bet · GN01SfU11 · 2000-03-30 00:00:00 — I lagen infördes dessutomen särskild bestämmelse om att, såvida det inte är olämpligt, barnets inställ-ning vid ansökan om uppehållstillstånd skall klarläggas. Utskottet framhöllvikten av att bestämmelser får genomslag också i till-lämpningen av utlänningslagen.I juli 1999 har inom arbetsgruppen för uppföljningav den migrationspolitiska propositionen färdigställt en rapport, Uppföljningav propositionen Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv(UD98/1466/MAP). Beträffande portalparagrafens genomslag anförs bl.a.följande. Portalparagrafen bör ses som en anvisning om vad som skall beak-tas vid bedömning och handläggning i övrigt. Bestämmelsen utgör inte entillståndsgrund och anger inte hur frågan om uppehållstillstånd skall bedömasi sak. Praxisutvecklingen vad gäller barn har pågått ochmyndigheternas insikter om barns behov har ökat efter hand. Genom olikamarkeringar från statsmakterna har betonats särskilda hänsynstaganden tillbarn, exempelvis genom s.k. tidsförordningar och ändrade regler om åter-kallelse av permanent uppehållstillstånd. Detta sammantaget, anförs det irapporten, gör att bestämmelsen är svår att utvärdera. Arbetsgruppen hargenomfört intervjuer med handläggare hos för att få enuppfattning om hur portalparagrafen kan ha påverkat handläggningen. Deintervjuade har bl.a. uppgivit att bestämmelsen gjort dem mer medvetna omatt de måste ha ett mer aktivt förhållningssätt till ärenden med barn. Det harvidare framförts att en avgörande skillnad främst märks vid handläggningenav vissa ärendetyper. En sådan kategori är fall då ett barn har släktanknyt-ning till , har ganska lång vistelsetid här som det finns ettvisst mått av humanitära skäl. Även om skälen, vare sig var för sig ellersammantaget, inte är tillräckliga kan ändå principen om barnets bästa i såda-na situationer utgöra den tyngd som får vågskålen att väga över till barnetsfördel. Arbetsgruppen pekar även på andra ärenden där portalparagrafen kanha haft en positiv effekt vad gäller tillståndsprövningen. Som slutsats anförarbetsgruppen att det kan ifrågasättas om effekten av bestämmelsen skallbeskrivas i kvantitativa termer, som antalet uppehållstillstånd. Gruppen harheller inte funnit att införandet av portalparagrafen i sig inneburit någonförändring härvidlag. Det vore dock enligt rapporten fel att hävda att be-stämmelsen därför inte haft någon eller endast en ringa betydelse för besluts-fattandet. Bestämmelsen har också återverkat på det dagliga arbetet genomökad uppmärksamhet på barns behov vid utredningen av främst asylärendenoch på övervägandena i samband med beslutsfattandet.Utskottet har förståelse för att det inte går att i kvantitativa termer beskrivden effekt som portalparagrafen i utlänningslagen haft när det gäller uppe-hållstillstånd. För att kunna bedöma portalparagrafens betydelse i den be-märkelsen skulle det sannolikt krävas en analys av varje enskilt ärende. Avrapporten kan dock den slutsatsen dras att barnen kommit mer i fokus och attmyndigheternas insikter ökat när det gäller barnens speciella situation i ut-länningsärendena. Det är också enligt utskottets mening av stor vikt att barnsbästa ständigt är i blickpunkten för myndigheternas agerande i olika situatio-ner så att får den genomslagskraft den var avsedd att fåoch att man lever upp till de intentioner som ger uttryckför.