bet · GN01AU6 · 2000-02-03 00:00:00 — Fortfarandeär dock många personer undersysselsatta. Majoritetenav dessa är kvinnor.Utskottet delar regeringens bedömning att det är avstor vikt att könsuppdelningen på arbetsmarknadenbryts. I anslutning till behandlingen avbudgetpropositionen uttalade utskottet ibetänkande 1999/2000:AU1 att AMV ytterligare börintensifiera sitt arbete med att brytakönssegregeringen. Vidare betonade utskottet att detär viktigt att ett fortlöpandemetodutvecklingsarbete sker och att erfarenheternasprids av olika former av aktiviteter som pågår inomverket i syfte att bryta könssegregeringen.Jämställdhetsmärkning, upphandlingJämställdhetsfrågor i arbetslivet regleras sedan år1980 i jämställdhetslagen som innehåller dels reglerom arbetsgivares skyldigheter att bedriva ett aktivtjämställdhetsarbete, dels regler omdiskrimineringsförbud. Lagstiftning rörandejämställdhet finns också inom andra samhällsområden,bl.a. inom skolan, högskolan och påsocialförsäkringsområdet.Förutom lagstiftning krävs, som framhållits,ett fortlöpande metodutvecklingsarbete påjämställdhetsområdet. Nya arbetsformer och verktygsom skall bidra till att uppnå ett jämställtsamhälle behöver utformas. Jämställdhetsmärkning kanses som ett exempel på detta.Ett par motionsförslag tar upp frågan omjämställdhetsmärkning. föreslåratt tilläggsdirektiv utfärdas till utredningen omjämställdhetsmärkning om att också föräldrapolicyskall beaktas som ett kriterium för sådan märkning.Ett likartat krav förs fram av somanser att den pågående utredningen bör behandlamöjligheter att jämställdhetsmärka företag ochreklam. Därvid skulle krav kunna ställas påexempelvis bra föräldrapolicy.Av direktiven till den nu verksamma kommitténFrivillig jämställdhetsmärkning av produkter ochtjänster/service (dir. 1999:13) framgår attutredningsuppdraget är inriktat på produkter ochtjänster. I en tidigare rapport omjämställdhetsmärkning, förstudien (Ds 1998:49)Jämställdhetsmärkning - konsumentmakt för ettjämställt samhälle, behandlades möjligheterna attjämställdhetsmärka företag och organisationer medavseende på personalpolitiska frågor ochledningssystem.Jämställdhetslagen (1991:433) anger attarbetsgivaren skall underlätta för både kvinnligaoch manliga arbetstagare att förena förvärvsarbeteoch föräldraskap. Bestämmelsen innebär attuppmärksamhet bör riktas mot sådana faktorer iarbetslivet som kan försvåra möjligheterna attsamtidigt med förvärvsarbete ta ansvar för arbetetmed hem och barn. I motiveringen till bestämmelsen(prop. 1990/91:113) anfördes att det är viktigt attarbetsgivaren inte försvårar för den förälder somvill utnyttja sin lagliga möjlighet tillföräldraledighet. Genom att se över t.ex.arbetsorganisation, den långsiktigapersonalplaneringen och arbetstiderna kanmöjligheter skapas som underlättar kombinationen avförvärvsarbete och föräldraskap.De förslag som lagts fram i den nämndaförstudien innebär att företag och organisationersom får möjlighet att bli jämställdhetsmärkta måstebedriva ett medvetet arbete för att kvinnor och mänskall få samma förutsättningar vad gällerkompetensutveckling, lönefrågor, karriär ochmöjligheter att kombinera förvärvsarbete medfamiljeliv. Förslaget är inriktat på hurrelationerna mellan människor ser ut, både internt iföretaget eller organisationen och i förhållandetill omvärlden, exempelvis leverantörer och kunder.Vidare innebär förslagen i förstudien att företageteller organisationen endast kan fåjämställdhetsmärkning om de bedriver ett aktivtjämställdhetsarbete som går utöver de krav somställs i jämställdhetslagen.På en rad olika håll i landet pågår pilotprojektoch forskning kring ledningssystem där jämställdhetingår som en del i systemet. Som exempel kan nämnasprojektet i ledningssystem som bedrivsav länsstyrelserna i och Stockholmslän och som innefattar bl.a. kriteriet 'familjelivoch arbete'.I en motion från föreslås som nämnts enöversikt av statlig upphandling från "kvinnliga"respektive "manliga" konsultföretag. När