bet · GO01BoU2 · 2000-11-28 00:00:00 — beträffande ändringar i jordabalkenatt med bifall till proposition 2000/01:26 i motsvarande del ochmed avslag på motionerna 2000/01:Bo1 yrkande 1 i motsvarande del,2000/01:Bo2 yrkande 2 och 2000/01:Bo6 i motsvarande del antar det ibilaga 2 intagna lagförslaget,res. 2 (m, kd, c, fp)7. beträffande anslaget för bidrag till bostadsinvesteringar somfrämjar ekologisk hållbarhetatt med bifall till proposition 2000/01:26 i motsvarande del ochmed avslag på motionerna 2000/01:Bo1 yrkande 1 i motsvarande del,2000/01:Bo2 yrkandena 4 och 5, 2000/01:Bo3 yrkande 7, 2000/01:Bo6 imotsvarande del och 2000/01:Bo7 yrkande 6 godkänner regeringens förslag,res. 3 (m, fp)res. 4 (kd, c)8. beträffande fördelning av Eko-bidragetatt avslår motion 2000/01:Bo5 yrkande 5,res. 5 (m, fp) - motivres. 6 (kd) - motiv.9. beträffande bostadsanvisningslagatt avslår motionerna 2000/01:Bo5 yrkande 4 och 2000/01:Bo405yrkande 5,res. 7 (m, kd, c, fp) - motiv.10. beträffande rätten till bostadatt avslår motionerna 2000/01:Bo236 yrkande 4, 2000/01:Bo405yrkande 3 och 2000/01:So356 yrkande 10,res. 8 (v)11. beträffande villkoren för förmedlingsavgiftatt avslår motion 2000/01:Bo407 yrkande 2,12. beträffande boendeplaneringsprogramatt avslår motionerna 2000/01:Bo207 yrkandena 1 och 2 samt2000/01:Bo405 yrkande 7,res. 9 (m, kd, c, fp) - motiv.13. beträffande registrering hos Fastighetsmäklarnämndenatt avslår motion 2000/01:Bo407 yrkande 1.res. 10 (v)den 28 november 2000På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), IngaBerggren (m), (), (), (),(), (), (),(), (), () ochLennart Degerliden (fp). Avslag på förslaget till särskild lag om kommunernasbostadsförsörjningsansvar (mom. 1-5)(), (), (), (), (), (), () ochLennart Degerliden (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Vidupphävandet" och på s. 11 slutar med "motionsyrkanden avstyrks " bort haföljande lydelse:Den rådande situationen på bostadsmarknaden är inte acceptabel. Dettagäller särskilt storstadsregionerna. Enkelt uttryckt är tillgången påbostäder inte tillräcklig. Särskilt stor är bristen när det gällerhyresbostäder. Skälen till detta står att finna i bl.a. det faktum att detsaknas incitament för att producera bostäder i den omfattning som skullekrävas. Att det saknas incitament hänger bl.a. ihop med det rådandebruksvärdessystemet och de höga skatterna och avgifterna på byggandet.Skatter och avgifter uppgår, enligt en undersökning av SverigesByggindustrier, till så mycket som av byggkostnaden. Hyrornamotsvarar helt enkelt inte kostnaderna. Förslaget är ett slag i luften.Regeringens förslag att i en särskild lag förtydliga det kommunala ansvaretför bostadsförsörjningen har ingen positiv effekt i detta sammanhang. Detleder således inte till att det produceras fler bostäder. Däremot kan dettänkas leda till ökad byråkrati. Härtill kommer att kommunerna redan i daghar ett lagreglerat ansvar för bostadsförsörjningen. Vid upphävandet avbostadsförsörjningslagen underströks sålunda att lagens avskaffandeinte innebar någon förändring av kommunernas grundläggande ansvar förbostadsförsörjningen (bet. 1992/93:BoU19). Kommunernas bostadspolitiskaansvar styrs nu i allt väsentligt av kommunallagen, socialtjänstlagen ochplan- och bygglagen. Förslaget är onödigt.Att införa en skyldighet för kommunfullmäktige att anta riktlinjer förbostadsförsörjningen utgör ett nytt exempel på vad regeringens bristanderespekt för den kommunala självstyrelsen kan leda till. Det förhåller siggivetvis på det viset att det skall råda valfrihet beträffande utformningenav den kommunala bostadspolitiken. Varje kommun måste ges möjlighet attanpassa verksamheten till de lokala behoven och förutsättningarna. Förslagetär klåfingrigt.Regeringen förslag beträffande skyldigheten att anordna kommunalabostadsförmedlingar innebär som Lagrådet påpekar att regeringen skulle kunnaingripa i kommunfullmäktiges beslutanderätt i en konkret fråga