bet · GN01LU18 · 2000-04-11 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett tjugotal motionsyrkanden från allmännamotionstiden på immaterialrättens område. Yrkandena gäller skyddetför immateriella rättigheter, patent, biotekniska uppfinningar, upphovsrätten iinformationssamhället, inskränkningar i upphovsrätten och s.k. arenarätt.I ärendet har inkommit två skrivelser, en från Bonus Presskopia och enfrån . Bonus Presskopia har också tillsammans medLäromedelsförfattarnas Förening, och FöreningenSvenska Läromedelsproducenter inför utskottet framfört sina synpunkter.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats sex reservationer och två särskilda yttranden. 1999/2000:L801 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyndsamt infö-rande av bruksmodellskydd.1999/2000:L802 av och (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att upphovsrätten inte kränks,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återkomma med förslag till åtgärder mot kränkningar av upp-hovsrätten.1999/2000:L803 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för att EG-direktivet om patent på biotek-niska uppfinningar rivs upp,2. att begär att regeringen verkar för en internationell konventionmot patent på livsformer enligt vad i motionen anförts.1999/2000:L804 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning avs.k. arenarättigheter för idrottsarrangörer.1999/2000:L805 av m.fl. (c, fp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i upphovs-rättslagen att undantag kan medges för ideella organisationer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om representanter i styrelse.1999/2000:L806 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär en kartläggning av omfattningen avden kopiering som äger rum för enskilt bruk,2. att hos regeringen begär förslag till ändring rörande 12 § upp-hovsrättslagen angående kopiering för enskilt bruk.1999/2000:L807 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att man bör se till attkravet på engelska vid patentansökningar inte utgör ett hinder för patentan-sökningar.1999/2000:L808 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en fullständig patentdatabas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklade patent och likställighet med t.ex. författare, konstnäreroch musiker vad gäller upphovsmannarätten.1999/2000:U512 av m.fl. (c) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biotekniken och patent på liv.1999/2000:Kr317 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det upphovsrättsliga skyddet.1999/2000:T210 av m.fl. (kd) vari yrkas51. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upphovsrättsskyddet,52. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om piratkopiering.1999/2000:T717 av m.fl. (m) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det fortsatta arbetet med EG-direktivet om harmonisering av vissaaspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället.1999/2000:MJ222 av m.fl. (c) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ompröva den inställning vad gäller direk-tivet om patent på bioteknologiska uppfinningar.1999/2000:MJ513 av m.fl. (kd) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att patent på liv ej skall vara möjligt.1999/2000:N273 av Per m.fl. (m, kd, fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om patentskydd för enklare uppfinningar.1999/2000:N382 av och () vari yrkas9. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attSverige skall arbeta för att kravet på patent på liv helt bör utgå ur TRIPS-avtalet.1999/2000:N384 av m.fl. (kd) vari yrkas13. