bet · GO01FiU3 · 2000-11-30 00:00:00 — Syftet med detta anslag är att skapa möjligheter att irekonstruktivt syfte tillfälligt bistå kommuner och landsting som pågrund av speciella omständigheter kan hamna i en särskilt svårekonomisk situation. En del av detta bidrag disponeras avBostadsdelegationen. Till detta kommer ett mindre bidrag till Rådetför redovisning (anslag 91:4, tidigare A4).Till anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landstingföreslås anvisa ett ramanslag på 78 105,5 miljoner kronor.Syftet med bidraget är att utgöra ett allmänt finansiellt stöd tillverksamhet i kommuner och landsting. Bidraget skall dessutom vara ettinstrument för att genomföra ekonomiska regleringar mellan staten ochkommuner respektive landsting. Anslaget fördelas i relation tillkommunens eller invånarantal. En mindre del av bidragetfördelas dessutom utifrån åldersbaserade kriterier.Regeringen föreslår att det generella statsbidraget höjs med 2001, varav avser den nationellahandlingsplanen för hälso- och sjukvården.Regeringens förslag till begränsad avdragsrätt för den allmänna pen-sionsavgiften ökar kommunsektorns skatteinkomster med 5 miljarderkronor och förändringarna av grundavdraget minskar kommunsektornsskatteinkomster med ca . Dessa förändringar reglerasgenom en sänkning av det generella statsbidraget med ca 3 miljarderkronor.Vid beräkningen av utgiftsramen har hänsyn också tagits till de regle-ringar som föreslås till följd av finansieringsprincipen. Regeringenföreslår en utökning av den garanterade undervisningstiden igymnasieskolan samt att hemkommunens ersättning för elever ispecialskolan skall höjs . Det generellastatsbidraget höjs med som kompensation förkommunernas ökade kostnader. föreslås i proposition2000/01:5 att staten till en del övertar kostnadsansvaret förfunktionshindrade som är eller äldre. Kommunernas kostnaderminskar därmed med och det generella statsbidragetsänks i motsvarande mån. Sammantaget innebär regleringarna enligtfinansieringsprincipen att det generella statsbidraget 2001 minskasmed 57 miljoner kronor.Till anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting föreslår regeringen att skall anvisa ett reserva-tionsanslag på 2 . Syftet med anslaget är attskapa möjligheter att i rekonstruktivt syfte tillfälligt biståkommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter kanhamna i en särskilt svår ekonomisk situation. Regeringen bedömer attbidraget engångsvis bör höjas med under 2001.Bostadsdelegationens medelsbehov för de ärenden som återstårbedöms till . Medlen skall främst användas tillavlösen av borgensåtaganden för lån till bostadsrättsföreningar.Ett omställningsbidrag till landsting med befolkningsminskning kommeratt utgå och 2002 (prop. 1999/2000:115, bet. 2000/01:FiU9) ochfinansieras med medel från detta anslag. Omställningsbidraget uppgårtill per år.Med anledning av det beslutade bidraget för kommuner med högakostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och servicetill vissa funktionshindrade, LSS (prop. 1999/2000:115, bet.2000/01:FiU9), föreslår regeringen att vardera2001 och 2002 förs över från det generella statsbidraget till dettaanslag. För särskilt kostnadskrävande insatser enligt LSS införsvidare ett särskilt statsbidrag 2001 och 2002 som kommuner kan ansökaom. Det särskilda bidraget beräknas uppgå till perår.Till de medel som står till regeringens förfogande på anslagetSärskilda insatser i vissa kommuner och landsting kommer 699 miljonerkronor genom att staten, efter utnyttjande av sin köpoption, har såltaktierna i till . En del avfastighetsbeståndet i det av holdingbolaget ägda bostadsföretagetHaninge kommer att säljas, varvid ytterligare medel kommeratt kunna återvinnas.Till anslaget 91:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner ochlandsting föreslår regeringen att skall anvisa ettobetecknat anslag på 19 . Syftet med det statligautjämningssystemet för kommuner och landsting är att åstadkommalikvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektivelandsting att bedriva sin verksamhet oavsett strukturellaförhållanden. Utjämningssystemet består av inkomstutjämning ochkostnadsutjämning. Utjämningsbidraget utjämnar för såväl skillnader iskattekraft som för strukturella kostnadsskillnader mellan kommunerrespektive landsting. Bidraget lämnas till kommuner respektivelandsting med en skattekraft som är lägre än genomsnittet för riketoch till kommuner respektive landsting med ogynnsam kostnadsstruktur.Anslaget för utjämningsbidrag motsvarar summan av samtliga bidrag somkommuner och landsting får i både inkomst- och kostnadsutjämningen. Bi-draget motsvaras av avgifter på statsbudgetens inkomstsida frånkommuner och landsting med en mera gynnsam inkomst- ochkostnadsstruktur. Inkomst- och kostnadsutjämningen är statsfinansielltneutral, eftersom summan av bidrag och avgifter är lika stora.Till anslaget 91:4 Bidrag till Rådet för redovisning föreslårregeringen att skall anvisa ett obetecknat anslag på 0,7miljoner kronor. Syftet med bidraget är att vara ett ekonomiskt stödtill Rådet för redovisning, som är en ideell förening förnormbildning i redovisningsfrågor för kommuner och landsting.Medlemmar i rådet är staten, ochLandstingsförbundet.MotionernaFör utgiftsområde 25 innebär förslagen i motion Fi208 av Bo Lundgrenm.fl. (m) ökade utgifter på 45 281,8 miljoner kronor.Motionen innehåller dock inga yrkanden som behandlas i detta avsnitt.Moderata samlingspartiets förslag till ram behandlades samlat ibetänkande 2000/01:FiU1. Bortser man från effekterna av attmotionärerna kompenserar kommunerna för skattebortfall genom ökadebidrag, föreslås att anslaget 91:1 Generellt statsbidrag till kommuneroch landsting minskas med och att anslaget 91:2Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskasmed hela anslagsbeloppet dvs. eftersommotionärerna avvisar den s.k. kommunakuten.I motion 2000/01:Fi617 av Per m.fl. (kd) anförs att det ärriktigt att stärka den kommunala självstyrelsen och förbättraplaneringsförutsättningarna genom att på kort sikt öka de generellastatsbidragen (yrkande 1). Bakgrunden är enligt motionärerna attsaneringspolitiken har varit särskilt tung för kommunsektorn. Tillföljd av successivt ökade allmänna egenavgifter minskadekommunernas skatteintäkter med drygt 18 miljarder, eftersomegenavgifterna är avdragsgilla. Till detta kom statliga reformer omökat kommunalt ansvarstagande, som inte finansierades av staten enligtfinansieringsprincipen. Kommuner och landsting mötte således långtstörre besparingskrav än vad som enbart skulle ha blivit följden avden svaga utvecklingen av skatteintäkterna. Motionärerna understrykeratt också föreslagit en rad andra åtgärder som fårekonomiska konsekvenser för kommunsektorn och som bör regleras enligtfinansieringsprincipen. Förslagen leder till ett inkomstbortfall 2001för kommunsektorn med varför statsbidraget höjsmed samma belopp. Utöver detta föreslår motionärerna ettresurstillskott med så att ramen förutgiftsområdet totalt föreslås höjas med (yrkande 8).I motion 2000/01:Fi210 av m.fl. (c) föreslås en satsning på1 000 miljoner till skolan . Pengarna läggs på anslaget 91:1Generellt statsbidrag till kommuner och landsting och tilldelas alltsåkommunerna utan att detaljreglera medlens användning.Anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting bör avvecklas enligt motionärerna, och de medel som avsattsbör i stället omfördelas till anslaget 91:1 Generellt statsbidrag tillkommuner och landsting.Utöver dessa omfördelningar och satsningar som påverkar anslaget 91:1Generellt bidrag till kommuner och landsting föreslår motionärernareformer som påverkar kommunernas inkomster och därför regleras motstatsbidraget till kommunerna i enlighet med finansieringsprincipen.Nettoeffekten av dessa förslag är en ekonomisk förstärkning förkommunerna på motsvarande . Anslaget 91:1 föreslåsdärför minskas med samma belopp.Sammantaget föreslår liberalerna i motion 2000/01:Fi211 