU under första halvåret2001.Socialutskottet framhåller i sitt yttrande 1999/2000:SoU5y att det senastbehandlade motioner om barn i betänkande 1999/2000:SoU12 och anför i detföljande:En naturlig och självklar utgångspunkt för ett barnperspektiv är FN:s kon-vention om barnets rättigheter vilken är ett viktigt instrument för att ta tillvara barns och ungdomars rättigheter och intressen. Konventionen riktaruppmärksamheten på barnens situation, den utgör ett riktmärke i den allmän-na diskussionen och den sätter press på beslutsfattare på olika nivåer. Det antogs av FN:s generalförsamling.Socialutskottet delar motionärernas bedömning att det är mycket viktigt atti alla såväl nationella, bilaterala som internationella sammanhang fördjupaengagemanget för barnens bästa. delar också motionärernasbedömning att bör fortsätta att verka aktivt och på flera olika frontermed siktet inställt på att barn och barnperspektiv lyfts fram på alltfler områ-den. Utskottet har i sammanhanget erfarit att regeringen på olika sätt kom-mer att aktualisera barnfrågorna i anslutning till det svenska ordförandeska-pet . Här kan bl.a. nämnas ett informellt minister-rådsmöte om jämställdhet och socialförsäkringar, en ministerkonferens omasylsökande barn och barn i biståndsarbetet samt konferenser om dels dop-ning, dels barn och unga i det nya medielandskapet. Mot bakgrund av vadsocialutskottet nu anfört får motionen i huvudsak anses vara tillgodosedd.Utrikesutskottet gör ingen annan bedömning och anser att motion U509 (s,m, v, kd, c, fp, mp) är besvarad.5.2 Skrivelsens karaktär och vissa övergripande frågorSkrivelsen s. 45-56 och 302-318MotionernaI partimotion U505 (fp) yrkande 7 (UU) konstateras att det för närvarandefinns elva utlokaliserade organ under Europeiska kommissionen i olikamedlemsländer. I motionen noteras att något utlokaliserat organ ej är förlagttill . Motionärerna menar att om ett EU-organ placeras i Sverigeskulle det inte bara skapa nya jobb utan också underlätta förankringen av EUhos det svenska folket. Regeringen bör därför verka för att kontoret somhanterar EU:s katastrofbistånd, ECHO, förläggs till Sverige.I yrkande 8 (KU) i samma motion begärs ett tillkännagivande om att Euro-paparlamentets befogenheter bör stärkas på ministerrådets bekostnad. Motio-närerna anser att parlamentet och rådet bör bli helt likställda i lagstningsfrågor och betraktas som de två delarna i ett tvåkammarparlament.I motion U513 (mp) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att en priorite-rad fråga för skall vara att inom EU driva att EU:s politiska organi-sation måste förändras på ett sätt som möjliggör för väljarna att utkrävapolitiskt ansvar. Enligt motionärerna gör medbestämmandet för parlamentetoch ministerrådet det svårt att kräva ut politiskt ansvar; medborgarna kan inteveta vilka politiker som är ansvariga för ett beslut och som de därför börrösta bort i nästa val.I samma motion begärs tillkännagivanden om att bör prioriterafrågan om att avskaffa kommissionens ensamrätt att lägga fram förslag ochatt i stället de nationella parlamenten och skall ges för-slagsrätt (yrkande 5) samt att kommissionen bör avskaffas och ersättas medett rent administrativt organ (yrkande 29).I motion U514 (kd) yrkande 15 (delvis) begärs ett tillkännagivande om insti-tutionella reformer. Motionärerna anser att bör kunnaavsätta enskilda kommissionärer, att nuvarande proportioner vid röstvikt-ningen bör bevaras, att de nationella språkens ställning bör värnas samt attkravet på enhällighet i rådet bör behållas för frågor om fördragsändringar,utvidgning, ökning av en stats ekonomiska åtaganden och vitala säkerhets-politiska intressen.I motion U505 (fp) anser motionärerna att de hittillsvarande reformerna inteär nog inom det utrikes- och säkerhetspolitiska området utan samarbetet börfördjupas och bör verka för att beslut i frågor på området bör kunnafattas med kvalificerad majoritet (yrkande 9). De anser att denna möjlighetbör kompletteras med en reservationsrätt så att ett enskilt land skall kunnaställa sig utanför aktioner som landet inte anser sig kunna delta i (yrkande10).I motion U513 (mp) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att Sverigeskall prioritera frågan om hur EU kan omvandlas till att i högre grad vara ettmellanstatligt samarbete.I motion K324 yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att den institutio-nella konkurrensen skall värnas. Enligt motionären skapas en välståndshö-jande konkurrens inte minst av att olika länder och regioner har olika institu-tionella förhållanden. Om inte olika lösningar får chansen att tillämpas, för-svinner enligt motionären möjligheterna att vaska fram de bästa idéerna ocharbetssätten.Motionärerna bakom motion U508 (mp) menar i yrkande 1 att regeringeninom EU skall verka för att få till stånd en utträdesparagraf som reglerarskeendet när en medlemsstat vill lämna EU. I yrkande 2 i samma motionefterlyser motionärerna att beslutar att varje genomgripande för-ändring av skall underställas en folkomröstning innan Sve-rige ratificerar förändringarna. Vidare menar motionärerna att genom ut-vecklingen sedan folkomröstningen om EU-medlemskapet 1994 har unions-samarbetet genomgått många förändringar, vilket har lett till att unions-samarbetet har fått en ny inriktning. Detta sammantaget motiverar att enfolkomröstning om fortsatt medlemskap i genomförs (yrkande 3).I motion U512 (c) yrkande 8 föreslås att en bred och allsidigt belysandenationell utvärdering görs av av svenskt EU-medlemskap.Syftet skall enligt motionärerna vara att på ett sammanhållet och trovärdigtsätt belysa hur och i vilken omfattning det svenska samhället påverkats avEU-medlemskapet samt hur förmått att utnyttja möjligheterna i EUatt påverka utvecklingen i Europa.Partimotion U503 (m) yrkande 9 behandlar frågan om vilka uppgifter somskall ligga på övernationell respektive nationell nivå inom EU. Motionärernamenar inledningsvis att endast en kraftfull union som väl fullgör sina upp-gifter är stabil nog att ta emot de nya länder som kan och vill delta i integrationsarbetet. Detta förutsätter, menar motionärerna, en union som koncentre-rar sig på de offentliga uppgifter som bäst utförs på europeisk nivå medanhuvuddelen av de uppgifter som det civila samhället inte klarar av sköts dockbäst av nationella eller lokala myndigheter. För de uppgifter som ska lösasgemensamt måste EU dock ha beslutskraft att genomföra ett effektivt samar-bete.Motionärerna framhåller att det europeiska samarbetet och den gemen-samma lagstiftningen skall begränsas till genuint gemensamma angelägen-heter. Subsidiariteten är en av de absolut viktigaste principerna, menar mo-tionärerna, för att uppnå ett fungerande samarbete inom EU. Det är docksamtidigt viktigt att samarbetet inte förlamas av nationella särintressen påområden som är genuint gemensamma. Motionärerna framhåller att de avgö-rande stegen mot realiserandet av den inre marknaden kunde tas först närkonsensusprincipen om varje enskilt steg övergavs. Man var ense om måletmen tvingades ge avkall på vad som upplevdes som nationella intressenunder vägen.I motionen erinras om att EU tar i anspråk av medlemsländernassamlade resurser. Av detta används hälften för jordbrukssubventioner och entredjedel för regionalpolitik. Det är angeläget att EU inte utvecklas till entransfereringsunion utan strikt koncentrerar sig på de områden där EU verk-ligen behövs, menar motionärerna. Medlemsavgiften måste även fortsätt-ningsvis beslutas enhälligt. Nettobidragsmottagande länder får inte ha möj-lighet att rösta ned nettobidragsgivare i syfte att öka subsidier. Vidare anföri motionen att EU inte skall ges rätt att ta ut skatt. Finansieringen skall somhittills ske via avgifter från medlemsländerna. Motionärerna yrkar att riksda-gen som sin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts ominriktningen av hållning inom EU-samarbetet.Motionärerna betonar att det krävs ökade insatser vad gäller den gemen-samma utrikespolitiken, en effektiv brottsbekämpning och för integreringenav de nya medlemsländerna i Central- och Östeuropa.I motion U512 (c) efterlyser motionärerna en diskussion om principerna förEU-samarbetet. De påpekar att EU-frågorna numera