rörandekommunens angelägenheter. Rådet konstaterar att det alltså inte är fråga omatt genom föreskrifter i lag ge landets kommuner vissa uppgifter elleråligganden.Lagrådet redovisar härefter att beslut av kommunfullmäktige kan underkastasviss statlig kontroll med tillämpning av kommunalbesvärsinstitutet, vilketdock endast anges kunna resultera i att ett beslut upphävs. Rådetunderstryker därvid att den statliga kontrollen inte kan ta sig uttryck iförelägganden för kommunen att besluta på ett visst sätt.Regeringens argumentation med hänvisning till en förmodad parallell i 12kap. 6 § underkänner Lagrådet och anför att regeringen idet fallet företräder ett kommunalt eller regionalt intresse som måste hävdasgentemot kommunens och enskilda medborgares intressen i motsats till vad somär fallet beträffande den kommunala bostadsförsörjningen där staten ochkommunen företräder samma intressen.Lagrådet framhåller vidare att den kommunala självstyrelsens innersta kärnamåste vara att de folkvalda i form av fullmäktige skall kunna dryfta ochbesluta i frågor rörande den egna kommunen samt att själva principen skullekomma att sättas åsido om regeringen - låt vara såsom i detta fall på ettbegränsat område - medgavs rätt att diktera beslutens innehåll. Lagrådetanser att regeringen bör använda andra medel i sitt samarbete med kommuner ifråga om bostadsförsörjningen.Mot denna bakgrund avstyrker Lagrådet regeringens förslag till bestämmelsei 3 § andra stycket.I avvikande mening till yttrande i ärendet anförminoriteten bl.a. följande.Utskottet vill erinra om att den kommunala självstyrelsen skall fylla engrundläggande funktion när den svenska demokratin skall realiseras. Samtidigtpreciseras det inte i lagen hur det skall gå till. Utskottet vill understrykaatt detta innebär att ett stort ansvar åligger främst regering och riksdag.Lagrådet ger i sitt yttrande vägledning i frågan om vad den kommunalasjälvstyrelsen skall innefatta.Utskottet ser med stor oro på den tydliga tendensen att regeringen villkringskära den kommunala självstyrelsen. I flera fall rör det sig dessutom omåtgärder mot kommuner med en annan politisk majoritet än regeringens. Denbristande respekt för andras politiska uppfattningar som detta tyder på görenligt utskottets mening de föreslagna inskränkningarna särskilt betänkliga.I en avvikande mening till utskottets yttrande 1998/99:KU4y tillbostadsutskottet varnades för att en fortsatt utveckling med godtyckligastatliga ingrepp i den kommunala självstyrelsen kan leda till en situationdär grundlagsregleringen blir tom på innehåll. Denna varning visar sig nuytterligt befogad.Sammanfattningsvis vill utskottet från konstitutionella utgångspunkterbestämt avråda från att en föreskrift med det av regeringen föreslagnainnehållet införs.Bostadsutskottet ansluter sig till dessa bedömningar. Regeringens förslag böralltså avstyrkas på konstitutionella grunder.Utskottet vill i sammanhanget även kommentera möjligheten att föreläggakommuner att gemensamt anordna bostadsförmedling. Så som förslagetär utformat kan regeringen, om en kommun har anordnat en kommunalbostadsförmedling medan en grannkommun inte har gjort det, underförutsättning att de inte är intresserade av att anordna en gemensamförmedling, förelägga dem att anordna sådan gemensam kommunalbostadsförmedling. Det är alltså inte nog med att regeringen skulle kunnaförelägga en kommun att anordna förmedling utan regeringen skulle även kunnatvinga en kommun som redan har en bostadsförmedling att tillsammansmed annan kommun anordna en gemensam sådan förmedling. Detta innebär attregeringen ges möjlighet att tvinga kommuner att mot sin vilja bedrivasamarbete med annan kommun i en fråga som primärt ligger på lokal och interegional nivå. Även detta är ett tecken på regeringens klåfingrighet ochbristande respekt för den kommunala självstyrelsen.Regeringens förslag beträffande köavgifter innebär att konkurrensen