avLars m.fl. (fp) en minskning av utgifterna på utgiftsområde25 med (yrkande 10). Nivån på degenerella statsbidragen föreslås minskas med 1 840 miljoner kronortill följd av att man förespråkar att kostnaderna förassistansersättningen överförs till staten. Motionärerna avvisar dens.k. kommunakuten och föreslår att ett särskilt anslag på 90 miljonerkronor för insatser mot hiv/aids i storstäderna inrättas. Anslaget91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landstingföreslås därför minskas med 1 976 miljoner kronor.Regeringens och motionärernas förslag inom utgiftsområde 25sammanfattas i nedanstående tabell.25 Allmänna bidrag tillkommunerBelopp i 1 000-tal kronorAnslagRege-ringensförslagmkdcfp911Generellt statsbidragtill kommuner och lands-ting78 105500-4 000000+5 376000+2 835200-1 840000912Bidrag till särskildainsatser i vissa kommu-ner och landsting2 066200-2 066200-2 066200-1 976200913Statligt utjämningsbi-drag till kommuner ochlandsting19 190233914Bidrag till Rådet förkommunal redovisning700Övriga neutraliseringar0+51 348000Summa för utgiftsområde 362633+45 281800+5 376000+769 000-3 816200Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill understryka det som i propositionen sägs om att denförda ekonomiska politiken i hög grad bidragit till att det under desenaste åren varit möjligt att tillföra kommuner och landstingbetydande ökningar av statsbidragen. Beslutade och föreslagnatillskott innebär således - i förhållande till nivå - enökning av resurserna med 2001. har ocksåbeslutat att den skuld på som kommunerna hartill staten inom kommunkontosystemet skall avskrivas (bet.2000/01:FiU11). Utskottet kan konstatera att utvecklingen av denkommunala ekonomin är starkt beroende av den samhällsekonomiskautvecklingen liksom av det statsfinansiella läget. I samband med denkraftfulla saneringen av de offentliga finanserna har en varaktigt låginflation och låga räntor etablerats. Detta har i sin tur befrämjattillväxten inom den privata sektorn. Med den kraftiga tillväxten harockså kommunsektorns ekonomi förbättrats genom en väsentlig förstärk-ning av skatteunderlaget.I motionerna från Moderata samlingspartiet, och Folk-partiet liberalerna framhåller motionärerna tillväxtens och sysselsätt-ningsutvecklingens stora betydelse för kommunernas och landstingens in-komster. Som utskottet ovan berört är detta samband i och för siguppenbart eftersom huvuddelen av kommunsektorns inkomster kommer frånkommunalskatten och denna i princip helt baseras på en beskattning avhushållens arbetsinkomster. I sin bedömning av den kommunala ekonominsutveckling anger regeringen att den ökning avskatteinkomsterna som följer av den förbättrade ekonomiskautvecklingen samt de ökade statsbidragen ger utrymme för en ökning avde kommunala konsumtionsutgifterna med i genomsnitt cirka en procentper år . Denna utveckling är mycket välkommen ochillustrerar enligt utskottet väl tillväxtens betydelse för denkommunala ekonomin.Genom att skatteinkomsterna utvecklas på ett positivt sätt finnsenligt utskottet bättre allmänna förutsättningar för kommuner ochlandsting att klara balanskravet och fortsätta atttillgodose angelägna behov inom i första hand områdena skola, vård ochomsorg. Ett resurstillskott på tillförs för att förbättra primärvård, psykiatri ochäldreomsorg. Regeringen har presenterat en nationellhandlingsplan för hur resurstillskottet skall användas för attförbättra kvalitet och tillgänglighet för hälso- och sjukvården.Huvuddelen av dessa medel kommer att tillföras kommuner och landstingvia det generella statsbidraget. uppgår tillskottet till950 . Regeringen gör också en satsning på skolan genomett riktat bidrag som successivt ökar för att uppgå till 5 miljarderkronor . skall bidraget infogas i det generellastatsbidraget. Avsikten med bidraget är att förbättra skolansförutsättningar att höja resultatet i förhållande till de mål somuttrycks i läroplaner och kursplaner genom att tillföra mer personal.Moderata