det gällerupphandling kan utskottet konstatera att Utredningenom frivillig jämställdhetsmärkning av produkter ochtjänster skall undersöka och analysera om sådan ärförenlig med de syften som ligger bakom lagen omoffentlig upphandling och lagen om otillbörligtupphandlingsbeteende. Vidare skall samråd ske mellannyss nämnda utredning och Utredningen om översyn , m.m. (dir.1999:34).I den senare utredningens uppdrag ingår bl.a. attbedöma vilka närmare avvägningar som en upphandlandeenhet bör göra när enheten skall anta det anbud somär det ekonomiskt mest fördelaktiga samt attanalysera möjligheterna för en upphandlande enhetatt ta in s.k. antidiskrimineringsklausuler iupphandlingsavtal, dvs. under vilka omständigheterhänsyn kan tas till "sociala kriterier" vidoffentlig upphandling.Utskottet har tidigare i betänkandet 1998/99:AU4 Nylagstiftning mot diskriminering i arbetslivetavstyrkt motionsförslag om att skullebegära att en utredning tillsattes med uppgift attlägga fram förslag om antidiskrimineringsklausuler iavtal med leverantörer av varor och tjänsterrespektive förslag om begäran om lagförslag medsamma inriktning. beslutade enligtutskottets förslag (rskr. 140).Av motiveringen till utskottets ställningstagandeframgår att regeringen uttalat att sådana klausulerkan vara av intresse i arbetet med att motverkaetnisk diskriminering men att ytterligareöverväganden måste göras inom Regeringskanslietinnan det är möjligt att ta ställning i frågan.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motionerna A2 (yrkande 4), A5 (yrkande 3)och A819 (yrkande 12).Arbetsliv - familjeliv, föräldraledighet, hemarbete,maxtaxaDe behandlade motionerna omjämställdhetsmärkning tar som framgått upp frågorsom rör sambandet mellan arbetsliv och familjeliv.Även i flera andra motioner behandlas kopplingarmellan arbetslivet å ena sidan samt familjeliv,föräldraledighet respektive hemarbete å den andra.När det gäller insatser för att främja ettbarnvänligt arbetsliv, vilket förespråkas avKristdemokraterna, vill utskottet erinra om attjämställdhetslagen anger att arbetsgivaren skallunderlätta för både kvinnliga och manligaarbetstagare att förena förvärvsarbete ochföräldraskap. Det är också frågor som prioriteras iJämställdhetsombudsmannens verksamhet.Utskottet kan vidare konstatera att frågor som rörarbetslivet och barnen behandlas av den arbetsgruppsom tillsatts för att fördjupa underlaget iarbetstidsfrågor som nämnts ovan. Gruppen har tilluppgift att bedöma förutsättningarna för ochkonsekvenserna av alternativa arbetstidsförändringarnär det bl.a. gäller jämställdhet, människorsvälfärd, livskvalitet och konsekvenser för barnensamt möjligheter till varierande arbetstid vidyrkesverksamhet.I detta sammanhang kan vidare nämnas att regeringenhelt , , beslutattillsätta en arbetsgrupp för åtgärder påarbetsmiljöområdet. Gruppen skall analysera denökning av arbetsbetingad ohälsa som har samband medstress och andra organisatoriska och socialafaktorer samt upprätta en handlingsplan som angeråtgärds- och utredningsbehov. Resultatet av gruppensarbete skall redovisas senast den 1 september 2000och en delrapport skall föreligga senast den 15 maj2000.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion A2 (yrkande 3).När det gäller föräldraledighet inklusivepappaledighet vill utskottet inledningsvis erinra omatt regeringen beviljade medel tillRiksförsäkringsverket för en landsomfattande tvååriginformationskampanj om pappaledighet. Som framgår avskrivelsen fick kampanjen ett mycket positivtmottagande av såväl försäkringskassor som föräldrar,arbetsgivare m.fl.Det är enligt utskottets uppfattning glädjande attkunna konstatera att utvecklingen när det gällerpappaledighet har varit positiv de senaste åren.Under 1999 tog män ut föräldrapenning i störreutsträckning än . Enligt uppgiftfrån togs av samtligaföräldrapenningdagar ut av män.Motsvarande andel året innan var . Av depersoner som tog ut föräldrapenning var35,män, vilket skall jämföras åretinnan.