bet · GO01TU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Verkets uppgift bör vara att inomramen för marknadsstyrning och i samverkan medmarknadens aktörer tillgodose det nationella behovet avflygplatsutbyggnad (yrkande 1). Motionärerna föreslårvidare att genom ett särskilt tillkännagivandemarkerar position som nationella ochinternationella storflygplats (yrkande 2).Carl m.fl. (m) redovisar i motion T628uppfattningen att behovet av utökad kapacitet i områdetskall tillgodoses dels genom en ny rullbana på , delsgenom en ny flygplats i . Motionärerna hänvisar till attdenna uppfattning stöds av flertalet berörda kommuner, destora partierna i och det samlade näringslivet iform av . Regeringen börskyndsamt lägga fram förslag om en fjärde bana ochsamtidigt miljöpröva Hallalternativet. I avvaktan påresultatet av denna prövning bör ingen bebyggelse påTullinge flygplats tillåtas, anser motionärerna.Enligt vad m.fl. (s) anför i motion T649finns det starka säkerhets- och miljöskäl för att skyndsamtavveckla . Härtill kommer att den mark som frigörsvid en avveckling är ytterst lämplig för bostadsbebyggelse.Marken behövs för utveckling, hävdarmotionärerna.Med utgångspunkt i diskussionerna om flygplatskapacitet iöstra aktualiserar Per m.fl. (m) i motionT662 frågan om vem som skall styra tillkomsten av nyaflygplatser. Motionärerna konstaterar att det i regionen förnärvarande finns en statlig flygplats, , enstatlig/flygplats, , en kommunalflygplats, , och en privat flygplats, Skavsta.Dessutom finns planer på ett nytt statligt flygfält söder omStockholm. Det finns olika alternativ för hur behovet avytterligare flygplatskapacitet skall tillgodoses. Men vilkenlösning som än väljs är det marknadens aktörer, inte staten,som skall träffa avgörandet. Mot den bakgrunden avvisarmotionärerna tanken på en ny statlig flygplats på Södertörnsom orimlig.Tredje banan på kommer inte att lösakapacitetsproblemen i . Detta hävdarCarl-Erik Skårman m.fl. (m) i motion N321. Det behövsytterligare en bana. Med hänsyn till att det går cirka tio årmellan beslut och färdigställande bör ställning redan nu tastill lokaliseringen av ytterligare en flygplats.Miljöprövningen av utbyggnad och en ny flygplatssöder om bör inledas , säger motionärerna(yrkande 10).6.8.2 Utskottets ställningstagandeI samband med behandlingen av tidigare motionsförslag omStorstockholms flygplatsfrågor har utskottet - senast hösten1999 (bet. 1999/2000:TU1) -pekat på att den lösning somväljs måste uppfylla två grundläggande förutsättningar. Fördet första måste som landets huvudstadtillförsäkras goda flygförbindelser. För det andra måsteArlanda kunna fylla sin funktion som nav i det svenskaflygplatssystemet. Utskottet står fast vid denna bedömning.Inom pågår beredning av frågan om Storstockholmsflygplatskapacitet. Resultatet av denna beredning bör avvaktas. Medhänvisning härtill avstyrks samtliga nu behandlade motionsyrkanden.6.9 flygplats6.9.1 MotionsförslagI motion T230 av m.fl. (s) framhålls betydelsenav att stärks som internationell flygplats.Flygplatsen måste bli mer tillgänglig för att Västsverigeäven i fortsättningen skall kunna rymma storföretagensledningsfunktioner och spjutspetskompetens inom forskningoch utveckling. Det betyder bl.a. att flygplatsen måste få enjärnvägsförbindelse. Vidare krävs investeringar i terminaleroch uppställningsplatser, svarande mot flygplatsensöverskott (yrkande 16).Landvetter är strategiskt belägen i landets näst största regionmed 1,5 miljoner invånare och en stark industri. Medhänsyn härtill bör flygplatsen finnas med som alternativinför beslut om stora infrastruktursatsningar i landet.Dessutom skulle en satsning på bidra till enminskning av kapacitetsproblem.Denna uppfattning förs fram i motion T639 av saTorstensson och (båda c).6.9.2 Utskottets ställningstagandeMed anledning av motionerna konstaterar utskottet attLuftfartsverket i sin treårsplan för haraviserat en översyn av förhållandena vid Landvetter.