bet · GN01MJU11 · 2000-02-08 00:00:00 — I betänkandet behandlas 36 motionsyrkanden omforskning och utbildning m.m. från allmännamotionstiden respektive 1999. När det gällermotioner om mer övergripande och strategiska frågorinom forskningspolitiken hänvisar utskottet till attregeringen aviserat en ny forskningspolitiskproposition . Motioner som lyfterfram vissa forskningsprojekt eller mer preciseradeinriktningar av forskningen inom relativt begränsadeforskningsområden bör enligt utskottets mening intebehandlas i sak av utan av de organ somhar särskild sakkunskap på respektive område. Dennaprincip har fastlagts bl.a. i 1996 årsriksdagsbeslut om forskningspolitiken. Samtligamotionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns fyrareservationer och fem särskildayttranden. Motioner från allmänna motionstiden /991998/99:MJ207 av och () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning ochutveckling i norra /99:MJ219 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkunskapsförsörjning.1998/99:MJ222 av m.fl. (mp) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av forskningoch kunskapsinhämtande i frågor om biets genetiskasläktskaps- och inavelsförhållanden i relation tillaktuella avelsstrategier och avelsstrukturer inombiodlingen, så att bisamhällenas och populationernaslivskraft och långsiktiga hållbarhet inte äventyras.1998/99:MJ224 av m.fl. (kd) vari yrkas41. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utbildning ochforskning inom jordbruks- och livsmedelsområdet.1998/99:MJ250 av och (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökad satsning påforskning.1998/99:MJ254 av m.fl. (m) variyrkas4. att hos regeringen begär förslag omlivsmedelsforskning i enlighet med vad som anförts imotionen,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lokalisering avlivsmedelsforskning.1998/99:MJ509 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fördjupad forskningom samband mellan komponenter i livsmedel ochfysiologiska funktioner - livsmedelsrelateradnäringsforskning.1998/99:MJ605 av Skånberg m.fl. (kd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om initiering avforskning för att återvinna och lagra koldioxid.1998/99:MJ606 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alternativa metoder förväxtförädling.1998/99:MJ609 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omKälarne Fiskeriförsöksstation.1998/99:MJ709 av Per m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avskyndsam och intensifierad forskning om vargen.1998/99:MJ732 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attstärka den mykologiska forskningen i Sverige.1998/99:MJ744 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av fortsattintensiv havsforskning.1998/99:MJ781 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attforskningsresurser avsätts för att utrönaantibiotikans påverkan på flora, fauna ochgrundvatten.Motioner från allmänna motionstiden1999/20001999/2000:MJ221 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning ochutveckling.1999/2000:MJ222 av m.fl. (c) variyrkas18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om översyn ochökning av forskning och utveckling inomlantbrukssektorn,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökadtillgänglighet av vuxenutbildning inomlantbrukssektorn.1999/2000:MJ236 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den gemensammadansk-svenska hortonomutbildningen görs till ettpilotprojekt inom ramen för det arbete som bedrivsför en bättre inte- gration mellan länderna,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attskyndsamt undersöka möjligheten att få fram resursertill planeringsarbetet för utbildningen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om transportkostnadermellan de två lärosätena involverade