bet · GN01UU10 · 2000-01-01 00:00:00 — I motion U505 (fp) yrkande 2(delvis) anförs att som ordförandeland skall prioritera de reformersom måste göras på vägen för att ansökarländerna skall kunna bli medlem-mar så snart som möjligt.Utskottet konstaterar att regeringskonferensen syftar till att genomföranödvändiga reformer vad gäller unionens gemensamma institutioner för attbana väg för en utvidgning av unionens medlemskrets. Dessa reformerkommer att föranleda förändringar i fördragen. Utskottet noterar att rege-ringskonferensen inleddes och avsikten är att den skallavslutas . Vidare noterar utskottet att dagordningen förkonferensen har hållits så begränsad som möjligt med avsikten att den skallkunna avlutas inom denna tidsram.Utskottet anser att det är värdefullt att konferensen avslutas enligt planer-na. Detta skulle göra det möjligt att anta nya medlemmar i från år 2003.Detta förutsätter emellertid att de nationella procedurerna för fördragsänd-ring har avslutats i samtliga medlemsländer.När det gäller utvecklingen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspo-litiken noterar utskottet att ett intensivt arbete pågår för att bygga upp deinstitutionella förutsättningarna för unionens krishanteringsförmåga. Utskot-tet kunde vid ett besök vid den svenska delegationen vid Nato i mars 2000konstatera att det arbetet fortskrider i önskvärd takt. De politiska beslutensom har lagt grund för denna positiva utveckling har redan fattats, närmarebestämt vid i , ett beslutsom utskottet välkomnar. Utskottet vill erinra om att förslaget om att byggaupp en militär och civil krishanteringsförmåga ursprungligen presenterats avSverige och Finland.När det svenska ordförandeskapet inträder kommer arbetet med att byggaupp denna förmåga redan att ha avancerat åtskilligt. Det kommer dock attfinnas behov av ytterligare beslut och åtgärder för ett effektivt genomförandeav unionens militära och civila krishanteringsförmåga. Utskottet utgår frånatt regeringen under det svenska ordförandeskapet kommer att följa upp debeslut som fattats under föregående ordförandeskap om principer och insti-tutioner inom ramen för arbetet med att förbättra den europeiska kapacitetenför krishantering. Utskottet menar att i det arbetet är av särskild vikt attlämpliga överväganden görs vad gäller en gemensam EU-strategi för kon-fliktförebyggande samt att tillräckliga resurser ställs till unionens förfogandvad gäller civil krishantering.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna U503 (m) yrkande1 (delvis) och U505 (fp) yrkande 2 (delvis) är besvarade.I motionerna U505 (fp) yrkande 12 och Sf4 (fp) yrkande 6 begärs ett tillkän-nagivande om att som ordförandeland i EU prioriterar att kraftigthöja den humanitära ambitionen i den gemensamma flykting- och asylpoliti-ken.Socialförsäkringsutskottet anför med anledning av dessa motioner följan-de:Utskottet har tidigare uttalat sitt stöd för att asyl- och migrationsfrågorna,genom Amsterdamfördraget, förs över från tredje till första pelaren(1997/98:SfU4y). från ikraftträdandetav Amsterdamfördraget skall rådet i frågor som omfattas av den nya avdel-ningen "Visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet förpersoner" fatta beslut med enhällighet och efter att ha hört Europaparlamen-tet. Förslagsrätten skall under den tiden vara delad mellan kommissionen ochmedlemsstaterna. Vidare skall rådet efter övergångsperioden enhälligt ochefter att ha hört fatta beslut om att hela eller delar av dennya avdelningen skall omfattas av medbeslutandeförfarandet, dvs. beslut irådet tas med kvalificerad majoritet.Enligt utskottets uppfattning visar Tammerforsmötet på en stark politiskvilja att inom EU utveckla en gemensam asyl- och migrationspolitik på hu-manitetens och asylrättens grund. Inom kommissionen pågår nu ett arbetemed att sammanställa ett åtgärdsprogram eller en s.k. resultattavla för derättsliga och inrikes frågorna som återfinns i Amsterdamfördraget. Utskottetanser att resultattavlan, som skall baseras på