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motion A804 (yrkande 3). Vissa frågor ompapparollen m.m. behandlas också i betänkandetsavsnitt Män och jämställdhet.Frågan om meritvärde på arbetsmarknaden förhemarbete har tidigare behandlats av utskottet ibetänkandet 1998/99:AU6. Utskottet anförde där attdet inte bör vara statsmakternas sak att merpreciserat ange vilka normer som skall tillämpas vidvärdering av en sökandes kvalifikationer i sambandmed anställning och hur olika meriter skall vägas iförhållande till varandra. Därtill är förhållandenaalltför skiftande mellan olika branscher, företageller myndigheter. Rekryteringspolitiken fårutformas av parterna eller den enskildearbetsgivaren inom ramen för det aktiva arbete förjämställdhet som arbetsgivare är skyldiga attbedriva enligt jämställdhetslagen, anfördeutskottet. Reglerna om aktiva åtgärder syftar bl.a.till att öka andelen anställda av underrepresenteratkön. Ett sätt att verka för detta kan vara att vidrekrytering räkna hemarbete som en merit. En annanmöjlighet är att upprätthålla särskilda kontaktermed tidigare anställda som slutat i samband medbarnafödande eller liknande eller att erbjuda densom varit borta länge från arbetslivet viss tidsinskolning. Med hänvisning till sitt tidigareställningstagande avstyrker utskottet motion A804(yrkande 4).Ett motionsförslag om validering av kunskap ochkompetens behandlas i avsnittet Utbildningspolitik.Tre motionsyrkanden avser frågor som rör staten somförebild på jämställdhetsområdet och pläderar föratt offentliga arbetsgivare skall uppmuntra sinaanställda att ta ledigt med sina barn.På den statliga sidan har arbetsgivarpolitikenlagts om . Regeringensstyrning har förändrats från att i detalj beskrivahur styrningen skall ske till att ange ramar ochtill uppföljning och utvärdering. införderegeringen ett uppföljningssystem förarbetsgivarpolitiken som omfattar samtligamyndigheter som lyder under regeringen.Uppföljningssystemet innebär att regeringen årligenbegär in uppgifter från myndigheterna om derasarbetsgivarpolitik och de mål de har för denna. Detinnebär bl.a. att varje myndighet skallredovisa personalens åldersstruktur, könsfördelning,rörlighet, lönenivåer och löneutveckling.Redovisningen skall avse dels olika kategorieranställda, dels myndigheten i dess helhet.Myndigheterna skall vidare, utifrån sinaverksamhetsmål och sina bedömningar avarbetsmarknadsläget, redovisa sina mål förkompetensförsörjningen för . I1999 års uppföljning har regeringen begärt attmyndigheterna särskilt skall redovisa vilka åtgärderde vidtagit för att ge kvinnor och män likamöjligheter till utveckling och befordran samt vilkaåtgärder de vidtagit för att kartlägga och elimineraosakliga löneskillnader mellan könen. Myndigheternassvar skall ha inkommit till regeringen senast den 1mars 2000.I Årsredovisning för staten 1998 (rskr.1998/99:150) gör regeringen bedömningen att detlöpande arbetet inom enskilda arbetsgivarpolitiskaområden fungerar tillfredsställande men att det förmånga myndigheter finns anledning att arbeta meraktivt med arbetsgivarpolitikens långsiktigastrategiska inriktning. villbetona vikten av att en vidareutveckling sker avuppföljningssystemet och att erfarenheter frånmyndigheter som för en framgångsrikarbetsgivarpolitik tas till vara.Utskottet anser att det är positivt attutvecklingsarbete kring jämställdhetsfrågor bedrivspå en rad olika håll på arbetsmarknaden. Ett exempelhämtat från den statliga sektorn kan redovisas idetta sammanhang. för den statligasektorn bedriver bl.a. utbildnings- ochkonferensverksamhet med inriktning påjämställdhetsfrågor. Utifrån forskningsresultat ocherfarenheter från tidigare utvecklingsarbeteplanerar rådet att genomföra ettprojekt som benämns Utvecklingsagenter förMyndighetsAnpassad Jämställdhetsutveckling. erbjuds myndigheterna stöd till sittlokala arbete med verksamhetsutveckling och ökadeffektivitet. I ett inledande skede utbildas s.k.utbildningsagenter. Efter utbildningen