bet · GN01NU18 · 2000-05-09 00:00:00 — Etkvardröjande statligt ägande kan utgöra en hämsko för , och risken ärstor att företagets värde på börsen kommer att påverkas negativt av det statli-ga ägandet - den s.k. politikerrabatten. Motionärerna menar att det statligaägandet nu bör minskas till som ett tydligt steg i riktning mot atthelt avveckla det statliga ägandet. I vilken takt försäljningen av det statligaaktieägandet bör ske måste bedömas med hänsynstagande till bl.a. utveck-lingen på aktiemarknaden, anser motionärerna. Därför föreslås regeringen,som nämnts, ges ett bemyndigande att - som ett första etappmål - inom 18månader avveckla det statliga majoritetsägandet och helt avveckladet statliga ägandet av . Motionärernas ambition är att skall bli enfolkaktie. För detta behövs inga särskilda rabatter men väl att privatpersonergaranteras en viss andel så att det inte enbart blir institutioner som utgörägare, anför motionärerna. Avslutningsvis sägs att de accepterar att regering-en får utnyttja den låneram, som etablerades för kostnader i samband medbörsintroduktion och försäljning av aktier i det planerade, nya bolaget , till kostnader för börsintroduktion av och försäljning av aktieri detta bolag samt att låneramen får utökas med 80 miljoner kronor.Övriga motionerUtskottet behandlar också i detta betänkande två motioner som väckts enligt3 kap. 15 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt,1999/2000:N21 (c) och 1999/2000:N20 (fp), och en motion från allmännamotionstiden, 1999/2000:T705 (fp).I den förstnämnda motionen, 1999/2000:N21 (c), med rubriken brutnafusionen , föreslås att skall bemyndiga rege- ringenatt, , sälja statens aktieinnehav i , att riksda- genskall anvisa av försäljningsintäkterna till utbyggnad avdigital infrastruktur i hela landet och att hos regeringen skallbegära förslag till närmare utformning av en sådan infrastruktur. Det statligaägandet av innebär bl.a. att bolaget har svårt att göra stora förvärv, dådet inte kan betala med egna aktier, säger motionärerna. De anser att det ärviktigt för Telias framtida utveckling att det finns en beredskap för nya möj-ligheter till såväl samarbete i nätverk som fusioner med andra företag, dåfusionen med spruckit. Mot denna bakgrund menar motionärerna att Teliabör privatiseras, varvid regeringen bör avgöra lämplig tidpunkt förförsäljningen. Ett eventuellt fortsatt statligt ansvar för delar av Teliasverk- samhet bör vara beroende av de beslut som fattas avseende framtida in-frastrukturinvesteringar, anser motionärerna. De menar att en börsintroduk-tion och försäljning av bör utformas så att Teliaaktien kan bli en s.k.folkaktie, med många små aktieägare. Även om säljs kvarstår statensgrundläggande ansvar för en fungerande infrastruktur i hela landet, ansermotionärerna. De menar att frågan om Telias ställning måste behandlas i ettsammanhang tillsammans med frågan om den framtida digitala infrastruktu- ren.Kostnaden för en heltäckande digital infrastruktur, inklusive s.k. aktivakomponenter, har i två underlagsmaterial till IT-infrastrukturutredningenuppskattats till ca , säger motionärerna. Utan de nämndaaktiva komponenterna uppskattar motionärerna kostnaden till ca 60 miljarderkronor, varigenom en mycket stor andel av befolkningen skulle omfattas. Av demedel som frigörs vid en försäljning av bör därför 60 miljarder kronoravsättas för utbyggnad av den digitala infrastrukturen, föreslås det. I motion1999/2000:N20 (fp) med rubriken mellan och Te- lenor föreslås attriksdagen skall uppdra åt och bemyndiga regeringen att ta upp förhandlingar omett uppbrytande av aktieägaravtalet vad gäller fusionen mellan ochTelenor (som var aktuell då motionen avlämnades). Folk- partiet har sedan långtid tillbaka drivit frågan om försäljning av statliga företag, mot bakgrund avideologiska och principiella skäl, sägs det. Fusio- nen mellan ochTelenor har på ett övertydligt