bet · GN01SkU18 · 2000-03-21 00:00:00 — (kd) föreslås att straffavgiften mildras förförsenad deklaration.Utskottets ställningstagandeNär förseningsavgiften infördes uttalade utskottetatt en avgift behövdes för attredovisningshandlingarna skall komma in i rätt tidoch för att skattemyndigheterna skall kunna göra ensnabb och korrekt avstämning av skattekontona.Utskottet ansåg också att förseningsavgiften avpraktiska skäl borde ges en lättillämpad utformning,vilket en avgift med fast belopp hade (bet.1996/97:SkU23). Utskottet vidhåller dennauppfattning och avstyrker motionerna N273 och N384 imotsvarande delar.Inbetalning av kvarskattGällande ordningEnligt 16 kap. 6 § första stycketskattebetalningslagen (1997:483) skall obetaldslutlig skatt betalas senast den förfallodag sominfaller närmast efter det att har gåttfrån den dag då ett grundläggande beslut om slutligskatt fattades. Enligt andra stycket i sammaparagraf är motsvarande frist beträffande skatt somhar bestämts genom omprövningsbeslut . Detankommer på den skattskyldige själv att betala inobetald slutlig skatt. Arbetsgivarens tidigaremedverkan i betalningen slopades i samband medinförandet av den nya skattebetalningslagen (prop.1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23).MotionenI motion Sk807 yrkandena 2 och 3 av . (v) begärs förslag om ett återinförande av dentidigare betalningstiden för kvarskatten, liksom avskyldigheten för arbetsgivaren att betala in denanställdes kvarskatt. Den nuvarande ordningen harmedfört ett ökande antal ärenden hos kronofogden ochställer enligt motionärernas mening till problem förmånga, speciellt barnfamiljer, då slutet av åretoftast innebär stora påfrestningar för familje-ekonomin.Utskottets ställningstagandeMot bakgrund av att kvarskatterna under 1990-taletfortlöpande minskat och att de skattskyldiga medförenklad deklaration numera redan på den förtrycktadeklarationsblanketten får tydliga besked om sinaskatteförhållanden förefaller det inte finnas någotskäl att ånyo pålägga arbetsgivarna skyldigheten attbetala in de anställdas kvarskatter. Ettåterinförande av denna skyldighet skulle dessutompassa dåligt in i skattekontosystemet och ge upphovtill administrativt merarbete. Utskottet utgår frånatt regeringen utvärderar det nya systemet förinbetalning av kvarskatt för att utröna vilkakonsekvenser detta fått för såväl myndigheter somskattskyldiga. Utskottet avstyrker därmed motionen iberörda delar.Återbetalning av skattGällande ordningEnligt 51 § skattebetalningsförordningen (1997:750)gäller att om den skattskyldige har uppdragit åt enbank att ta emot skatt som återbetalas enligtskattebetalningslagen skall skattemyndigheten sättain beloppet på den skattskyldiges postgiro- ellerbankkonto.MotionenI motion Sk810 m.fl. (s) föreslås attdet skall bli obligatoriskt med återbetalning avöverskjutande skatt till post- eller bankkonto.Förfarandet med utbetalningskort kostar pengar förstaten och är omständligt för den enskilde, ansermotionären.Utskottets ställningstagandeUtskottet bedömer att ett obligatorisktkontoförfarande skulle kräva bestämmelser om vad somgäller om den skattskyldige inte har något konto ochinte heller vill skaffa sig något. Sannolikt skulleockså ett obligatorium medföra kostnader för staten.Utskottet anser att det är bättre att gå fram påfrivillighetens väg - i vart fall så länge nyaanmälningar av konton ökar. Vid det senaste åretsåterbetalningar av skatt har de flesta ()skett till mottagarens bankkonto. RSV avser, enligtvad utskottet erfarit, att fortsätta att propageraför att de skattskyldiga frivilligt skall uppge ettbankkonto för eventuella återbetalningar. Närblanketten för den förenklade självdeklarationensänds ut kommer de skattskyldiga attuppmanas att lämna uppgift om ett bankkonto. Ettsvarskuvert med betalt porto kommer också attbifogas. Med det anförda avstyrker utskottet motionSk810.Dröjsmålsränta i skattemålGällande ordningI samband med införandet