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf4 yrkande-na 15 och 16, Sf628 yrkande 11, Sf639 yrkande 12 och K356 yrkande 4.Gömda barnI den migrationspolitiska propositionen anfördes att barn i familjer somhåller sig undan myndigheterna regelmässigt lever i en svår situation. Dettaär fallet även om barnen lever tillsammans med sina föräldrar. Regeringenansåg att insatserna för dessa utsatta barn måste inriktas på att förhindrasådana situationer där undanhållandet blir ett led i ansträngningarna att fåuppehållstillstånd. Vidare ansåg regeringen att förutsägbarhet och konse-kvens i rättstillämpningen har stor betydelse för om en asylsökande, som ibägge instanser fått avslag på ansökan om uppehållstillstånd, ändå håller sigkvar i landet i förhoppning om att senare få ett sådant tillstånd.Regeringen hänvisade till att ett uppehållstillstånd efter ny ansökan enligt 2kap. 5 § b utlänningslagen bara bör kunna ges om en tidigare inte prövadomständighet berättigar den sökande till skydd här eller om det skulle stridamot humanitetens krav att verkställa avlägsnandebeslutet. Har verkställighe-ten fördröjts på grund av omständigheter somutlänningen inte kunnat råda över kan det innebära att tillräckligahumanitära skäl anses finnas. En illegal vistelsetid bör å andra sidan enligtpropositionen i princip inte heller i fortsättningen få tillgodoräknas. Ettbifall måste i så fall förutsätta att risken bedöms vara synnerligen betydandeför självdestruktiva handlingar av utomordentligt allvarlig natur frånbarnets sida, eller för att barnet allvarligt skadas i sin psykosocialautveckling om det med tvång skickas tillbaka till hemlandet eller fortsattlever under pressade förhållanden till följd av att det av föräldrarna hållsundan myndigheterna.MotionI motion Sf640 yrkande 24 av () begärs ett tillkännagi-vande om gömda flyktingars situation. Enligt motionärens bedömning utgörmånga av dem som gömmer sig barnfamiljer. hjälper frivilligorganisa-tionerna, kyrkan och enskilda människor dem som gömmer sig. Motionärenvill att beviljar alla gömda barn och deras föräldrar uppehållstill-stånd.Utskottets bedömningSocialstyrelsen och har, på uppdrag av regeringen, gjort enkartläggning av barn som lever gömda för att undgå att ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut verkställs. Uppdraget har rört frågorna: Hur många är de,varför är de gömda och hur påverkas de de lever gömda på kortoch lång sikt. I rapporten barn lever gömda (1999:5) redo-visas uppdraget samt lämnas med utgångspunkt från barnens bästa förslagdels för att minska riskerna för att familjer som fått ett avlägsnandebeslutgömmer sig, dels för att minska skadeverkningarna för barnen om de ändågöms. Enligt rapporten var det /99 ca 300 barn med slut-ligt avlägsnandebeslut som var efterlysta. Bland dem finns troligen en delsom lämnat landet utan att polisen fått kännedom om det. Frivilligorganisa-tionerna känner till 150 barn som lever gömda. De sammanställningar somgjorts och annat material som inhämtats av utredningen tyder på att det inne-bär stora risker för ett barns hälsotillstånd att leva gömt. Avgörande för hurbarnen psykiskt klarar tiden som gömda är i vilken utsträckning deras föräld-rar, och då särskilt mamman, sviktar i sin omsorgsförmåga under denna tid.Möjligheten att få gå kvar i skolan är också enligt rapporten av stor betydel-se.I budgetproposition 1999/2000:1 utgiftsområde 8 för anför rege-ringen att det av rapporten framgår att antalet barn som hålls gömda minskatav en rad olika skäl. Inte minst har enligt regeringen portalparagrafen omhänsynen till barnens bästa haft effekt. Det är emellertid enligt propositionenett problem att de gömda barnen med nuvarande ordning inte kan erhållafullständig hälso- och sjukvård samt tandvård. Regeringen har därför föravsikt att, i samverkan med och engagerade frivilligor-ganisationer, finna vägar för att tillförsäkra dessa barn den nämnda vårdenutan diskriminering.Rapporten är således, som framgått, föremål för överväganden inom Utri-kesdepartementet och i avvaktan på resultatet av utredningen anser utskottetatt inte bör göra några uttalanden med anledning av motion Sf640yrkande 24.