bet · GN01SfU11 · 2000-03-30 00:00:00 — I yrkandena 8 och 9 begärs tillkän-nagivanden om att återinföra begreppen de facto-flykting och politisk-humanitära skäl i utlänningslagen. Vidare begärs i yrkande 11 ett tillkänna-givande om att bör verka för ett tilläggsprotokoll till Genèvekonven-tionen i vilket även personer som förföljs på grund av kön eller homosexua-litet ges flyktingstatus. Att konventionen inte ger detta skydd torde enligtmotionärerna till stora delar hänga samman med den bristande insikt omkvinnors utsatthet och den fördömande attityd till homosexualitet som präg-lade världen då konventionen utarbetades.Agneta Brendt m.fl. (s) framhåller i motion Sf636 att i förarbetena till nugällande lagstiftning finns mycket skrivet om möjligheterna att bevilja uppe-hållstillstånd på grund av humanitära skäl. Någon fullständig uppräkninghärvidlag är det dock inte fråga om och är enligt motionärerna inte hellermöjlig. De anser dock att begreppet tolkats på ett alltför restriktivt sätt ochkommit att innebära att många människor haft svårt att acceptera de beslutsom fattats i asylärenden. De begär mot bakgrund härav ett tillkännagivandeom en utvärdering och ett förtydligande av tillämpningen av utlänningslagenbeträffande nämnda begrepp, något som skulle kunna ske i samband med deni skrivelsen aviserade utredningen om anhöriginvandringen.Gudrun m.fl. (v) begär i motion Sf608 att upphäver3 kap. 3 § 3 i utlänningslagen. Nämnda bestämmelse infördes den 1 januari1997 och anger att den som på grund av sitt kön eller homosexualitet kännervälgrundad fruktan för förföljelse kan få uppehållstillstånd i . Enligtmotionärerna borde man i stället bredda flyktingkonventionens flyktingbe-grepp så att det innefattar förföljelse på grund av kön eller homosexualitet.Kerstin-Maria m.fl. (mp) anför i motion Sf628 att tillämpningen avutlänningslagen inte fått avsedd omfattning när det gäller förföljelse på grundav kön eller homosexualitet. Många kvinnor som anför kön som grund för enansökan om uppehållstillstånd blir inte trodda av myndigheterna och blirutvisade. I yrkandena 5 och 8 begärs tillkännagivanden om det anförda. ÄvenBirger m.fl. (mp) begär i motion Ju722 yrkande 4 ett tillkännagivan-de om att berörda myndigheter bör uppmärksammas på att förföljelse pågrund av kön skall vara en tillräcklig anledning för att erhålla asyl.Utskottets bedömningUtskottet har uttalat sig om och avstyrkt likadaneller liknande motionsyrkanden som redogjorts för ovan bl.a. i betänkande1996/97:SfU5 och senast i betänkande 1998/99:SfU5.När det gäller den svenska asylpolitiken vidhåller utskottet att den präglasav humanitet och generositet. har i förhållande tillsin folkmängd tagit emot fler asylsökande och deras anhöriga än de flestaandra länder i västvärlden. har också varit pådrivande i det interna-tionella samarbetet i syfte att verka för en solidarisk ansvarsfördelning ochför att stärka flyktingars rättsliga skydd. De genomförda ändringarna i asyl-lagstiftningen motsäger inte detta.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion Sf4 yrkande 7.Beträffande utmönstrandet av begreppet de facto-flykting anförde utskotteti betänkande 1996/97:SfU5 bl.a. följande. Inom denna grupp har det enligtutskottets uppfattning funnits både personer med så starka skyddsbehov attde borde fått flyktingstatus och personer som knappast haft behov av skydd.Med den nya flyktingdefinitionen som gäller kom-mer en del personer som betraktats som de facto-flyktingar att fåskydd som konventionsflyktingar. Många kommer att hänföras under detskydd som ges till personer som känner välgrundad fruktan för att straffasmed döden eller med kroppsstraff eller att utsättas för tortyr eller annanomänsklig eller förnedrande behandling.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker motion Sf4 yrkande 8.Vad gäller möjligheten till uppehållstillstånd på grund av politisk-humanitära skäl ansågs i den migrationspolitiska propositionen att dettabegrepp i princip kunde utmönstras genom de nya skyddsregler som före-slogs. I sitt betänkande 1996/97:SfU5 uteslöt dock inte utskottet att det ävenfortsättningsvis kan förekomma situationer där politisk-humanitära skäl utgörgrund för uppehållstillstånd med stöd av 2 kap. 4 § utlänningslagen.