bet · GN01UbU15 · 2000-04-27 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att mobbarna uppmärksammas och att insatser görs för att hjälpadem.1999/2000:Ub307 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kulturens bety-delsefulla roll i vården.1999/2000:Ub308 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det angelägna iatt öka möjligheterna för hörande elever att lära sig teckenspråk.1999/2000:Ub309 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildnings-poäng i gymnasieskolan.1999/2000:Ub311 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en flexiblare gymnasieskola,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om färre obligatoriska kärnämnen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avskaffa timplanen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fler betygssteg,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återinförande av rätten att pröva betyg ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av gymnasieskolans program och struktur.1999/2000:Ub312 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ges i uppdrag att utforma tydliga uppnåelsemål förgrundskolans sim- och vattensäkerhetsundervisning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i sin tillsyn uppmärksammar simun-dervisning.1999/2000:Ub314 av och (v) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skolans samlevnadsundervisning skall fungera i enlighet meden värdeneutral hållning till sexualiteten och upplysa utan att lägga värde-ringar på olika sexuella läggningar och på olika sätt att utöva sex,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skolans samlevnadsundervisning skall upplysa om könsöver-skridande, transvestitism och transsexualitet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det som står i läroplanen för andra paragraf "Iöverensstämmelse med den etik som förvaltas av tradition och väs-terländsk humanism..." tas bort, då inget specifikt värdesystem skall gynnasframför något annat,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det är upp till varje vuxen individ att få tillägna sig sexuelltupphetsande alster och att det inte är samhällets uppgift att lägga någonvärdering i det, under förutsättning att ingen människa skadas eller kränks.1999/2000:Ub801 av m.fl. (fp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lärare och elever behöver ordning, reda och arbetsro i skolan,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att elevstyrda skolor riskerar att urholka rektors och lärares ansvaroch status.1999/2000:Ub806 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betygssystemet och betygssättningen i skolan.1999/2000:Ub809 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans uppgift att också lära eleverna en god studieteknik.1999/2000:Ub810 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en skärpning av lärarnas möjligheter att använda disciplinäraåtgärder,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lärare ges möjlighet till fortbildning om barns läs- och skrivut-veckling, dyslexi samt dyskalkyli.1999/2000:Ub813 av () vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande på försök av utbildning i entreprenörskap i skolorna iKalmar län.1999/2000:K356 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att implementera MR-perspektivet i hela den ordinarie utbild-ningsverksamheten i landet.1999/2000:Ju720 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samlevnadsundervisningen i skolan.1999/2000:Ju721 av m.fl. (c, m, kd, fp, mp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolan och behovet av information om skolplikten och hembesökvid långvarig olovlig frånvaro.1999/2000:Ju725 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att ytterligare uppmärksamma mobbning som ettviktigt problemområde.1999/2000:Ju906 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans skyldighet att informera föräldrar.1999/2000:Ju908 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans informationsskyldighet.1999/2000:Fö213 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kursplan i ämnet samhällskunskap skall komp-letteras med målet att eleven efter det nionde skolåret skall vara orienteradom det moderna samhällets sårbarhet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kursplan i ämnet idrott och hälsa skall komplet-teras med målet att eleven i slutet av det nionde skolåret skall ha kunskap ihjärt-lunglivräddning.1999/2000:Sf637 av