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för patentskyddför enklare uppfinningar. Skyddet för immateriella rättigheterImmaterialrätt är den sammanfattande beteckningen för ett antal olika reglersom skyddar intellektuella prestationer och kännetecken mot obehörigt ut-nyttjande. I huvudsak innebär de olika immaterialrättsliga reglerna - både iSverige och i andra länder - att den som skapat en skyddad produkt ellerutfört en skyddad prestation har ensamrätt att dra ekonomisk nytta av pro-dukten eller prestationen. Ensamrätten kan avse olika slags utnyttjande av enprestation, såsom tillverkning, försäljning eller uthyrning, och rättighetshavaren kontrollerar i princip all användning av skyddsobjektet.Immaterialrätten brukar delas in i upphovsrätt och industriellt rättsskydd.Till det industriella rättsskyddet hör patenträtt, känneteckensrätt, mönsterrätoch växtförädlarrätt. Patenträtt gäller för nya uppfinningar som kan utnyttjasindustriellt. Känneteckensrätt brukar användas som en övergripande beteck-ning för varumärkesrätten, firmarätten och andra rättsskydd för individualise-ringsmedel. Mönsterskydd gäller utseendet (designen) på en produkt, anting-en det betingas av estetiska skäl eller nyttoskäl. Växtförädlarrätt skyddar nyaväxtsorter som skapas genom förädling eller på annat sätt. I utländsk rättfinns ytterligare en form för att skydda en varas tekniska användbarhet. Den-na skyddsform benämns i regel bruksmodellskydd.Mellan upphovsrätten och det industriella rättsskyddet finns två grundläg-gande skillnader. Den ena är att upphovsrätten skyddar det sätt på vilket enidé omsatts i verkligheten och inte själva idén. Patentskydd, skydd för varu-märken, mönsterskydd och växtförädlarrätt skyddar däremot idén som sådan.Den andra skillnaden är att upphovsrätt uppkommer så fort den skyddadeprestationen utförts, medan patent, mönster- och växtförädlarrätt i principförutsätter ett registreringsförfarande. Varumärken intar en särställning ge-nom att skydd kan uppkomma både genom registrering och genom faktiskanvändning.Den ensamrätt som följer med det immaterialrättsliga skyddet är tidsbe-gränsad. Enligt reglerna i gäller upphovsrätten under räknatfrån upphovsmannens död eller beträffande vissa prestationer under 50 årfrån det prestationen utfördes. Patentskyddet räknas från den dag ansökangörs om registrering. I sträcker sig skyddstiden framåt i tiden.Mönsterskyddet räknas också från ansökningsdagen och gäller ,men tiden kan förlängas upp till . I växtförädlarrättslagen är skyddstide25 år utom för potatis, vin och träd där skyddstiden är . Varumärken haren i princip obegränsad skyddstid så länge de används. En registrering gällerdock bara men kan förnyas ett obegränsat antal gånger.Ensamrätten kan också vara inskränkt på olika sätt. Särskilt på det upp-hovsrättsliga området finns det åtskilliga regler som begränsar upphovsman-nens ensamrätt. Ett exempel på en sådan inskränkning är att privatpersonersom huvudregel har rätt att kopiera skyddade verk för enskilt bruk.Inom ramen för (,WTO) har slutits ett internationellt avtal om handelsrelaterade aspekter avimmaterialrätter (). De immateriella rättigheter som avses medavtalet är bl.a. upphovsrätten, patenträtten och varumärkesrätten. Till är mer än 130 länder anslutna, och är bundet av avtalet ge-nom sin anslutning till WTO. Avtalet innehåller särskilda bestämmelser föratt säkerställa skyddet för immaterialrätterna, normer för rättigheternas ut-formning och omfattning samt verkställighetsregler. Vidare ingår procedur-bestämmelser, regler för tvistlösning, övergångsbestämmelser och en regle-ring av vissa institutionella frågor.De svenska bestämmelserna på det immaterialrättsliga området finns i la-gen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, lagen(1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter, patentlagen(1967:837), varumärkeslagen (1960:644), kollektivmärkeslagen (1960:645),firmalagen (1974:156), mönsterskyddslagen (1970:485) och växtförädlar-rättslagen (1997:306).Den som utan rättighetshavarens samtycke vidtar någon åtgärd som om-fattas av ensamrätten begår ett immaterialrättsligt intrång. Ensamrätternaskyddas genom ett system av olika sanktioner av såväl