Översynen är föranledd av det faktum att underkortare tider har närmat sig kapacitetstaket, såvälinne i terminalen som på stationsplattan och itillfartsområdena. Dessutom sägs en totalöversyn ingå i denlångsiktiga utvecklingsplanen.Utskottet delar motionärernas syn på betydelse, inte bara förregionen utan också bl.a. för att goda kommunikationer med skallkunna upprätthållas. Med hänsyn till att , enligt vad somredovisas, följer utvecklingen på flygplatsen med uppmärksamhet böremellertid motionsyrkandena inte föranleda någon åtgärd. Deavstyrks följaktligen.6.10 Slottidssystemet6.10.1 MotionsförslagI två motioner, T632 av m.fl. (m) och T641av m.fl. (v), kritiseras det slottidssystem somtillämpas vid . Rådande princip om "grandfatherïsrights" favoriserar SAS och missgynnar mindre operatörersom t.ex. flyger på inlandet. Slottidssystemet hindrarutvecklingen av en sund konkurrens och bidrar därmed tillhögre priser och sämre service. Ett nytt system bör införassom bättre tillgodoser regionalflygets intressen. Härutöverkan, enligt den sistnämnda motionen, slottiderna säljas uttill flygbolagen via ett auktionsförfarande (yrkande 11).Enligt vad som föreslås i motion T211 av . (fp) bör i konkurrensfrämjande syfte handel medslottider införas (yrkande 16).6.10.2 Utskottets ställningstagandeSlottidssystemetSom tidigare redovisats i detta betänkande harKonkurrensverket i sin rapport om konkurrensen i Sverigeunder föreslagit en ändring av slottidssystemet isyfte att förbättra konkurrensen inom inrikesflyget. skulle välkomna en ny ordning som förbättradeförutsättningarna för nya aktörer att etablera sig påmarknaden. Emellertid regleras slottiderna av en EG-förordning och kan därmed inte på egen hand ändrasy- stemet. Enligt vad utskottet erfarit har till aviserat ett förslag, därutgångspunkten är att det nuvarande systemet begränsarmarknadstillträdet. Detta förslag bör inväntas. Medhänvisning härtill avstyrks motionerna T632 (m) och T641(v) yrkande 11.Handel med slottiderI motsats till vad som hävdas i motion T211 (fp) tror inteutskottet att handel med slottider skulle hakonkurrensbefrämjande effekter. Tvärtom skulle troligen ettsådant system gynna de stora och redan etablerade företagenoch motverka nyetablering. Yrkande 16 i nämnda motionavstyrks.6.11 Miljöfrämjande åtgärder6.11.1 MotionsförslagI motion T641 av m.fl. (v) föreslås ett nyttavgiftssystem med ett starkare inslag av miljödifferentieringän det nuvarande. är de buller- ochavgasdifferentierade komponenterna i landningsavgiften såobetydliga att de inte har någon styrande effekt. De innebärinte heller att flygtrafiken betalar för sin miljöpåverkan.Innan beskattning av flygbränsle är möjlig bör ta utavgifter som är kopplade till bränsleförbrukningen.Avgifterna bör vara differentierade med hänsyn inte bara tillbuller och avgasutsläpp, utan också till trafiksituationenöver dygnet (yrkande 7).6.11.2 Utskottets ställningstagandeSom utskottet redovisat tidigare i detta betänkande harLuftfartsverket infört ett nytttaxesystem. Den nya taxan innebär en genomsnittlig höjningom , vilket är i linje med tillkännagivandeom önskvärdheten av en taxehöjning (bet.1999/2000:TU1, rskr. 1999/2000:85).Bullerdifferentieringen har förändrats så att avgiften bättrespeglar varje individuellt flygplans bulleregenskaper.Avgaskomponenten i landningsavgiften har utsträckts till attgälla samtliga flygplatser som drivs av Luftfartsverket.Enligt utskottets bedömning borde den nya taxan i än högregrad än den tidigare tillgodose motionärernas krav vadgäller såväl nivå som miljödifferentiering. Med det anfördaavstyrks motion T641 (v) yrkande 7.6.12 tgärder mot brottsligahandlingar6.12.1 MotionsförslagEnligt vad som framhålls i motion T212 av . (kd) måste ambitionsnivån vad gäller skyddet motbrottsliga handlingar inom luftfarten höjas. är det påmånga flygplatser möjligt för en presumtiv brottsling att iförväg avgöra om någon säkerhetskontroll bedrivs eller inte.Därmed kan han välja ett säkert tillfälle att iscensätta sittbrott. Säkerhetsrutinerna på landets flygplatser bör