i dengemensamma dansk-svenska hortonomutbildningen.1999/2000:MJ257 av m.fl. (kd) variyrkas18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utbildning ochforskning inom jordbruks- och livsmedelsområdet.1999/2000:MJ601 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om initiativ till ettvärldstoppmöte om den globala arvsmassan.1999/2000:MJ602 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att göra Alnarpsjälvständigt.1999/2000:MJ604 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om decentralisering avverksamheten inom SLU,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det angelägna medhögre lantbruksutbildning i Östergötland.1999/2000:MJ605 av m.fl. (m) variyrkas4. att hos regeringen begär förslag omprogram för forskning och kunskapsuppbyggnad kringjordbrukets miljöfrågor i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag tillett nationellt program för forskning och utvecklingpå livsmedelsområdet i enlighet med vad som anförtsi motionen,6. att hos regeringen begär förslag tillprogram rörande livsmedelsforskningen i enlighet medvad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lokalisering avlivsmedelsforskning.1999/2000:MJ606 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utarbetande avförslag till förändring av lantbruksskolorna tillföretagargymnasier.1999/2000:MJ608 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om problem förforskning i ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att styraforskningsresurserna så att konkurrens och endynamisk och kunnig forskningstjänstesektor finns iSverige.1999/2000:MJ610 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Skogshögskolans ochRöbäcksdalens verksamhet och framtida organisation.1999/2000:MJ727 av m.fl. (kd)vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökad forskning kringvattenkvalitetens betydelse för hälsan.1999/2000:N275 av m.fl. (mp) variyrkas9. att som sin mening gerregeringen till känna vad imotionen anförts om bättre kunskapom vindkraftens miljöpåverkan. Studieresor m.m.Utskottet företog ettstudiebesök vid ()och () iUppsala. I samband med en studieresa tillÖresundsregionen erhöllutskottet vidare viss information om det pågåendeutbildningssamarbetet mellan SLU och i (KVL).Allmänna uppgifter om forskningspolitiken,resursfrågor, m.m.Den svenska forskningspolitiken behandlas numera iintervaller . I proposition 1996/97:5presenterade regeringen sin forskningspolitik föråren 1997-1999. Propositionen behandlades underhösten 1996 av utbildningsutskottet och vissa andrautskott, däribland jordbruksutskottet (1996/97:UbU3,1996/97:JoU1 och 1996/97:JoU2). Denna ordninginnebär att regeringen för framläggerförslag om övergripande mål för forskningen ochallmänna riktlinjer för forskningspolitiken. Enligtde av godkända riktlinjerna börövergripande forskningspolitiska beslut fattas avstatsmakterna, medan organ med sakkunskap inomberörda områden beslutar om verksamheten och dennärmare medelsfördelningen (se även 1997/98:JoU16).Regeringen () har föravsikt att lägga fram en ny forskningspolitiskproposition . Universitet, högskoloroch forskningsråd m.fl. organ har fått i uppdrag attutarbeta forsknings- och kunskapsstrategier somunderlag för propositionen.I enlighet med regeringens förslag ibudgetpropositionen för (utg.omr. 20, volym11 s. 33 ) har resurserna för miljöforskning stärktsgenom att det särskilda anslaget för miljöforskningåterinförs (1998/99:MJU1). Anslaget uppgår till 50miljoner kronor och beräknas för budgetåren 2001 och2002 till vartdera året.Naturvårdsverket skall i samråd medForskningsrådsnämnden göra en samlad bedömning avmiljöforskningen (se närmare härom i avsnittet ommiljöforskning i det följande). Vid Naturvårdsverkethar inrättats en särskild forskningsnämnd som kommeratt fördela