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf4 yrkande 9.När det gäller begreppet humanitära skäl uttalade regeringen i den migra-tionspolitiska propositionen bl.a. att det här kan vara fråga om personer sompå grund av sjukdom eller personliga förhållanden inte bör nekas uppehålls-tillstånd. Någon fullständig uppräkning av vad som kan anses utgöra sådanahumanitära skäl kan självfallet inte göras. Vidare angavs att regeringen i ettantal beslut slagit fast att uppehållstillstånd på grund av sjuk-dom endast kan meddelas i undantagsfall, när det är fråga om en livshotandesjukdom för vilken vård inte kan beredas i hemlandet eller när det föreliggerett handikapp av synnerligen allvarlig art. I besluten framhålls att de huma-nitära aspekterna måste vägas mot de ekonomiska åtaganden som kan bliföljden av att uppehållstillstånd beviljas. Det sägs också att det i princip bökrävas att vården eller behandlingen kan leda till en förbättring eller att be-handlingen är livsnödvändig.Humanitära skäl är enligt utskottets mening ett begrepp som är svårt attdefiniera och att det har olika betydelse beroende på vad människor i all-mänhet avser med detta och den innebörd begreppet har i utlänningslagen.Som framgått tolkas begreppet restriktivt enligt gällande praxis och dennapraxis bör enligt uttalanden i den migrationspolitiska propositionen liggafast. Det skall dock framhållas att i den nämnda propositionen anförde rege-ringen att införandet av den s.k. portalparagrafen i utlänningslagen om att detalltid skall beaktas vad hänsynen till barns hälsa, utveckling och allmännabästa kräver, innebär att barns utsatta situation får särskild betydelse när dehumanitära skälen bedöms. Utskottet förutsätter att den kommande utred-ningen om anhöriginvandring i sitt arbete även kommer in på bl.a. humanitä-ra skäl som grund för att beviljas uppehållstillstånd.Motion Sf636 får anses tillgodosedd härmed, och bör därför avslås avriksdagen.Beträffande skydd för personer som förföljs på grund av kön eller homo-sexualitet anförde utskottet i betänkande 1996/97:SfU5 följande. Så längenågon enhetlig uppfattning inom EU:s länder inte finns om att personer somförföljs på grund av kön eller homosexualitet skall tillerkännas flyktingstatusanser utskottet att en särskild skyddsregel för dessa bör finnas som anslutersig till flyktingkonventionen och ger samma starka skydd. Den nya skydds-regeln innebär en avsevärd förstärkning av skyddet i förhållande till vad somdå gällde. Utskottet pekar också på att en sammanvägning av de olika skälför skydd som personer inom dessa grupper kan anföra kan innebära att dekan ges flyktingstatus. Omständigheterna kan också vara sådana att de fårskydd på grund av att de känner välgrundad fruktan för att straffas med dö-den eller utsättas för förnedrande behandling eller bestraffning.Utskottet som vidhåller sin tidigare intagna uppfattning avstyrker motio-nerna Sf4 yrkande 11, Sf608, Sf628 yrkandena 5 och 8 samt Ju722 yrkande4.Asylsökande ryska judarMotionI motion Sf610 av Skånberg (kd) begärs ett tillkännagivande om attryska judar bör beviljas asyl i . Enligt motionären har sedan år 1994antalet judiska flyktingar som beviljats asyl i minskat till ett mini-mum. Den främsta anledningen är att det inte ansetts vara ett tillräckligtstarkt skäl att enbart vara jude för att få flyktingstatus, med den motiveringeatt ryska staten officiellt inte stöder och sanktionerar förföljelse, där sådanbevisligen förekommit, utan att sådan beror på allmän laglöshet. Enligt mo-tionären har dock den ryska antisemitismen antagit sådanaformer och proportioner att den nu kan sägas vara en del av statsapparatenshållning. Den ryska duman har exempelvis inte kunnat enas om att ta avståndfrån antisemitiska uttalanden av några ledamöter