ändras såatt brottsplaneringen försvåras (yrkande 33).6.12.2 Utskottets ställningstagandeDen av motionärerna aktualiserade frågan har behandlatstidigare, bl.a. i förra höstens budgetbetänkande (bet.1999/2000:TU1). Utskottet sade sig då dela motionärernasuppfattning att nuvarande ordning, som i fråga ominrikesflyget innebär att presumtiva brottslingar i förväg kanavgöra om s.k. särskild kontroll bedrivs, inte ärtillfredsställande. Emellertid borde det - i avvaktan påresultatet av pågående beredning av Lufträttsutredningensslutbetänkande, där frågan togs upp - ankomma på i förstahand flygplatshållarna och polisen att utforma denstickprovsmässiga kontrollen inom inrikesflyget så attluftfartsskyddet så långt möjligt tillgodoses. Enligt vadutskottet har inhämtat har beredningen avLufträttsutredningens förslag ännu inte avslutats. Utskottetvidhåller att resultatet av denna beredning bör avvaktas.Tilläggas kan att inga allvarliga s.k. securityhändelserinträffade . Med det anförda avstyrks motionT212 (kd) yrkande 33.6.13 Motorflygklubbarnasverksamhetsförutsättningar6.13.1 MotionsförslagEnligt vad som redovisas i motion T660 av TorgnyDanielsson (s) finns det ca 150 ideella motorflygklubbar ilandet. Klubbarna fyller en viktig allmännyttig funktiongenom att medverka vid varu- och sjuktransporter,brandspaning, eftersökning m.m. De är viktiga också genomatt vara inkörsporten till en karriär inom det kommersiellaflyget eller inom flygvapnet. Mot den bakgrunden är detolyckligt att dessa klubbar har drabbats av nya ochbetungande pålagor av . Det finns enligtmotionären en risk för att Luftfartsinspektionensavgiftssättning och andra krav äventyrar verksamheten.6.13.2 Viss bakgrundsredovisningUtskottet har med anledning av motionen inhämtat vissasakupplysningar från Luftfartsinspektionen.Inspektionen bekräftar uppgiften i motionen om att årsavgiften tillinspektionen höjts till . Syftet är att bättre anpassa avgiften tillkostnaderna för inspektionens tillsynsarbete.Vidare debiteras en s.k. anpassningsavgift på för utfärdande avförstagångstillstånd. Att avgiften också tas ut av redan existerande skoloruppges bero på att det nya regelverket medför visst extraarbete.Avgiftsbeloppet sägs motsvara mindre än två dagars arbete.Motionärens uppgift om att inspektionen har krävt in nya utbildningsplanerär korrekt. Skälet är att det nya regelverket innehåller stora förändringar somi sin tur kräver förändringar i utbildningen.Enligt inspektionen har Kungliga Svenska () begärt attfå överta tillsynen över privatflygutbildningen. Under diskussionerna medklubben har framkommit att organisationen ansett sig behöva treårsarbetskrafter för att hantera uppgifter, vilket med bred marginal överstigerLuftfartsinspektionens insatser på området. Inspektionen säger sig därför hasvårt att se några kostnadsbesparingar med ett sådant arrangemang.Vad slutligen kostnaderna för läkarundersökningar beträffar utgör kravet,att även privatflygare skall anlita flygläkare, en anpassning till detinternationella regelverket. Inspektionen bedömer tillgången på flygläkaresom god. Flygläkarna bestämmer dock själva sina arvoden.6.13.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på motorflygklubbarnas verksamhet.Det är angeläget att de ekonomiska och andra krav som frånstatens sida ställs på verksamheten ligger på en rimlig nivå.I enlighet med vad som föreslås i motionen bör regeringenföranstalta om en översyn av de regler och avgifter somgäller för dessa klubbar. Vad utskottet nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.6.14 Statens haverikommissionUtskottet föreslår attriksdagen godkänner vadregeringen förordar omfördelningen av Statenshaverikommissionsförvaltningskostnader påolika myndigheter.7 FärdtjänstAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet följande motioner:- T427 yrkande 1 av m.fl. (v),- T804 av och (båda m),- T805 av de (),- T806 av (),- T809 av (),- T810 av och (båda s),- T815 av (),- T816 av m.fl. (s),- T817 av och (bådakd),- T818 av m.fl. (s),- T819 