sätt demonstrerat nack- delarna med ett statligtägande, anser motionärerna. De menar att tågord- ningen var helt fel och attTelia i stället först skulle ha börsnoterats och sta- ten avvecklat sitt ägandei bolaget. hade haft förutsättningar att bli en verklig folkaktie, sägermotionärerna. Ett fortsatt statligt ägande är inte ens motiverat enligt detraditionella argument som brukar anföras för statligt ägande, dvs. att det rörsig om ett tekniskt monopol, anför motionärerna. De konstaterar att det pådetta område, liksom på andra, har varit möjligt att särskilja frågor som haratt göra med nätet och de fasta anläggningarna från frågan om de tjänster somär kundens huvudintresse. På det sistnämnda om- rådet finns ingen roll längreför ett statligt monopol och därmed inte heller någon roll för staten somägare, sägs det.I den tredje motionen, 1999/2000:T705 (fp), begärs ett riksdagsuttalandeom försäljning av . har startat en egen cd-rom-produktion, egnaelektroniska tidningar och agerar på TV-marknaden, anför motionärerna. Demenar att detta är olämpligt för ett statligt företag som bakom sig har statenskreditvärdighet. Försäljningen av brådskar och bör ske på ett sätt sominte ger företaget monopol på det lokala nätet, anser motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterUpplysningar i ärendet har lämnats av näringsminister ochav koncernchefen , Telia.Avtalet om avveckling av samgåendet är, enligt uppgift frånNäringsdepartementet, under påskrift. Avtalet är gjort med förbehåll förStortingets godkännande.Näringsutskottet behandlar IT-propositionen i yttrande 1999/2000:NU5ytill trafikutskottet. fattar beslut rörande denna proposition i juni2000.I motion 1999/2000:N37 (s) berörs frågan om det statliga ägandet i andraeuropeiska telekommunikationsoperatörer. Utskottet har från Näringsdepar-tementet inhämtat uppgifter om det statliga ägandet i vissa europeiska tele-kommunikationsoperatörer enligt tabellen på nästa sida.BolagLandStatlig ägarandel, %Austria Telecom1Österrike100Belgacom1Belgien100British TelecommunicationsStorbritannien0Deutsche TelekomTyskland67EirecomIrland3France TélécomFrankrike62OTEGrekland51Portugal TelecomPortugal11SoneraFinland55SwisscomSchweiz66Telecom ItaliaItalien3TelefónicaSpanien0TeleDanmarkDanmark0TelenorNorge1001 Beslut om börsintroduktion har fattatsUtskottets ställningstagandeBörsintroduktion och minskat statligt ägande i , m.m.Sverige intar en ledande position på IT-området. I en nyligen publiceradundersökning av den internationella dataorganisationen () - Survey 2000 - jämfördes 55 länder avse-ende 23 variabler på IT-området, t.ex. pc-infrastruktur, social infrastruktur,Internetanvändning och utbildningsnivå. I denna jämförelse placerades Sve-rige först, följt av och . till informationstekni-kens andel av BNP har den näst högsta i världen efter Förenta stater-na, enligt uppgift i IT-propositionen.Telia är en av de ledande aktörerna på marknaderna för telekommunika-tionstjänster - såväl fasta som mobila, Internet och bredband. Telias fram-skjutna position sammanhänger bl.a. med ett nära samarbete med Telefonak-tiebolaget och andra FoU-intensiva IT-företag.För att skall kunna fortsätta att utvecklas på ett positivt sätt är detnödvändigt att får likvärdiga verksamhetsförutsättningar som konkur-renterna. Detta innebär bl.a. att bolaget bör ges möjlighet att verka på mark-naden genom att expandera, dra till sig externt kapital och förvärva andraföretag mot betalning i egna aktier. Staten bör därför minska sitt ägande iTelia och börsnotera bolaget. Utskottet tillstyrker sålunda att regeringen gesett bemyndigande att minska ägandet i Telia.I de här aktuella motionerna från företrädare för Moderata samlingspartiet,, förordas att regeringenskall bemyndigas att sälja hela . Enligt utskottets mening skulle dettavara olämpligt. Utskottet konstaterar att i flera av de europeiska telekommu-nikationsoperatörer