anslagen till miljöforskning.Under utgiftsområde 23 i budgetpropositionen (volym11 s. 106) redovisar regeringen att Skogs- ochjordbrukets forskningsråd () genomför ettsärskilt forskningsprogram inom ekologisk jordbruks-och trädgårdsproduktion, omfattande 46,5 miljonerkronor. Programmet avslutades , och enslutrapport kommer att avges. Dessutom har rådetstartat en forskarskola inom området.SJFR granskar och prioriterar ca 1 000ansökningar om forskningsbidrag, stipendier,resebidrag etc.Forskningssamarbetet inom EU har intensifierats.SJFR har haft det nationella ansvaret för det numeraavslutade delprogrammet Jordbruk och fiske (FAIR) iEU:s femte ramprogram för forskning. I delprogrammetFAIR har totalt 601 projekt beviljats bidrag.Svenska forskare deltar i 179 av dessa projekt,vilket är ett gott utfall både i jämförelse medandra länder och i jämförelse med svenskt deltagandei andra delprogram.Under år 1999 har en internationell utvärderingslutförts. Utvärderingen avser de avslutadeprogrammen om alternativa produktionsformer ijordbruket och trädgårdsnäringen samttvärvetenskaplig forskning. Härvid har satsning på biologisk mångfald iskogsbruket och jordbrukslandskapet samtväxtfysiologi och miljöförändringar fått mycket godavitsord av de internationella sakkunniga.I regeringens skrivelse 1999/2000:13 HållbaraSverige redogörs för regeringens särskildaforskningssatsning för ekologisk jordbruks- ochträdgårdsproduktion och att det i regeringensuppdrag till ingår att bedöma hur den gjordasatsningen kan föras vidare i en uppföljandesatsning.I regeringens skrivelse 1999/2000:14 En hållbarutveckling av landsbygden m.m. föreslås att denekologiskt odlade arealen bör fördubblas till år2005 och att den ekologiska animalieproduktionen böröka. I skrivelsen sägs vidare bl.a. att frågan ommedel till forskning om ekologisk produktion kommeratt beaktas i regeringens kommandeforskningspolitiska proposition.Forskning och utbildning inomlantbruksområdet m.m.Utskottets övervägandenVissa forskningsfrågorMotionerna 1998/99:MJ254, yrkandena 4 och 5, och1999/2000:MJ605, yrkandena 4-7, (båda m), tar uppnågra mer övergripande forskningsfrågor inomjordbruks- och livsmedelssektorn, såsom behovet avett livsmedelstekniskt FoU-program för att stärkalivsmedelssektorns konkurrenskraft och för forskningoch kunskapsuppbyggnad kring jordbruketsmiljöfrågor. Vidare föreslås att det inrättas ettnationellt livsmedelscentrum inom ramen för LCL(Livsmedelscentrum) i och attforskningsresurserna i och samordnas.I motion 1999/2000:MJ221 (m), yrkande 3,understryks behovet av förbättrade FoU-insatser inomträdgårdsnäringen.Kristdemokraterna begär i motionerna 1998/99:MJ224(yrkande 41) och 1999/2000:MJ257 (yrkande 18)förslag om en strategisk ökning avforskningsinsatserna på jordbruksområdet medinriktning bl.a. på resurs- och energisnåla metoder,möjlighet att utvinna biogas på gården m.m.I motion 1998/99:MJ219 (c) yrkande 10 och1999/2000:MJ222 (c) yrkande 18 förordas en översynav den tillämpade forskningen inom jord- ochskogsbruket, åtgärder för ökadforskningsfinansiering via EU, inriktning påbioråvaror m.m.Enligt motion 1998/99:MJ207 (m), yrkande 5, börresurserna till FoU inom lantbruk i norra motion 1998/99:MJ250 (s), yrkande 1, krävs enökad satsning på forskning om ekologiskt lantbruk.I motion 1998/99:MJ509 (m), yrkande 3, förordasfördjupad forskning om sambandet mellan komponenteri livsmedel och fysiska funktioner. functional foods och deras (påstådda) effekterför hälsa och välbefinnande.Enligt motion 1999/2000:MJ727 (kd), yrkande 4, börforskningen kring vattenkvalitetens betydelse förhälsan öka.I motion 1998/99:MJ781 (c), yrkande 6, framhållsbehovet av forskning angående antibiotikans påverkanpå flora, fauna och grundvatten.Enligt motion 1998/99:MJ222 (mp), yrkande 