i duman. Mot denna bak-grund bör enligt motionären ryska judar enbart på den grunden att de är judarbeviljas asyl i Sverige.Utskottets bedömningUtskottet har i samband med beredningen av detta ärende erhållit informa-tion om judarnas situation, inte bara i utan även i ochVitryssland. Informationen har getts av , i . Av informationen framgår bl.a. föl-jande. , och andra länder i det forna , har historisktsett alltid varit präglat av en stark antisemitism. Längre tillbaka förekom detofta att ryska ledare stod i spetsen för de svåra pogromer som judarna mångagånger utsattes för. Det finns också paramilitära organisationer mednazistiska ideal som utsätter judar, men även andra etniska grupper för svåraövergrepp.Enligt Judiska församlingen har våldet brutaliserats och särskilt sedanhösten 1998 har antisemitismen ökat starkt och det begås alltfler övergreppmot judar. som är av uppfattning-en att de allmänna förhållandena i inte är sådana att ryska judargenerellt sett har skäl för asyl och har skyddsbehov. Antisemitism finns menär inte sanktionerad av myndigheterna. Samhället är dock mer eller mindre iupplösning och myndigheterna fungerar inte.Socialförsäkringsutskottet kan notera att en liknande bild av situationen iområdet redovisats av utrikesutskottet i det av godkändabetänkande /2000:UU11. menar att antisemitiska stäm-ningar har viss utbredning i och även i andra av de f.d. sovjetre-publikerna. Det finns exempel på hur rättsvårdande organ i eftersattsin plikt att ingripa mot diskriminering, vilket ofta kan förklaras med atträttssystemet alltjämt överlag är svagt utvecklat. En huvudambition vid Sve-riges samarbete med bl.a. är att stärka uppbyggnaden av rättsvä-sendet och de demokratiska institutionerna så att de uppfyller de krav somställs av och asylsökande från har varit ca 230 personer under såväl1997 som 1998. märktes en tydlig ökning av antalet ochunder 1999 har 449 ryssar sökt asyl i . Någon statistik över antaletasylsökande judar finns inte men en uppskattning är att av deryska asylsökandena är judar. Andelen ansökningar som avslås har däremotinte ökat.Vid handläggningen av en asylansökan utgår man från sökandens uppgifterom de förefaller sannolika. I ganska många fall har man också funnit att denasylsökande haft en välgrundad fruktan för förföljelse. Det förhållande attUtlänningsnämnden bifallit ansökningar i betydligt större omfattning änInvandrarverket berodde enligt myndigheterna på att de gjort olika bedöm-ningar i de individuella ärendena, t.ex. om en enstaka händelse skulle ansesså allvarlig att den var att anse som förföljelse, om det som hänt hade sam-band med den judiska etniciteten respektive om en enstaka händelse ingått ien kedja av händelser och därmed inneburit förföljelse. I en del fall har denskilda bedömningen också avsett om sökanden inte fått skydd av myndighe-terna. När Invandrarverket noterade att flera av verketsbeslut ändrades av vidtogs åtgärder för att anpassa till-lämpningen till denna praxis.I enlighet med vad såväl som Utlänningsnämndenredovisat vid utfrågningen måste således en bedömning avskyddsbehovet göras i varje enskilt fall. har ocksåvidtagit åtgärder för att anpassa tillämpningen till Utlänningsnämndensbeslut. Med anledning härav anser utskottet att motion Sf610 inte börföranleda något uttalande från sida, varför motionenavstyrks.Uppehållstillstånd för anhörigaGällande ordningI 2 kap. 4 § utlänningslagen regleras i vilka fall uppehållstillstånd får ges tandra personer än skyddsbehövande. Genom ändringarna i utlänningslagenpreciserades familje- och anhörigbegreppen i lagen. kunde ocksåuppehållstillstånd enligt praxis beviljas en utlänning som av politisk-humanitära skäl ansågs ha rätt att bosätta sig här i landet. Genom de nyaskyddsregler som infördes för andra skyddsbehövande änflyktingar avses med humanitära skäl främst renodlat humanitära skäl.Enligt nu gällande bestämmelser får uppehållstillstånd beviljas make, ma-ka eller sambo och ogifta barn till någon som är bosatt i fått uppehållstillstånd