som börsintroducerats har ett statligtmajoritetsägande behållits; det gäller telekommunikationsoperatörerna iTyskland, , , och . Utskottet anser att det ären fördel för att staten nu behåller ett majoritetsägande i bolaget. Ettsådant ägande kan fungera som en spärr mot den risk för fientliga uppköp somofta kan följa av förändringar i ägarstrukturen. Enligt uppgift pågår enutveckling bland de europeiska telekommunikationsoperatörerna, där olika bolagbildar nätverk, bl.a. för att avvärja fientliga uppköp. kan inteTelia delta i ett sådant nätverksbyggande, eftersom bolaget inte kan agera påmarknaden. Med ett minskat statligt ägande, i enlighet med rege- ringensförslag, kommer emellertid att ges möjlighet att delta på sam- ma villkorsom de andra europeiska telekommunikationsoperatörerna.I motion 1999/2000:N37 (s) begärs ett riksdagsuttalande om vikten av ettstatligt majoritetsägande i . Regeringens förslag innebär ett bemyndi-gande att minska det statliga ägandet till lägst , dvs. ett fortsattstatligt majoritetsägande i . Om en ytterligare minskning av ägandetskulle bli aktuell, måste regeringen återkomma till . Utskottet ser,som nämnts, klara fördelar med att staten nu behåller ettmajoritetsägande. Där- med får den nämnda motionen anses vara tillgodosedd.Förändringar av statens ägande i kan ske antingen genom att staten säljeraktier eller genom en nyemission. En kombination kan också vara möjlig.Regeringen anger i propositionen, som nämnts, att den har för avsikt attgenomföra en börsintroduktion, eventuellt kombinerad med en nyemis- sion, undervåren 2000, om marknadsmässiga förutsättningar föreligger. Utskottet har ingetatt erinra mot detta. Tidpunkt, omfattning och formerna för en börsintroduktionbör självfallet väljas så att bästa utdelning erhålls för staten, dvs. svenskafolket.Regeringen meddelar också sin avsikt att Teliaaktien skall få ställning somen folkaktie. Detta kan åstadkommas genom att storleken på de aktiepostersom erbjuds den svenska allmänheten avpassas så att det blir möjligt förmånga privatpersoner att köpa Teliaaktier. Utskottet anser, i likhet med rege-ringen men till skillnad från vad som förespråkas i en av de här aktuellamotionerna - 1999/2000:N36 (m), att rabatter till privatpersoner inte skallges. Det skulle innebära en statlig subvention till de personer som har eko-nomisk möjlighet att köpa Teliaaktier, på bekostnad av dem som saknar ensådan möjlighet.I den nyssnämnda motionen berörs också frågan om behovet av klargöran-de av det statliga regelverket inom teleområdet. Utskottet konstaterar attdetta är en fråga som egentligen inte hör samman med det här aktuella ären-det om börsintroduktion av . I sammanhanget kan dock noteras att rege-ringens - och utskottets - inställning är att accessnätet skall öppnas för kon-kurrens.Regeringen begär också, som nämnts, bemyndigande att ut-nyttja den låneram som etablerades för kostnader i samband med börsintro-duktion och försäljningen av aktier i för kostnader för börsin-troduktion av och försäljning av aktier i bolaget samt att utöka lånera-men med till . Utskottet har inget attinvända mot detta.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motio-nerna 1999/2000:N37 (s), 1999/2000:N36 (m), 1999/2000:N32 (m),1999/2000:N35 (kd), 1999/2000:N33 (c), 1999/2000:N21 (c), 1999/2000:N34 (fp), 1999/2000:N20 (fp) och 1999/2000:T705 (fp) i berörda delar.Finansiering av digital infrastrukturFrågan om utbyggnad av en digital infrastruktur och finansieringen av ensådan med medel från en försäljning av tas upp i motionerna1999/2000:N21 (c) och 1999/2000:N33 (c). Utskottet konstaterar att rege-ringen med den här aktuella propositionen har lagt fram IT-propositionen i vilken föreslås mål, inriktning och prioritering av områdenför IT-politiken. justerar ett yttrande till trafkutskottet över den sistnämnda propositionen jämte motioner (yttr.1999/2000:NU5y). Därmed