samlingspartiet föreslår i sitt budgetalternativ mycket omfat-tande skattesänkningar som till största delen direkt påverkar dekommunala skatteinkomsterna. Moderata samlingspartiet kompenserarkommunerna för skattebortfallet genom att utgifterna inomutgiftsområde 25 höjs med . Den sammantagnaökningen av bidragen till kommunerna uppgår emellertid till drygt 45miljarder kronor eftersom Moderata samlingspartiet föreslår dels attdet generella statsbidraget sänks med , dels attanslaget för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting på ca 2miljarder kronor tas bort. Utskottet noterar att den sammantagnaeffekten av de moderata förslagen således blir minskade resurser förkommuner och landsting. Enligt utskottets uppfattning skulleskattesänkningar enligt den moderata modellen dessutom innebärafördelningspolitiska effekter som är oacceptabla, varför de avvisas avutskottet.Även i budgetalternativ föreslås skattesänkningarsom påverkar de kommunala skatteinkomsterna med betydande belopp.Genom en förändring av grundavdraget kan de kommunala inkomsternaberäknas minska med ca 2001. För detta och andraliknande bortfall skall kommuner och landsting enligt motionärernakompenseras fullt ut genom att lika stora belopp tillgodoräknas demfrån inkomsttitel Fysiska personers inkomstskatt. Även iCenterpartiets och liberalernas motioner föreslåsskattesänkningar som innebär att kommunerna tappar mycket storabelopp. Kommunerna skall enligt motionärerna helt kompenseras fördetta men kompensationen föreslås göras genom nettoredovisning påinkomsttitel Fysiska personers inkomstskatt. En sådan redovisninginnebär dels att inkomsttiteln skulle uppvisa stora och varaktigaminus, dels att kommunsektorn tillförs medel utan att dessa behövergenomgå den vanliga budgetbehandlingen i regering och riksdag, delsatt statsbudgeten blir mer svårgenomtränglig. Det senare illustrerasinte minst av att jämförelser mellan oppositionspartiernasbudgetförslag lätt blir missvisande. Om alla oppositionspartierredovisat på samma sätt som Moderata samlingspartiet, dvs. i enlighetmed budgetlagens principer, skulle resultatet i stället bli att allaföreslår betydligt högre anslag till kommunerna än regeringen.Redovisat på detta sätt föreslår en ökning med 42,5miljarder kronor, och Folkpartietliberalerna mer än regeringen. Även om en sådanredovisning är enhetlig för alla partierna ger den ändå en svårtolkadbild av partiernas politik gentemot kommunsektorn. De ökade anslagenär i huvudsak en spegling av i vilken utsträckning partiernas olikaskatteförslag måste uppvägas av bidrag till kommunerna somkompensation för skattebortfallet. Samtliga oppositionspartier ställersig bakom den s.k. finansieringsprincipen. Förslag i motionerna sompåverkar den kommunala verksamheten neutraliseras genom förändringarav statsbidragen. En mer rättvisande bild av partiernas föreslag tillresurstilldelning till kommunsektorn ges i stället om alla neutralise-ringar rensas bort. Då framträder i stället de verkligaresursförändringar som respektive parti föreslår. Moderatasamlingspartiet föreslår en sänkning av bidragen till kommunerna med6,och liberalerna en sänkning med 2miljarder kronor. avvisar dessutom förslaget attkommunernas skuld till staten i kommunkontosystemet avskrivs. Dettainnebär i praktiken att reducerar kommunsektorns resursermed ytterligare ca . föreslårökade bidrag till kommunerna med ochCenterpartiet en ökning med 1 miljard kronor.Moderata samlingspartiets förslag innebär en kraftig resursminskningför kommunsektorn. Även liberalerna föreslår en kraftigminskning av resurserna till kommunsektorn. föreslåren ökning av statsbidraget till kommuner och landsting menunderstryker i sin motion att denna ökning är tillfällig.