av skattekontosystemetavskaffades de tidigare pålagorna dröjsmålsavgift,respitränta och diverse andra ränteformer. I ställetinfördes i 19 kap. 4-11 §§ skattebetalningslagen(1997:483) en enhetlig kostnadsränta på tre olikanivåer beroende på dels det bristande beloppetsstorlek, dels hur det dröjt medbetalningen.Om ett skattekrav överklagas till skattedomstol skattskyldige under vissa förutsättningarmöjlighet att få anstånd med betalningen av skatten.Under anståndstiden tas anståndsränta ut.Anståndsräntan är lika med basräntan som i principmotsvarar den räntesats som gäller för sexmånadersstatsskuldväxlar.MotionenI motion Sk673 av m.fl. (fp, m,kd, c) föreslås en begränsning av möjligheten attefter ta ut dröjsmålsränta i skattemål.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat motsvarande yrkande undertidigare riksmöten (se bet. 1998/99:SkU9). Utskottetvidhåller sin tidigare ståndpunkt att en sådanbegränsning av räntepåföringen bakåt i tiden somföreslås i motionen skulle strida mot själva syftetmed räntepåföringen, som är att fungera som enpåtryckning att betala skatten i rätt tid. Även avkredit- och rättviseskäl bör en sådan begränsningsom föreslås i motionen inte komma i fråga.Problemet med långa handläggningstider bör enligtutskottet lösas på annat sätt än genom ändringar iräntebestämmelserna. Mot bakgrund av vad nu anförtsavstyrker utskottet motion Sk673.SkattenämndernaGällande ordningBeslut i ett taxeringsärende fattas enligttaxeringslagen (1990:324) av behörigskattemyndighet. Vissa ärenden avgörs i skattenämnd.Skattenämnden är enligt 2 kap. 7 § taxeringslagensedan den 1 januari 2000 beslutför när ordförandeeller vice ordförande och tre ledamöter ärnärvarande. Nämnden är dock beslutför med treledamöter, bland dem ordförande eller viceordförande, om de är ense om utgången i ärendet.Fler än ordförande eller vice ordförande, och femövriga ledamöter får inte delta i behandlingen avett ärende.MotionenI motion Sk821 yrkandena 1 och 2 av HenrikLanderholm (m) anförs kritik mot sammansättningen avskattenämnderna som består av 15ledamöter som växelvis kallas till tjänstgöring inämnden. Enligt motionen ger denna ordning utrymmeför onödigt godtycke vid kallande av tjänstgörande.Eftersom tidigare motioner i ämnet inte resulterat inågon förändring föreslår motionären attskattenämndernas funktion i den framtida skattepro-cessen omprövas.Utskottets ställningstagandeUtskottet som behandlat motsvarande yrkande undertidigare riksmöten (bet. 1998/99:SkU9) bedömeralltjämt att motionärens farhågor för godtycke äröverdrivna och att det i motionen inte lagts framnågon omständighet som motiverar några ändringar iskattenämndernas sammansättning. harnyligen beslutat (prop. 1999/2000:6, bet.1999/2000:SkU7) om vissa ändringar i nämndernasbeslutförhetsregler som syftar till att minska pro-blemen med inställda sammanträden och till ensnabbare och billigare handläggning. Utskottet utgårfrån att eller RSV vid behov -dvs. om man finner att organisatoriska problemföreligger i den fråga motionären berör - tar deinitiativ som kan anses påkallade. Med dettaavstyrker utskottet motionen.Folkbokföringsdag m.m.Gällande ordning m.m.Den 1 november var tidigare mantalsskrivningsdag. Ioch med den nya folkbokföringslagen avskaffadesmantalsskrivningen och ersattes av begreppetfolkbokföring. Folkbokföring sker löpande under åretoch någon viss folkbokföringsdag finns inte. Somhuvudregel gäller vid flyttning den nya folk-bokföringen fr.o.m. flyttningsdagen. Något skäl attha en viss folkbokföringsdag finns inte förfolkbokföringsverksamheten. I vissa lagar finns detfortfarande kvar bestämmelser som tar sikte på denenskildes folkbokföring , så t.ex.kommunalskattelagen (rätt beskattningsort) och lagenom allmän försäkring (rätt kassa för inskrivning).MotionenI motion Sk902 yrkandena 1 och 2 av () anförs att det finns anledningatt utreda om det går att skapa klara folkbok-föringsregler som ger kommuner och myndighetermöjligheter till övervakning och som innehållersanktioner mot ett uppenbart missbruk av folkbok-föringen. Enligt motionen finns det också anledningatt utreda frågan om somfolkbokföringsdag.