bet · GO01NU4 · 2000-10-24 00:00:00 — Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald 2000/01NU4ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1999/2000:140 om konkurrenspolitikför förnyelse och mångfald,dels proposition 2000/01:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 24 Näringsliv moment 1,dels åtta motioner som väckts med anledning avproposition 1999/2000: 140,dels nio motioner från allmänna motionstiden1999/2000.Upplysningar och synpunkter i ärendet har lämnats avföreträdare för ,, , och . Skrivelseri olika frågor har också inkommit. Utskottet tillstyrker den av regeringen förordadeinriktningen av konkurrenspolitiken. En effektivkonkurrens är en viktig förutsättning för en välfungerande samhällsekonomi. Utskottet finner detviktigt att konkurrensen utvecklas till att gälla iflera delar av den svenska ekonomin och att den blirmer effektiv på befintliga konkurrensmarknader.Likaså är det väsentligt att konkurrensen är verksamäven inom den globala ekonomin. Konkurrenspolitikensfokus är konsumenten. Konkurrens är ingetsjälvändamål, utan åtgärder för att stärkakonkurrensens effektivitet har till ändamål bl.a.att ge konsumenten en starkare ställning påmarknaden. I reservationer (m, kd, c, fp) redovisasdessa partiers gemensamma syn påkonkurrenspolitikens inriktning och efterfrågaskraftfulla åtgärder från regeringens sida för attdriva på avregleringsarbetet i syfte att skapautrymme för privata initiativ i kommuner ochlandsting.De lagändringar som regeringen föreslår i syfte attytterligare effektivisera konkurrensövervakningentillstyrks av utskottet. Det rör sig bl.a. om att desvenska konkurrensmyndigheterna ges behörighet atttillämpa . Vidare föreslås enlagändring beträffande konkurrensskadeavgiften föratt öka möjligheterna att upptäcka och undanröjakonkurrensbegränsningar. Ytterligare ändringar ikonkurrenslagstiftningen skall övervägas av ensärskild utredare, som skall redovisa sitt uppdragsenast den 30 juni 2001.Regeringen föreslår också ändringar ikonkurrenslagen vad avser samverkan mellan småföretag i vissa branscher, nämligen taxinäringen ochlantbrukskooperationen. För taxinäringen anserutskottet - i likhet med regeringen - att det börinföras ett legalundantag för samverkan ibeställningscentraler i syfte att upprätthålla eneffektiv konkurrens inom taxinäringen, tillgodosedet samhälleliga intresset av tillgång tilltaxiservice även i mindre tätbefolkade områden iSverige samt ge förutsebarhet för näringen. mening är det emellertid motiverat attnågot höja gränsen för antal fordon inomlegalundantaget för att i större utsträckning gemöjlighet till samverkan i beställningscentraler iglesbygden. Utskottet föreslår sålunda att riksdagenskall besluta att samverkan i beställningscentralerskall tillåtas upp till 40 taxifordon (i stället förregeringens förslag om 30 fordon). Vidareförutsätter utskottet att när detgäller individuellt undantag för de taxiföretag varssamverkan omfattar fler än 40 taxifordon tillmätereffekterna för konsumenterna och de speciellaförhållanden som gäller i glesbygden stor betydelse.Även miljöaspekter kan vägas in. I en reservation(m, kd, c) begärs att regeringen skyndsamt skallåterkomma till med förslag till deändringar av konkurrenslagen som erfordras för attsamverkan i beställningscentraler skall varatillåten. I en annan reservation (fp) förordasinförande av ett legalundantag för taxinäringen, menmed en högre gräns på 100 taxifordon.För lantbruket innebär ändringen i konkurrenslagenatt en primärförenings prissättning faller utanförförbudet i lagen när föreningen svarar förförsäljningen av varor som i någon mening ärinlevererade till föreningen. Utskottet utgår frånatt regeringen noga följer utvecklingen i frågan omkonkurrensen på virkesmarknaden och på lämpligt sättinformerar när effekterna avlagändringarna kan bedömas. I en reservation (m)begärs att regeringen skyndsamt skall återkomma tillriksdagen med ett klargörande av rättsläget medhänsyn till EG-rätten. I en annan reservation (fp)begärs en översyn av reglerna för föreningssamverkaninom jordbruks-, trädgårds- och skogsnäringarna.Utskottet avstyrker motioner med krav påbibehållande av det nu gällande gruppundantaget förkedjor i detaljhandeln. Det nya gruppundantag förvertikala avtal som regeringen avser införa från den1 , efter modell från EG:skonkurrensregler, kan beräknas ge likartadesamarbetsmöjligheter för kedjorna som det nuvarandegruppundantaget. Utskottet utgår från att regeringennoga följer utvecklingen av