fördraget, Wienhandlingsplanenoch utfallet i , kan komma att utgöra ett viktigt instrument för attgå vidare i arbetet med att utveckla ett gemensamt europeiskt asylsystem,grundat på den absoluta respekten för , tolkad på ettfullständigt och omfattande sätt. Detta innebär givetvis, för utlänningar sominte har rätt att uppehålla sig på en medlemsstats territorium, att ingen skickas tillbaka till ett land där han eller hon riskerar att bli utsatt för förföljUtskottet vill i detta sammanhang även peka på av in-formation och diskussion i asylfrågor (Cirea) som har som målsättning attsamla, utbyta och sprida information samt att ställa samman dokumentationom samtliga asylrelaterade frågor inom EU. Av skrivelsen framgår att detfinns ett nära samarbete mellan Cirea och UNHCR, bl.a. genom att UNHCRnärvarar och bidrar med material vid Cireas möten.När det gäller bekämpande av orsakerna till flykt delar utskottet bedöm-ningen i motionerna att EU bör verka för ett mer direkt stöd till länder inärområdet som ger skydd åt människor som tvingats fly. Av regeringensskrivelse framgår att en första ansats att arbeta med en pelaröverskridandemetod har gjorts i Högnivågruppen för asyl och migration. Arbetet tar siktepå några ursprungs- och transitländer som genererar migrationsströmmar ochför dessa länder har handlingsplaner utarbetats för att motarbeta ofrivilligflykt och migration. Handlingsplanerna innehåller förslag till åtgärdspro-gram, indelade i åtgärder på de utrikespolitiska, biståndspolitiska och migra-tionspolitiska områdena. Högnivågruppen förväntas rapportera till Europeis-ka rådet om hur handlingsplanerna genomförts. mening ligger denna pelarövergripande arbetsmetod helt i linjemed helhetssynen i den svenska migrationspolitiken och utgör ett värdefulltkomplement till EU:s instrument. Utskottet delar regeringens inställning attdet är angeläget att sambandet inom EU mellan utrikes-, bistånds- ochmigrationspolitiken stärks samt att kontakter mellan ursprungs-, transit- ochmottagarländer intensifieras för att goda resultat skall uppnås. Utskottet villdetta sammanhang peka på att också utanför EU-samarbetet arbetaraktivt i en rad internationella sammanhang för att bidra till varaktiga lösningar av såväl de problem som tvingar människor att fly som de konsekvensersom följer därav.Vad gäller gemensamma asylprocedurer inom EU framgår av skrivelsenatt kommissionen avser att lägga fram ett förslag till förordning eller direktiom asylprocedurerna i EG och att rådet skall vidta åtgärder påområdet före . Förslaget kommer att baseras på det arbetsdo-kument om gemensamma normer för asylförfaranden som kommissionenlade fram samt medlemsstaternas synpunkter på dokumentet.När det gäller tillfälligt skydd och solidaritet presenterade kommissionen år1998 två förslag till gemensamma åtgärder om "tillfälligt skydd för fördrivnapersoner" och "solidaritet vid mottagandet av fördrivna personer", en revide-ring av förslag . Förslagen, som var avsedda att ses som ett kom-plement till Genèvekonvention angående flyktingars rättsliga ställ-ning, har varit föremål för segslitna förhandlingar. Den rättsliga grunden harockså förändrats genom Amsterdamfördragets ikraftträdande. I december1999 lade kommissionen fram ett förslag om bildande av en europeisk flyk-tingfond, KOM(1999)686 slutlig. Syftet med fonden är att skapa en balansmellan medlemsstaternas insatser för att ta emot asylsökande, flyktingar ochfördrivna personer och kostnaderna för detta genom att medlemsstaternaskall få stöd i proportion till det ansvar de tar inom de olika områdena. Sam-tidigt måste de medlemsstater vilkas system för att ta emot asylsökande ärminst utbyggda bli i stånd att ta ansvar för sin del av de gemensamma insat-serna. Avsikten är också att akuta åtgärder skall kunna vidtas om en massivtillströmning sker till en eller flera medlemsstater av asylsökande m.fl. Fon-dens medel skall fördelas på tre huvudområden: mottagande, integration ochfrivillig återvandring. Enligt utskottets mening är det angeläget