för bosättning här. Vidare får uppehållstillståndges till andra nära anhöriga som ingått i samma hushåll som en sådan person.Homosexuella förhållanden likställs med heterosexuella. Det finns också enmöjlighet att bevilja uppehållstillstånd till en utlänning som annars har sär-skild anknytning till . Det kan i sådana fall exempelvis röra sig om enperson som inte tidigare är gift eller sambo med någon här i landet och somskall komma hit för att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande ochsom enligt den praxis som rådde före beviljades uppe-hållstillstånd. Det kan också röra sig om en nära anhörig till en som fåttuppehållstillstånd som skyddsbehövande.Uppehållstillstånd kan också beviljas en utlänning som av humanitära skälbör få bosätta sig i eller en utlänning som har fått arbetstillstånd elsom har sin försörjning ordnad på annat sätt. Vid prövning av en ansökan omuppehållstillstånd enligt förevarande bestämmelser skall beaktas om utlän-ningen kan förväntas föra en hederlig vandel.Uppehållstillstånd i anknytningsfall skall utverkas före inresan till ,och en ansökan om uppehållstillstånd får som huvudprincip inte bifallas efterinresan. Uppehållstillstånd får dock beviljas efter inresan om det är uppen-bart att utlänningen skulle ha fått tillstånd om prövningen skett före inresan.Riksdagen har beslutat om vissa ändringar när det gäller bestämmel-serna om att uppehållstillstånd skall ha beviljats före inresa här i landet(prop. 1999/2000:43, bet. 1999/2000:SfU9, rskr. 1999/2000:159). Undantagskall kunna göras om utlänningen har stark anknytning till en i bosattperson och det skäligen inte kan krävas att utlänningen återvänder till ettannat land för att ge in ansökan där.MotionerI motion Sf611 av () begärs ett tillkännagivande om attdet bör tillsättas en utredning med uppgift att se över anhöriginvandringen.Utredningen bör enligt motionären ta sikte på äldre personer som vill förenasig med sina barn i . m.fl. (kd) begär i motion Sf639yrkande 5 att den s.k. sista länken-bestämmelsen återinförs och i yrkande 6begärs en utredning om anhöriginvandringen, speciellt med avseende på desvårigheter som möter äldre utländska personer som önskar få möjlighet att iSverige återförenas med sin barn och barnbarn.Helena och () begär i motion Sf4 yrkande 10 etttillkännagivande om reglerna för anhöriginvandring. De bestämmelser sominfördes fr.o.m. innebar enligt motionärerna en betydandeinskränkning av möjligheterna för anhöriga att få tillstånd att återförenasmed en person som fått uppehållstillstånd i Sverige.I motion Sf628 yrkande 9 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att en utvärdering av anhöriginvandringen sker omgå-ende. I motionen pekas på tillkännagivande enligt bet.1998/99:SfU5 vari begärdes en utvärdering av de regler i utlänningslagensom reglerar anhörigas invandring utanför kärnfamiljen och som trädde ikraft den 1 januari 1997.Margit m.fl. (m) anför i motion Sf616 att frågan om försörjnings-ansvar för anhöriga utanför kärnfamiljen bör bli föremål för utredning. Ensådan bör också studera frågan om sponsring, dvs. möjligheten för en enskildperson att mot löfte om att stå för en utlännings uppehälle ta emot honomeller henne i sitt hem. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om det anför-da.Utskottets ställningstagandeI sitt av godkända betänkande 1998/99:SfU5 anförde utskottet attdet bör göras en utvärdering av de bestämmelser i utlänningslagen som regle-rar anhörigas invandring utanför kärnfamiljen och som trädde i kraft den1 . I utvärderingen bör uppmärksammas speciellt udda och öm-mande fall liksom även sista länken-fall. Enligt vad utskottet erfarit pågårutarbetande av direktiv för en utredning om anhöriginvandring. I avvaktan pådet fortsatta arbetet anser utskottet att inte bör göra några uttalanden och avstyrker motionerna Sf4 yrkande 10, Sf611, Sf639 yrkandena 5 och6 och Sf628 yrkande 9.Enligt vad utskottet erfarit kommer frågan om försörjningsansvar för anhö-riga att närmare analyseras i