inombostadsförmedlingssektorn blir snedvriden eftersom bara de kommunalaförmedlingarna föreslås få ta ut köavgifter. Argumentet att de två tjänsterna- den som erbjuds av den privata respektive den kommunala bostadsförmedlingen- inte skulle vara utbytbara är inte hållbart. I allt väsentligt bottnarargumentationen i att den kommunala bostadsförmedlingen anses ingå iuppgiften att trygga bostadsförsörjningen för kommunens invånare och attförmedlingsverksamheten är ett av de medel som kommunen kan använda sig avför att uppfylla sin skyldighet. Däremot kan man inte peka på någon konkretuppgift inom bostadsförmedlingen - med undantag för förtursförmedling - sominte kan utföras av den privata förmedlingen. I stället framhåller man attkommunen även har andra uppgifter än de som följer av att administrera en köav bostadssökande till vilka man avser att förmedla bostäder. Med dettaresonemang skulle man beträffande samtliga kommunernas uppgifter kunna bevisaatt de inte är utbytbara mot en privat tjänst. Regeringen tycks tydligen anseatt ingen av de tjänster som utförs av en kommun kan utföras i privat regi.Det är enligt utskottets mening alldeles uppenbart att den del av kommunensverksamhet som avser just administration av de aktuella köerna går attsärskilja. Detta torde gälla alldeles oavsett hur kommunen har organiseratsin verksamhet.Vidare bygger det förespråkade systemet på att kommunerna med tillämpningav den s.k. självkostnadsprincipen (se 8 kap. 3 c § kommunallagen) skall fåbestämma avgifterna.Skall den som står i den kommunala bostadskön vara med och finansiera ävenannan verksamhet än den som krävs för administrationen av kön ? I så falltorde ersättningen inte vara att se som en avgift som utgår som ersättningför en prestation som den enskilde frivilligt tar i anspråk men som kommunenär skyldig att tillhandahålla.I propositionen anförs beträffande de ekonomiska konsekvenserna avlagförslaget att skyldigheten att anordna bostadsförmedling kan innebäraökade kostnader för kommunen. Av lagtexten framgår att det är den kommunalabostadsförmedlingen som, under vissa förutsättningar, får ta ut en avgift förrätten att stå i kö (köavgift) av den hyressökande. Det torde därför intevara möjligt att på den köande övervältra andra kostnader än sådana som avserjust administration av kön. För att detta skall kunna uppfyllas krävs det attkostnaderna härför kan särskiljas, vilket enligt utskottets mening inte börvara svårt. Om man har den uppfattningen går det givetvis även att avskiljaköverksamheten från övrig verksamhet inom den kommunala bostadsförsörjningen.Och om det går så är denna verksamhet rimligen utbytbar mot en som drivs iprivat regi. Även detta resonemang visar att regeringens ståndpunkt inte ärhållbar.Regeringen har dock som främsta skäl för att inte ge yrkesmässiga privatabostadsförmedlare rätt att ta ut köavgift anfört att man vill skyddabostadssökande mot oseriösa förmedlare. I verkligheten förhåller det sig pådet viset att dessa redan har en marknad att verka på eftersom de tillåts taut förskottsavgifter för anvisning av bostäder. Förskottsavgiften skallvisserligen enligt gällande regler återbetalas om det inte förmedlas någonlägenhet men den oseriöse förmedlaren har ju möjligheten att smita med debostadssökandens avgifter. Däremot leder förslaget helt säkert till att man,eftersom de kommunala förmedlingarna får bättre förutsättningar till attverka på förmedlingsmarknaden, försvårar för de seriösa privata förmedlarna.Utskottet avstyrker mot denna bakgrund och i enlighet med förslagen imotionerna 2000/01:Bo1 (m) yrkande 1 i motsvarande del, 2000/01:Bo2 (kd)yrkandena 1 och 3, 2000/01:Bo3 (m) yrkandena 1-3, 2000/01:Bo4 (m),2000/01:Bo6 (fp) i motsvarande del och 2000/01:Bo7 (c) yrkandena 2-4regeringens förlag. Motion 2000/01:Bo5 (v) yrkandena 1-3 avstyrks.Regeringen bör återkomma med ett nytt förslag om köavgifter för samtligayrkesmässiga bostadsförmedlare. Detta bör i