att en ordninsnarast skapas för hur EU:s medlemsländer skall ta ansvar för flykting-strömmar i en massflyktssituation. har också och iolika sammanhang förespråkat detta. Utskottet, som anser att frågan inte fårfördröjas, noterar att i handlingsplanen från och i slutsatserna i anges att rådet bör vidta åtgärder när detgäller tillfälligt skydd och solidaritet efter det att Amsterdamfördraget trätt i kraft. Enligt utskottets mening kan bildandet av enflyktingfond understödja detta arbete. Utskottet vill också poängtera viktenav att aktivt arbetar för att gemensamma miniminormer för asylpro-ceduren skall antas inom EU. Utskottet anser att det är mycket angeläget attden lägsta nivån höjs och att påverkas av de mest generösa länderna.Utskottet har erfarit att regeringen, som prioriterar frågan om gemensammaasylprocedurer, räknar med en lösning under det svenska ordförandeskapet.Genom Amsterdamfördraget införlivas omfattanderegelverk på viseringsområdet i . Arbetet med att harmoniseraviseringspolitiken inom EU har fortskridit inom ramen för i huvudsak tvåförordningar på området. Den ena förordningen, (EG) nr 574/99 om vilkamedborgare som måste ha visering vid passerandet av medlemsstaternas yttregränser, trädde i kraft . Den andra förordningen från år1995 rör enhetlig utformning av viseringshandlingar. ladekommissionen fram ett förslag om förordning för att harmonisera reglernaom vilka länders medborgare som behöver visering respektive vilka som ärundantagna från viseringskravet, KOM(2000)27 slutlig. Utskottet noterar attgenom Amsterdamfördragets ikraftträdande kommer gemenskapens behörig-het att omfatta alla delar av viseringspolitiken, mot tidigare endast faststäl-lande av vilka tredje länder vars medborgare måste ha visering för att passeramedlemsstaternas yttre gränser och införandet av åtgärder för en enhetligutformning av viseringar. Av det av godkända betänkandet Svenskmigrationspolitik i globalt perspektiv (bet. 1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80)framgår att det övergripande målet för den svenska viseringspolitiken är attskapa så stor frihet som möjligt över gränserna. Önskemålet om fri rörlighetmåste dock ställas mot nödvändigheten av att upprätthålla den regleradeinvandringen. Vad gäller förhållandet mellan viseringspolitik och möjlighe-ten att söka asyl anförde utskottet att viseringskrav endast i mycket litenutsträckning torde hindra människor från att söka skydd, men att det däremotkan vara ett hinder för dem att söka asyl just i . Utskottet framhöllemellertid att det inte finns någon rätt för asylsökande att själv välja asyllaOm andra länder får ta emot oproportionellt många skyddsbehövande fårdetta lösas genom internationellt samarbete. Utskottet vidhåller, liksom nyli-gen i betänkande 1999/2000:SfU11, denna inställning.Kommissionen har lagt fram ett förslag till direktiv omrätt till familjeåterförening, KOM(1999)638 slutlig. I förslaget anges inled-ningsvis att kommissionen avser att ägna stor uppmärksamhet åt att identifie-ra vilka vägledande principer som skall ligga till grund för en gemensaminvandringspolitik. Kommissionen anser att den "nollinvandringspolitik"som tidigare förts fram i den europeiska diskussionen om invandring aldrighar varit vare sig realistisk eller ändamålsenlig. Vidare kommer kommissio-nen att ta initiativ till ytterligare tre direktiv om tredjelandsmedborgare. Ett om arbetstagares och egenföretagares villkor för inresa ochvistelse, ett om villkoren för studenters och praktikanters inresa och vistelseoch ett om den rättsliga ställningen för de tredjelandsmedborgare som ärvaraktigt bosatta i en medlemsstat. När det gäller förslaget om familjeåterfö-rening är regeringen positiv till en harmonisering inom området och välkom-nar förslaget. Regeringen har dock uttalat att det är angeläget att förslagetlämnar utrymme för flexibilitet. Utskottet, som noterar att det ännu inte tillriksdagen inkommit någon faktapromemoria över förslaget, vill understrykavikten av att faktapromemorior