straff- som civilrätts-lig karaktär, och för samtliga former av immaterialrättsintrång kan sålundastraff- och skadeståndsansvar komma i fråga. Vidare kan en domstol beslutaom vissa skyddsåtgärder och säkerhetsåtgärder.I två motioner begärs en förstärkning av det immaterialrättsliga skyddet. IngaBerggren och (båda m) framhåller i motion L802 att konst-hantverkare, särskilt tillverkare av brukskonst, ofta får sina verk plagierade.Samtidigt är den lagstiftning som skall skydda upphovsmännen enligt motio-närerna alltför svårtillämpad och svårkontrollerad för att ta till vara upp-hovsmännens rättigheter på ett bra sätt. Motionärerna begär tillkännagivan-den om vikten av att upphovsrätten inte kränks och om åtgärder mot sådanakränkningar (yrkandena 1 och 2).Johnny m.fl. (kd) anför i motion T210 att en stor del av de da-taprogram som används i är piratkopierade. Så är fallet även inomden offentliga sektorn där det enligt motionärerna förekommer att piratkopie-rade programvaror används. Motionärerna begär ett tillkännagivande omvikten av att komma till rätta med den illegala användningen av programva-ror (yrkande 52).Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna om betydelsenav att upphovsrätten inte kränks och att piratkopiering, så långt det är möj-ligt, beivras. Frågeställningarna är också föremål för uppmärksamhet i EU. Ioktober 1998 avlämnade en grönbok om bekämpning avvarumärkesförfalskning och pirattillverkning på den inre marknaden, KOM(98) 589. Kommissionens avsikt är att lägga fram en handlingsplan på ifrå-gavarande område.Inför ett ställningstagande till de nu aktuella motionerna bör påpekas attriksdagen beslutade om väsentligt skärpta åtgärder mot intrång ide immateriella ensamrätterna (prop. 1993/94:122, bet. Genom be-slutet, som innebar ändringar i varumärkeslagen, upphovsrättslagen, patent-lagen, mönsterskyddslagen, växtförädlarrättslagen, firmalagen och lagen omkretsmönster i halvledarprodukter, har domstolarna nu möjligheter att vidvite förbjuda fortsatt intrång inom hela det immaterialrättsliga området.Genom ändringar av skadeståndsbestämmelserna på det industriella rätts-skyddets område har rättighetshavarnas ställning vid intrång förstärkts. Där-utöver infördes genomgående regler som innebär att ersättning skall betalasför utnyttjande av ensamrätten och för den ytterligare skada som intrångetkan ha medfört. Skadeståndets storlek kan bestämmas med hänsyn till om-ständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Också straffbestämmel-serna ändrades så att intrång som begås av grov oaktsamhet är straff-bara även på det industriella rättsskyddets område. Vidare höjdes maxi-mistraffet för intrång i de industriella ensamrätterna från fängelse i sex må-nader till fängelse . Till detta kommer att det infördes reglom straff för försök och förberedelse till intrång i nämnda rättigheter. Deprivaträttsliga säkerhetsåtgärderna på varumärkes-, växtförädlar- och firma-rättens områden förstärktes i så måtto att också apparater, redskap m.m. somanvänts vid olovlig tillverkning utan att själva vara föremål för rättsskyddetkan bli föremål för säkerhetsåtgärder. Den nya lagstiftningen trädde i kraftden 1 juli 1994.För att ytterligare motverka det ökande olovliga kommersiella utnyttjandetav andras verk, produkter och varumärken beslutade hösten 1998om en ny skyddsåtgärd - intrångsundersökning - vid immaterialrättsintrång(prop. 1998/99:11, bet. Åtgärden innebär att en rättighetshavare i ettcivilrättsligt förfarande kan begära att det görs en undersökning för att säkrabevis hos någon som på goda grunder misstänks ha gjort ett intrång i enimmateriell rättighet. Ett beslut om intrångsundersökning skall fattas avallmän domstol och verkställas av kronofogdemyndigheten. Bestämmelsernaom intrångsundersökning, som tagits in i upphovsrättslagen, varumärkesla-gen, patentlagen, mönsterskyddslagen, firmalagen, lagen om skydd förkretsmönster för halvledarprodukter och växtförädlarrättslagen, trädde i kraftden 1 januari 1999.