är en del av inrikespoli-tiken och att det måste undvikas att integrationen leder till en situation däralltfler befogenheter flyttas upp till en gemensam nivå utan demokratisklegitimitet och där den nationella politiska beslutsprocessen ifrågasätts (yr-kande 1). I samma motion anser motionärerna att en kompetenskatalog börupprättas som bygger på subsidiaritetsprincipen och tydliggör lämpliga kom-petensområden för unionen, medlemsstaterna och för regionala och lokalaorgan (yrkande 4). Vidare begär de ett tillkännagivande om enkla, konse-kventa och förutsägbara regler (yrkande 5). EU bör enligt motionärerna ihögre grad ägna sig åt ramlagstiftning, medan detaljerade regler och före-skrifter meddelas av respektive medlemsland. I samma motion (yrkande 2,delvis) begärs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en nationell strategi för ordförandeskap i EU,bl.a. att bör arbeta för att få bort all onödig byråkrati och för att gnärhetsprincipen till en bärande och fungerande princip i EU:s arbete.I partimotion U505 (fp) yrkande 6 framhålls att EU endast skall ägna sig åtfrågor där de lokala, regionala och nationella nivåerna inte räcker till. EUmåste vara effektivt. För motionärerna innebär det inte enbart att beslutsma-skineriet måste vara effektivt utan även att EU skall ägna sig åt rätt saker.Man menar att det finns frågor där beslutsmöjligheterna på EU-nivån ärför små liksom det finns frågor där möjligheterna att besluta är för stora.Ett exempel på frågor där möjligheterna är för små är ekonomiska styrme-del för en bättre miljö. Ett annat område där de gemensamma befogenheternaär för små gäller den gränsöverskridande brottsligheten. Det tredje viktigaområdet där unionen behöver större befogenheter gäller den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken.Det finns även områden där det behövs mindre av lösningar på unionsni-vån, t.ex. kultur, turism, social- och arbetsmarknadspolitik.Motionärerna menar att en för liberaler självklar utgångspunkt är att beslutskall fattas så nära den enskilde som möjligt och helst av den enskilde ochhans familj. Där det inte är möjligt med individuella beslut bör besluten taspå den lägsta praktiska politiska nivån.Sverige bör i allt arbete inom EU arbeta för att unionsnivån bara används ide fall då nationella nivåer inte är tillfyllest för att lösa problemen, anförmotionärerna.Man menar vidare att ett sätt att åstadkomma detta är införandet aven kompetenskatalog som reglerar ansvarsförhållandet mellan unionen ochde enskilda medlemsländerna. Enligt motionärernas mening skall en sådankatalog även beskriva EU:s målsättning, definiera dess grundläggande insti-tutioner samt dess kompetensområden och hur de inbördes förhåller sig tillvarandra. I motionen anförs att ansvaret, inte bara mellan och inom de euro-peiska institutionerna, utan också mellan EU och medlemsländernas parla-ment och regeringar, måste tydliggöras.I motion K324 (m) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att närhetsprin-cipen skall tillämpas som en stupstock vid förslag om nya EU-direktiv, dvs.mycket vägande motiv skall krävas för att ett direktiv skall föredras framförett oreglerat eller annorlunda reglerat nationellt tillstånd. I motionen begärsvidare tillkännagivanden om sambandet mellan ineffektivitet och en högsamhällelig detaljreglering av produkter, marknadsföring m.m. (yrkande 1),om en restriktivare hållning till nya EU-direktiv (yrkande 2) och om att varjeförslag om ny EU-reglering bör kombineras med borttagandet av en annanEU-reglering (yrkande 5).I motion U513 (mp) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att Sverigeinom EU skall prioritera frågan om att EU bör överföra kompetens till med-lemsländerna och helt skala bort sådana politiska områden som löses bäst pånationell nivå.I motion U14 (mp) yrkande 1 med anledning av regeringens skrivelse anförsatt utvecklingen inom EU präglades av en utveckling mot fede-ralism och av att ökade beslutsbefogenheter förts över till EU. Mot dennautveckling vill motionärerna ställa subsidiaritetsprincipen, och menar attdenna princip lika gärna