upprättas i nära anslutning till de olika för-slagen från kommissionen.I utkast till program för ordförandeskapet anges attdet på det asyl- och migrationspolitiska området finns en omfattande ochöverenskommen dagordning för att utveckla en EU-gemensam politik. Rege-ringen anser att detta arbete måste intensifieras och att konkreta resultatmåste uppnås. Bland annat bör gemensamma miniminormer för ett europe-iskt asylsystem grundat på den absoluta respekten för Genèvekonventionenskapas. bör också verka för att kampen mot illegal invandring ihögre grad än tidigare inriktas på förebyggande åtgärder, särskilt i EU:snärområde. Det är också angeläget att stärka integrationsperspektivet inomunionen, och tredjelandsmedborgares integration och rättigheter skall gessärskild prioritet.Med hänsyn till det anförda utgår utskottet från att i det kommandearbetet hävdar traditionella svenska principer inom flyktingpolitiken såsomhumanitet, respekt och att internationella åtaganden ovillkorligen måsteföljas. Utskottet anser att motionerna U505 yrkande 12 (fp) samt Sf4 yrkande6 (fp) får anses i huvudsak tillgodosedda och bör avstyrkas.Utrikesutskottet har för sin del inget att tillägga utöver Socialförsäkringsut-skottets bedömningar och avstyrker därmed motionerna U505 yrkande 12(fp) samt Sf4 yrkande 6 (fp).I motion U510 (s) anför motionärerna att bör vara bland de städer somkommer i fråga när det gäller de möten och konferenser som äger rum iSverige under det halvår som landet innehar ordförandeskapet i EU.Inledningsvis kan konstateras att regeringens ambition är att de möten somanordnas i inom ramen för det svenska ordförandeskapet i EU:sministerråd ges en bred geografisk spridning. Regeringens ambition är delsatt göra EU synligt för medborgarna i landet, dels att visa upp somhelhet för tillresande mötesdeltagare och medier. Utskottet delar regeringensbedömningar härvidlag.Utskottet har inhämtat att fastställdes preliminärt vilkamöten som skall ordnas i inom ramen för ordförandeskapets kalen-darium. Det rör sig totalt om drygt ett 70-tal möten. För möten på ministerni-vå bestämdes också ort och datum.I april år 2000 har regeringen fastställt till vilka orter övriga möten skallförläggas. Totalt kommer EU-möten som ingår i ordförandeskapets kalenda-rium att äga rum i 44 kommuner i landet, från i norr till i söder.Utskottet konstaterar att inte finns med bland de orter som regering-en har valt men finner att regeringen har givit de möten som kom-mer att äga rum en god spridning över hela landet. Utskottet finner att detdärför inte finns anledning att tillstyrka motionen.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion U510 (s).UtvidgningenI ett flertal motioner behandlas olika aspekter av den process som syftar utvidgning av den Europeiska unionen. I motion U 409 (m) yrkande 3anförs att utvidgningen borde vara den högst prioriterade frågan inför detsvenska ordförandeskapet. I motion U503 (m) yrkande 1 (delvis) anförs attSverige inför ordförandeskapet skall prioritera slutförande av medlemskaps-förhandlingarna och i yrkande 2 framhålls att det är angeläget att iEU driver frågan om unionens utvidgning. Motionärerna bakom motionU512 (c) yrkande 9 anser att utvidgningen är den viktigaste frågan EU har atthantera . I motion U803 (m) yrkande 2 anförs att ut-vidgningen är en central uppgift för EU och i yr-kande 6 framhålls att de svenska stödinsatserna måste utformas i perspektivav EU-integrationen av . Motionärerna bakom motionU505 (fp) yrkande 1 menar att den övergripande målsättningen bör vara attutvidgningsförhandlingarna skall slutföras under det svenska ordförandeska-pet . I yrkande 2 (delvis) i samma motion anförs att somordförandeland skall prioritera utvidgningen.Utrikesutskottet har under ett flertal år behandlat motioner med anledningav utvidgningen av den europeiska unionen. Utskottet ser med tillfredsstäl-lelse på den utveckling som har skett där en grupp länderredan har avancerat inom ramen för regelrätta förhandlingar och en ny