Återvandring och återvändandeÅr 1996 lade fast att återvandringspolitiken är en del av migra-tionspolitiken. Regeringen främjar på olika sätt en mer aktiv återvandrings-politik, bl.a. genom tilldelning av medel till olika främjandeåtgärder införåtervandring. Vidare har enligt förordningen (1984:890) rättatt besluta om bidrag till flyktingar som önskar lämna och bosätta sigi ett annat land. Förutom resebidrag kan även ett kontantbelopp betalas ut.Den 1 januari 1999 tog över huvudansvaret för verkstäl-lighet av beslut om avvisning och utvisning. har under 1999utvecklat former för att i samarbete med internationella organisationer ochhumanitära enskilda organisationer etablera integrerade program för demsom återvänder självmant. Planer finns på samarbete med IOM. Åtgärdspro-grammen kan komma att innefatta informations- och stödinsatser före, underoch i vissa fall även efter utlänningens ankomst till hemlandet. Dessaprogram skall ersätta det återvändandebidrag som infördes . UDarbetar aktivt med frågan om återtagande och har med några länder slutitåtertagandeavtal. Vissa länder för en medveten strategi och vägrar återtaegna medborgare.MotionI motion Sf628 yrkande 7 av m.fl. (mp) begärs ett till-kännagivande om begreppen återvandring och återvändande. Enligt motionä-rerna använder svenska myndigheter uttrycket återvandring när det rör per-soner som har uppehållstillstånd i men som väljer att flytta tillbakatill hemlandet. All annan flytt tillbaka till hemlandet benämns återvändandeoavsett om den är frivillig eller inte, dvs. även för personer som nekats asyleller uppehållstillstånd. Motionärerna vill lyfta fram och uppmärksammadetta språkbruk. , som tog över huvudan-svaret för verkställighet av beslut om avvisning och utvisning, har under detförsta utvecklat former för att i samarbete med internationellaorganisationer och humanitära enskilda organisationer etablera integreradeprogram för dem som återvänder självmant. Motionärerna anser att manmåste vara varsam så att dessa program inte kommer att innehålla momentav övertalning eller hot.Utskottets bedömningUtskottet anser att grundinställningen måste vara att den som fått avslag påen ansökan om uppehållstillstånd skall rätta sig efter detta och återvända,även om vederbörande tycker det är ett felaktigt beslut. Det hindrar ju inte atåtervändandet sker frivilligt. Att tvångsmedel i vissa fall kan komma attbehövas innebär ju också att vederbörande återvänt, även om man i dessa fallkan konstatera att det inte skett frivilligt i den betydelsen att vederbörandesjälvmant och utan handräckningshjälp stigit på ett flygplan eller något annattransportmedel. Att de program som tagits fram för dem som återvänder inteinnehåller hot eller liknande får tas för givet.Utskottet avstyrker motion Sf628 yrkande 7. beträffande migrationspolitikens inriktningatt avslår motionerna 1999/2000:Sf604, 1999/2000:Sf616yrkande 1 och 1999/2000:Sf628 yrkande 2,res. 1 (v) - motiv.res. 2 (mp)2. beträffande UNHCRatt avslår motion 1999/2000:Sf4 yrkande 2,res. 3 (v, fp)3. beträffande allmänt om EU-samarbetetatt avslår motion 1999/2000:Sf3 yrkandena 1-3,res. 4 (v)4. beträffande EU och asylatt avslår motionerna 1999/2000:Sf3 yrkandena 5 och 16-44, 1999/2000:Sf4 yrkande 3, 1999/2000:Sf616 yrkande 4,1999/2000:Sf621, 1999/2000:Sf635, 1999/2000:Sf639 yrkandena 3och 4, 1999/2000:U513 yrkandena 12 och 13 och 1999/2000:U514yrkande 14,res. 5 (kd, c)res. 6 (v)res. 7 (fp)res. 8 (mp)5. beträffande Dublinkonventionenatt avslår motionerna 1999/2000:Sf3 yrkandena 4 och 13-15 och 1999/2000:Sf628 yrkande 1,res. 9 (v)res. 10 (mp)6. beträffande EU och viseringatt avslår motionerna 1999/2000:Sf3 yrkande 7,1999/2000:Sf4 yrkandena 4 och 5 och 1999/2000:U505 yrkande 11,res. 11 (v, kd, fp)7. beträffande EU och gränskontrollatt avslår motionerna 1999/2000:Sf3 yrkandena 6, 8-10och 12 och 1999/2000:Sf639 yrkande 2,res. 12 (v)res. 13 (kd)8. beträffande EU, fri rörlighet och invandringatt avslår motion 1999/2000:Sf3 yrkandena 11 och 45-52,res. 14 (v)9. beträffande human svensk flyktingpolitikatt avslår motion 1999/2000:Sf4 yrkande 7,res. 15 (kd, fp, mp)10. beträffande återinförande av begreppen de facto-flyktingoch politisk-humanitära skälatt avslår motion 1999/2000:Sf4 yrkandena 8 och 9,res. 16 (fp)11. beträffande