förväntasdessa tillämpa sina kunskaper i myndighetsanpassatpartsgemensamt utvecklingsarbete på den egnamyndigheten eller mot ersättning vid andramyndigheter. för den statligasektorn är en ideell förening där de avtalsslutandeparterna inom sektorn är medlemmar. Ordförande irådet är generaldirektören för Arbetsgivarverket.Mot bakgrund av vad som anförts ovan anserutskottet att motionerna A804 (yrkandena 6 och 7)samt A816 bör avstyrkas.I skrivelsen framhålls ökad jämställdhet som enpositiv effekt av maxtaxa i barnomsorgen. Reformensägs medföra att det blir mer lönsamt för kvinnormed låg inkomst att gå upp i arbetstid, eftersommaxtaxan kraftigt skulle reducera demarginaleffekter som dagens inkomst- ochtidsrelaterade barnomsorgsavgifter skapar.Utskottet vill för sin del ifrågasätta om maxtaxanverkligen kommer att leda till minskademarginaleffekter för lågavlönade kvinnor. har dessa kvinnor oftast avgifter undermaxtaket. Dessa avgifter kommer dessutom att sänkasytterligare genom den så kallade "200-kronorsgarantin". Även om marginaleffekterna i vissafall kan minskas, kvarstår enligt utskottet detfaktum att insatsen för en bättre ekonomi för delågavlönade kvinnorna medför längre arbetsdagar bådeför dem själva och för deras barn.Utskottet vill i sammanhanget också peka påresultatet av en undersökning som Kommunförbundetgjort och som visar att männens arbetstid inte allsväntas bli påverkad av maxtaxan medan kvinnor medhög inkomst eventuellt kommer att arbeta någotmindre än . Effekten på jämställdheten skulledärmed bli marginell som skillnaderuppstår mellan olika kvinnogrupper.Med hänvisning till vad som anförts och medanledning av motion A3 anser utskottet att etttillkännagivande bör riktas till regeringen omjämställdhetsaspekten på förslag till maxtaxa ochallmän förskola. Motion A3 tillstyrks.ArbetstidModeraterna tar i en motion upp frågan omarbetstidsförkortning samt mångfald och valfrihet påarbetstidsområdet.Utskottet har tidigare i betänkandet 1998/99:AU5Vissa frågor om arbetstid redovisat uppgifter frånSCB:s Undersökningar av levnadsförhållandena1994-1995 som tyder på att möjligheterna föranställda att påverka arbetstidens förläggning harökat väsentligt jämfört med vad som var fallet nären motsvarande undersökning gjordes 1986-1987.Den arbetsgrupp för att fördjupa underlaget iarbetstidsfrågor med företrädare förRegeringskansliet, och Miljöpartietsom tillsattes väntas under våren2000 framlägga sin slutrapport. Som framgått avutskottets redovisning av arbetsgruppens uppdrag ibl.a. betänkandet 1998/99:AU5 skall gruppen utifrånen rad olika aspekter bedöma förutsättningarna föroch analysera konsekvenserna av olikaarbetstidsförändringar (flexibel årsarbetstid,kortare veckoarbetstid eller andra alternativaarbetstidsförkortningar). Enligt vad utskottet harerfarit kommer också frågor om arbetstidensförläggning att diskuteras i slutrapporten.Efter att arbetsgruppen lagt fram sina förslagkommer enligt vad utskottet erfarit sedvanligremissbehandling att äga rum innan regeringen tarställning i frågan. är inteberett att föregripa den ingående genomlysning sompågår av arbetstidsfrågan och de förslag somregeringen därefter väntas lägga fram. Motion A1(yrkande 5) avstyrks mot bakgrund av vad som häranförts.Kompetensbank och ledarutbildningNär det gäller motionsförslag om en kompetensbankvia Internet vill utskottet peka på att regeringen ijämställdhetsskrivelsen redovisar att den beviljatmedel till stiftelsen för att synliggörakvinnor som har invandrat till . Stiftelsenskall bl.a. lägga upp en databas med uppgifter omnamn på kvinnliga föreläsare och utbildare som harutländsk bakgrund. För att visa på förebilder skallstiftelsen också publicera en bok som lyfter framkvinnor som har integrerats i det svenska samhället.I sammanhanget kan nämnas att organisationenEuropean Women´s Lobby, EWL, har arbetatmed en databas benämnd "European Women´s TalentBank". I databasen finns uppgifter om kvinnor som ärexperter på en rad olika