gruppländer har initierat sådana förhandlingar.Enligt utskottets mening betyder utvidgningsprocessen, liksom det inte-grationsarbete som sker med andra länder i närhet genom part-nerskaps- och associationsavtal, att en grund skapas för en varaktig samar-bets- och fredsordning i . På samma sätt som säkerhet i västra skapades genom samarbete och integration, skall deländer som står i begrepp att ansluta sig bli eller utveckla ett närmaresamarbete med EU, bli en del av denna stabiliserande ordning.När det gäller prioriteringarna inför det svenska ordförandeskapet konsta-terar utskottet att regeringens förslag till program för ordförande-skap i EU innefattar målet att bidra till att utvidgningen fram-gångsrikt förverkligas samt att detta har högsta prioritet för det svensk ord-förandeskapet. Regeringen har vidare i förslaget framhållit att utvidgnings-förhandlingarna kommer att befinna sig i ett intensivt skede våren 2001.Därvid har regeringen deklarerat att den eftersträvar ett politiskt genombrottförhandlingarna med de länder som hunnit längst i processen.Utskottet ser med tillfredsställelse på dessa klara ställningstaganden frånregeringens sida inför det svenska ordförandeskapet. Även utskottets upp-fattning är att unionens utvidgning är en fråga som har högsta prioritet.Utskottet ställer sig vidare bakom beslutet vid iHelsingfors om att samtliga återstående kandidatländerskall få inleda medlemskapsförhandlingar. Detta ligger i linje med den upp-fattning som har drivit . ingår i den grup-pen men utskottet noterar att innan man inleder förhandlingar med landetmåste man avvakta att landet uppfyller Köpenhamnskriterierna, särskilt närdet gäller respekten för de demokratiska fri- och rättigheterna och de mänsk-liga rättigheterna.Utskottet kan konstatera att den mycket viktiga principen om differentie-ring antogs i , dvs. att det är varje lands egna meriter som äravgörande för framsteg i förhandlingarna. Det skall även enligt Helsingfors-beslutet finnas reella möjligheter för de mest avancerade länderna i den ny-tillkomna gruppen att komma ifatt länderna i den första gruppen av länder.Även detta stämmer väl överens med utskottets uppfattning. Detta medförenligt utskottets uppfattning att tidigt medlemskap är möjligt för de ländersom till fullo uppfyller kraven för detta.Utskottet vill betona att för att ett kandidatland skall kunna bli medlem iEU krävs att samtliga Köpenhamnskriterier är uppfyllda samt att är införlivat i den nationella lagstiftningen och att det även tillämpas.Det är positivt att under ordförandeskapet eftersträvar att driva ut-vidgningsförhandlingarna framåt och bana väg för ett politiskt genombrottmed de länder som hunnit längst i processen. Vad som är möjligt att uppnåunder det svenska ordförandeskapet är emellertid beroende av i vilken gradkandidatländerna anstränger sig för att uppnå framsteg i förhandlingsproces-sen och av i vilken takt man införlivar i den nationella lag-stiftningen.När det gäller svenska stödinsatser anser utskottet att de bör utformas iperspektivet av att dessa länder skall kunna upptas sommedlemmar i . Enligt utskottets mening kräver en trovärdig svensk ut-vidgningspolitik aktiva och synliga stödinsatser.Utskottet konstaterar att det stöd som genereras genom ordinarieutvecklingssamarbete med kandidatländerna uppgår till ca 600 miljonerkronor och en stor del därav beräknas vara direkt medlemskapsförbe-redande. närområde, dvs. de baltiska länderna och , är särskiltprioriterade.När det gäller unionens förmedlemskapsstöd till kandidatländerna kanali-seras det genom integrationsprogrammen PHARE (allmänt stöd för att un-derlätta ett framtida EU-medlemskap), ISPA (stöd till investeringar i miljö-förbättrande åtgärder och i infrastruktur) samt SAPARD (stöd till omstruktu-rering och effektivisering av jordbruket, livsmedelssäkerhet och miljöförbätt-rande åtgärder inom jordbruket). Utskottet har erfarit att regeringen mycketaktivt verkar för ett svenskt deltagande vid genomförandet av dessa program.Detta gäller särskilt institutionsuppbyggande insatser inom ramen för EU:ss.k. twinning-program, som uppgår till ca . Utskottethar inhämtat att svenska departement och myndigheter deltar i totalt 34 pro-jekt och är representerade i samtliga kandidatländer.Vidare vill utskottet framhålla att ett EU-integrationsstöd inrättades inomUD 1997 för att på olika sätt bistå kandidatländerna med svenska erfarenhe-ter av förberedelser inför medlemskapsförhandlingar, erfarenheter av för-handlingarna och erfarenheter såsom medlem av EU. Utskottet har inhämtatatt har 19 miljoner avsatts till detta ändamål.