den nämnda utredningen om anhöriginvandring-en.Enligt utskottet får det anförda anses tillgodose syftet med motion Sf616yrkande 3.Kostnaderna för asylpolitikenMotionSten () begär i motion Sf603 att regeringen redovisar de totalakostnaderna och intäkterna för asyl- och flyktingpolitiken fr.o.m. år 1985.Enligt motionären visar ett antal utförda attitydundersökningar att svenskafolket är kritiskt till den förda flyktingpolitiken, och många menar bl.a. attden är för dyr. Ett klarläggande av såväl kostnaderna som intäkterna av flyk-tingpolitiken skulle därför enligt motionären vara av värde.Utskottets bedömningUtskottet anförde med anledning av likalydande yrkanden i betänkandena1997/98:SfU9 och 1998/99:SfU5 att i en rapport till Expertgruppen för studi-er i offentlig ekonomi () av , biträdande professor i national-ekonomi, och , ekonomie doktor i nationalekonomi (Invand-ring, sysselsättning och ekonomiska effekter, Ds 1995:68), har frågor omkostnader för invandringen belysts. Utskottet fann inte anledning för riksda-gen att begära en redovisning för flyktingpolitikens kostnader och intäkterfr.o.m. år 1985.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker motion Sf603.Arbetstillstånd m.m.MotionerI motion Sf616 yrkande 2 av m.fl. (m) begärs förslag omökad möjlighet till uppehålls- och arbetstillstånd. Enligt motionärerna är detnuläget endast ett par hundra personer som beviljas arbets- och uppehållstill-stånd . En noggrann prövning av försörjningsmöjligheter och arbetser-bjudanden måste ske när en utländsk medborgare, utan att vara flykting ellerunionsmedborgare, ansöker om uppehållstillstånd.Göran () begär i motion Sf614 att beslutar om möj-lighet för universitet och högskolor att på delegation beviljatemporära uppehållstillstånd för studenter och forskare. En sådan reformvore enligt motionären angelägen för att undvika onödig byråkrati vid utbyteav forskare och studenter.Utskottets bedömningI och med att blev medlem i Europeiska unionen öppnades densvenska arbetsmarknaden för flera hundra miljoner människor. Beträffandearbetskraftsinvandring i övrigt anfördes i den migrationspolitiska propositio-nen bl.a. följande. Även om arbetskraftsinvandring i normalfallet inte börske, bör undantag kunna ske främst beträffande nyckelpositioner inom in-dustrin och näringslivet i övrigt. Det kan vara fråga om personer som behövsför kvalificerad forskning, produktutveckling eller introduktion av ny teknik.Undantag skall enligt propositionen också kunna göras inom det kulturellaområdet.Utskottet, som är medvetet om att frågan om arbetskraftsinvandring fram-deles sannolikt kommer att få förnyad aktualitet, anser dock att det för närva-rande saknas skäl för att göra några uttalanden härvidlag. Utskottetavstyrker motion Sf616 yrkande 2.I 2 kap. 7 § utlänningslagen föreskrivs att regeringen och, i den utsträck-ning regeringen föreskriver, får ge andra myndigheter rätt attbesluta om bl.a. uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Således har regeringenfått bemyndigande att besluta om i vilka fall delegation av beslu-tanderätt kan ske. Med hänvisning härtill anser utskottet att böravslå motion Sf614.ViseringGällande ordningEn utlänning som reser in i eller vistas i skall ha visering om inteutlänningen har uppehållstillstånd eller är medborgare i annat nordiskt land.Regeringen får föreskriva andra undantag från kravet på visering. Viseringinnebär tillstånd att resa in i och vistas i under viss ochges för högst tre månaders vistelse om inte annat följer avföreskrifter som regeringen meddelar. Visering får begränsas även i övrigtoch får förenas med de villkor som kan behövas.Regeringens föreskrifter om undantag från viseringsplikt m.m. finns i 2kap. Enligt 6 § får visering ges än tremånader, dock högst , om det föreligger särskilda skäl för det.Sveriges anslutning till EU har inneburit att fått införa viserings-krav för medborgare i ytterligare några stater. En svensk anslutning till dets.k. kommer att medföra att medborgare i fler staterkommer