Även om en förbättring av kommunsektorns ekonomi i stort kan förutsesför är utskottet väl medvetet om att vissa kommuneroch landsting kommer att ha en svår ekonomisksituation. Utskottet delar därför regeringens bedömning att det finnsbehov av särskilda medel för att bl.a. stödja kommuner med storaåtaganden för boendet. Utskottet kan följaktligen inte ställa sigbakom de krav som i motioner från , ochFolkpartiet reses på att avskaffa anslaget 91:2 Bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landsting. Utskottet kan i likhet medregeringen konstatera att det finns ett antal kommuner och landstingsom till följd av främst strukturella orsaker har hamnat i en särskiltsvår ekonomisk situation och därför har svårigheter att klarabalanskravet. Dessa problem kan på kort sikt knappast lösas inom ramenför det kommunala utjämningssystemet. Det är mot denna bakgrund somdet kan finnas behov av medel för särskilt stöd. För att bedömabehovet av stöd och vilka villkor som skall ställas måste enindividuell prövning göras i varje enskilt fall, vilken innefattar eningående analys av den sökande kommunens eller ekonomiskasituation och en överläggning med kommunen/om vilkaåtgärder som bör vidtas. För att bereda ansökningar om stöd inrättaderegeringen . Grunderna för bidragsgivningen finnsfastlagda i delegationens direktiv.Vad gäller krav i motion Fi617 (kd) om kortsiktigt ökade bidrag tillkommunsektorn vill utskottet framföra att i takt med att ekonomiskt ut-rymme skapats andra hälft har förstärkningar avvården, skolan och omsorgen haft högsta prioritet. Jämfört med 1996års nivå har kommunsektorn tillförts medel som 2001 innebär ennivåhöjning av de årliga bidragen med ca ochtillskotten beräknas framgent öka ytterligare. Den långsiktigaprioriteringen av kommuner och landsting fortsätter framöver bl.a.genom den nationella handlingsplan för utveckling av hälso- ochsjukvården och den skolsatsning som fattat beslutom. Utskottet ställer sig mot denna bakgrund inte bakom motionärernasförslag.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag till anslaginom utgiftsområde 25 (punkt 2). Beträffande punkt 1 om användningenav anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting tillstyrker utskottet regeringens förslag med det tilläggsom redovisats i avsnitt 5 Hivpreventivt arbete i storstadsregionerna.Motionerna Fi211 (fp) yrkande 10, Fi610 (c) och Fi617 (kd) yrkandena 1och 8 avstyrks av utskottet.8. näringsverksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om begränsningar i den kommunala bo-lagsverksamheten m.m.Jämför reservationerna 9 (m), 10 (kd) och 11 (fp).MotionernaI motion 2000/01:K344 av Per m.fl. (m) framhålls attkommuner inte skall bedriva näringsverksamhet. Motionärerna anser attde verksamheter som drivs i bolagsform bör privatiseras elleravvecklas. Sådana förändringar innebär dock stora omvandlingsprocesseroch måste skötas med stor varsamhet. Motionärerna framhåller attkommunala medel som inte utsätts för konkurrens används mindreeffektivt och bidrar till att fördyra kommunens service och tjänster.Inom områden som varit starkt reglerade, t.ex. energi- ochbostadsområdena, har riskerna med att driva verksamhet ökatframhåller motionärerna. Detta har bl.a. visat sig i form av företagsom gått i konkurs. bör tillkännage ovanstående förregeringen (yrkande 2). I motion 2000/01:N210 av m.fl. (m)begärs också ett tillkännagivande om konkurrensutsättning ochförsäljning av kommunala och landstingskommunala företag ochverksamheter (yrkande 1).I motion 2000/01:Fi617 av Per m.fl. (kd) anförs att kommunerinte skall konkurrera ut företag. Kommunala bolag bör i principavvecklas på marknader där privata företag konkurrerar eller skullekunna konkurrera. Förutsättningen är att det gemensamma bästa intetalar för ett kommunalt ägande. Det är också viktigt att kommunalnäringsverksamhet inte strider mot lagen. Motionärerna anser också attdet är viktigt att stödja företagandet genom t.ex. upphandlingsrutineroch etableringsregler. Detta bör tillkännages regeringen (yrkande 5).I motion 2000/01:Fi209 av m.fl. (kd) finns ett yrkandemed samma innebörd (yrkande 11).I motion Fi617 av Per m.fl. (kd) begärs också ett tillkännagi-vande om konkurrensutsättning