m.fl. (c) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det fria gymnasievalet.1999/2000:So226 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmiljön i skolan,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolhälsovården,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans undervisning i livsstilsfrågor.1999/2000:So263 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att upprätta fler dyslexicentrum,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att berörda personalgrupper får en adekvat utbildning om dyslexi,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förstärkt skolhälsovård.1999/2000:So330 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en väl fungerande skolhälsovård.1999/2000:Kr231 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär en utredning av möjligheterna attsäkra och utveckla musikutbildningen vid landets musik- och kulturskolorsamt i detta sammanhang överväga om dessa skolors verksamheter skallregleras i skollagen.1999/2000:Kr313 av m.fl. (kd) vari yrkas23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolbibliotekens situation.1999/2000:Kr509 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottens betydelse i skolan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa idrott och hälsa som kärnämne i gymnasieskolan.1999/2000:N212 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om entreprenörskap.1999/2000:N214 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samhällets nya samlingsplats.1999/2000:N271 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning.1999/2000:N384 av m.fl. (kd) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning och kompetensutveckling samt behovet av inriktningpå företagande och entreprenörskap i utbildningen.1999/2000:N388 av m.fl. (mp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regional profilering i skolorna.1999/2000:A220 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningens infrastruktur och hur samverkan mellan olika ut-bildningsaktörer kan förbättras,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en dörr till utbildning och individuellt anpassade utbildningspa-ket,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utbildningsgaranti upp till ålder.1999/2000:A230 av m.fl. (fp) vari yrkas22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolan som murbräcka mot segregation. Utskottet behandlar i det följande 216 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden hösten 1999.Utskottet tar först upp motionsyrkanden av mer övergripande karaktär somrör bl.a. ansvar, omfattning och skolplikten. Därefter behandlasyrkanden om elever i behov av särskilt stöd. Sedan följer ett avsnitt medyrkanden om vissa läroplans- och kursplaneanknutna frågor, bl.a. idrott ochhälsa och undervisning om alkohol, tobak och narkotika. Därefter följerunder olika avsnitt yrkanden om bl.a. gymnasieskolan, värdegrunden, mobb-ning, elevvård, skolans arbetsmiljö och betyg. Sist följer ett antal övrigafrågor.Allmänna skolfrågorGrundskolans ansvar, omfattning m.m.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion 1999/2000:Ub227 anförs beträffandegrundskolans ansvar, omfattning m.m. att det är skolans huvuduppgift att genästa generation kunskaper och fostran av hög kvalitet. Det förutsätter attvarje skola har professionell kompetens och en stimulerande miljö för läran-de. En grundskola av hög kvalitet kan inte skapas utan att regering och riks-dag ställer tydliga och höga krav, men låter varje skola få en själv-ständigare och friare roll att själv utforma sin verksamhet (yrk. Motionä-rerna betonar vikten av att säkerställa att alla elever når de fastställda kun-skapsmålen. För att uppnå systematik och god kontroll över att alla eleverfaktiskt ges den hjälp de har rätt till och uppnår de nationella målen börregeringen ta fram förslag om införande av en obligatorisk grundskoleexa-men (yrk. I motion 1999/2000:Ub260 (m) yrkande 1 framhålls att ingenelev skall behöva gå ut utan nödvändiga baskunskaper. Alltflerelever får inte de baskunskaper som är nödvändiga för att klara gymnasie-programmen. För att stärka gymnasiets sätt att fungera måste bristerna igrundskolan åtgärdas. Enligt motion 1999/2000:Ub259 (m) yrkande 7 måsteskolans resurser i ökad utsträckning styras till undervisning och läromedel.