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är viktigt att kvaliteten ifolkbokföringen är hög. Det kan inte uteslutas attdet behövs åtgärder för att man skall komma tillrätta med felaktigheter och missbruk avfolkbokföringen. RSV har tillregeringen redovisat resultatet av ett projektarbeterörande förbättrad bosättningskontroll samt lämnatförslag till förändringar och andra åtgärder.Regeringen har därefter beslutatatt tilldela RSV ytterligare projektbidrag förbosättningskontroll. Det nya projektet omfattartidsbegränsade vistelser samt samverkan medInvandrarverket. Utskottet anser att behovet av eneventuell översyn bättre kan bedömas när allaproblem blivit belysta. Resultatet av projektet bördärför avvaktas. Det kan avslutningsvis påpekas attkommuner och landsting har en skyldighetatt underrätta skattemyndigheten om det finnsanledning att anta att någon har fel adress ifolkbokföringen. Dessa uppgifter ligger sedan tillgrund för bosättningskontroll. Utskottet avstyrkermed det anförda motion Sk902.Folkbokföring vid tjänstgöring utomlandsGällande ordningVid utflyttning från gäller att den somavser att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila utomlandet under skall avregistreras frånfolkbokföringen. En person anses regelmässigttillbringa sin dygnsvila där han under sin normalalivsföring tillbringar dygnsvilan minst en gång iveckan eller i samma omfattning men med en annanförläggning i tiden. Från denna regel görs ettundantag för UD- och Sida-personal och andra som ärutsända i svenska statens tjänst. Detta är ettavsteg från principen att folkbokföringen skallgrundas på den faktiska bosättningen. Den aktuellapersonkretsen har en särställning i förhållande tillandra utlandstjänstgörande personer och är t.ex.skattskyldiga här för all sin inkomst och är normaltundantagna från sociala förmåner itjänstgöringslandet.MotionenI motion Sk901 av () anförs attfolkbokföringslagen har fått en märklig tillämpningför personer som är anställda av Svenska kyrkaneller andra trossamfund i utlandstjänst. Dessapersoner räknas enligt motionen som utskrivna frånSverige trots att lönen betalas ut till ett kontohär i landet och de i allmänhet är skatterättsligtbosatta här. Motionären föreslår en översyn avbosättningsbegreppet för den aktuella gruppen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det ligger ett värde i attundantaget från principen om att folkbokföringenskall grundas på den faktiska bosättningen begränsasså mycket som möjligt. Det motionären anförtmotiverar enligt utskottets mening ingen särlösningför den aktuella gruppen utlandstjänstgörande iförhållande till andra utlandstjänstgörande, t.ex.från företag eller organisationer. Med dettaavstyrker utskottet motionen.Folkbokföring av studerandeGällande ordningElever under som bor tillsammans med föräldrareller andra anhöriga anses ifolkbokföringssammanhang bosatta där även om de pågrund av skolgång regelmässigt tillbringar sindygnsvila på annat håll. Detsamma gäller elever somfyllt så länge studierna avser grund- ellergymnasieskola eller motsvarande. Folkbokföringenskall bedömas efter de faktiska förhållandena ochnågon valfrihet i fråga om var en person skall varafolkbokförd finns med några få undantag inte. Vuxnastuderande skall folkbokföras där de regelmässigttillbringar sin dygnsvila enligt samma regler somgäller för vuxna i allmänhet.MotionenI motion Ub813 yrkande 7 av () anförsatt ungdomar tvingas folkbokföra sig påstudieorten vilket bidar till att kapa banden tillhembygden. I motionen föreslås att ungdomar skall harätt att behålla sin mantalsskrivning på hemorten sålänge studierna pågår.Utskottets ställningstagandeSom framgått kan elever och äldre eleversom fortsätter grund- eller gymnasiestudier