rättstillämpningen ochhåller informerad. I en reservation (m,kd, c, fp) förordas att det nuvarandegruppundantaget för kedjor i detaljhandeln skallfortsätta att gälla.Proposition 1999/2000:140I proposition 1999/2000:140 föreslås att riksdagendels antar regeringens förslag till1. lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20),2. lag om ändring i lagen (1994:1845) omtillämpningen av Europeiska gemenskapernaskonkurrens- och statsstödsregler,3. lag om ändring i lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m.m.,4. lag om innebörden av begreppen jordbruks-,trädgårds- och skogsprodukter i konkurrenslagen(1993:20),dels godkänner vad regeringen föreslår omkonkurrenspolitikens inriktning (avsnitt 7.1.2).Lagförslagen återges i bilaga 1.Proposition 2000/01:1(budgetpropositionen)I proposition 2000/01:1 (budgetpropositionen)utgiftsområde 24 Näringsliv föreslås, såvitt här äri fråga, att antar regeringens förslagtill1. lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20).Lagförslaget återges i bilaga 2. De motioner som väckts med anledning av proposition1999/2000:140 och som behandlas här är följande:1999/2000:N44 av Tom () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändringav konkurrenslagstiftningen i enlighet med vad somanförts i motionen.1999/2000:N45 av de ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av konkurrensneutralitet mellan olikaförtagsformer inom detaljhandeln.1999/2000:N46 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det bör blilättare att få prövat i domstol om kommunalnäringsverksamhet strider mot kommunallagen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kvarvarandekonkurrenshämmande regleringar i den privata sektornbör identifieras och avvecklas,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökade resurser tillKonkurrensverket,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lagen omoffentlig upphandling måste göras mer kraftfull i ensammanhållen översyn i syfte att förverkligaprinciperna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering,5. att avslår regeringens förslag om attavskaffa gruppundantaget för kedjor i detaljhandel,6. att avslår regeringens förslag omundantag från förbudet i 6 § konkurrenslagen förviss taxisamverkan avseende begränsning av antalettaxifordon.1999/2000:N47 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inriktningen av detkonkurrensfrämjande arbetet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om konsumentinflytande,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om mångfald ochutveckling genom ökad konkurrensutsättning avoffentlig sektor inom områdena vård, skola ochomsorg,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunalnäringsverksamhet,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att stärkamedborgarnas möjlighet till laglighetsprövning,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändringar i lagen omoffentlig upphandling,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avskaffaallmännyttans hyresledande ställning,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om påskyndandet avgemensamma byggproduktdirektiv inom EU,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att nuvarandegruppundantag för detaljhandeln bibehålls,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om avskaffandet avhandelsändamål i detaljplan,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om taxinäringen.1999/2000:N48 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillämpningen avkonkurrenslagen.1999/2000:N49 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tolkningen avinnebörden av uttrycket i sin nuvarande form,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om konkurrens på likavillkor mellan olika slags kedjor,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om detaljhandeln iglesbygden,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om taxinäringen utanförstorstäderna.1999/2000:N50 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förlängning avgruppundantagen för kedjor inom detaljvaruhandeln,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om undantag från 6 §konkurrenslagen avseende viss taxisamverkan.1999/2000:N51 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vilkaförutsättningar som är avgörande för en välfungerande konkurrens,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nödvändigheten avatt tillåta konkurrens inom de områden som äroffentlig produktion,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillåtakonkurrens även inom produktionen avsocialförsäkringar,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att offentligverksamhet i bolagsform i princip bör avvecklas,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för attupprätthålla en fungerande konkurrens mellan privataoch kvarvarande offentliga bolag,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för attåstadkomma en bättre fungerande offentligupphandling,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att myndigheternaskall beakta effekterna på konkurrensen vidstödgivning och ökade möjligheter för företag att fålagligheten av kommunala stöd prövad,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skyndsam utredningav fåmansbolagsreglerna,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utredning av arvs-och gåvoskatterna ur ett småföretags- ochkonkurrensperspektiv,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om avregleringenligt de riktlinjer som anges i motionen,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt underlätta ett tidigt EMU-medlemskap,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om EG:skonkurrensrätt och om utredningen avkonkurrensskadeavgift för företag som avslöjarkonkurrensbegränsning, begränsning eller hinder förgemensam styrelserepresentation i konkurrerandeföretag samt uppbrytande av företagskoncentrationer,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om EG:skonkurrenslagstiftning och återverkningarna för småländer vid omstruktureringar,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om gruppundantag idetaljhandeln,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om antalet fordoni beställningscentraler inom taxirörelsen ochKonkurrensverkets uppdrag att följa utvecklingen avkonkurrensen inom taxirörelsen,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att 65-årsregeln för privata vårdgivare bör avskaffas,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attremisstvånget bör avskaffas,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ometableringsfrihet för allmänläkare, sjukgymnaster,geriatriker, barnläkare, gynekologer samt förbarnmorskor,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkonkurrensutsättning av öppenvården,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förstärktkvalitetsgaranti,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förstärktupphandlingskompetens,22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nationellavårdprogram,23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av ökadvalfrihet i mödravården,24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av ökadvalfrihet i barnhälsovården,25. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att brytaApoteket försäljningsmonopol,26. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utveckling avreferensprissystemet för läkemedel,27. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om införande avett system med franchisetagare inom apoteksväsendet,28. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om återavskaffandeav de regler i som gerkommunerna möjlighet att i användningsbestämmelserför kvartersmark och byggnader särskilja handel medlivsmedel,29. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om större hänsyntill lägesfaktorn vid hyressättning,30. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att utredafrågan om möjlighet att skjuta upprealisationsvinstbeskattning vid fondbyte,32. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förnyad översynav konkurrensreglerna och undantagen vad gällerjordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring.De motioner från allmänna motionstiden som behandlashär är följande:1999/2000:K277 av Per m.fl. (m) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommunalnäringsverksamhet hotar småföretagen,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändringar ikonkurrenslagen.1999/2000:Sk692 av m.fl. (m) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om principerna förkonkurrenspolitiken,14. att hos regeringen begär förslag sådan ändring att man skärper kraven påkonkurrensneutralitet vid offentlig prissättning ienlighet med vad som anförts i motionen,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökadkonkurrensutsättning av statlig och kommunalverksamhet,38. att hos regeringen begär förslag omändringar i konkurrenslagen i enlighet med vad somanförts i motionen.1999/2000:N214 av m.fl. (c) variyrkas19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kooperativverksamhet.1999/2000:N238 av