Även i motion 1999/2000:Ub275 betonas grundsko-lans ansvar för att elever skall ha uppnått tillräckliga kunskaper för att tillna sig studier på gymnasienivå. lämnar alltför många elever grundsko-lan med icke godkända studieresultat (yrk. Motionärerna framhåller attalla barn är olika och lär på olika sätt och . Skolan skallvara flexibel nog att möta varje elevs förutsättningar. Det är orimligt att utgå från att alla elever behöver just niår för att nå målen (yrk. Skolstarten bör vara individuellt flexibel och sksuccessivt. avvisar obligatorisk skolstart för sexåringar.Skolplikten skall även fortsättningsvis vara nioårig. Det skall finnas möjlig-het att förlänga skolgången i med (yrk. 6).Centerpartiet anser (motion 1999/2000:Ub212 yrk. 24) att grundskolansåtagande inte bör upphöra förrän eleven har fått godkända kunskaper. Skolti-den bör vara flexibel och medge att elevers tid i varierar. EnligtFolkpartiets motion 1999/2000:Ub294 måste den totala undervisningstiden igrundskolan öka. skall vara tioårig och förskoleklassen skallutgöra (yrk. anser också att ingen elev skall fbörja gymnasiet utan betyget godkänd i svenska, engelska och matematik. tillåts elever att komplettera sina kunskaper inom det individuella pro-grammet för att bli behöriga till ett nationellt program. Det är enligt motionärerna som skall ha ansvar för att eleverna kompletterar sinakunskaper till godkänd nivå (yrk. 13).Enligt (motion 1999/2000:Ub211 yrk. 5) bör ett uppdrag gestill och i syfte att öka kunskapen om ungdomarmed annan etnisk och kulturell bakgrund. Uppdraget till börenligt motionärerna ges mot bakgrund av de rapporter som uppmärksammatsom resultatet i skolan för elever med invandrarbakgrund.Utskottets bedömningUtskottet vill beträffande ansvar, omfattning m.m. inlednings-vis peka på att en god miljö och ett gott arbetsklimat i skolan är mycketgrundläggande av flera skäl. Frågor om arbetsmiljö, arbetsformer och eleversmöjligheter att påverka undervisningen är viktiga för ett bra arbetsklimat ochdärmed för undervisningens resultat. Elevernas välbefinnande i skolan är enavgörande förutsättning för ett framgångsrikt resultat. Det finns ett klartsamband mellan motivation och resultat. Det är därför synnerligen otillfreds-ställande att undersökningar visar att upp till 100 000 elever inte mår bra iskolan. Orsakerna är flera: mobbning, otrygghet, brister i miljön, kanskebristande stöd från lärare och vuxna (temabild Läget i grund-skolan 1999). Elevernas rätt till en trygg skolmiljö är ett ansvar för den skolsom eleven går i och även för skolhuvudmannen. Ett framgångsrikt arbete påskolorna förutsätter tillräckliga resurser, ekonomiska och personella. Kom-munen har också ett ansvar för att t.ex. kompetensutveckla personalen och ettmycket tydligt ansvar för arbetsmiljön i skolan.Utskottet har i olika sammanhang framhållit vikten av att alla elever skallges möjlighet att nå målen för . Utskottet delar härvidlag motio-närernas uppfattning. Utskottet har - med anledning av förslag frånRiksdagens revisorer (1998/99:RR8) - utförligt behandlat frågor om grund-skolans ansvar och resultat m.m. (bet. 1999/2000:UbU10, rskr. Ut-skottet hänvisar till vad utskottet då anförde om styrningen av skolan ochgrundskolans resultat (s. 6-9). Utskottet vill än en gång framhålla att man ien obligatorisk skola inte kan ge avkall på ambitionsnivån att alla eleverfaktiskt skall nå målen för . Man måste dock vara medveten omatt alla elever inte når målen och på samma sätt. Målsättningen attskolan skall vara en skola för alla inbegriper att undervisningen skall anpas-sas till varje elevs förutsättningar och behov, något som tydligt framgår avbåde skollagen (1 kap. 2 §) och läroplanen (Lpo 94). Utskottet vill betonavikten av att elever i behov av särskilt stöd får det stöd de är berättigade tiOm en elev behöver särskilda stödåtgärder skall ett åtgärdsprogram utarbetas(5 kap. 1 § grundskoleförordningen). En del elever kan också behöva extratid i , vilket är möjligt enligt gällande bestämmelser (4 kap. 10 §skollagen). Det finns också möjlighet att inom det individuella programmet igymnasieskolan uppnå behörighet till ett nationellt program, dvs. godkändabetyg i ämnena svenska/svenska som andraspråk, matematik och engelska.Utskottet vill betona vikten av att det finns möjlighet till varierande lösningför de elever som av olika skäl inte uppnår kunskapsmål iårskurs 9.Utskottet har tidigare under detta behandlat frågor med anknyt-ning till skolstartsålder och omfattningen av i betänkande1999/2000:UbU6 (s. 10). Utskottet pekade bl.a. på att det i nuvarande regle-ring av skolstartsålder finns en betydande