bet · GN01MJU9 · 2000-03-07 00:00:00 — När detdäremot gäller landets egen minoritet samerna ärfrågan tydligen inte lika enkel.Konventionen ålägger de stater som ansluter sigtill konventionen att inte bara vidta åtgärder motdiskriminering utan även ta initiativ till särskildainsatser som främjar de berörda folkens sociala ochekonomiska rättigheter och som skyddar deras andligaoch kulturella värden. Detta innebär bl.a. attåtgärder skall vidtas för att skydda mark, kulturoch miljö. Det största hindret för en svenskratificering har tidigare ansetts vara de frågor somberör markrättigheterna. Det är framför allt artikel14 i konventionen som skapat oro bland markägare ochortsbor i norra - ett ursprungsfolkMot bakgrund av definition avursprungsfolk omfattas de svenska samerna tveklöstav konventionen. Samerna själva identifierar sig somursprungsfolk, och en samisk befolkning levde i detsom nu är norra innan landet fick sinastatsgränser. har levt och bott i norraSkandinavien så länge det funnits människor här. ISápmi - Sameland - har hedar, myrar och sjöar varitderas hembygd. Varje plats har sitt namn och sinberättelse. Fångstsamhället är den ursprungligakulturformen i Sápmi och det finns en kontinuitetfrån efter människor till jägar-och fiskarfolket som med säkerhet är samernasförfäder. Under i grova drag 10 har Sápmivarit bebott. har en samisk befolkningpå uppemot 20 000 personer.Samisk kulturSamernas kultur, i likhet med andra kulturer,kännetecknas av egna idéer, värden och normer samtett eget sätt att se på omgivningen, skapasammanhang och uttrycka dessa. Det är nödvändigtatt samerna får ekonomiskt och annat statligt stödför att såväl odla sitt språk och använda det somett modernt kommunikationsmedel i tal och i skrift,hemma och i samhället, som vårda sin religion, sinbrukskonst, sin slöjd och sitt konsthantverk, sinjojk, sin berättarkonst och sina vardagligasamlevnadsformer. Samernas egna analyser av densamiska kulturens förutsättningar ochutvecklingsmöjligheter måste vara en utgångspunkt idet svensk-samiska kultursamarbetet.RennäringenUrsprunget till nutida renskötsel var denvildrensjakt som bedrevs cirka f.Kr. Under1500-talet tämjdes hela renhjordar, och samerna blevrenskötande nomader. I nutid arbetar avden samiska befolkningen med rennäring. Trotsanvändning av tekniska hjälpmedel såsomkommunikationsradio och snöskoter anpassasfortfarande verksamheten till renens årscykelbundnalevnad. Denna årscykel delas av samerna in i åttaårstider. Den samiska rennäringen är en viktigförutsättning för den samiska kulturen, och ett hotmot rennäringen är ytterst ett hot mot den samiskakulturen.Renskötseln är i förbehållen samerna.Renskötselrätten får enligt rennäringslagen(1993:36) utövas av den som är medlem i sameby. Manräknar med att ca 8 000 personer i harrenskötselrätt. I statliga utredningar för enhållbar utveckling i landets fjällområden utpekasrennäringen i många sammanhang som den största faranför fjällen, t.ex. genom renarnas överbetning medåtföljande erosionsskador. För att uppnå en hållbarutveckling i landets fjällområden, dvs. enbärkraftig och ekologiskt hållbar rennäring, krävsbalans mellan människans och djurens påverkan ochnaturens reproduktionsförmåga.Renbetesmark är en förutsättning för renskötsel,och renskötsel är en viktig del av den samiskakulturen. Det faktum att samernas rättigheter ifråga om nyttjandet av mark för renbete, jakt ochfiske bygger på urminnes hävd och inte påupplåtelser och lagstiftning har skapat en del avproblemen kring markutnyttjandet. Sedvanerättenlagfästes i samband med att den förstarenbeteslagen antogs av . Ratificering avILO-konventionen är ett viktigt steg för att kommatill rätta med dessa problem. är 12samebyar involverade i sju rättsprocesser där densamiska rennäringen ställs mot det svenskaskogsbruket i norra . Tvisterna gäller isamtliga fall sedvanerätten till vinterbete förrenar.Intressekonflikterna mellan de olikasamhällsaktörerna i norra har blivit alltmerpåtagliga: de små skogsbrukarna har en ofta svårsituation, klämda mellan storbolagens ekonomiskaintressen och konkret negativ påverkan av renar. Detär utifrån ILO-perspektivet tydligt att på mångaområden s.k. allmänna hänsyn också kommer i konfliktmed samernas intressen. Det moderna skogsbruket ärett allvarligt hot mot rennäringen som den av ålderhar bedrivits. Stora kalhyggen kan göra ett områdeoanvändbart för renbete och även medföra andra svårastörningar i det känsliga system som renskötselnbygger på.Vattenkraftens intresse väger också tungt;reglering av älvarna kan ta bort mark av väsentligbetydelse för renskötseln. de grönavill grundlagsskydda de orörda älvarna och orördaälvsträckorna.Turismen i fjällen, med åtföljande anläggningar avskilda slag, är inte bara av värde för de boendeutan kan också på många sätt medföra negativaeffekter för samerna.Ratificering av ILO-konventionenMiljöpartiet de gröna instämmer i huvudsak i deförslag som läggs fram i betänkandet Samerna - ettursprungsfolk i . Frågan om Sverigesanslutning till konvention nr 169 (SOU1999:25). Däremot anser vi att - mensenast - skall ratificera konventionen.Genom en ratificering förenar sig med destater som för en framåtsyftande politik i frågor omursprungsfolkens rättigheter. En ratificering fårdärmed betydelse inte endast för samerna som folk,utan främjar på ett positivt och aktivt sätt ävenmöjligheterna att förbättra situationen förursprungsfolk i hela världen. Ett grundläggande kravenligt konventionen är att ursprungsfolken tillfullo skall åtnjuta mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter, liksom att de stater somansluter sig inte bara skall vidta åtgärder motdiskriminering och utforma särskilda insatser somfrämjar de berörda folkens sociala och ekonomiskarättigheter och skyddar deras andliga och kulturellavärden. En ratificering av konvention nr 169betyder i första hand ett officiellt erkännande avsamerna som ursprungsfolk.Till betänkandet finns förutom detta särskildayttrande två reservationer av de gröna.Eftersom frågorna nu bereds i ochi , en kommitté som vi beklagarinte är parlamentarisk - mp finns inte representerati kommittén - avser vi att återkomma till dessafrågor i annat sammanhang.