utvärdering av begreppet humanitära skälatt avslår motion 1999/2000:Sf636,12. beträffande förföljelse på grund av kön eller homosexuali-tetatt avslår motionerna 1999/2000:Sf4 yrkande 11,1999/2000:Sf608, 1999/2000:Sf628 yrkandena 5 och 8 och1999/2000:Ju722 yrkande 4,res. 17 (v, fp, mp)13. beträffande asylsökande ryska judaratt avslår motion 1999/2000:Sf610,14. beträffande anhöriginvandringatt avslår motionerna 1999/2000:Sf4 yrkande 10,1999/2000:Sf611, 1999/2000:Sf628 yrkande 9 och 1999/2000:Sf639yrkandena 5 och 6,res. 18 (kd, fp, mp)15. beträffande försörjningsansvar för anhörigaatt avslår motion 1999/2000:Sf616 yrkande 3,16. beträffande kostnaderna för asylpolitikenatt avslår motion 1999/2000:Sf603,17. beträffande arbetskraftsinvandringenatt avslår motion 1999/2000:Sf616 yrkande 2,res. 19 (m)18. beträffande delegering av beslut om studenter och forska-reatt avslår motion 1999/2000:Sf614,19. beträffande besöksvisumatt avslår motionerna 1999/2000:Sf4 yrkande 14 och1999/2000:Sf605,res. 20 (v, kd, c, fp, mp)20. beträffande resedokumentatt avslår motion 1999/2000:Sf625,21. beträffande avvisning och utvisningatt avslår motionerna 1999/2000:Sf618 och1999/2000:Sf628 yrkande 4,res. 21 (kd, mp)22. beträffande utvisning till Iranatt avslår motion 1999/2000:U620 yrkande 8,res. 22 (v, kd, c, fp, mp)23. beträffande utvisning på grund av brottatt avslår motion 1999/2000:Ju501 yrkande 2,24. beträffande avslagsbeslut m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Sf4 yrkande 13,1999/2000:Sf602, 1999/2000:Sf620 och 1999/2000: Sf624,res. 23 (fp, mp)25. beträffande asylprocessenatt avslår motion 1999/2000:Sf4 yrkande 17,res. 24 (kd, fp, mp)26. beträffande förtroendeläkareatt avslår motion 1999/2000:Sf609,res. 25 (v)27. beträffande medborgarvittnen m.m.att avslår motion 1999/2000:Sf639 yrkandena 7 och 9-11,res. 26 (kd, c)28. beträffande uppehållstillstånd efter viss tids vistelseatt avslår motionerna 1999/2000:Sf628 yrkande 3 och1999/2000:Sf640 yrkande 4,res. 27 (mp)29. beträffande barnkonventionenatt avslår motionerna 1999/2000:Sf4 yrkandena 15 och16, 1999/2000:Sf628 yrkande 11, 1999/2000:Sf639 yrkande 12 och1999/2000:K356 yrkande 4,res. 28 (kd, c, fp, mp)30. beträffande gömda barnatt avslår motion 1999/2000:Sf640 yrkande 24,res. 29 (mp)31. beträffande återvandring och återvändandeatt avslår motion 1999/2000:Sf628 yrkande 7,res. 30 (mp)32. beträffande skrivelsenatt lägger regeringens skrivelse 1999/2000:3 i dessa delartill handlingarna.Stockholm den 30 mars 2000På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), Sven-ErikSjöstrand (v), (), (), (), (), (), () och (). Migrationspolitikens inriktning (mom. 1, motiveringen)och (båda v) anser att den del av ut-skottets yttrande i avsnittet Det migrations- och flyktingpolitiska arbetet sombörjar med "Den nuvarande" och slutar med "motion Sf604" bort ha följandelydelse:I den migrationspolitiska propositionen angavs bl.a. att den svenskamigrationspolitiken måste vara human och tydlig och konsekvent bygga påen helhetssyn. I en motion med anledning av propositionen pekades på attden välansedda människorättsorganisationen vid sam-ma tidpunkt offentliggjort en 34-sidig rapport med utomordentligt allvarligkritik av den svenska asylpolitiken. En jämförelse mellan rapporten ochpropositionen visade att de kritiserade förhållandena bara på någon enstakapunkt rättades till genom regeringens förslag.Enligt utskottets mening har erfarenheterna från tillämpningav den nya migrationspolitiken visat att den svenska flyktingpolitikenskärpts. är t.ex. det land som flest gånger fällts för brott mot tortyrkonventionen. Den förda viseringspolitiken har lett till att alltfler människorpå flykt undan förföljelse och krig inte kan erhålla skydd.Genom förslag i den migrationspolitiska propositionen skärptes ocksåreglerna för anhöringinvandring vilket lett till att familjer splittrats och atbarn vars förälder i hemlandet avlidit nekas återförening