och effektivitet inom vård och omsorg(yrkande 6). Motionärerna är öppna för en större mångfald medoffentlig och solidarisk finansiering som grund. Konkurrensutsättningär ett medel för att skapa och stimulera effektivt utnyttjande avbegränsade resurser, stimulera till nytänkande och bidra till godkvalitet samt ge patienterna ökad valfrihet. Kraven på vårdens högakvalitet och lika villkor skall fortsätta att vara desamma oavsett omvården ges i offentlig eller privat regi.I motion 2000/01:Fi613 av och (båda fp)framhålls att de kommunala bolagen i första hand bör avvecklas(yrkande 2). Kommuner skall av flera skäl inte ge sig in på områdendär det privata näringslivet väl kan svara för de behov det handlarom. har ofta ett ojämlikt övertag gentemot privatakonkurrenter, och bolagsformen försvårar i praktiken allmänhetensdemokratiska insyn. Motionärerna framhåller att kommunerna dels skallkoncentrera sin verksamhet till det som kan anses vara kärnverksamhet,dels att verksamhet i allmänhet skall bedrivas iförvaltningsform och endast undantagsvis i bolagsform. Detta börtillkännages för regeringen. I samma motion begärs också etttillkännagivande om en översyn av de kommunala koncernbildningar som ivissa fall enligt motionärerna förefaller göra transaktioner enbart isyfte att undvika skatt (yrkande 4).I motion 2000/01:Fi612 av m.fl. (s) framförs att detfinns en risk för att den våg av privatiseringar som går genom landetsborgerligt styrda kommuner och landsting kostar mer än de smakar.Motionärerna är inte principiellt emot att alternativ skapas och attverksamheter sköts på entreprenad. Det finns dock exempel på attprivatiseringar inneburit att personalen fått väsentligt sämrearbetsvillkor, arbetstider och pensionsvillkor. Detta är enligtmotionärerna naturligtvis oacceptabelt. När nu privatiseringsraserietär i gång är det viktigt att vara vaksam och följa upp kostnaderna förprivatiseringarna anför motionärerna. Detta bör tillkännages förregeringen.Finansutskottets ställningstagandeI motionerna Fi613 (fp) och Fi617 (kd) framförs att kommuner i principinte skall driva verksamhet i bolagsform och i motion SK344 (m)framhålls att kommuner inte alls skall bedriva näringsverksamhet.Yrkanden med samma innebörd har behandlats tidigare,senast i betänkande 2000/01:KU6 där anfördeföljande:Beträffande omfattningen av affärsverksamhet och formen förkommunal verksamhet har utskottet inte skäl att nu göra någon annan be-dömning än den i betänkande 1998/99:KU24. Utskottet anser alltså delsatt det inte finns skäl att införa regler som förbjuder ellerbegränsar kommunala företag, dels att den kommunala verksamheten börbedrivas i nämndform i största möjliga utsträckning, dock att detockså kan finnas skäl som talar för bolagsformen. Utskottet anservidare att det inte finns skäl att föreslå ändringar i kommunallagenom inskränkningar i rätten att bilda bolag eller om avveckling avkommunala bolag och att det inte behövs några ytterligarepreciseringar av kommunallagens regler om den kommunala kompetensenbeträffande näringsverksamhet. Rådet för konkurrens på likavillkor mellan offentlig och privat sektor väntas lämna sinslutrapport . Därtill kommer att en departe-mentspromemoria väntas komma att behandla de frågor som isammanhanget gäller konkurrenslagen. Motionerna ger enligt utskottetsmening inte anledning att nu förorda några ändringar i vad som gällertill skydd för näringsfriheten och en effektiv konkurrens.Finansutskottet ställer sig bakom dessa bedömningar.I motion Fi617 (kd) begärs ett tillkännagivande omkonkurrensutsättning och effektivitet inom vård och omsorg. Utskottetnoterar att den kommunala verksamheten i hög grad ärutsatt för konkurrens och att det visar sig att den ofta klarar sigutmärkt i konkurrensen med privata alternativ. Utskottet anser inteatt privata driftslösningar är ett självändamål men vill samtidigtbetona att entreprenader under bestämda förutsättningar kan vara ettkomplement till verksamhet i egen regi.