bet · GO01UbU6 · 2000-11-28 00:00:00 — Mot bakgrund av detförestående generationsskiftet inom svensk forskning föreslås satsningar påforskarutbildning i form av forskarskolor m.m. Vidare tar regeringen upp behoveav att skapa bättre förutsättningar för kraftsamling inom strategiskaforskningsområden och föreslår särskilda satsningar inom ett antal prioriteradeområden.Riksdagen har beslutat om att inrätta en nymyndighetsorganisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000: 81, bet.1999/2000:UbU17). Den nya myndighetsstrukturen innebär att tre nya forskningsråoch en ny myndighet för finansiering av forskning och utvecklingsarbeteinrättas. Vidare beslutade om vissa organisationsfrågor inomnäringspolitiken (prop. 1999/2000:71, bet. 1999/2000: NU17). Bland annat bildasen ny myndighet för företagsutveckling vilken skall svara föuppgifter som handhas av () och . Syftet är att skapa en myndighet med starknäringslivsförankring som utgör ett för företagsutveckling,entreprenörskap och finansiering. inrättas vidare en nymyndighet med uppgift att svara för analyser, omvärldsbevakning ochutvärderingar inom närings-, innovations- och regionalpolitikens områden. Debåda sistnämnda myndigheterna samt myndigheten för finansiering av forskning ocutvecklingsarbete inrättas under (och ingår inäringsutskottets beredningsområde).NäringsutskottetPropositionenEn sammanfattningMålet är att göra till ett modernt kunskapssamhälle som omfattar alla,sägs det i propositionen. Mot denna bakgrund framläggs olika förslag medanknytning till forskningspolitikens inriktning.Enligt regeringen bör högskolelagen (1992:1434) ändras genom ett tillägg medinnebörd att vetenskapens trovärdighet och god forskningssed skall värnas iuniversitetens och högskolornas verksamhet.I propositionen redovisas regeringens bedömningar av hur de av riksdagenanvisade resurserna för forskning och forskarutbildning bör fördelas för atttillgodose strategiska behov inom dessa områden. För att möta de kommandepensionsavgångarna inom svensk forskning och det ökade behovet avforskarutbildade föreslås satsningar på forskarutbildning i form avforskarskolor samt medel för rekrytering av unga forskare. Vidare föreslåssärskilda satsningar inom ett antal prioriterade forskningsområden. Dessa ärbiovetenskap och bioteknik, informationsteknik och IT-forskning,materialvetenskap, humaniora och samhällsvetenskap, utbildningsvetenskap, konstvårdvetenskap samt miljö och hållbar utveckling.Vidare utvecklar regeringen sin syn på den nya myndighetsorganisationen förforskningsfinansiering, som enligt regeringen skall få utökade resurser.Utbyggnaden av de nya universiteten i , och fortsätterenligt vad som sägs i propositionen. Alla högskolor föreslås få förstärktaforskningsresurser. Ökade anslag föreslås också till forskningens infrastrukturdvs. vetenskaplig utrustning, datorsystem m.m. Regeringen redovisar dessutom sisyn på forskningsbehoven inom olika politikområden.Instrumenten för genomförandeDen nya organisationen, vilken träder i kraft , syftar tillatt åstadkomma en stärkt organisation för forskningsfinansiering. har tillsatts med uppgift att förbereda och genomförabildandet av de nya myndigheterna. Enligt regeringen kommer den nyaorganisationen att ge väsentligt bättre villkor för att stimulera tvär- ochmångvetenskaplig forskning.För att stärka grundforskningens roll och öka kvalitetskraven genomforskarstyre inrättas tre forskningsråd med forskarmajoritet i styrelsen,nämligen samt ett forskningsråd för arbetsliv ochsocialvetenskap och ett forskningsråd för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande. skall finnas ämnesråd för humaniora-samhällsvetenskap, medicin respektive natur- och teknikvetenskap. Organisationeav den behovsstyrda forskningen förverkligas med hjälp av Verket förinnovationssystem, som den nya myndigheten skall kallas.Verket för innovationssystemRegeringen gör bedömningen att av de nya resurser som beräknat förforskning och forskarutbildning bör totalt 40 miljonerkronor fördelas till Verket för innovationssystem och användas för forskning ocutvecklingsarbete inom strategiska områden. Beträffande användningsområdet förde nya resurserna bör enligt regeringen gälla att forskningen inom bioteknikrespektive informationsteknik får stöd med vardera.Verksamheten inom Verket för innovationssystem skall svara såväl motnäringslivets som mot delar av det övriga samhällets behov enligt vad som sägspropositionen. I stora drag kommer verket att överta de ansvarsområden ochresurser som handhas av Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), de FoUfinansierande delarna av () och Rådetför