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna U 409 (m) yrkande3, U503 (m) yrkandena 1 (delvis) och 2, U512 (c) yrkande 9, U803 (m)yrkandena 2 och 6 samt motion U505 (fp) yrkandena 1och 2 (delvis) är be-svarade.I motion U513 (mp) yrkande 26 anförs att en prioriterad fråga för Sverigeskall vara att säkerställa att det är människorna i kandidatländerna som i enväl förankrad process fäller avgörandet om ett eventuellt medlemskap i . Iyrkande 27 i samma motion anförs att inom EU skall verka för attinga former av hjälpinsatser kopplas till krav vid ländernas EU-medlemskapsförhandlingar. I motion U13 (kd) yrkande 3 begärs ett riksda-gens tillkännagivande om att fokusera på miljöfrågorna i samband med ut-vidgningen.Utskottet kan i denna del konstatera att målet för kandidatländerna att blimedlemmar i är en stark drivkraft för fortsatt reformarbete, säkrad de-mokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i kandidatländerna. Blandde krav som kandidatländerna måste uppfylla som medlemmar är att upprättainstitutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheteroch skydd av minoriteter. De skall även vara accepterade medlemmar avEuroparådet vilket innebär att även krav på rättssamhälle ochdemokratisk ordning med flerpartisystem skall vara uppfyllda. Dessa förut-sättningar medför att vilken väg kandidatländerna än väljer i sitt förhållandetill EU kommer beslutet att vara fattat i god demokratisk ordning.Vad avser ansvaret för att den politiska processen genomförs på ett ade-kvat sätt är en fråga för regering och parlament i respektive land. Det an-kommer inte på att utställa rekommendationer i denna fråga.Utskottet vill vidare framhålla att syftet med EU:s förmedlemskapsstrategioch stödinsatser är uttryckligen att stödja det reform- och anpassningsarbete ikandidatländerna som syftar till att uppfylla EU-medlemskapets krav. Dettaavser insatser inom ett flertal centrala områden såsom institutionsuppbygg-nad, strukturreformer avseende miljö och transport, jordbruk, integration avminoriteter etc. Finansieringen av denna verksamhet ligger fast till och medår 2006 och reforminsatserna kommer att fortgå utifrån de integrationsplanersom upprättats av respektive kandidatland i samarbete med kommissionenoch medlemsländerna. Stödet villkoras således inte beroende på hur för-handlingsprocessen fortskrider.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna U513 (mp) yrkan-dena 26 och 27 samt U13 (kd) yrkande 3 är besvarade.I motion U13 (kd) yrkande 2 anförs att regeringen bör fokusera på säkerhets-frågan i samband med östutvidgningen.Justitieutskottet har behandlat detta yrkande i sitt yttrande 1999/2000 JuU 6yoch därvid anfört följande:I motionen U13 begärs ett tillkännagivande av innebörd att regeringen skallfokusera på säkerhetsfrågorna i samband med östutvidgningen. Till säker-hetsfrågor hänför motionärerna bl.a. skydd mot organiserad och internatio-nell brottslighet. Motionärerna framhåller särskilt smugglingen av narkotikaoch vapen samt sexhandeln med kvinnor och barn.På grundval av de beslut som fattades av i idecember 1997 inleddes en anslutningsprocess som om-fattade tio kandidatländer från samt . Den 31mars öppnades bilaterala regeringskonferenser för inledande avmedlemskapsförhandlingar med , , , , Ungernoch . beslöt vid sitt möte i i december1999 att inleda medlemskapsförhandlingar också med , ,, , och . erhöll statussom kandidatland.