År 1998 beslutade en ändring i lagen (1994:1552) om tullkon-troll av varumärkesintrång m.m. som gör det möjligt för tullmyndigheten attlämna ut vissa namn- och adressuppgifter till innehavaren av ett varumärke,av en upphovsrätt eller närstående rättighet eller av en mönsterrätt i syfte atförhindra att förfalskade eller pirattillverkade varor kommer ut på markna-den.På hela det immaterialrättsliga området har samma skydd för en-samrätter som många andra europeiska länder, och man har fått till stånd ettså gott som enhetligt sanktionssystem på hela det immaterialrättsliga områ-det. Enligt utskottets mening finns inte skäl för något riksda-gens initiativ till ytterligare skärpt lagstiftning på ifrågavarande område.Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna L802 yrkandena 1 och 2 samtT210 yrkande 52.PatentGällande regler i patentlagen innebär att den som gjort en ny uppfinning kanfå ensamrätt att utnyttja uppfinningen yrkesmässigt genom patent. Patent kanmeddelas på ett förfarande, t.ex. ett nytt produktionssätt, eller på en produktsom sådan, exempelvis ett nytt läkemedel. Som allmänna förutsättningar förpatenterbarhet gäller att uppfinningen, förutom att den skall vara ny, väsent-ligen skall skilja sig från vad som tidigare är känt samt att den skall kunnautnyttjas industriellt och vara reproducerbar, vilket innebär att uppfinningenskall ha sådan karaktär att den avsedda effekten med säkerhet kan uppnås vidett upprepat utövande av uppfinningen.Den ensamrätt att utnyttja en uppfinning som patentskyddet ger innehava-ren är avsedd att stimulera forskning och utvecklingsarbete. Uppfinnare kanräkna med att utan konkurrens kunna marknadsföra upp-finningen eller på annat sätt exploatera den ekonomiskt. Häri ligger också ettallmänt intresse. Mot de intressen som sålunda bär upp patentskyddet stårsamhällets intresse av att det inte skapas ett alltför långtgående monopol närdet gäller att dra nytta av en uppfinning. Ensamrätten har därför begränsats itiden. Vidare finns möjlighet att under vissa förutsättningar genom tvångsli-cens ge tredje man rätt att, utan hinder av ett patent, mot ersättning till pa-tenthavaren utnyttja den patentskyddade uppfinningen. Som exempel kannämnas möjligheten till tvångslicens vid underlåtet utövande av en patente-rad uppfinning.Patent söks i hos (), somgranskar varje ansökan som kommer in till myndigheten. Vid gransknings-förfarandet skall utrönas huruvida det föreligger hinder mot bifall till ansök-ningen med hänsyn till patentlagens bestämmelser. En väsentlig del avgranskningen avser frågan huruvida uppfinningen är ny och fyller kravet påuppfinningshöjd. Om förutsättningarna för patent är uppfyllda, dvs. om an-sökningen är fullständig och PRV gör bedömningen att det inte finns någrahinder mot patent, skall sökanden underrättas om att patent kan meddelas.Sedan sökanden betalt en särskild avgift, meddelandeavgift, skall patent-myndigheten bifalla ansökningen och kungöra beslutet. När beslutet harkungjorts är patent meddelat. Därefter vidtar det s.k. invändningsförfarandetdå envar har möjlighet att göra invändningar mot ett meddelat patent. Fram-förda invändningar kan under vissa närmare angivna förutsättningar leda tillatt ett meddelat patent upphävs. Förfarandet vid PRV är tämligen tidskrävan-de, och det tar i genomsnitt omkring från det att en patentansökan gesin till dess att patent meddelas. Antalet ansökningar uppgår för närvarandetill knappt 5 000 , varav omkring 2 700 bifalls.Oftast företräds sökanden i patentärenden av ombud, om det inte är frågaom ett större företag med egen patentavdelning. Ett patentombud bistår upp-finnaren bl.a. med att formulera ansökan och göra förberedande nyhetsunder-sökningar. När patent har meddelats kan patentombudet bistå med att hållapatentet vid liv genom