kunde utnyttjas för att föra över beslutsbefogenheterfrån den överstatliga nivån till den nationella nivån. Motionärerna yrkar attregeringen i skrivelsen bör redogöra för hur den under verksamhetsåret ar-betat för att förverkliga subsidiaritetsprincipen.I motion U501 (m) konstateras att sammanträder både iBryssel och i samt att förvaltningen är delad mellan Luxemburgoch . Motionären konstaterar att byggnaden i bara an-vänds och att kostnaden för att hyra byggnaden är hög.Motionären menar att det faktum att plenarmöten hålls på två olika platser,och att många hundra personer måste förflytta sig till en gång permånad, är ett felaktigt utnyttjande av unionens gemensamma medel. Motio-närerna vill att ett annat arbetssätt införs med plenarmöten på en plats.Samma problematik tas upp i motion U511 (s). I motionen framhålls attsamtidigt som och andra medlemsländer genomför besparingar i deninhemska statsapparaten så tillåts EU-administrationen att öka sina kostna-der. Därför, menar motionärerna, bör verka för att Europaparlamen-tets sammanträden förläggs enbart till Bryssel.I motion 1998/99:K354 (v) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att enny stadga för europaparlamentariker inte får godtas som innebär att Europa-parlamentet utbetalar löner och beskattar europaparlamentarikerna.I motion U514 (kd) yrkande 15 (delvis) begärs ett tillkännagivande om insti-tutionella reformer. Motionärerna anser i fråga om öppenheten att främst degenerellt formulerade undantagen bör ses över och begränsas samt att ävenfrågor inom tredje pelaren bör omfattas.I motion U512 (c) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om ökad öppenhet.Motionärerna anser att en öppenhetskultur bör genomsyra EU, att lagstift-ningsprocessen skall öppnas och kommissionens arbete präglas av en andaav öppenhet samt att öppenheten även bör innefatta meddelarskydd och attregister över institutionernas handlingar bör upprättas.Folkpartiet menar i motion U505 (fp) yrkande 5 att EU:s institutioner måstepräglas av större öppenhet. Motionärerna anför att bör verka för attden svenska synen på allmänna handlingars offentlighet får en motsvarighetockså inom EU. Vidare anförs att bör driva fram en sådan tillämp-ning av EU:s nya offentlighetsprincip att den också blir praktisk verklighetöverallt i EU:s beslutsfattande.I motion U513 (mp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att en offent-lighetsprincip liknande den svenska, inklusive meddelarfrihet, bör införasinom alla EU:s organ.I motion K248 (kd) finns tre yrkanden som gäller valen till Europaparlamen-tet. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att bör före valdagen. Detta skulle enligt motionären göra sambandetmellan riksdagspolitiken och Europaparlamentspolitiken tydligare och höjavaltemperaturen i valen till . I yrkande 2 begärs ett till-kännagivande om att den nationella informationskampanjen inför valet börutvärderas. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att åtgärder bör vidtasför att valet skall flyttas till tidigare . Valrörelsen skulle då kunnagenomföras utan konkurrens med skolavslutningar och början av sommar-värmen.I motion U512 (c) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att de nationellaparlamentens inflytande och den folkliga förankringen bör stärkas. Motionä-rerna anser att agerande i ministerrådet efter debatt och diskussion -remissbehandling av svenska folkrörelser och institutioner - måste baseraspå ett tydligt mandat från och att medborgarnas påverkansmöjlig-heter i beslutsprocessen stärks, om de nationella parlamentens inflytandestärks. Vidare framhåller de att ett utbyte av kunskaper, erfarenheter ochdebatt krävs för att stärka EU:s folkliga förankring utifrån gemensammaeuropeiska värderingar, att det behövs ett europeiskt offentligt rum för folk-rörelser, intresseorganisationer och andra aktörer samt att det är viktigt attutveckla även andra formella kanaler än de politiska partierna för europa-parlamentarikernas deltagande i den svenska Europadebatten.I motion K341 (mp) finns flera yrkanden som rör bl.a. inflytandeöver agerande i EU.