av och (båda s),- T821 av och (bådam),- T822 av (),- T823 av och (båda s),- T825 av och (båda s),- T832 av m.fl. (s),- T833 av m.fl. (s),- So354 yrkande 8 av m.fl. (c),- So456 yrkande 15 av m.fl. (fp),- So538 yrkande 17 av m.fl. (fp),- So540 yrkande 9 av m.fl. (kd).7.1 MotionsförslagEtt stort antal motionsyrkanden handlar om färdtjänst förfunktionshindrade. Motionärerna är kritiska mot det sätt påvilket den nya lagen om färdtjänst har kommit att tillämpas ien del kommuner. De anser att det finns stora behov avförbättringar. De anser bl.a. att neddragningarna har gått förlångt, att väntetiderna är för långa och att det är svårt attveta vart man skall vända sig med klagomål.I flertalet av motionerna tas frågan om ledsagare upp. Färdtjänstlagens8 õ, som handlar om rätten till ledsagare, anses ha inneburit kraftigainskränkningar i rätten till ledsagare i en del kommuner. Behovet avledsagare tolkas i vissa kommuner strikt efter lagens förarbeten, där behovetav ledsagare är knutet till själva resan, ej till den resandes vistelse vidresmålet. Flera motionärer menar att begreppet resa skall utvidgas till attomfatta resan, vistelseuppehållet samt återresan. Möjligheten attkostnadsfritt kunna ta med egna barn på resan anses också begränsad imånga kommuner. Flera motionärer pekar också på att det blivit svårare attnyttja färdtjänst i en annan kommun än hemkommunen för, till exempel, demsom studerar på annan ort.Vidare kritiseras kommunernasmöjlighet att delegera rätten attfatta beslut om färdtjänst tilltrafikhuvudmännen liksom detförhållandet att det saknas entillsynsmyndighet. För att kommatill rätta med problemet villmånga motionärer utvärderalagen om färdtjänst.7.2 Utskottets ställningstagandeRiksdagen fattade beslut om en mer tillgängligkollektivtrafik (prop. 1996/97:115, bet. 1997/98:TU3, rskr.1997/98:10). Lagen om färdtjänst (1997:736) och lagen omriksfärdtjänst (1997:735) trädde i kraft den 1 januari 1998.Enligt beslutet skall färdtjänsten betraktas som en del avkollektivtrafiken och inte såsom tidigare ett bidrag för attuppnå skälig levnadsstandard. Kommunen svarar enligtdessa lagar för att färdtjänst och riksfärdtjänst anordnas.Kommunerna får dock överlåta dessa uppgifter påtrafikhuvudmannen.Statsbidrag för ökad tillgänglighet för funktionshindrade utgår med 1,5 miljarder kronor.Flera utvärderingar av handikappolitiken på trafikområdethar inletts. beslutade regeringen omutvärderingsuppdrag till sex olika myndigheter - ,, ,, ochLuftfartsverket. Utvärderingarna skall sammanställas avVägverket. Arbetet skall vara avslutat den 31 december2001. skall delrapporter avlämnas. En förstadelrapport i form av en lägesbeskrivning lämnades avVägverket . En delrapport om färdtjänstenur ett producentperspektiv har den 1 november 2000överlämnats till regeringen. En delrapportering omfärdtjänsten ur ett konsumentperspektiv redovisas tillregeringen . kommer under mars2001 att anordna ett seminarium om färdtjänsten ochinbjuda företrädare för handikapporganisationerna.Statskontoret har vidare fått i uppdrag att göra enövergripande utvärdering som kompletterar de ovan nämndamyndighetsvisa utvärderingarna. Detta uppdrag gavs i mars1999 och skall redovisas till regeringen senast den 31december 2000.Utskottet vill betona vikten av de frågor som här behandlas.En väl fungerande kollektivtrafik och färdtjänst förfunktionshindrade är en viktig del av målet om etttillgängligt transportsystem. har behandlat dessafrågor vid ett flertal tillfällen . En allsidigoch noggrann utvärdering har begärts av utskottet (bet.1998/99:TU13). Bland annat borde man enligt utskottetsmening undersöka huruvida reglerna för ledsagare har fåtten tillfredsställande utformning och hur väl statsbidraget föratt anpassa kollektivtrafiken och den fysiska miljön till defunktionshindrades behov har fungerat.Såväl utskottet som motionärerna har påtalat behovet av en utvärdering avfärdtjänsten. Som redovisats ovan pågår ett omfattande utvärderingsarbete,bl.a. delrapportering om färdtjänsten ur ett konsumentper-spektiv som skall redovisas till regeringen . De frågor somtas upp i motionerna kommer att behandlas i samband med arbetet medutvärderingen. Utskottet anser att det är angeläget att arbetet bedrivsskyndsamt och att regeringen för redovisarsitt ställningstagande. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att detnu inte är erforderligt med något initiativ från sida. Motionerna ärändock tillgodosedda. Motionerna, T427 (v), T804 (m), T805 (m), T806 (m),T809 (c), T810 (s), T815 (mp), T816 (s), T817 (kd), T818 (s), T819 (s),T821 (m), T822 (kd), T823 (s), T825 (s), T832 (s), T833 (s), So354 (c),So456 (fp), So538 (fp) och So540 (kd) avstyrks i här berörda delar.8 KollektivtrafikAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet två regeringsförslag omkollektivtrafik (yrkandena 26 och 27). Regeringen föreslåratt riksdagen26. godkänner vad regeringen förordar om Rikstrafiken,27. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 36:12Rikstrafiken: Trafikupphandling, ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 3 underåren 2002-2004.Vidare behandlar utskottet följande motioner:- T212 yrkandena 4-6 av m.fl. (kd),- T229 yrkande 3 av (),- T231 yrkande 13 av m.fl. (c),- T232 yrkandena 13 och 14 av m.fl. (s),- T419 av ,n m.fl. (m),- T512 av sa (),- T513 yrkande 1 av Per m.fl. (mp),- T517 yrkande 4 av ke Carnerö och (båda kd),- T519 yrkandena 3 och 14 av ,n m.fl. (m),- T530 yrkande 4 av () och KennethJohansson (c),- T533 av m.fl. (s),- T808 av (),- T824 av m.fl. (s),- T829 av och (båda s),- N319 yrkande 2 av IngegerdSaarinen m.fl. (mp).8.1 Översyn avtrafikhuvudmannareformen m.m.BakgrundEnligt lagen (1997:734) om ansvar för viss kollektiv persontrafik skalldet i varje län finnas länstrafikansvariga som ansvarar för den lokalaoch regionala linjetrafiken för persontransporter. Delänstrafikansvarigas uppgifter skall handhas av en trafikhuvudman.Länstrafikansvarig är och kommunerna i länet gemensamt. IStockholms län är länstrafikansvarig och i länkommunen. och kommunerna i övriga län kan dock kommaöverens om att antingen eller kommunerna i länet skall varalänstrafikansvarig. I län och i län kan ett regionförbundenligt lagen (1996:1415) om försöksverksamhet med regionförbund iKalmar län och län vara länstrafikansvarig. De som ärlänstrafikansvariga får bedriva verksamheten i form avkommunalförbund eller genom ett för ändamålet bildat aktiebolag.Gällande lagstiftning bygger i huvudsak på den s.k.trafikhuvudmannareformen om att det i varje län skallfinnas en huvudman som ansvarar för lokal och regional kollektivtrafikpå väg (prop. 1978/79:99, bet. 1978/79:TU18, rskr. 1978/79: 419).MotionsförslagFrågor med anknytning till trafikhuvudmannareformen ochutveckling av kollektivtrafiken tas upp i följande motioner.Johnny m.fl. (kd) menar i motion T212 att helasystemet med länstrafikbolag bör omprövas bl.a. med tankepå behovet av utveckling av kollektivtrafiken, samordningöver länsgränser och rimliga konkurrensregler.Motionärerna anför vidare att många trafikeringsavtal ärensidigt konstruerade av länstrafikföretagen tillbussoperatörernas nackdel. I motionen påpekas behovet aven utvärderingsbar åtgärdsplan i syfte att främjakollektivtrafikens tillgänglighet för funktionshindrade.I motion T229 av () anförs attförutsättningarna för att förlänga den regionala tågtrafiken iGävleborgs län till bör undersökas.I motionerna T231 (c), T232 (s) och T519 (m) pekas påbehovet av en samordning mellan de olika operatörernasbiljett- och informationssystem.I motion T419 anför ,n m.fl. (m) att det ärdags att utvärdera länshuvudmannareformen. I motionenframhålls att länshuvudmännens trafikeringsmonopol pålinjetrafik bör avskaffas, och att enskilda trafikföretag skallkunna konkurrera om linjetrafik även över länsgränserna.Marianne och () anför i motion T829att bidraget till lokala kollektivtrafikinvesteringar böråterinföras.Ingegerd Saarinen m.fl. (mp) framhåller i motion N319 attframtagningen av ett administrativt effektivt system