3, är detviktigt att forska och inhämta kunskaper angåendebiets genetiska släktskaps- och inavelsförhållanden.I motion 1998/99:MJ732 från samma parti (yrkande 3)förordas att den mykologiska forskningen vid SLUstärks.Utskottet vill först erinra om att frågor omforskning, utveckling och kompetenshöjning förlivsmedelsindustrins förnyelse och expansion harbehandlats av Utredningen om livsmedelssektornsomställning och expansion i betänkandet Enlivsmedelsstrategi för (SOU 1997:167).Utredningen föreslår bl.a. ett nationellt, samlatforskningsprogram på området. Utskottet förutsätteratt utredningens förslag övervägs av regeringen ochläggs till grund för de förslag som kommer attframläggas angående jordbruks- ochlivsmedelsforskningen. Som exempel på nu pågåendeforskningsprojekt inom detta område kan tilläggasatt driver ett särskilt forskningsprogramKunskapsplattform för livsmedelsbranschen (KLIV) isyfte att vidga och förnya livsmedelsforskningen.Vid SLU bedrivs ett tvärvetenskapligt projekt, Mat21, vars övergripande mål är att definiera optimalaförhållanden och utveckla system för uthålliglivsmedelsproduktion som ger livsmedel med högkvalitet. Vidare bör nämnas att utskottet tidigarehar uttalat sig positivt om en utvecklingsfond förträdgårdsnäringen (1998/99:MJU7 s. 41), ochjordbruksministern har i ettfrågesvar anfört att frågan är under beredning(fråga 1998/99:825). Utskottet förutsätter därföratt regeringen återkommer med ett förslag tillutvecklingsfond för trädgårdsnäringen.Utskottet föreslår att motionerna 1998/99:MJ207(m), 1998/99:MJ254 (m), 1999/2000:MJ221 (m),1999/2000:MJ605 (m), 1998/99:MJ224 (kd),1999/2000:MJ257 (kd), 1998/99:MJ219 (c) och1999/2000:MJ222 (c) i berörda delar lämnas utanvidare åtgärd från sida i avvaktan påbehandlingen av den forskningspolitiskapropositionen. Samma bedömning gäller motion1998/99:MJ250 (s) yrkande 1 om ökad satsning påforskning om ekologiskt lantbruk. Som framgår av dentidigare redovisningen är motionen till stor deltillgodosedd genom tidigare beslutade satsningar påforskningen inom angivna område och genomregeringens uttalanden i skrivelserna 1999/2000:13och 14. Utskottet konstaterar dock att det förinnevarande år inte finns några särskilda medelavsatta för forskningen om ekologiskt lantbruk.Utskottet vill därför betona vikten av kontinuitet iforskningen om ekologiskt lantbruk.I anslutning till de motioner som förutsätter enpolitisk detaljstyrning av forskningen inom merpreciserade och begränsade ämnesområden villutskottet framhålla att några av dessa motionervisserligen lyfter fram forskningsfrågor som kanförefalla viktiga från många synpunkter. Enligtriksdagens forskningspolitiska beslut bör emellertidorgan med sakkunskap inom berörda områden besluta omverksamheten och den närmare medelsfördelningen.Utskottet har för sin del inget underlag för attgöra den nödvändiga vetenskapliga bedömningen avforskningsbehovet eller prioriteringen mellan olikaforskningsprojekt inom ramen för tillgängligaresurser. I sak kan tilläggas att det i större ellermindre omfattning pågår forskning i olika sammanhangpå samtliga områden som tas upp i de nu aktuellamotionerna, nämligen 1998/99:MJ509 (m) om sambandetmellan komponenter i livsmedel och fysiskafunktioner, 1999/2000:MJ727 (kd) omvattenkvalitetens betydelse för hälsan,1998/99:MJ781 (c) om antibiotikans påverkan påflora, fauna och grundvatten samt 1998/99:MJ732 (mp)om den mykologiska forskningen. Utan att gå närmarein på de projektkataloger m.m. som kan finnastillgängliga hos berörda forskningsorgan villutskottet i detta sammanhang anföra följande.Frågor om antibiotika och antibiotikaresistens ärutomordentligt viktiga från både miljösynpunkt ochfolkhälsosynpunkt. I enlighet härmed har iEU-samarbetet drivit en konsekvent handlingslinjesom