och somhar egentligt hemvist tillsammans med föräldrareller andra anhöriga folkbokföras där trots att detillbringar dygnsvilan på annat håll. Andrastuderande följer huvudregeln som innebär attfolkbokföringen skall bedömas efter de faktiskaomständigheterna. Någon valfrihet i fråga om var enperson skall vara folkbokförd finns med några fåundantag inte. Tillräckliga skäl att utöka dettaundantag med studerande föreligger enligt utskottetsuppfattning inte. Motionen avstyrks därför. beträffande förenklingar förföretagare: utfärdande av F-skattsedel ochstartande av företagatt avslår motionerna 1999/2000:Sk326 yrkande 14,1999/2000:Sk327 yrkande 15, 1999/2000:Sk643yrkandena 1-3, 1999/2000:Sk682, 1999/2000:Sk694yrkandena 3 och 4, 1999/2000:Sk804, 1999/2000:Sk805, 1999/2000:Sk811,1999/2000:Sf615 yrkande 4, 1999/2000:N384yrkande 12, 1999/2000:N386 yrkande 1,1999/2000:N387 yrkande 8, 1999/2000:A230yrkandena 14-16 och 1999/2000:A807 yrkande 18,res. 1 (m, kd)res. 2 (c)res. 3 (fp)2. beträffande förenklingar förföretagare: bokföring, deklaration och andraskatteregleratt avslår motionerna 1999/2000:Sk696 yrkande 3,1999/2000:Sk758 yrkandena 1 och 2,1999/2000:Sk677, 1999/2000:N273 yrkande 6, 1999/2000:N386 yrkande 4,1999/2000:A230 yrkande 13 och 1999/2000:A807yrkande 19,res. 4 (m, kd, fp)3. beträffande beräkning av F-skattatt avslår motionerna 1999/2000:N386 yrkande 3 och1999/2000:N387 yrkande 7,res. 5 (c)res. 6 (fp)4. beträffande servicecheckaratt avslår motion 1999/2000:N386 yrkande 7,res. 7 (fp)5. beträffande skattemyndigheternaskontrollverksamhet, skattebrottsenheternaatt avslår motionerna 1999/2000:Sk813 och1999/2000:Sk824 yrkande 1,res. 8 (m, fp)6. beträffande åtgärder motskattebrottslighetatt avslår motionerna 1999/2000:Sk668 yrkandena 1och 2, 1999/2000:Sk700, 1999/2000:Sk706,1999/2000:Sk736, 1999/2000:Sk803, 1999/2000:Sk812 och 1999/2000:Ju805yrkande 1,res. 9 (kd)res. 10 (v)7. beträffande revisionsregler,skattetilläggatt avslår motionerna 1999/2000:Sk801 yrkandena1-3, 1999/2000:Sk327 yrkande 13, 1999/2000:N273yrkande 7 och 1999/2000:N386 yrkande 6,res. 11 (m)res. 12 (kd, fp)8. beträffande uppgifter om skatt pålönebeskedatt avslår motionerna 1999/2000:Sk802 och1999/2000:Sk806,res. 13 (m)9. beträffande kontrolluppgiftsskyldighetrörande utländska värdepappersfonder m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Sk822 och1999/2000:Sk817,res. 14 (v)10. beträffande deklarationstidpunktatt avslår motion 1999/2000:Sk807 yrkande 1,res. 15 (v)11. beträffande skatteredovisnings- ochskatteinbetalningstidpunktatt avslår motionerna 1999/2000:Sk694 yrkande 2,1999/2000:Sk735, 1999/2000:N384 yrkande 16delvis och 1999/2000:N386 yrkandena 5 och 9,res. 16 (kd)res. 17 (fp)12. beträffande straffavgift vid försenaddeklaration m.m.att avslår motionerna 1999/2000:N273 yrkande 18och 1999/2000:N384 yrkande 16 delvis,res. 18 (kd)13. beträffande inbetalning av kvarskattatt avslår motion 1999/2000:Sk807 yrkandena 2 och3,14. beträffande återbetalning av skattatt avslår motion 1999/2000:Sk810,15. beträffande dröjsmålsränta i skattemålatt avslår motion 1999/2000:Sk673,res. 19 (m, kd)16. beträffande skattenämndernaatt avslår motion 1999/2000:Sk821 yrkandena 1 och2,17. beträffande folkbokföringsdagatt avslår motion 1999/2000:Sk902 yrkandena 1 och2,18. beträffande folkbokföring vidtjänstgöring utomlandsatt avslår motion 1999/2000:Sk901,19. beträffande folkbokföring avstuderandeatt avslår motion 1999/2000:Ub813 yrkande 7.res. 20 (c)den 21 mars 2000På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: ArneKjörnsberg (s), (), Per (),(), (), Per (), de (), (), DesiréePethrus (), CatharinaHagen (m), (),(), (), (),(), ClaesStockhaus (v) och (). Förenklingar för företagare: utfärdandeav F-skattsedel och startande av företag(mom. 1) - m, kdKenneth (), (), Mariettade (), (), () och () hardels anfört följande:Innehav av F-skattsedel är viktig för allaföretagare. Det gäller att för kunder ochuppdragsgivare