områden. Potentiellaarbetsgivare kan söka efter kompetent arbetskraftdär. Enligt vad utskottet har erfarit har stödutgått från för uppbyggnad avdatabasen.Av intresse i detta sammanhang är enligt utskottetsuppfattning också ett projekt som finansieras avRådet för arbetslivsforskning och som genomförs avkonsulterna i syfteatt öka antalet kvinnor i företagsstyrelser. Avprojektbeskrivningen framgår attstyrelseordförandena i några tiotal slumpmässigtutvalda börsnoterade företag på A-, O- och OTC-listorna inledningsvis intervjuas. Intervjupersonenombeds ange en kvinna som enligt hans mening ärkompetent för styrelseuppdrag i egenskap avexempelvis verkställande direktör, marknadsdirektör,ekonomidirektör, produktionschef ellerforskningschef. De kvinnor som anges erbjuds attpresentera en meritförteckning och ingå i vad som iprojektbeskrivningen benämns styrelsebank och somupprättas av de båda projektansvariga. Avsikten äratt den information som insamlas skall användas föratt i samband med bolagsstämmorna få in flerkvinnor i bolagsstyrelser.Utskottet anser mot bakgrund av vad som anförts attmotion A2 (yrkande 1) bör avstyrkas av riksdagen.En motion ställer krav på att regeringen skall setill att arbetet inom Stiftelsen kan fortgå och utvecklas.Utskottet kan konstatera att statligt stöd utgåttoch fortfarande utgår till akademin. Enligt vadutskottet har erfarit har Rådet förarbetslivsforskning och 2000 lämnatstöd till projekt med titelnMorgondagens ledarskap - om arbetsvillkor . Bidraget uppgår till 226 000 kr.Mot bakgrund av ovanstående avstyrks motion A5(yrkande 5).KonsekvensanalyserMed anledning av krav på attkonsekvensanalyser bör genomföras i fråga omeventuella skillnader i utfall för kvinnor och mänvad gäller nedskärningar i välfärden vill utskottethänvisa till arbetet inom kommittén Välfärdsbokslut(dir.1999:7). Kommittén, som har till uppgift attutreda välfärdsutvecklingen , har ijanuari 2000 presenterat delbetänkandet Välfärd vidvägskäl (SOU 2000:3). Enligt utskottets uppfattningbör den omfattande forsknings- ochutredningsverksamhet som bedrivs inom ramen förkommitténs arbete tillgodose kraven i motion A819(yrkande 11) som därmed avstyrks.Hushållsnära tjänsterFrågan om skatteregler rörande hushållsnära tjänsterhar behandlats av (bet.1999/2000:FiU1, rskr. På förslag avfinansutskottet avslog ett flertalmotionsyrkanden om skattereduktion för hus-hållstjänster.Behandlingen i finansutskottet föregicks avyttranden från bl.a. skatteutskottet.Skatteutskottet anförde (yttr. 1999/2000:SkU1y) attinförandet av en särskild stimulans förtjänstesektorn i den form motionärerna föreslagitskulle innebära ett avsteg från de principer om enlikformig och neutral beskattning som ligger tillgrund för skattereformen och som enligt utskottetsmening bör gälla. Det är också enligtskatteutskottets mening kostsamt att genomstimulanser försöka skapa en tjänsteproduktion somkan konkurrera med hushållens egentjänsteproduktion. Risken är att effekterna påsysselsättningen blir mycket små eller inga allssamtidigt som kostnaderna blir stora. Deerfarenheter som man har gjort i talar fören sådan utgång. anförde i sittyttrande att även om utskottet inte var berett atttillstyrka de aktuella förslagen så hindrar intedetta att olika förslag kring bl.a. tjänstesektornsbeskattning kommer att diskuteras i de pågåendeskattesamtalen. avstyrkte förslagenom en särskild skattereduktion för hushållstjänster.Som framgått föreslog också finansutskottet attförslagen skulle avstyrkas vilket också blevriksdagens beslut. Motion A5 (yrkande 4) avstyrksmed hänvisning till detta ställningstagande.HandlingsplanerFolkpartiet tar i en motion upp frågan omindividuella handlingsplaner ochmyndighetssamverkan. Utskottet har tidigare i en radolika betänkanden betonat vikten av individuellahandlingsplaner för arbetslösa arbetssökande (seexempelvis yttrande 1995/96:AU6y och betänkandena1997/98:AU1 och 1998/99:AU1). På motsvarande sätthar utskottet uttryckt uppfattningen