innebär att all tillförsel av antibiotika tilldjurfoder i tillväxtbefrämjande syfte måsteförbjudas. Detta innebär bl.a. att redan pådenna grund är skyldigt att presenteraforskningsunderlag av hög vetenskaplig kvalitet föratt styrka sin position. Frågor omantibiotikaresistens över huvud taget har rönt storuppmärksamhet inom EU, och EU:s ekonomiska ochsociala kommitté (ECOSOC) har i en rapportunderstrukit både riskerna och forskningsbehovet.Kommissionen har tillsatt en tvärvetenskapligarbetsgrupp som avlämnade en rapport omantibiotikaresistens m.m. har i olikaresolutioner/konklusioner uttalat att det behövs etttvärvetenskapligt och sektorsövergripandeförhållningssätt inom detta forskningsområde. ISverige pågår t.ex. forskning angåendeantibiotikaresistens inom veterinärmedicinen vidSVA. En utförlig redovisning av effekterna avantimikrobiella fodertillsatser har lämnats ibetänkande SOU 1997:133 med titeln . anordnade den 25november 1998 en hearing angåendeantibiotikaresistensgener från genmodifieratväxtmaterial. Nämnden har publicerat dedeltagande forskarnas anföranden i nämndensutredningsserie (). Slutligen skall nämnasatt regeringen () uppdragit åtSocialstyrelsen att upprätta en nationellhandlingsplan för att bekämpa antibiotikaresistens.Uppdraget skall redovisas den 1 april 2000.Utskottet utgår från att detta viktigaforskningsområde berörs och redovisas i denforskningspolitiska propositionen. Motion1998/99:MJ781 (c) yrkande 6 får härigenom ansestillgodosedd.Sambandet mellan å ena sidan komponenter ilivsmedel och dricksvattnets kvalitet och å andrasidan den fysiska hälsan och välbefinnandet ärgivetvis också en viktig fråga. Utskottet har iolika sammanhang behandlat motioner om s.k.functional foods (/2000:MJ4) och gjortuttalanden som delvis överensstämmer med de allmännasynpunkterna i motion 1998/99:MJ509 (m). Regeringenanordnade en hearing i ämnet ochhar för avsikt att utarbeta en strategi för detfortsatta arbetet med produktspecifikahälsopåståenden om livsmedel. Utskottet utgår frånatt forskningsfrågorna beaktas i detta arbete. Detkan tilläggas att det redan pågår viss forskninginom livsmedelsindustrin, bl.a. av det skälet attLivsmedelsverket i förekommande fall kräverforskningsunderlag för s.k. hälsopåståenden imarknadsföringen av livsmedel. Med det anförda börmotion 1998/99:MJ509 (m) yrkande 3 kunna lämnas utanvidare åtgärd.Utskottet gör i huvudsak samma bedömningbeträffande motion 1999/2000:MJ727 (kd) yrkande 4.Också på detta viktiga område, nämligenvattenkvalitetens betydelse för hälsan, pågårforskning. Ett exempel är kommunernas eget FoU-program om VA-teknik som administreras viaVA-FORSK. Det innefattar bl.a. miljöföroreningar idricksvatten. Det övergripande ansvaret fördricksvatten som livsmedel åvilar Livsmedelsverket.Verket har publicerat en rapport, nr 1998:15, omdricksvattensituationen i . I rapportenanförs att forskning kring dricksvattenrelateradefrågor pågår vid flera universitet.Utskottet saknar underlag för att närmare bedömadet vetenskapliga behovet av forskning rörande bietsgenetiska släktskaps- och inavelsförhållanden ienlighet med motion 1998/99:MJ222 (mp) yrkande 3. Deuppgifter som varit tillgängliga för utskottet tyderpå att forskningen i stor utsträckning är inriktadpå biodling i allmänhet och på binas sjukdomar ochparasiter, bl.a. den s.k. varroasjukan. Forskningenpå området bedrivs huvudsakligen vid institutionenför entomologi, SLU, och i binäringens egen regi.Det bör ankomma på vederbörande forskningsorgan attgöra den prioritering inom givna resursramar somförutsätts i motionen. Motionsyrkandet avstyrks.Samma bedömning gäller förslaget i motion1998/99:MJ732 (mp) yrkande 3 som synes gå ut på attSLU bör anställa fler mykologer (svampforskare).Frågan gäller med andra ord hur de budgetmedel