kunna visa att man själv har ansvaretför skatter och arbetsgivaravgifter så att köpareninte behöver ansvara för betalningen av dessa. UtanF-skattsedel kommer man därför lätt till korta ikonkurrensen. Det är allmänt omvittnat attsvårigheterna är stora för många nya företagare attfå en F-skattsedel. De modifieringar av reglerna somgjordes var enligt våruppfattning inte tillräckliga. vägrarinte sällan skattemyndigheterna att utfärda en F-skattsedel därför att den sökande inte kan antaskomma att bedriva näringsverksamhet. Detta är intenågot annat än förtäckt etableringskontroll. Vianser att etableringsfrihet skall råda. I principskall alla som ansöker om en F-skattsedel också fåen sådan, såvida inte klara skäl talar emot. Med detnya systemet hindras många företag att starta ochmånga människor blir hänvisade till arbetslöshet ochbidrag. Det leder till ett ökat skattetryck och atttjänster aldrig blir utförda eller hänvisas till densvarta sektorn. Vi anser att RSV:s förslag (RSVRapport 1998:4) om bl.a. en utvidgning avnäringsbegreppet skall genomföras. Detta bör riks-dagen som sin mening ge regeringen till känna.dels vid mom 1 hemställt:1. beträffande förenklingar för företagare:utfärdande av F-skattsedel och startande avföretagatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk326yrkande 14, 1999/2000:Sk682, 1999/2000:Sk643yrkandena 1-3, 1999/2000:Sk804, 1999/2000:Sk805 och 1999/2000:N384yrkande 12 samt med anledning av motionerna1999/2000:Sk327 yrkande 15, 1999/2000:Sk694 yrkandena 3 och 4, 1999/2000:Sk811,1999/2000:Sf615 yrkande 4, 1999/2000:N386yrkande 1, 1999/2000:N387 yrkande 8,1999/2000:A230 yrkandena 14-16 och1999/2000:A807 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,2. Förenklingar för företagare: utfärdandeav F-skattsedel och startande av företag(mom. 1) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Alla möjligheter att öka sysselsättningen skall tastill vara. Det är viktigt att man på olika sättstödjer och uppmuntrar dem som vill starta företag.Ett bra sätt är att minska byråkratin. Reglerna föratt erhålla F-skattsedel tillämpas för restriktivtoch hindrar därigenom framväxten av nya företag ochnya jobb. Regeringen bör återkommer till riksdagenmed förslag som underlättar för dem som vill startaeget företag att erhålla F-skattsedel. Det är enligtvår mening emellertid väsentligt att F-skattsedelnsnuvarande funktion bibehålls. Den som har en F-skattsedel skall även i fortsättningen själv varaskyldig att göra skatteavdrag och betala socialaavgifter.En ansökan om F-skattsedel bör också automatisktkunna leda till registrering av företaget hosPatent- och registreringsverket. Det är inteomöjligt att en sådan automatik kan utvecklas ocksåför fler myndighetskontakter. Det som ovan anförtsbör ges regeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande förenklingar för företagare:utfärdande av F-skattsedel och startande avföretagatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk811 och1999/2000:N387 yrkande 8 samt med anledning avmotionerna 1999/2000:Sk326 yrkande 14,1999/2000:Sk327 yrkande 15, 1999/2000:Sk643yrkandena 1-3, 1999/2000:Sk682, 1999/2000:Sk804, 1999/2000:Sk805, 1999/2000:Sf615 yrkande4, 1999/2000:N384 yrkande 12, 1999/2000:N386 yrkande 1,1999/2000:A230 yrkandena 14-16, 1999/2000:A807yrkande 18 och 1999/2000:Sk694 yrkandena 3 och 4som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,3. Förenklingar för företagare: utfärdandeav F-skattsedel och startande av företag(mom. 1) - fpJohan () hardels anfört följande:Reglerna kring utfärdande av F-skattsedlar är etthinder för människor som är beredda att satsa påföretagande. Näringsverksamhet definieras som"självständigt bedriven förvärvsverksamhet". Vianser att myndigheterna tolkar detta alltför snävtoch inte så sällan godtyckligt. Kriterierna föravslag på en ansökan om F-skattsedel verkar nästansom avpassade för att stoppa en moderntjänsteföretagare. Den som vill bli egen företagarebör