arbetslivsforskning (). Vidare föreslås verket svara för att resultatenfrån projektet tas till vara. De nya satsningarna gertillsammans med de ingående resurserna från KFB, , och en total budgeför om (inklusive förvaltningskostnader).Ett antal större långsiktiga program för samverkan mellan forskare och företagkommer enligt regeringen att få sin finansiering genom Verket förinnovationssystem. Till dessa hör , IT i verkstadsindustrin,Programmet för fordonsteknisk forskning och Nationella flygtekniskaforskningsprogrammet.Strategiska, tillämpade och tvärvetenskapliga teknikområden bör förstärkas inomramen för verkets verksamhet. Vidare framhåller regeringen att det är av störstvikt att verket befrämjar genusperspektivet i sina insatser.MotionernaTvå motionsyrkanden tangerar näringsutskottets beredningsområde. Moderatasamlingspartiet tar i motion 2000/01:Ub6 (yrkande 8) upp avvägningar mellankoncentration, profilering och decentralisering av forskningsresurserna. Detnämns att har s.k. kunskapskluster av hög internationell klass,bl.a. i , , och Kiruna.Motionärerna anser att det är av central betydelse att dessa kluster stärks,inte bara för de berörda regionerna utan för hela landet. Däremot börforskningsresurserna aldrig fördelas av regionalpolitiska skäl eller som enkompensation för en förbandsnedläggning, sägs det i motionen.I motion 2000/01:Ub9 (s) anser motionärerna (yrkande 1) att det finns behov avatt utveckla innovationssystem för forskning och förnyelse av den offentligasektorn. Den tredje uppgiften inom universitet och högskolor liksom tillkomstenav Verket för innovationssystem syftar enligt motionärerna till att få enkoppling mellan vetenskapliga resultat och kommersiella genombrott för produkteoch tjänster. Forskningspolitiken bör därför kompletteras med förslag om hurstaten, kommunerna och landstingen kan samverka om att utvecklainnovationssystem för offentlig sektor.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen beslutade att tillkalla en organisationskommitté meduppgift (dir. 2000:33) att förbereda bildandet av de aktuella fyra nyamyndigheterna - , för sociala frågor ocharbetsliv, för miljö, lantbruk och samhällsplanering samt . har till regeringenöverlämnat en delrapport, Forskningsfinansiering i samverkan - Budgetförslag,inriktning och organisation av de nya myndigheterna för forskningsfinansering.Organisationskommittén har föreslagit att den nya skall benämnaVerket för Innovationssystem, med förkortningen . I delrapportenuppskattas antalet anställda vid myndigheten till 140-150 personer, vilka kommefrån KFB, och vad näringsutskottet har inhämtat bedrivs planering och arbete för attVinnova skall kunna starta sin verksamhet som en myndighet den 1 januari 2001.Myndigheterna KFB, och har arbetsplatser på tre olikaställen i . Enligt uppgift kommer all personal att flytta in igemensamma och centralt belägna lokaler i under hösten 2001.I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, utgiftsområde 24) föreslås två nyaanslag, 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader och 26:2 Verkeför innovationssystem: Forskning och utveckling. Anslaget förförvaltningskostnader föreslås uppgå till ca för ocanslaget för forskning och utveckling till ca . Försistnämnda anslag bör det ankomma på regeringen att besluta om den närmarefördelningen av medlen, enligt vad som sägs i budgetpropositionen.När det gäller yrkandet om forskning och förnyelse av den offentliga sektorn imotion 2000/01:Ub9 (s) kan det nämnas att frågor om forskning om den offentligasektorn tas upp i den aktuella propositionen (s. 210). Det framgår att ansvaretför att genomföra programmet Forskning om offentlig sektor liggepå () och att programmetär finansierat . kommer en utvärdering att genomförasgenom försorg. Vidare redovisas att ochLandstingsförbundet har inlämnat förslag om en gemensam forskningsstrategi tillregeringen. I denna anges ett antal forskningsfrågor som är aktuella för heladen offentliga sektorn. Förbunden anser att forskningen om den offentligasektorn i ökad utsträckning bör vara en gemensam angelägenhet för staten,kommunerna och landstingen. Enligt vad som sägs i propositionen delar regeringeförbundens syn på behovet av en ökad samverkan och dialog om den framtidaforskningen om den offentliga sektorn. Dialogen bör leda till förslag pååtgärder som stärker forskningen, identifierar forskningsområden och klargör huett ökat gemensamt ansvar bör utvecklas.Mot bakgrund av det här aktuella yrkandet i den andra motionen, 2000/01:Ub6 (m)kan det redovisas att den regionalpolitiska utredningen i september 2000avlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2000:87). I