somtilldelats SLU skall fördelas på olika befattningaroch forskningsområden. Denna typ av frågor harriksdagen överlämnat till regeringen, och regeringenhar i sin tur överlämnat dem till styrelsensavgörande. Detta framgår bl.a. av 2 kap. 3 §förordningen (1993:221) för Sverigeslantbruksuniversitet. Utskottet avstyrkermotionsyrkandet.I fråga om mykologisk forskning kan tilläggas attUmeå universitet bildat en samordningsgrupp förforskning, utbildning och annan mykologiskverksamhet (Myconet). Gruppen har lämnat informationom befintliga forskare inom ekologisk mykologi ochfylogenetisk mykologi (fylogenes = en artsutveckling). I övrigt är det bl.a. institutionenför skoglig mykologi och patologi vidskogsvetenskapliga fakulteten, SLU, som ansvarar förforskningsområdet.I motionerna 1999/2000:MJ602 (m), 1999/2000:MJ604(kd) och 1999/2000:MJ610 (c) framförs yrkandenangående lokalisering av viss verksamhet inom SLUoch vissa andra organisationsfrågor. Enligt dennyssnämnda bestämmelsen i förordningen för Sverigeslantbruksuniversitet ankommer den internafördelningen av FoU-resurser m.m. på styrelsen.Motionerna avstyrks.I anslutning till motion 1998/99:MJ609 (s) omKälarne fiskeriförsöksstation hänvisar utskottettill förslag angåendefiskeriadministrationen i ett EU-perspektiv (SOU1998:24). Enligt utredningen bör Fiskeriverketsundersöknings- och forskningsverksamhet koncentrerasgeografiskt till två enheter (se bet. s. 43 och 57).I avvaktan på den fortsatta behandlingen avutredningens förslag avstyrker utskottet motionen.Vissa utbildningsfrågorI motion 1999/2000:MJ222 (c) yrkande 19 anförs attdet är viktigt att behovet av utbildning vid sentyrkesval inom lantbrukssektorn tillgodoses. Det börfinnas tillgång till yrkesinriktad grund- ochvidareutbildning inom denna sektor, oberoende avindividens tidigare val av gymnasieutbildning.Utskottet kan givetvis instämma i det ganskaallmänt hållna önskemålet om ett brettutbildningsutbud med stor tillgänglighet förstuderande inom lantbrukssektorn. Enligt utskottetsmening är motionen väl tillgodosedd så till vida attdet finns ett mycket stort och varieratutbildningsutbud vid t.ex. SLU. För att ta ettexempel, agronomprogrammet, kan det nämnas attprogrammet innehåller fem huvudinriktningar(ekonomi, husdjur, livsmedel, mark/växt och teknik),och dessutom kan den enskilde skapa en personligprofil på sin examen genom att påverka innehållet iutbildningen. När det gäller vuxna studerande börnämnas att det enligt 11 kap. 17 § skollagen(1997:1212) åligger kommunerna att erbjuda gymnasialvuxenutbildning (komvux). Landstingen får anordnagymnasial vuxenutbildning inom områdena naturbrukoch omvårdnad. I likhet med motionärerna anserutskottet det viktigt att behovet av gymnasialjordbruksutbildning beaktas även i de fall individengenomgått tidigare gymnasieutbildning med t.ex.teoretisk inriktning. Det kan tilläggas attstartstöd enligt förutsätter attsökanden har både teoretisk och praktiskyrkesutbildning.Vad beträffar behörighetskraven för högskolestudiervill utskottet framhålla att det måste ankomma påvederbörande högskola eller huvudman för en vissutbildning att bedöma vilka förkunskaper som behövsför att de studerande skall kunna tillgodogöra sigutbildningen. När det gäller t.ex. utbildningen vidSLU finns för olika utbildningar varierande krav pågrundläggande behörighet och särskild behörighet ochi vissa fall krav på yrkesinriktadarbetslivserfarenhet. I kraven på teoretiskaförkunskaper ingår vissa kärnämnen, såsom t.ex.engelska och svenska. I de långautbildningsprogrammen har också naturvetenskapligaämnen en viktig ställning. De teoretiska kraven ärnågot lägre när det gäller kortare utbildningar,t.ex. lantmästarutbildningen, men här finns ocksåett krav på minst 24 månaders jordbruksinriktadyrkeserfarenhet.