går utskottet här inte närmare in på frågan omden digitala infrastrukturen, utan avstyrker de båda nyssnämnda motionerna iberörda delar. beträffande börsintroduktion och minskat statligt ägande i TeliaAB, m.m.att med bifall till proposition 1999/2000:84 och med avslagpå motionerna 1999/2000:T705 yrkande 9, 1999/2000:N20,1999/2000:N21 yrkande 1, 1999/2000:N32, 1999/2000:N33 yrkande-na 1 och 2, 1999/2000:N34, 1999/2000:N35, 1999/2000:N36 och1999/2000:N37dels bemyndigar regeringen att minska statens ägande i tilllägst av samtliga aktier,dels bemyndigar regeringen att utnyttja de medel som inte utnyttjatsför kostnader i samband med den planerade börsintroduktionen avTelia-Telenor för kostnader i samband med den planerade börsintro-duktionen av ,dels godkänner vad regeringen föreslår om en utökad låneram med80 för statens kostnader i detta sammanhang,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande finansiering av digital infrastrukturatt avslår motionerna 1999/2000:N21 yrkandena 2 och 3och 1999/2000:N33 yrkande 3.res. 2 (m, kd, fp) - motiv.res. 3 (c)den 9 maj 2000På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), (),(), (), (), KarinFalkmer (m), (), (), (), (), (), (), IngegerdSaarinen (mp), (), (), ()och (). Börsintroduktion och minskat statlig ägande i AB,m.m. (mom. 1)Per (), (), (), (), (), (), () och EvaFlyborg (fp) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om börsintroduktion ochminskat statligt ägande i , m.m. bort ha följande lydelse:Sverige intar en ledande position på IT-området. I en nyligen publiceradundersökning av den internationella dataorganisationen () - Survey 2000 - jämfördes 55 länder avse-ende 23 variabler på IT-området, t.ex. pc-infrastruktur, social infrastruktur,Internetanvändning och utbildningsnivå. I denna jämförelse tog ,på andra platsen, första platsen från . Sverigehar en hög IT-penetration när det gäller bl.a. andel av befolkningen medtillgång till PC (), andel med tillgång till Internet () och andel somanvänder mobiltelefoner i arbetet eller privat (). Det finns flera skäl tildetta; tidiga avreglering av telemarknaden, som genomfördes underden borgerliga regeringstiden , i kombination med akti-vitet på standardiseringsområdet (t.ex. NMT, GSM och WAP) har gjort densvenska marknaden till ett föredöme och har medfört att den ofta använtssom testmarknad.Utskottet delar den syn på statligt ägande av företag i allmänhet och avTelia i synnerhet som redovisas i motionerna 1999/2000:N36 (m),1999/2000:N32 (m), 1999/2000:N35 (kd), 1999/2000:N33 (c), 1999/2000:N21 (c), 1999/2000:N34 (fp), 1999/2000:N20 (fp) och 1999/2000:T705 (fp).Statens främsta näringspolitiska uppgift är sålunda att ange ramar och regel-system för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa betingelser förlångsiktig tillväxt. Om staten uppträder som ägare och som utfor-mare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet uppstår en radproblem, bland vilka följande kan nämnas: risk för konkurrenssnedvridning, riskför inoptimala investeringsbeslut samt svårigheter att tillföra kapital tillföretag som behöver kapital för expansion. Grundprincipen måste, enligtutskottets mening, vara att konkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas i privatregi.När det gäller det statliga ägandet av anser utskottet - i likhet medvad som anförs i de nyssnämnda motionerna - att försäljningen av statensaktier borde ha inletts . diskuterade ocksåbörjan av detta år möjligheten att då ge regeringen bemyndigande att säljastatens aktier i . Företrädarna för Moderata samlingspartiet, Kristdemo-kraterna, och väckte nämligen i december 1999frågan om ett initiativ av utskottet, med innebörd att skulle geregeringen fullmakt att sälja . Företrädarna för Socialdemokraterna,avvisade dock detta förslag, varefter företrä-darna för de övriga fyra partierna reserverade sig mot beslutet och menadeatt utskottet