anledning av motionerna2000/01:Bo1 (m) yrkande 3, 2000/01:Bo3 (m) yrkande 4 och 2000/01:Bo7 (c)yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1-5 bort ha följande lydelse:1-5. beträffande avslag på förslaget till särskild lag om kommunernasbostadsförsörjningsansvaratt med bifall till motionerna 2000/01:Bo1 yrkande 1 i motsvarandedel, 2000/01:Bo2 yrkandena 1 och 3, 2000/01:Bo3 yrkandena 1-3,2000/01:Bo4, 2000/01:Bo6 i motsvarande del och 2000/01:Bo7 yrkandena 2-4och med anledning av motionerna 2000/01:Bo1 yrkande 3, 2000/01:Bo3yrkande 4 och 2000/01:Bo7 yrkande 5 samt med avslag på motion2000/01:Bo5 yrkandena 1-3 dels avslår proposition 2000/01:26 imotsvarande del, dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Ändringar i jordabalken (mom. 6)(), (), (), (), (), (), () ochLennart Degerliden (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Denföreslagna" och slutar med "jordabalken tillstyrks" bort ha följande lydelse:Det förslag till ändringar i hyreslagen som regeringen lägger fram är endirekt följd av förslaget till bostadsförsörjningslag - ett förslag somutskottet avvisat. Förslaget avstyrks redan på denna grund. Ändringarna göratt kommunala bostadsförmedlingar inte skulle omfattas av det i 65 a §hyreslagen intagna förbudet mot vissa ersättningar. Mot förslaget kandessutom invändas att det härigenom skulle skapas en snedvridenkonkurrenssituation där de kommunala förmedlingarna gynnades. Förslaget bör även av denna anledning, i enlighet med vad somföreslås i motionerna 2000/01:Bo1 (m) yrkande 1 i motsvarande del,2000/01:Bo2 (kd) yrkande 2 och 2000/01:Bo6 (fp) i motsvarande del, integenomföras varför det avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande ändringar i jordabalkenatt med bifall till motionerna 2000/01:Bo1 yrkande 1 i motsvarandedel, 2000/01:Bo2 yrkande 2 och 2000/01:Bo6 i motsvarande del avslårproposition 2000/01:26 i motsvarande del,3. Anslaget för bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologiskhållbarhet (mom. 7)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Regeringensförslag" och på s. 14 slutar med "ekologisk hållbarhet" bort ha följandelydelse:Regeringen tror att inrättandet av ett byggkostnadsforum med syfte attframför allt förmedla kunskaper till byggherrar och att främjautvecklingsarbete och innovationer skulle få någon påverkan på de faktiskabyggkostnaderna. Utskottet delar inte denna uppfattning. Utskottet har svårtatt tänka sig att detta forum som skulle inrättas av skulle kunnalämna några konstruktiva råd som skulle resultera i ett billigare och ettbättre byggande. Det är givetvis så att ansvaret för dessa frågor till storadelar ligger på aktörerna på marknaden.När det gäller att komma tillrätta med byggkostnaderna är det i ställetviktigt att fokusera på det mest betydelsefulla, nämligen skatter ochavgifter. Några sådana initiativ tar dock inte regeringen.Mot den nu redovisade bakgrunden bör, såsom föreslås i motionerna2000/01:Bo1 (m) yrkande 1 i motsvarande del, 2000/01:Bo2 (kd) yrkande 4,2000/01:Bo3 (m) yrkande 7 och 2000/01:Bo6 (fp) i motsvarande del, regeringensförslag om att inrätta ett byggkostnadsforum avslås. Motionerna 2000/01:Bo2(kd) yrkande 5 och 2000/01:Bo7 (c) yrkande 6 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande anslaget för bidrag till bostadsinvesteringar somfrämjar ekologisk hållbarhetatt med bifall till motionerna 2000/01:Bo1 yrkande 1 i motsvarandedel, 2000/01:Bo2 yrkande 4, 2000/01:Bo3 yrkande 7 och 2000/01:Bo6 imotsvarande del avslår proposition 2000/01:26 i motsvarande del ochmotionerna 2000/01:Bo2 yrkande 5 och 2000/01:Bo7 yrkande 6,4. Anslaget för bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologiskhållbarhet (mom. 7)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Regeringensförslag" och på s. 14 slutar med "ekologisk hållbarhet" bort ha följandelydelse:Regeringen tror att inrättandet av ett byggkostnadsforum med syfte attframför