församåkning och samtransporter bör stimuleras.Utskottets ställningstagandeDen lokala och regionala kollektivtrafiken är en viktig delav den grundläggande samhällsservicen. Ansvaret för dennatrafik åligger enligt den tidigare berörda rollfördelningen delänstrafikansvariga, nämligen kommunerna och landstingeni respektive län. Den lokala och regionala kollektivtrafikenhar stor betydelse för uppfyllandet av de transportpolitiskamålen. Den bidrar till ökad välfärd, regional utveckling ochjämlikhet genom att ge människor möjlighet att nåarbetsplatser, skolor och olika typer av service. Den bidraräven till bättre miljö och hälsa, bl.a. genom ökadtrafiksäkerhet. Goda förutsättningar för kollektivt resande ärdärför en viktig komponent i arbetet med att utforma ettlångsiktigt hållbart transportsystem.Trafikhuvudmannareformen, med ett samordnat politiskt och ekonomisktansvar för den lokala och regionala kollektivtrafiken, har främjatutvecklingen av trafikförsörjningen i hela landet.Under de senaste åren har andelen kollektivt resande stagnerat. Omingenting görs beräknas att kollektivtrafikens marknadsandel långsiktigtkommer att sjunka. transportpolitiska beslut angavs mot dennabakgrund att åtgärder måste vidtagas för att stärka kollektivtrafikenskonkurrenskraft. För att få fler resenärer efterlystes en ökad helhetssyn ochsamordning samt en tydligare kundorientering, vilket bedömdes kunnaföranleda en ändrad ansvarsfördelning mellan trafikhuvudmän ochoperatörer.Någon samlad utvärdering av trafikhuvudmannareformen har inte gjorts.Utskottet har erfarit att regeringen har för avsikt att göra en sådanutvärdering. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är mycketangeläget att en utvärdering kommer till stånd och förutsätter att regeringenskyndsamt genomför ett sådant arbete och för redovisar sittställningstagande.Med hänvisning till det anfördaanser utskottet att motionernainte påkallar någon åtgärd frånriksdagens sida. Motionernaavstyrks därför.8.2 Trafikupphandling8.2.1 RikstrafikenRegeringens förslagEnligt propositionen bör godkänna vadregeringen förordar om Rikstrafiken i avsnitt 4.14.6(yrkande 26).Utskottets ställningstagandeUtskottet har erfarit att yrkandet har kommit med ibudgetpropositionen av misstag. Utskottet föreslår därför attriksdagen lämnar detta yrkande utan åtgärd.8.2.2 Femåriga avtalRegeringens förslagI budgetpropositionen föreslår regeringen att denbemyndigas att , i fråga om ramanslaget 36:12Rikstrafiken: Trafikupphandling, ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebärutgifter på högst (yrkande 27).MotionsförslagPer-Richard Mol,n m.fl. (m) framhåller i motion T519 attupphandlingen av järnvägstrafik bör omfatta minst fem år.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare bemyndigat regeringen attgenomföra upphandlingar av persontrafik med avtalstiderupp till (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:TU1,rskr. 1999/2000:86). Utskottet har erfarit frånNäringsdepartementet att, eftersom upphandlingsprocedurenär utdragen i tiden, kan avtal som sluts under år 2001komma att omfatta en tidsperiod som sträcker sig längre änår 2006. har därför under handmeddelat utskottet att det i propositionen föreslagnabemyndigandet bör ändras på så sätt att Rikstrafiken börkunna sluta upp till femåriga avtal som löper ut efter 2006.Enligt utskottets mening är det väsentligt att, för att skapa rimligaförutsättningar för operatörerna, de avtal som Rikstrafiken sluter kan varatillräckligt långsiktiga. Utskottet anser därför att bemyndigandebör ges den form som under hand föreslagit.Enligt motion T519 (m) bör minst femåriga avtal slutas vidupphandling av järnvägstrafik.Som framgår av den tidigare redovisningen anser såväl trafikutskottet somregeringen att det är nödvändigt att Rikstrafiken kan sluta långsiktiga avtalmed operatörerna för att dessa skall kunna få tillfredsställande arbetsvillkor.Motionen är därför tillgodosedd i denna del, varför något initiativ frånriksdagens sida inte är erforderligt.