borde ha tagit ett sådant initiativ. Om regeringen då hade gettsden föreslagna fullmakten hade nästan vunnits.Telia är en av de ledande aktörerna på marknaderna för telekommunika-tionstjänster - såväl fasta som mobila, Internet och bredband. Telias fram-skjutna position sammanhänger bl.a. med ett nära samarbete med Telefonak-tiebolaget och andra . För att skallkunna fortsätta att utvecklas på ett positivt sätt är det nödvändigt att enprivatisering inleds. bör statsmakterna klargöra attprivatiseringen inte skall innebära ett fortsatt statligt majoritetsägande,utan att det statliga ägandet skall minskas till så snartmarknadsförut- sättningarna medger det. Vidare bör klargöras att avsiktendärefter är att möjligt sälja hela . Ett kvardröjande statligtägande kan utgöra en hämsko för , och risken är stor att företagets värdepå börsen kom- mer att påverkas negativt av det statliga ägandet - en s.k.politikerrabatt kan komma att uppstå. bör således ge regeringen ettbemyndigande att helt avveckla statens ägande i Telia.Utskottet vill erinra om det stora misslyckande som regeringens vilja attslå samman och innebar. Genom den spruckna affären harmångmiljardbelopp förspillts genom förlorade kunder, förlorade affärer ochmisslyckat fusionsarbete. Relationerna mellan och har liditskada, förtroendekapital har förstörts och smittoeffekterna till andra områdenär betydande. Sammantaget är Telia-Telenor-affären ett praktexempel påvarför statliga företag bör privatiseras.Genom en privatisering av kommer bolaget bl.a. att ges möjlighet attverka på marknaden genom att expandera, dra till sig externt kapital ochförvärva andra företag mot betalning i egna aktier. Förändringar av statensägande kan ske antingen genom att staten säljer aktier eller genom en ny-emission. En kombination kan också vara möjlig. Tidpunkt, omfattning ochformerna för en börsintroduktion bör självfallet väljas så att bästa utdelningerhålls för staten, dvs. svenska folket.Det är, enligt utskottets mening, viktigt att Teliaaktien får ställning som enfolkaktie. Detta kan lämpligen åstadkommas genom att storleken på de ak-tieposter som erbjuds den svenska allmänheten avpassas, så att det blir möj-ligt för många privatpersoner att köpa Teliaaktier.Utskottet vill också något beröra behovet av att klar-göra det statliga regelverket inom teleområdet, vilket tas upp i en av de häraktuella motionerna. Det gäller reformer avseende mobiltelefonin - s.k.tredjepartsaccess till de berörda näten (s.k. local loop unbundling, LLUB),s.k. nationell roaming (gemensam täckning av hela landet av licenshavarna),nummerportabilitet och fördelningen av den tredje generationens mobilteleli-censer (UMTS) - samt klargörande av konkurrensrätten för samtliga access-former för data och teletrafik. Här bör regeringen vidtaåtgärder.Regeringen begär, som nämnts, bemyndigande att utnyttja denlåneram som etablerades för kostnader i samband med börsintroduktion ochförsäljningen av aktier i för kostnader för börsintroduktion avTelia och försäljning av aktier i bolaget samt att utöka låneramen med 80miljoner kronor till . Utskottet har inget att erinra motdetta.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i de sistnämnda delarna,medan bemyndigandet att minska statens ägande i föreslås få den ut-formning som utskottet redovisat. Motionerna 1999/2000:N36 (m), 1999/2000:N32(m), 1999/2000:N35 (kd), 1999/2000:N33 (c), 1999/2000: N21 (c), 1999/2000:N34(fp), 1999/2000:N20 (fp) och 1999/2000:T705 (fp) blir därmed i saktillgodosedda i berörda delar. Motion 1999/2000:N37 (s), i vilken efterfrågasett riksdagsuttalande om vikten av ett fortsatt statligt majo- ritetsägande iTelia, avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande börsintroduktion och minskat statligt ägande i TeliaAB, m.m.att med bifall till proposition 1999/2000:84 momenten 2och 3, med anledning av proposition 1999/2000:84 moment 1, med