flexibilitet. Alla sexåringar har räatt delta i förskoleklassen. Det finns möjlighet att börja skolan vid sex ålder. Om det finns särskilda skäl och ett barns vårdnadshavare begärdet kan skolplikten uppskjutas till det år barnet fyller åtta år.Utskottet vill beträffande yrkandet om att skolans resurser i ökad utsträck-ning måste styras till undervisning och läromedel peka på att det enligt gäl-lande ansvarsfördelning ankommer på kommunerna att besluta om resursertill skolorna. Utskottet vill också hänvisa till vad utskottet anfört beträffanskolornas resursanvändning m.m. i betänkandet med anledning av Riksda-gens revisorers förslag (bet. 1999/2000:UbU10 s. 13). Utskottet har bl.a.framhållit vikten av att det finns kunskap och medvetenhet om resursfördel-ning och resursanvändning på såväl nationell som lokal nivå.Riksdagen bör med hänvisning till vad utskottet har anfört avslå motioner-na 1999/2000:Ub212 yrkande 24, 1999/2000:Ub227 yrkandena 1 och 5,1999/2000:Ub259 yrkande 7, 1999/2000:Ub260 yrkande 1, 1999/2000:Ub275 yrkandena 5, 6 och 9 och 1999/2000:Ub294 yrkandena 6 och 13.Utskottet noterar beträffande yrkandet om ett uppdrag till Invandrarverketoch i syfte att öka kunskapen om ungdomar med annan etnisk ochkulturell bakgrund att regeringen i utvecklingsplanen för förskola, skola ochvuxenutbildning (skr. 1998/99:121, bet. 1999/2000:UbU6) har behandlatfrågor med anknytning till elever med utländsk bakgrund. Regeringen hardärefter i regleringsbrev 2000 gett ett uppdrag till att kartläggaoch granska hur olika pedagogiska tillvägagångssätt används i undervisning-en i skolor med elever med ett stort antal olika nationaliteter och språk samtsprida goda exempel på detta. Uppdraget skall redovisas senast den 1 mars2001. Särskilda medel har avsatts för kompetensutveckling av lärare i skolormed elever med många nationaliteter och andra språk än svenska. Vidarekommer en arbetsgrupp att tillsättas inom med uppdrag attutforma förslag till konkreta insatser inom det mångkulturella området (skr.1998/99:121 s. 67). Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att sär-skilda medel har avsatts för förstärkning av utbildning i storstadsregionerna(anslaget A5). Sammanlagt har beräknats för olika än-damål , varav avser insatser inom områdetspråkutveckling i skolan. Bland annat kommer att använ-das för insatser där vuxna stödjer elever med t.ex. läxläsningoch till projekt inom förskola och skola som syftar till att bryta segregationemellan svenska ungdomar och ungdomar med utländsk bakgrund. Utskottetavstyrker motion 1999/2000:Ub211 yrkande 5.Grundskolans timplanMotionernaCenterpartiet anser (motion 1999/2000:Ub212 yrk. 5) att den centralatimplanen i skall avskaffas. Det är inte antalet timmar som skallutgöra grunden för den likvärdiga utbildningen. Motionärerna pekar på attdet är bra att en försöksverksamhet utan nationellt fastställd timplan nu ge-nomförs i . föreslår (motion 1999/2000:Ub294 yrk.7) att den centralt fastställda timplanen skall avskaffas, eftersom denlägger hinder i vägen för en målstyrd skola. För att fullt ut skallkunna bli flexibel och anpassningsbar efter elevernas varierande behov måsteskolan även i praktiken vara målstyrd.I motion 1999/2000:Ub212 yrkande 4 framhålls att alla ele-ver i bör ha rätt att få en individuell studieplan. En sådan änd-ring i grundskoleförordningen bör införas som den centrala timpla-nen avskaffas. Den individuella studieplanen bör upprättas tillsammans medelev och föräldrar och gås igenom vid varje utvecklingssamtal.Utskottets bedömningUtskottet vill beträffande avskaffande av timplan anföra föl-jande. Utskottet har behandlat denna fråga. Utskottet delade rege-ringens uppfattning om värdet av att i en försöksverksamhet i ett åttiotalkommuner pröva om den nationella timplanen kan tas bort i (prop. 1998/99:110, bet. 1999/2000:UbU5 s. 5-7). Detta innebär att en fem-årig försöksverksamhet startas /2001. Utskottet delar motionärernas uppfattning att om arbetet i grund-skolan sker utan timplan stämmer detta bättre överens med intentionernabakom en mål- och resultatstyrd skola än vad som vanligen är fallet i dag.Målen i läroplan och kursplaner måste vara det viktigaste styrinstrumentet,inte den tid som används för att nå dit. Utskottet anser emellertid att det ärmycket viktigt med en försöksverksamhet och en utvärdering av denna innanett eventuellt beslut tas om avskaffande av timplanen. Utskottet avstyrkermotionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 