allt förmedla kunskaper till byggherrar och att främjautvecklingsarbete och innovationer skulle få någon påverkan på de faktiskabyggkostnaderna. Utskottet delar inte denna uppfattning. Utskottet har svårtatt tänka sig att detta forum som skulle inrättas av skulle kunnalämna några konstruktiva råd som skulle resultera i ett billigare och ettbättre byggande. När det gäller att komma tillrätta med byggkostnaderna ärdet i stället viktigt att fokusera på skatterna och avgifterna. Några sådanainitiativ tar dock inte regeringen.Nästa stora fråga är konkurrensen inom sektorn. Ansvaret för detta börtilldelas i samverkan med byggbranschen. Bl.a. måstetransparensen i prissättningen stärkas i hela värdekedjan. Med de tecken påkarteller som byggmaterialbranschen visar antydningar till måste det tillkraftfullare medel än vad ett byggkostnadsforum skulle utrustas med.Konkurrensverket är därför den naturliga myndigheten för en sådangenomlysning och bevakning som kan utveckla en mer effektiv och öppenbyggmarknad. bör således tilldelas uppgiften att följa uppkonkurrensen inom byggsektorn.Med det nu anförda tillstyrker utskottet motionerna 2000/01:Bo1 (m) yrkande1 i motsvarande del, 2000/01:Bo2 (kd) yrkandena 4 och 5, 2000/01:Bo3 (m)yrkande 7, 2000/01:Bo6 (fp) i motsvarande del samt 2000/01:Bo7 (c) yrkande 6och avstyrker regeringens förslag. Vad utskottet anfört om Konkurrensverketbör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande anslaget för bidrag till bostadsinvesteringar somfrämjar ekologisk hållbarhetatt med bifall till motionerna 2000/01:Bo1 yrkande 1 i motsvarandedel, 2000/01:Bo2 yrkandena 4 och 5, 2000/01:Bo3 yrkande 7, 2000/01:Bo6 imotsvarande del och 2000/01:Bo7 yrkande 6 samt med avslag på proposition2000/01:26 i motsvarande del ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Fördelning av Eko-bidraget (mom. 8, motiveringen)(), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 14 börjar med "Utskottet anser" och slutar med "av Eko-bidraget" bortha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis framhålla att det som utmärker de flestasubventionssystem är att det är svårt att utforma dem så att de får sinavsedda effekt. Dessutom påverkas priserna och konkurrensen på den marknaddär subventionerna sätts in. Det är väl känt att ett statligt stöd riskeraratt snedvrida konkurrensen och leda till minskad priskänslighet vilket i sigleder till ökade kostnader för de åtgärder som det är avsett attsubventionera. Regeringens förslag till s.k. Eko-bidrag avvisas därförbestämt.Eftersom bidragsgivningen således är felaktig anser utskottet att det intefinns anledning ta ställning i någon av de av motionärerna aktualiseradefrågorna vilka inte har någon inverkan på det förslag angåendebyggkostnadsforum som regeringen har lagt. Motion 2000/01:Bo5 (v) omfördelning av Eko-bidraget avstyrks.6. Fördelning av Eko-bidraget (mom. 8, motiveringen)() och () anser att den del avutskottets yttrande som på s. 14 börjar med "Utskottet anser" och slutar med"av Eko-bidraget" bort ha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis framhålla att det som utmärker de flestasubventionssystem är att det är svårt att utforma dem så att de får sinavsedda effekt. Dessutom påverkas priserna och konkurrensen på den marknaddär subventionerna sätts in. Det är väl känt att ett statligt stöd riskeraratt snedvrida konkurrensen och leda till minskad priskänslighet vilket i sigleder till ökade kostnader för de åtgärder som det är avsett attsubventionera. Regeringens förslag till s.k. Eko-bidrag avvisas därför.Utskottet är dock positivt till investeringsbidrag för utsatta grupper underbegränsad tid, t. ex. bidrag till studentbostäder.Beträffande de nu av regeringen redovisade principerna för fördelningen avbidraget vill utskottet, i anslutning till de i motionen aktualiseradefrågorna, framhålla att inriktningen på bidragsgivningen definitivt inte börvara att, som regeringen