att ökadsamverkan mellan kommuner, försäkringskassa ocharbetsförmedling skulle kunna leda till effektivarearbetslöshetsbekämpning (se exempelvis bet.1999/2000:AU1). Betydelsen av samverkan mellanarbetsmarknadsmyndigheterna och försäkringskassanillustrerades bl.a. när arbetsmarknads- ochsocialförsäkringsutskotten den 2 november 1999anordnade en gemensam offentlig utfrågning ?I en särskild återrapportering till regeringen den17 har AMS redovisat omfattningen ochkvaliteten i de individuella handlingsplanerna samtvilka åtgärder som vidtagits för att åstadkommaförbättringar. I redovisningen pekar AMS på attkundundersökningar inom och utom verket entydigtpekar på att sökande som har en handlingsplan ansersig ha fått bättre service än de som inte har någonsådan plan. AMS menar därför att det finns anledningatt betona att de arbetssökande vid förmedlingen harrätt att ha en egen handlingsplan och att påverkaplanens utformning. Av återrapporteringen framgåratt andelen sökande med handlingsplanerkontinuerligt ökat men att det är storakvalitetsskillnader i planerna. Inom AMS pågår olikaaktiviteter för att åstadkomma förbättringar. Somexempel kan nämnas att en kvalitetsstandard förhandlingsplanerna har tagits fram.Enligt regleringsbrevet för förArbetsmarknadsverket skall AMS fortsätta attutveckla de individuella handlingsplanerna till attbli ett centralt hjälpmedel för att förbättraresultatet i platsförmedlingsarbetet. AMS skallsenast lämna en ny redovisningtill regeringen när det gäller omfattning ochkvalitet i handlingsplanerna samt vilka åtgärder somvidtagits för att höja kvaliteten. Styrelsen skallvidare redovisa resultatet av samarbetet mellanarbetsförmedlingen och kommunerna i fråga omförekomst av och kvalitet på handlingsplaner förpersoner som saknar svensk arbetslivserfarenhet,exempelvis personer som befinner sig i slutskedet avsvenskundervisning för invandrare (sfi) och för demsom avslutat sfi oavsett om de uppnått godkänd sfi-nivå eller ej.Motion A230 (yrkande 8) avstyrks i den mån den intekan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört.TransportpolitikSkrivelsenFör att synliggöra de skillnader som flera studierhar påvisat rörande kvinnor och män vad gäller t.ex.val av färdmedel och attityder i transportpolitiskafrågor har det, som föreslogs i propositionenTransportpolitik för en hållbar utveckling (prop.1997/98:56), inrättats ett råd förjämställdhetsfrågor inom transport- ochkommunikationspolitiken. Enligt direktiven tillrådet skall detta bl.a. ha till uppgift att sättafokus på jämställdhetsfrågor inom helakommunikationssektorn och lämna förslag som syftartill att stärka jämställdheten på dessa områden.Uppdraget skall vara avslutat senast den 30 juni2001 och en särskild redovisning skall lämnasavseende frågor som rör IT-tjänsterna senast den 1juli 2000.I oktober 1999 gav regeringen flera myndigheter,däribland och , i uppdrag attsärskilt redovisa vilka åtgärder som vidtas för attutveckla jämställdheten mellan kvinnor och män inomrespektive myndighets verksamhetsområde samt lämnaen bedömning av hur genomförda åtgärder påverkarjämställdheten. Uppdraget skall redovisas tillregeringen senast den 1 maj 2000.Skrivelsen har i denna del inte föranlett någramotioner.UtbildningspolitikSkrivelsenTrots att jämställdhet betonas i alla läroplanervisar olika studier att pojkars och flickors villkori skolan inte är lika. Bland annat finns detskillnader i fråga om studieresultat, inflytande,tid och uppmärksamhet från lärare, val avgymnasieprogram etc. Det är därför viktigt att varauppmärksam på och arbeta med hur flickor och pojkarbemöts. Skolans verksamhet måste anpassas så att dentillgodoser både flickors och pojkars intressen ochsocialisation. Regeringen har prioriteratkvalitetsfrågan inom skolan för att därigenom gefler möjlighet att förbättra sina resultat.För att stödja och stimulera det lokala arbetet medbl.a. jämställdhetsfrågor i förskola, skola ochvuxenutbildning har startatett värdegrundsprojekt.