att bli viseringsskyldiga.MotionerUlla m.fl. (v) framhåller i motion Sf605 att möjligheten för perso-ner som fått uppehållstillstånd i på grund av flyktingskäl eller avhumanitära skäl att bjuda in nära släktingar på besök är av väsentlig betydel-se för den psykiska hälsan och välbefinnandet samt för möjligheterna till enframgångsrik integration i . Enligt motionärerna finns det mångaexempel på avslag av visumansökningar trots att mycket starka skäl talat förett beviljande. Man har lagt en orimlig bevisbörda på den sökande att detverkligen gällt ett besök och inte en möjlighet att komma in i landet för attdär ansöka om uppehållstillstånd. Regeringen bör därför uppdra åt den avise-rade utredningen för utvärdering av de nya bestämmelserna om anhörigin-vandring att undersöka tillämpning av bestämmelserna ombesöksvisering för anhöriga till personer med uppehållstillstånd i Sverigesamt ge utredningen i uppdrag att föreslå sådana ändringar i bestämmelsernaatt beviljande av sådana besöksviseringar underlättas så långt möjligt. Mo-tionärerna begär ett tillkännagivande om det anförda.I Sf4 yrkande 14 av och () begärs ett till-kännagivande om en mer generös viseringspolitik för släktbesök. Enligtmotionärerna är det vanligt att personer som fått uppehållstillstånd i Sverigefår uppleva att deras anhörigas ansökningar om visum avslås därför att detinte kan uteslutas att någon skulle komma att vilja stanna här efter inresa.Det gäller i vart fall ansökningar från vissa länder.Utskottets bedömningUtskottet har ovan under avsnittet Migrationspolitiken i EU-samarbetet be-träffande målen för den svenska viseringspolitiken hänvisat till det av riks-dagen godkända betänkandet Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv(bet. 1996/97:SfU5). Här kan tilläggas att regeringen i den migrationspolitis-ka propositionen (1996/97:25) anförde att det är av största vikt att kontaktermellan människor i olika länder underlättas, såväl i fråga om släktkontaktersom kommersiella och kulturella förbindelser på olika plan. Mot önskemåletom fri rörlighet måste emellertid ställas nödvändigheten av att upprätthålladen reglerade invandringen. Det torde därför varanödvändigt att ha kvar krav på visering i förhållande till ett stort antal ländViseringspolitiken är vidare i särskilt hög grad en del av vår invandringspo-litik där det är nödvändigt att politiken inte skiljer sig alltför mycket frånvåra grannländers. I propositionen redovisades också de åtaganden rörandevisering som medlemskap i respektive anslutning till Schengen-samarbetet medför. Regeringen påpekade också att viseringskrav endast imycket liten utsträckning torde hindra människor från att söka skydd. Där-emot kan det vara ett hinder för dem att söka asyl i just . Någon rättför en asylsökande att själv välja asylland finns dock inte. Om andra länderfår ta emot oproportionerligt många skyddsbehövande får detta lösas genominternationellt samarbete. När det gäller besök av släktingar och besök avkommersiella och kulturella skäl underströk regeringen vikten av att vise-ringskrav inte i onödan försvårar detta. Vidare erinrades om att det ankom-mer på att besluta bl.a. om riktlinjer för verketsbeslut i ärenden om visering och om att representanter för fem av riksdags-partierna ingår i styrelsen.Utskottet anser att dessa uttalanden och den möjlighet att förlänga vise-ringstiden till som införts tillgodoser motionerna. Med hänsynhärtill avstyrker utskottet motionerna Sf4 yrkande 14 och Sf605.ResedokumentGällande ordningEnligt 3 kap. 7 § utlänningslagen kan för flyktingar ochstatslösa utfärda en särskild legitimationshandling för resor utanför (resedokument) enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Ett resedoku-ment skall enligt 1 kap. 10 § utlänningsförordningen utfärdas ochfår, då det utfärdas, förses med anteckning om att innehavarens identitet inteär styrkt. Enligt 11 § får utfärda främlingspass för en utlän-ning som saknar handling som gäller som pass och saknar möjlighet att skaf-fa sådan handling.