5 och 1999/2000:Ub294 yrkande 7.Utskottet avstyrker , liksom tidigare (bet. 1999/2000:UbU5 s. 7), yrkan-de 4 i motion 1999/2000:Ub212 om införande av individuell studieplan föralla elever i . Utskottet vill betona vikten av att skolan - i enlighet med gällande föreskrifter - arbetar på ett sådant sätt att varje elevs resutat och skolsituation ständigt följs. Utskottet vill åter peka på att målstyr-ningen innebär att det skall finnas möjligheter till en flexibel lösning avpedagogiska insatser för enskilda elever och för grupper av elever. Lärareoch elever har stor frihet att utifrån målen välja stoff och lägga upp undervisningen. Detta ställer stora krav på att skolan arbetar på ett sådant sätt att velevs resultat och skolsituation kan följas. I försöksverksamheten med av-skaffad timplan i blir frågan om individuell planering för en-skilda elever ännu mer betydelsefull. Det ankommer på lärare, elev och för-äldrar att komma överens om den pedagogiska planeringen. Utskottet utgårfrån att det i en del fall kan bli aktuellt att göra individuella studieplaner.Utskottet är , liksom tidigare, inte berett att föreslå någon reglering avverksamheten.SkolpliktenMotionernaFrågor med anknytning till behovet av information m.m. om skolpliktensfullgörande tas upp i motion 1999/2000:Ju721 (c, m, kd, fp, mp) yrkande 6.Motionärerna anser att kommunerna bör bli skyldiga att aktivt informeraelever och föräldrar om skolpliktens innebörd. Skolhuvudmannen bör, vidolovlig frånvaro eller när det kan misstänkas att en elevhålls från skolan, vara skyldig att göra hembesök för att tydliggöra nödvän-digheten av skolpliktens fullgörande. I motion 1999/2000:Ub290 (mp) fram-hålls att både vårdnadshavare och kommunen är skyldiga att se till att ele-verna fullgör . Trots detta hoppar unga kvinnor av skolan i för-tid. En övergripande bild av detta saknas - hur många som berörs, vilka debakomliggande orsakerna kan vara och eventuella framtida konsekvenser fördessa kvinnor. Motionärerna anser att bör ges i uppdrag att seöver problematiken.Utskottets bedömningUtskottet vill i likhet med motionärerna betona att både vårdnadshavare ochkommuner är skyldiga att se till att eleverna fullgör sin skolplikt. Detta framgår tydligt av bestämmelserna i 3 kap. skollagen. Av 16 § framgår att om enskolpliktig elev i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom inte full-gör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjortvad på dem ankommer för att så skall ske, får styrelsen för utbildningen vidvite förelägga elevens vårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter. Ett före-läggande gäller , även om beslutet överklagas. Beslut av styrelsenför utbildningen i ärenden enligt denna paragraf får överklagas hos allmänförvaltningsdomstol.Utskottet noterar att frågan om unga invandrarflickors villkor har upp-märksammats av regeringen. Regeringen har inlett en dialog medföreträdare för olika invandrarorganisationer, trossamfund och myndigheterom unga invandrarflickors situation i skolan och generellt. harregeringen gett i uppdrag att i samarbete med i första handBarnombudsmannen, och , studera i vilken om-fattning det förekommer generations- och kulturkonflikter som får till följdatt flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund än majoritetsbefolkning-en söker samhällets stöd för att flytta hemifrån eller att de drabbas av psykisohälsa samt hur vanligt det är att flickor avbryter sin skolgång till följd aväktenskap, graviditet eller andra familjeskäl. skall vidareredovisa åtgärder och metoder som kan användas för att stärka ställningenhos utsatta flickor med annan bakgrund än majoritetsbefolkningen. Uppdra-get skall redovisas till regeringen senast den 31 maj 2000.Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks motionerna1999/2000:Ub290 och 1999/2000:Ju721 yrkande 6.Elever i behov av särskilt stödMotionernaFrågor med anknytning till elever i behov av särskilt stöd tas upp i fleramotioner.I motion 1999/2000:Ub275 yrkande 7 framhålls att allpersonal i skolan, främst lärarna, måste vinnlägga sig om att alla elever fårtillräckliga läs- och skrivkunskaper. Speciellt bör dyslektikers särskildabehov uppmärksammas. Även barn med neurologiska handikapp måste fåden hjälp som krävs. anser (motion 1999/2000:Ub294 yrk. 12) attalla elever med särskilda behov skall få extra stöd. Elever med läs- ochskrivsvårigheter (dyslexi) måste uppmärksammas mer i skolan.