bi-fall till motionerna 1999/2000:T705 yrkande 9, 1999/2000:N21 yr-kande 1, 1999/2000:N32, 1999/2000:N33 yrkande 2, 1999/2000:N35och 1999/2000:N36, med anledning av motionerna 1999/2000:N33yrkande 1 och 1999/2000:N34 och med avslag på motionerna1999/2000:N20 och 1999/2000:N37dels bemyndigar regeringen att minska statens ägande i ienlighet med vad utskottet anfört,dels bemyndigar regeringen att utnyttja de medel som inte utnyttjatsför kostnader i samband med den planerade börsintroduktionen avTelia-Telenor för kostnader i samband med den planerade börsintro-duktionen av ,dels godkänner vad regeringen föreslår om en utökad låneram med80 för statens kostnader i detta sammanhang.2. Finansiering av digital infrastruktur (mom. 2, motiveringen) Per (), (), (), (), (), () och () anser att utskottetsställningstagande i avsnittet om finansiering av digital infrastruktur bort haföljande lydelse:Frågan om utbyggnad av en digital infrastruktur och finansieringen av en sådanmed medel från en försäljning av tas upp i motionerna 1999/2000:N21 (c)och 1999/2000:N33 (c). Utskottet konstaterar att rege- ringen med denhär aktuella propositionen har lagt fram IT- propositionen i vilken föreslåsmål, inriktning och prioritering av områden för IT-politiken. I motioner (m;kd; fp) har företrädare för respektive partier redovisat sina ståndpunkter närdet gäller den framtida IT-politiken. Nä- ringsutskottet justerarar ett yttrande till trafikutskottet över den sistnämnda propositionen jämtemotioner (yttr. 1999/2000:NU5y). Därmed går utskottet här inte närmare in påfrågan om den digitala infrastrukturen, utan avstyrker de båda nyssnämndamotionerna i berörda delar.3. Finansiering av digital infrastruktur (mom. 2)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om finansiering av digitalinfrastruktur bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i likhet med vad som anförs i motionerna 1999/2000:N33(c) och 1999/2000:N21 (c) - att staten bör ta ansvar för utbyggnad av endigital infrastruktur. Tillgången till en fast infrastruktur för telefoni ochdatakommunikation på lika villkor i hela landet måste, enligt utskottets me-ning, vara ett statligt ansvar. Utbyggnaden av den digitala infrastrukturen börutformas på det sätt som redovisas i motion 1999/2000:T703 (c).Kostnaden för en utbyggnad av den digitala infrastrukturen har beräknatstill . Utskottet anser att dessa medel bör tas från de medelsom erhålls vid försäljning av . Resterande medel från försäljningen böranvändas för avbetalning på statsskulden.Riksdagen bör sålunda anmoda regeringen dels att ta fram ett förslag tillutbyggnad av en digital infrastruktur, dels att finansiera denna utbyggnadmed från försäljningen av . Med detta tillstyrkerutskottet motionerna 1999/2000:N33 (c) och 1999/2000:N21 (c) i berördadelar.Utskottet konstaterar att regeringen med den här aktuella propo-sitionen har lagt fram IT-propositionen i vilken föreslås mål, inriktning ochprioritering av områden för IT-politiken. Den nyssnämnda motionen1999/2000:T703 (c) behandlas i det sammanhanget. justera-rar ett yttrande till trafikutskottet över propositionen jämte mo-tioner (yttr. 1999/2000:NU5y).dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande finansiering av digital infrastrukturatt med bifall till motionerna 1999/2000:N21 yrkandena 2och 3 och 1999/2000:N33 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeBörsintroduktion och minskat statligt ägande i , m.m.(mom. 1)Per , , och (alla m) anför:Vi vill peka på att ett sätt att uppnå målet att skall bli en folkaktiekan vara att vid försäljningen ge en mindre rabatt. Det kan skapa en avsevärtstörre efterfrågan - mer än dubbelt så stor enligt erfarenheter gjorde vidtidigare privatiseringar av och - och därmedmöjlighet att sälja en stor post aktier till ett bra pris. En rabatt kan bidratill att en bred, svensk allmänhet får möjlighet att köpa Teliaaktier.