att betala in årsavgifter och att hjälpa till med upprättandet av licensavtal m.m.Ett patent som meddelas av nationell patentmyndighet blir gällande endasti den staten. En uppfinnare som önskar få patentskydd i flera länder måstealltså i princip söka patent i varje land. Genom den europeiska patentkon-ventionen (EPC) har skapats en ordning som medger att en patentansökansamtidigt kan erhålla patentskydd i flera länder, s.k. europeiskt patent. Så-dant patent meddelas av det europeiska patentverket (EPO) som har sitt säte iMünchen. Patentkonventionen, som innehåller en fullständig reglering avförutsättningarna för att få europeiskt patent och handläggningsordningen viddet europeiska patentverket, trädde 1977 och har tillträtts av Sverioch ett flertal andra europeiska stater. I den svenska patentlagen har tagits ide särskilda regler som föranletts av tillträdet. En viss anpassning av desvenska patentreglerna till konventionens bestämmelser har också skett.Fördelarna med Europapatentet har ansetts vara flera. Endast en ansökanbehöver ges in, ansökan görs på ett enda språk - engelska, tyska eller franska- och kostnaden är lägre än för en ansökan som avser tre separata länder.År 1989 undertecknade EG:s medlemsstater en överenskommelse om ge-menskapspatent. Avtalet innebär att det skall vara möjligt för en uppfinnareatt ansöka centralt om patent som blir gällande i samtliga medlemsländer.Det är alltså i huvudsak samma uppbyggnad av systemet som i den europeis-ka patentkonventionen, men vissa skillnader finns. Överenskommelsen harhittills ratificerats av sju medlemsländer, och om återstående fem länder somundertecknat avtalet ratificerar kan frågan om ett tillträde för bl.a. Sverigeaktualiseras.I flera motioner förespråkas olika åtgärder för att förbättra villkoren ochunderlätta för uppfinnare och innovatörer.Carina () påpekar i motion L807 att engelska oftast är det språk somanvänds vid ansökan om ett internationellt patent. Språkkravet kan emellertidenligt motionären utgöra ett hinder för den som vill ansöka om patent, och imotionen begärs ett tillkännagivande om att krav på översättning av patent-ansökningar till engelska inte får bli ett hinder för innovatörerna.Per m.fl. (m, kd, fp) förespråkar i motion N273 ett förenklatskydd för en varas tekniska användbarhet och anser att ett särskilt bruksmo-dellskydd bör utredas i . Ett sådant skydd är enligt motionärernabetydelsefullt då livscykeln för nya produkter blir allt kortare. Motionärernabegär ett tillkännagivande om patentskydd för enklare uppfinningar (yrkande2).Ett liknande yrkande finns i motion N384 av m.fl. (kd), somanser att skall begära förslag till åtgärder på området (yrkande 13).Kjell Eldensjö (kd) anser i motion L801 att ett bruksmodellskydd bör infö-ras skyndsamt. Ett sådant skydd är enligt motionären viktigt för att kunnabehålla uppfinningar och småföretagande i . Motionären begär etttillkännagivande härom.I motion L808 av () förespråkas ett samlat grepp i syfte attförenkla patentsystemet, varvid behovet av en svensk patentdatabas medmöjlighet till fritextsökning framhålls särskilt. Motionären yrkar ett tillkän-nagivande med denna innebörd (yrkande 1). Vidare begärs i motionen etttillkännagivande om en översyn av frågan om förenklade patent och likstäl-lighet med t.ex. författare, konstnärer och musiker vad gäller upphovsman-narätten (yrkande 2).Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om främjande och för-enkling av patent (se bet. 1997/98:LU16 och 1998/99:LU14) och har i dessasammanhang varit ense med motionärerna i fråga om patentens betydelseoch om vikten av att uppfinnare och företag förmår att ta till vara de fördelarsom patentskyddet erbjuder.När utskottet nu har att ta ställning till den i motion L807 upptagna fråganom översättning av patentansökningar, vill utskottet erinra om att gett ut en grönbok om patentsystemet i medundertiteln innovationer genom patent, KOM (97) 314. I grön-boken tas frågor upp om hur det nuvarande Europapatentsystemet fungeraroch redovisas ett arbete inom EPO för att sänka kostnaderna för Europapa-tent. har konstaterat att det finns ett uttalat behov av ettnytt, enhetligt patentsystem som täcker hela gemenskapen. Ett sådant gemen-skapspatent måste enligt kommissionen vara billigt, både jämfört med ettamerikanskt patent och i förhållande till ett europeiskt patent som täcker ettmindre antal stater.I februari 1999 presenterade kommissionen ett meddelande med uppfölj-ning av grönboken, KOM (99) 42. Meddelandet innehåller bl.a. förslag tilllagstiftning om gemenskapspatent, vilket bör ha ett överkomligt pris, gerättslig trygghet och kunna samexistera med de befintliga patentsystemen.För de små och medelstora företagen är det enligt kommissionen av stor viktatt kostnaderna, framför allt översättningskostnaderna, kan hållas på en rim-lig nivå. Ett förslag till förordning om gemenskapspatent kan förväntas inne-varande år.Vidare kan nämnas att arbete nu pågår i två internationella arbetsgruppersom har tillskapats av medlemsstaterna till den Europeiska patentkonventio-nen. Den ena gruppen (Working Party on Cost Reduction, WPR) har i upp-drag att ta fram förslag till hur man skall minska kostnaderna för översätt-ning av europeiska patent. Den andra gruppen (Working Party on Litigation,WPL) har i uppdrag att se över möjligheterna att harmonisera patentproces-sen vad avser europeiska patent.Utskottet ser för sin del mycket positivt på att frågan om kostnaderna -framför allt översättningskostnaderna - för internationella patent har upp-märksammats och att ansträngningar görs för att hålla nere dessa kostnader.Såvitt utskottet kan bedöma är det arbete som bedrivs inriktatpå att förenkla och förbilliga för innovatörerna. Något tillkännagivande frånriksdagen är därför inte behövligt. Motion L807 avstyrks.Vad härefter gäller motionsspörsmålen rörande ett enklare skydd för vissauppfinningar finns anledning att erinra om att frågan om införande av ettbruksmodellskydd utretts i . Utredningensarbete ledde emellertid inte till något lagförslag, eftersom det visade sig attindustrin ställde sig negativ till ett sådant skydd. Däremot var alla i utred-ningen ense om önskvärdheten att få till stånd ett snabbt, billigt och säkertskydd för uppfinningar.För att möta det behov som finns av ett enklare skydd för vissa uppfin-ningar har lagt fram ett förslag till direktiv om tillnärm-ning av de rättsliga ordningarna för bruksmodellskydd för uppfinningar,KOM (97) 691 och KOM (99) 309. , och Storbritanniensaknar en motsvarighet till denna skyddsform, medan övriga medlems-länder har regler på området, vilka dock skiljer sig åt.I direktivförslaget anges att de särskilda kännetecknen för den föreslagnaskyddsformen skall vara en snabb och enkel registrering, lägre skyddsvillkor,lägre kostnader och möjlighet till ett preliminärt skydd i avvaktan på attpatent meddelas. Den genomsnittliga tiden för meddelande av bruksmodell-skydd i de länder som redan har sådant skydd i någon form är ,vilket kan jämföras med vad som gäller för patent, dvs. Densnabba registreringen kan förstärka den konkurrensmässiga ställningen,främst för de små och medelstora företagen, och den möjliggör ett snabbtekonomiskt utnyttjande av uppfinningen, såväl genom meddelande av licen-ser som genom en direkt användning av uppfinningen inom företaget. Villko-ren för att erhålla ett bruksmodellskydd är mindre strikta och lättare att upp-fylla än de som gäller för patent, vilket gör det möjligt att skydda även upp-finningar som innebär endast smärre tekniska framsteg. Eftersom bruksmo-dellskydd skall meddelas utan förprövning av nyhet och uppfinningshöjd,blir skyddet billigare att erhålla. Skyddstiden skall enligt förslaget från ansökningsdagen, med möjlighet till förlängning i två perioderom vardera , dvs.