föreslår, ge bidrag till stora projekt. Utskottetanser således att det av regeringen förespråkade systemet, där bidrag främstskall ges till större nybyggnadsprojekt, i grunden är felaktigt.Eftersom bidragsgivningen i grunden är felaktig anser utskottet att detinte finns anledning att nu ta ställning i någon av de av motionärernaaktualiserade frågorna. Motion 2000/01:Bo5 (v) om fördelning av Eko-bidragetavstyrks.7. Bostadsanvisningslag (mom. 9, motiveringen)(), (), (), (), (), (), () ochLennart Degerliden (fp) anser att den del av utskottets yttrande som på s.15 börjar med "Det är" och på s. 16 slutar med "om bostadsanvisnings-lag"bort ha följande lydelse:Vid avskaffandet av lagen (1987:1274) om bostadsanvisningsrätt år1993 ansåg utskottet att de kommunala insatserna bör vägledas av de lokalabehoven och förutsättningarna i stället för av ett centralt regelsystem. Enav utskottet då förordad utgångspunkt för den statliga regleringen avkommunernas ansvar för boendefrågorna angavs vara att kommunerna självmantvidtar de åtgärder som behövs för att kommuninvånarna skall få godtagbarabostäder. Utskottet har samma uppfattning och vill understrykabetydelsen av kommunalt självstyrelse samt avvisar bestämt alla förslag omåterinförande av en bostadsanvisningslag.V-motionerna 2000/01:Bo5 yrkande 4 och 2000/01:Bo405 yrkande 5 ombostadsanvisningslag avstyrks.8. Rätten till bostad (mom. 10)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "har" och slutar med "till bostad" bort ha följande lydelse:Enligt den kartläggning av hemlösheten i som gjorts inom ramen fören (Ds 1999:46), har hemlösheten i trots alluppmärksamhet bitit sig fast på en hög nivå. De hemlösa är ungefär lika månganu som , och även andelen uteliggare är oförändrad. I rapportenredovisas att tre av fyra hemlösa har missbruksproblem. Såväl hemlösamissbrukare som hemlösa med psykiska funktionshinder har relativt sett blivitflera . tycks andelen kvinnor ha blivit större.Samhället har inte, trots höga socialpolitiska ambitioner, lyckats förhindraatt de hemlösa fortfarande utgör en stor grupp.Välgörenhetsorganisationerna ordnar soppkök och härbärgen. Det är i och försig mycket vällovliga initiativ som underlättar för de människor som hamnatutanför bostadsmarknaden. Staten har också tagit ett ansvar och avsattprojektmedel för de kommuner som aktivt arbetar med gruppen hemlösa för attsäkerställa ett boende, men detta är inte tillräckligt. Visserligen står deti regeringsformen att "Det skall åligga det allmänna att trygga rätten tillarbete, bostad, utbildning och en god levnadsmiljö", men i socialtjänstlagenär det bara eventuellt boende som kan intolkas. Vad man har rätt till ärekonomiskt bistånd till hyreskostnad.Enligt utskottets mening är det ingen enkel uppgift att säkra rätten tillbostad för alla. En sådan rättighet kan t.ex. komma i konflikt med andrapersoners rätt till en lugn boendemiljö. Utskottet anser dock att man måsteförsöka hitta en långsiktig lösning på hur samhället skall kunna uppfyllaregeringsformens intentioner. Då räcker det inte med projektverksamhet föratt lindra och lösa akuta problem. Regeringen har också tillsatt enboendesocial beredning som följs upp av . Kommittén skallfölja utvecklingen på det boendesociala området och föreslå åtgärder för attstödja särskilt utsatta grupper. I direktiven (dir. 1999:110) hänvisas dettill att kommunerna ansvarar för bostadsförsörjningen på lokal nivå och attbåde och bostadsföretagen har viktiga roller för att stödjaoch hjälpa människor som vräks eller riskerar att vräkas. Direktiven lämnarinte något uppdrag att utreda eller föreslå lagändringar för att tryggaindividens rätt till bostad. En sådan lagändring skulle kunna vara attförstärka socialtjänstlagen.Bostadsutskottet kommer att med stor uppmärksamhet ta del av förslag men anser att en ny utredning redan nu bör tillsättas föratt utreda och föreslå lagändringar för att trygga individens rätt tillbostad.