enlighet med sitt uppdrag (dir.1999:2) har kommittén lämnat förslag om hur den svenska regionalpolitiken skallinriktas och utformas . Enligt företrädare förNäringsdepartementet planeras efter sedvanligt remissförfarande en propositionunder andra halvåret 2001.I betänkandet har förslagen indelats i de tre huvudområdena Regionalstrukturpolitik, Regional stimulanspolitik och Regional välfärdspolitik. Förvart och ett av huvudområdena föreslås övergripande mål, delmål och medel. Inomområdet Regional strukturpolitik preciseras de regionala målen förutbildningsområdet till bl.a. ökad samverkan mellan högskola, näringsliv och deomgivande samhället. Som ett av medlen anges att högskolans långsiktigainriktning och profilering bör ges ökad uppmärksamhet i den regionalaplaneringen.Enligt kommittén är det osäkert vad närheten till forskning betyder för detlokala/regionala näringslivet. Vidare konstateras det att antalet aktörer meduppgift att vara en länk mellan forskning och näringsliv har ökat starkt undersenare år. Enligt andra studier finns det en "överetablering" av sådana aktörerUtredningens slutsats är att det framför allt är de personliga kontakternamellan forskare och företagare som är av betydelse för en fruktbar samverkan.Sådana kontakter är bäst utvecklade när det gäller de större företagen.Näringsutskottets ställningstagandeDet nya verket för innovationssystem, , är ett led i satsningen på enstärkt organisation för forskningsfinansiering. Av särskilt intresse är attVinnova skall verka för att ny kunskap tas till vara och omsätts i produkter,processer, tjänster, regelverk och arbetsliv. Inom sitt ansvarsområde börVinnova svara mot behov såväl i näringslivet som i offentlig verksamhet. Medhänsyn till detta ansvar och även till vad som ovan anförts om och syn på den framtida forskningen om deoffentliga sektorn anser näringsutskottet att det aktuella yrkandet i motion2000/01:Ub9 (s) bör avstyrkas av utbildningsutskottet.Näringsutskottet vill därutöver understryka vikten av att skapa långsiktighetoch kontinuitet beträffande systemet med de svenskaindustriforskningsinstituten.Näringsutskottet anser vidare, i likhet med regeringen, att det är angeläget atuniversitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället ökar. Detgäller kontakter med företag och näringsliv, kommuner, landsting, myndigheter,organisationer och allmänhet. innebär detta en breddning avforskningspolitikens förankring, även ur regional synpunkt. Bland annat börlärosätena i större utsträckning än tidigare ingå i det fortsatta arbetet med dregionala tillväxtavtalen.När det gäller frågan om forskningens regionalpolitiska betydelse harnäringsutskottet noterat att någon säker kunskap på detta område inte finns.Detta föranleder näringsutskottet att förespråka en balanserad ståndpunkt.Enligt näringsutskottets mening skall forskningsresurser aldrig fördelas avenbart regionalpolitiska skäl, men å andra sidan går det inte att bortse frånatt framgångsrika högskolor såsom Rymdhögskolan i och , är av betydelse även från regionalpolitisk synpunkt. Näringsutskottetinstämmer därför inte med motionärerna i motion 2000/01:Ub6 (m). Det aktuella yrkandet i motionen bör således avstyrkas avutbildningsutskottet.Stockholm den 24 oktober 2000På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), (), ReynoldFurustrand (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningPer , , och (alla m) anser attden del av näringsutskottets ställningstagande som börjar med "Näringsutskottetanser" och slutar med "av utbildningsutskottet" bort ha följande lydelse:Enligt näringsutskottets uppfattning bör forskningspolitiken syfta till attstimulera de forskningsinstitutioner som håller högst kvalitet. Sådana exempelär bl.a. Rymdhögskolan i och , vilka nåttframgång genom specialisering. Andra exempel finns inom de stora klustrenStockholm-Uppsala och , vilka håller världsklass inom IT ochbioteknik. Dessa är av central betydelse, inte bara för de berörda regionernautan för hela landet. instämmer därför med uppfattningen imotion 2000/01:Ub6 (m) om att forskningsresurser aldrig bör fördelas enbart avregionalpolitiska skäl eller som kompensation efter t.ex. enförbandsnedläggning. bör således tillstyrka det aktuellamotionsyrkandet.Särskilt yttrandeIngegerd Saarinen (mp) anför:Enligt vad näringsutskottet inhämtat kommer attlokaliseras till . Det får förmodas att regeringen i sin diskussion omlokaliseringen av har aktualiserat de gällande principerna förutlokalisering av statliga myndigheter, vilka näringsutskottet senast redogjortför i sitt betänkande 1999/2000:NU10.InnehållsförteckningElanders Gotab, 2000