med den föräldersom är bosatt i , vilket Röda Korset visar på i sin rapport 1/98: för anhöriga utanför kärnfamiljen efter 1 januari1997. gav för , efter ett tillkännagivande, rege-ringen i uppdrag att skyndsamt tillsätta en utredning om anhöriginvandring-en. Denna utredning har ännu inte tillsatts. Det är enligt utskottets uppfatt-ning mycket angeläget att utredningen börjar arbeta.Med det anförda tillgodoses motion Sf628 yrkande 2. Utskottet avstyrkerdäremot motionerna Sf616 yrkande 1 och Sf604.2. Migrationspolitikens inriktning (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Det migrations- ochflyktingpolitiska arbetet börjar med "Den nuvarande" och slutar med"motion Sf604" bort ha följande lydelse:Det finns många skäl till att människor flyttar till ett annat land. Några gördet för att finna bättre livsvillkor och framtidsutsikter. Många andra flyrundan förföljelse och uppenbar livsfara. Väpnade interna konflikter, ofta ikombination med miljökatastrofer, politisk förföljelse och etnisk rensninghar varit utlösande för en stor del av det senaste årtiondets ofrivilliga migration. Utskottet vill understryka vikten av att kraven på mänskliga rättigheterföljs såväl runt om i världen som i , särskilt när det gäller att värnaasylrätten och behandlingen av asylsökande. Det är också av stor vikt att densvenska migrationspolitiken präglas av generositet och humanitet. Det anför-da bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande migrationspolitikens inriktningatt med bifall till motion 1999/2000:Sf628 yrkande 2 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Sf604 och 1999/2000:Sf616 yr-kande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. UNHCR (mom. 2)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Det migrations- ochflyktingpolitiska arbetet börjar med "Vad gäller" och slutar med "Sf4 yrkan-de 2" bort ha följande lydelse:Viss kritik har riktats mot UNHCR för dess insats i samband med flyk-tingkatastrofen i Kosovo. Med hänsyn till UNHCR:s globala ansvar förflyktingar världen över är det av stor vikt att denna organisation fungerar påett bra sätt. Om organisationen inte fungerar på avsett sätt kan det enligtutskottets mening finnas anledning att se över organisationen. Sannolikt kandet också vara så att UNHCR har för knappa resurser och att det kan finnasanledning se till att organisationen tillskjuts de medel som är erforderliga såatt UNHCR kan fullgöra sin uppgift som "lead agency" i större flyktingsitu-ationer. Det anförda bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande UNHCRatt med bifall till motion 1999/2000:Sf4 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Allmänt om EU-samarbetet (mom. 3)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Allmänt om samarbetetbörjar med "Såsom anförs" och slutar med "yrkandena 1-3" bort ha följandelydelse:Amsterdamfördragets ikraftträdande innebär bl.a. att frågor som rör asyloch invandring skall föras över till första pelaren med målet att unionen skallutvecklas till ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Vad som hittillsåstadkommits av EU på dessa områden i form av rekommendationer, gemen-samma åtgärder m.m. samt förslag till direktiv och förordningar från kom-missionen får enligt utskottets mening inte utan vidare läggas till grund fördet kommande lagstiftningsarbetet. Det har nämligen i stora delar präglats aven både polisiär och negativ syn på invandring och bristande hänsyn tillasylsökandes rättssäkerhet och till medlemsstaternas internationella konven-tionsåtaganden. Det är enligt utskottets uppfattning väsentligt att de nyarättsakterna inte styrs av "den minsta gemensamma nämnaren" hos med-lemsstaterna och att både de nationella parlamenten och Europaparlamentetmycket aktivt deltar i processen att arbeta fram denna nya gemenskapslag-stiftning. I vilken grad denna kommer att överensstämma med internationellrätt som t.ex. flyktingkonvention med