m.fl. (kd) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skadlig kommunalkonkurrensverksamhet.1999/2000:N292 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om turistnäringenskonkurrensförhållanden i relation till offentlignäringsverksamhet.1999/2000:N322 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om konkurrensutsättningoch försäljning av kommunala och landstingskommunalaföretag och verksamheter.1999/2000:N384 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunernas roll inäringspolitiken,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en effektivarekonkurrenspolitik och hos regeringen begär enöversyn av konkurrenslagen.1999/2000:N386 av och () vari yrkas14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om offentligamonopol.1999/2000:N387 av m.fl. (c) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nödvändigheten avkonkurrens på lika villkor. InledningKonkurrenslagen (1993:20) trädde i kraft den 1 juli1993 (prop. 1992/93:56, bet. 1992/93:NU17).Konkurrenslagen (KL) är baserad på den s.k. förbuds-principen, vilken utgår från att vissakonkurrensbegränsningar i sig är skadliga och därförskall vara förbjudna. Efter mönster från EG-rätteninnehåller KL två principiella förbud, nämligen motkonkurrensbegränsande samarbete mellan företag (6 §)och mot missbruk från ett eller flera företags sidaav en marknadsdominerande ställning (19 §). Dessabestämmelser motsvaras av EG-fördragets artiklar81.1 (regler beträffande avtal m.m. som har tillsyfte eller effekt att hindra, begränsa ellersnedvrida konkurrensen) och 82 (regler beträffandeett eller flera företags missbruk av dominerandeställning), vilka ingår i de grundläggandekonkurrensreglerna för den gemensamma marknaden.Konkurrenspolitikens inriktningPropositionenRegeringen begär godkännande av vad somanförs i propositionen om konkurrenspolitikensinriktning. Konkurrenspolitiken skall aktivt främjaexistensen av väl fungerande marknader och varagrundad på ett konsumentperspektiv. Marknadernaskall präglas av öppenhet för nya produkter, nyaföretag och nya idéer. Som allmän inriktning skallgälla följande:- Den svenska marknaden är en del av EU:s inremarknad - hinder för tillträdet skall avlägsnas ochEU:s regler för konkurrensen skall kunna tillämpasockså i Sverige.- Karteller och andra konkurrensbegränsningar somallvarligt skadar konsumentintresset kan inteaccepteras - de medel som staten har att upptäckaoch ingripa när företag sätter konkurrensen ur spelmåste bli effektivare.- Konsumenternas intresse av effektivt fungerandekonkurrens måste väga tungt när offentliga reglersom påverkar marknadernas funktionssätt utformas.- Andelen av den samlade ekonomin där konkurrensråder skall öka. På nya marknader skall struktureroch regler stödja uppkomsten av en balanserad ochväl fungerande konkurrens.- När offentliga aktörer agerar påkonkurrensmarknader får det inte ske på sådant sättatt det privata företagandet hämmas.Myndighetsuppgifter skall hållas isär frånkommersiell verksamhet.- Statligt stöd får inte snedvrida konkurrensen -en policy för det svenska statsstödet skallunderstödja arbete i EU mot subventionersom skadar svensk industri.- skall aktivt stödja utvecklingen av sundakonkurrensförhållanden i den globala ekonomin och isamarbete med andra länder ingripa motinternationella konkurrensbegränsningar.Regeringen gör bedömningen att en aktivkonkurrenspolitik, med klara regler och en effektivtillämpning, är nödvändig för att skyddakonkurrensen och öka marknadernas effektivitet.Viktiga uppgifter för konkurrenspolitiken är attfrämja förnyelse i den ekonomiska verksamheten, attbereda väg för öppenhet och mångfald samt, framförallt, att säkerställa konsumenternas makt överproduktionen och distributionen. Regeringen uttalarvidare att konkurrenspolitik och konsumentpolitiksyftar till att med olika medel säkerställa attproduktmarknaderna fungerar till nytta förkonsumenterna. De ansvariga myndigheterna börsålunda öka samordningen på områden där detta ärtill gagn för konsumentintresset.Offentliga regler på olika områden kan ha storbetydelse för hur marknaderna fungerar, heter detvidare. När nya regler utformas på andrapolitikområden avser regeringen att lägga stor viktvid konsumenternas intresse av fungerande marknaderoch konkurrensens betydelse för tillväxt ochförnyelse. Det gäller även områden som faller underden gemensamma kompetensen inom EU, t.ex.handelspolitiken.Regeringen meddelar att skall gesi uppdrag att genomföra en inventering av fiskalaavgifter som har en sådan nivå och utformning att dekan antas begränsa konkurrensen. Konkurrensreglernakräver en effektiv övervakning, sägs det vidare.Möjligheterna att skärpa bestämmelserna ikonkurrenslagen i syfte att skapa effektivareverktyg för att spåra upp och ingripa mot kartelleroch andra allvarliga konkurrensbegränsningar samttydligare markera ett avståndstagande frånförfaranden som sätter konkurrensen ur spel skallutredas i särskild ordning. Särskilda bestämmelserbehövs i vissa branscher med en stor andelsmåföretag. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med förslag om minskad reglering inomsotningsväsendet.MotionernaDet konkurrensfrämjande arbetet bör ha en annaninriktning än den regeringen anger, anförs det imotion 1999/2000:N47 (m). I motionen begärs ocksåett riksdagsuttalande om betydelsen avkonsumentinflytande. En fungerande marknadsekonomiförutsätter konkurrens, eftersom det är det endasättet att få en optimal prissättning som avspeglartillgång och efterfrågan på en produkt, sägermotionärerna. De anser att den i propositionenangivna inriktningen uttrycker en god förståelse förden stora samhällsekonomiska betydelsen av en välfungerande konkurrens, men att den dock inte innebärnågra nya grepp inom näringspolitiken. Moderatasamlingspartiet har länge verkat för en mer effektivkonkurrenspolitik, t.ex. på el-, tele- ochapoteksområdena, men varje försök att stärkakonkurrensklimatet har tidigare aktivt motverkats avregeringen, hävdar motionärerna. De anser attinriktningen bör vara att offentliga aktörer påkonkurrensmarknader inte skall bedrivanäringsverksamhet över huvud taget, utan att denkonkurrensutsatta verksamheten skall privatiseraseller avvecklas. De menar också att regeringen börsätta en tidsplan för sina förslag. En modernkonsumentpolitik måste räkna med människors egenkraft, anför motionärerna vidare. De anser att ensund konkurrens på alla marknadsområden är enförutsättning för gott konsument-inflytande och atten självständig och kunnig konsument är grunden fören väl fungerande marknad.Hela den svenska ekonomin måste fungera ikonkurrens, anförs det i partimotion 1999/2000:Sk692(m). Konkurrensen bör stärkas genom att statligtägande i näringslivet avvecklas, anser motionärerna.De föreslår att skall ges enstarkare ställning och att dess möjlighet attingripa med hjälp av konkurrenslagen skallförbättras.Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i denprivata sektorn bör identifieras och avvecklas,anförs det i motion 1999/2000:N46 (kd). En viktigorsak till att placerar sig dåligt i dens.k. välfärdsligan är det höga prisläget, till följdav bristande konkurrens och delvis omfattanderegleringar, säger motionärerna. De anser att detbehövs ett antal reformer för att öka den inhemskakonkurrensen och sänka det allmänna prisläget. Enhel del viktiga avregleringar har redan gjorts, meninom en del sektorer är konkurrensen fortfarandebristfällig, hävdar motionärerna. Det gäller framförallt de marknader där hushållen är köpare, t.ex.varudistribution, detaljhandel och tjänsteproduktion- främst i offentlig sektor.Småföretagsdelegationens förslag bör snarastgenomföras, anför motionärerna. De föreslår vidareatt skall ges ökade resurser och enmer fristående och framträdande roll än förnärvarande. Nya regeringsförslag bör granskas, intebara utifrån ett småföretagsperspektiv, utan ocksåutifrån ett konkurrensperspektiv, sägs detslutligen.I partimotion 1999/2000:N384 (kd) begärs ettriksdagsuttalande om en effektivarekonkurrenspolitik och en översyn av konkurrenslagen.Motiveringen bakom yrkandet är likartad med den inyssnämnda motion 1999/2000: N46 (kd).Riksdagen bör göra uttalanden om vilkaförutsättningar som är avgörande för en välfungerande konkurrens och om behovet av avreglering,anförs det i motion 1999/2000:N51 (fp). Frikonkurrens på lika villkor - inom de ramar som sättsupp av etiska principer och lagstiftning - är detbästa verktyget för att tillgodose konsumenternasefterfrågan och för att hushålla med begränsaderesurser, säger motionärerna. Det avgörande för enfungerande konkurrens är fritt tillträde tillmarknaderna - många offentliga regleringar sominförts för att upprätthålla konkurrens skulle intebehövas om fritt tillträde till marknaden rådde,anför motionörerna. De hänvisar till attKonkurrensverket i sin rapport iSverige - problem och förslag(2000:1) framhöll att det gällande regelverket ärkomplicerat och mycket tids- och kostnadskrävandeför främst småföretagen och pekade på behovet avförenklingar.