t.ex. inte ha färre än fem kunder, ha en litenekonomisk risk eller bedriva en verksamhet av"allmän karaktär". I praktiken innebär dessa regleratt tusentals människor som planerat att ta stegettill eget företagande aldrig fått chansen, oavsetthur kommersiellt gångbara idéer de haft. Ingen vetheller hur många som avstått från att ens söka en F-skattsedel efter ett muntligt förhandsbesked frånskattemyndigheterna. Vart och ett av dem är ettmisslyckande för ett land som skulle behöva en vågav nyföretagande för att komma till rätta medarbetslösheten.En arbetsgrupp inom har föreslagiten mindre förändring i definitionen avnäringsverksamhet så att begreppet "självständigtbedriven förvärvsverksamhet" ändras till "med vissgrad av självständighet bedrivenförvärvsverksamhet". Till och med denna lillaförändring har regeringen avslagit. Regeringen harmisslyckats med att lösa problemen kring F-skattsedlarna. Vi anser att alla som vill i principbör kunna få en F-skattsedel.Vi anser att en blivande företagare skall kunnavända sig till en och samma person på t. ex.skattemyndigheten, någon som fungerar som "personliglots" till vilken företagaren kan vända sig med allasin frågor. Företagaren skall heller inte behövaägna dagar och veckor åt att orientera sig iblankett- och skattedjungeln. Det skall finnas"starta-eget-paket" tillgängliga på allaskattekontor med t. ex. beställningskupong för F-skattsedel, information om skatteregler ochbokföringsregler, instruktion om nödvändigatillstånd och bevis, en enkel kassabok för bokföringsamt en förenklad företagsdeklaration. Vad ovananförts bör ges regeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande förenklingar för företagare:utfärdande av F-skattsedel och startande avföretagatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk327yrkande 15, 1999/2000:Sf615 yrkande 4,1999/2000:N386 yrkande 1, 1999/2000:A230 yrkandena 14-16 och 1999/2000:A807 yrkande18 samt med anledning av motionerna1999/2000:Sk811, 1999/2000:N387 yrkande 8,1999/2000:Sk326 yrkande 14, 1999/2000:Sk643yrkandena 1-3, 1999/2000:Sk682, 1999/2000:Sk804,1999/2000:Sk805, 1999/2000:N384 yrkande 12 och 1999/2000:Sk694 yrkandena 3och 4 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,4. Förenklingar för företagare: bokföring,deklaration och andra skatteregler (mom. 2)- m, kd, fpKenneth (), (), Mariettade (), (), (), () ochMargareta () hardels anfört följande:Den som vill starta ett eget företag möts ofta av enmur av blanketter, byråkrati och misstänksamhet. Vianser att skattelagarna och myndigheternas arbetemåste utgå från ett företagarperspektiv. ärregelverket utformat så att det skall vara lätt förmyndigheterna att granska företagen och inte för attdet skall vara lätt att följa och förstå. Dessutomkrävs en rejäl rensning i regelverket.Nästan ingen av landets 700 000 egenföretagareklarar deklarationen själv. Behovet av en bretttillämpbar förenklad företagardeklaration är avfundamental betydelse för nyföretagandet vilketSmåföretagsdelegationen påpekat. Skatte- ochdeklarationsreglerna är i storutsträckning gjorda för de större företagen.Reglerna för småföretagarnas redovisning, bokslutoch deklaration bör göras så enkla att de flestaföretagare kan klara sitt bokslut och sindeklaration utan kostsam hjälp utifrån. Detomfattande uppgiftslämnandet och den detaljeradebokföringen är onödig för mindre företag. Regler omavskrivningar, expansionsmedel,räntefördelningsbelopp, m.m. saknar ofta relevans.För enmans- och fåmansföretag borde man i ställetkunna ha en förenklad blankett där företagarenredovisar totala inkomster, löner och avgifter ochen schablon för kostnader. Resten är skattepliktigtöverskott. Till den förenklade deklarationen börkopplas ett enkelt och tydligt system förinbetalning av moms, sociala avgifter ochpreliminärskatt.Förslag till en frivillig förenkladföretagardeklaration, i första hand avsedd förmindre tjänsteföretag, har under våren 1999avlämnats av .