protokoll, den inter-nationella konventionen om skydd för migrerande arbetstagare och derasfamiljer, mot tortyr, mot rasdiskriminering och motdiskriminering av kvinnor kommer att utgöra en utmärkt värdemätare påseriositeten i EU:s åtagande att respektera och främja de mänskliga rättighe-terna.Det är enligt utskottets uppfattning nödvändigt att starta detta arbete medatt göra en grundlig utvärdering av de olika åtgärder som vidtagits inomramen för tredje pelaren på invandrings- och asylområdet. Utvärderingen fårinte bara ta sikte på de effektivitetskrav som rådet och kommissionen upp-ställer i sin handlingsplan för genomförandet av Amsterdamfördragets be-stämmelser om ett område av frihet, säkerhet och rättvisa. Det är nödvändigtatt respekten för mänskliga rättigheter och humanitära principer utgör encentral del av denna utvärdering.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande allmänt om EU-samarbetetatt med bifall till motion 1999/2000:Sf3 yrkandena 1-3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. EU och asyl (mom. 4)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Asyl börjar med "Dennuvarande" och slutar med "och 16-44" bort ha följande lydelse:Den fria rörligheten är enligt utskottets uppfattning en värdefull vinst fördet europeiska samarbetet. Det får dock inte tas till intäkt för att stänga deasylsökande ute från . måste aktivt arbeta för en generösareflyktingpolitik bland de övriga medlemsländerna. bör gå i spetsen,men verka för att en gemensam strategi och fördelningsprinciputarbetas inom EU så att alla medlemsländer solidariskt delar på ansvaret ochden ekonomiska bördan för stora flyktingströmmar. En gemensam flykting-politik får dock aldrig hindra från att föra en generös nationell flyk-tingpolitik. Det anförda bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande EU och asylatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf639 yrkandena 3och 4 och 1999/2000:U514 yrkande 14 samt med avslag på motioner-na 1999/2000:Sf3 yrkandena 5 och 16-44, 1999/2000:Sf4 yrkande 3,1999/2000:Sf616 yrkande 4, 1999/2000:Sf621, 1999/2000:Sf635 och1999/2000:U513 yrkandena 12 och 13 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,6. EU och asyl (mom. 4)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Asyl börjar med "Dennuvarande" och slutar med "och 16-44" bort ha följande lydelse:Inom området för asyl finns det enligt utskottets uppfattning en lång radfrågor som bör ägnas uppmärksamhet vid överförandet från den tredje pela-ren till den första pelaren. En av de viktigaste frågorna för kommissioneninom bör vara att arbeta med frågorna om flyktingdefi-nitionen och om ett kompletterande skydd utöver konventionen. En sådankompletterande skyddsregel skulle kunna omfatta personer som har flytt frånsitt land och/eller inte kan eller vill återvända dit eftersom deras liv, säkereller frihet hotas av allmänt våld, utländsk aggression, inre konflikter, massiva kränkningar av mänskliga rättigheter eller andra omständigheter somallvarligt stört den allmänna ordningen och vidare för personer som har flyttfrån sitt land och/eller inte vill återvända dit, på grund av en välgrundadfruktan att torteras eller bli föremål för omänsklig eller förnedrande behand-ling eller bestraffning eller kränkningar av andra grundläggande mänskligarättigheter. Det är också viktigt att denna skyddsregel omfattar vilka sociala,ekonomiska, kulturella och medborgerliga rättigheter som de skyddade börtillerkännas. Det kommande direktivet om asylförfarandet bör på kort siktockså bli tillämpligt på alternativa nationella skyddsregler och på längre siktpå en gemensam kompletterande skyddsregel.Definitionen på vem som är berättigad till skydd enligt konventionen ärenligt utskottets uppfattning reserverad för UNHCR och Internationelladomstolen, och när det gäller flyktingkonventionens tolkningangående förföljelse på grund av sexuell och genusrelaterad förföljelse börföljas.