bet · GO01UbU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Dessa riktlinjer bör, enligt utskottets mening,ligga till grund för utformningen av utbildningspolitiken.2 Skola, förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och vuxenutbildning2.1 InledningI detta avsnitt behandlar utskottet anslagen 11:1 och 25:1-16. Det förstnämndaanslaget tillhör politikområde 11 Storstadspolitik. Övriga anslag tillhörpolitikområde 25 Utbildningspolitik och avser olika anslag inom skola,barnomsorg och vuxenutbildning. Området omfattar anslag till skolmyndigheter,utveckling och forskning inom skolområdet, särskilda stödinsatser för elever mehandikapp, de statliga skolorna (sameskolor, specialskolor och statens skolorför vuxna). Vidare finns anslag för viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet och till svensk undervisning i utlandet. I området ingår också densärskilda vuxenutbildningssatsningen och försöksverksamheten medkvalificerad yrkesutbildning. Nytt anslag föreslås för maxtaxa i barnomsorgenm.m. respektive för personalförstärkningar i skola och fritidshem.Utskottet går först in på regeringens redovisning och bedömning av resultat.Därefter behandlas regeringens lagförslag som följs av vissa övergripande frågojämte motionsyrkanden. Sist behandlas vart och ett av anslagen 11:1 och 25:1-16jämte motionsyrkanden.2.2 ResultatEnligt budgetpropositionerna (prop. 1998/99:1,1999/2000:1 var målet för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen under 1999och 2000 att ge barn stöd och stimulans för utveckling och lärande samtunderlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete och studier med vård ochansvar för barn.Tre av fyra barn i åldern har plats i förskoleverksamheten.Skolbarnsomsorgen omfattar två av tre barn i åldern och av 10-12-åringarna.Den totala kostnaden för förskolan beräknas 1999 enligt Statens skolverkspreliminära bedömning till . Kostnaden per inskrivet barnberäknas till . I fritidshemmet beräknas den totala kostnaden 1999uppgå till . Barnantalet har ökat men kostnaden perinskrivet barn har minskat innan från 27 922 till 26 000 kr.Enligt föräldraenkät som sammanställdes , Tillgång ochefterfrågan på barnomsorg har av alla barn i åldern , sammanlagt110 000 barn, inte plats i förskola eller familjedaghem. Denstörsta gruppen av dessa barn, närmare 50 000 () är hemma med enföräldraledig förälder. För 17 000 barn () klarar föräldrarna omsorgen självgenom att t.ex. skiftarbeta. För av barnen har föräldrarna valt privatalösningar, t.ex. barnflicka eller släkting. av barnen är hemma med enarbetslös förälder och är hemma med en hemarbetande förälder.Enligt regeringens bedömning är tillgången till förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg god . Kommunerna uppfyller sin skyldighet atttillhandahålla barnomsorg till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar utaoskäligt dröjsmål.Målen för skolan var att ge alla barn och ungdomaroberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållandenlika tillgång till likvärdig utbildning av hög kvalitet.Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att den första årskullen elevelämnade år 9 med mål- och resultatrelaterade betyg . Enelev som inte uppnått nivån för godkännande 9 får inget betygi ämnet. Regeringen pekar på att andelen elever som saknade betyg eller hade 1eller 2 i betyg i ämnena svenska, engelska och matematik var betydligt större å1992 än den andel elever som inte når godkända betyg i det nuvarande systemet.Detta antyder, enligt regeringen, trots svårigheterna att jämföra två olikabetygssystem, att skolan lyckats bättre nu jämfört och att denbild av "krisen" i skolan som målas upp i viss utsträckning kan ifrågasättas.Regeringen konstaterar dock att skolan ännu inte svarat upp mot denambitionshöjning som lades fast i de nya kursplanerna. Dessutom varierarresultaten mellan skolor och kommuner, varför en genomsnittssiffra för riketinte speglar verkligheten i alla kommuner. Regeringen anser att måluppfyllelseni bör öka och att kommunerna har ett ansvar för att analyseraresultaten och sätta in åtgärder.Nya behörighetsregler tillämpades vid gymnasieintagningen tilhösten 1998. Dessa innebär att en elev är behörig att tas in på ett nationellteller specialutformat program i gymnasieskolan om denne har avslutat år 9 igrundskolan med minst betyget godkänd i svenska/svenska som andraspråk, engelskoch matematik. Elever som inte är behöriga skall erbjudas undervisning på ettindividuellt program. Andelen elever på individuellt program har ökat de tresenaste åren och var av alla elever i gymnasieskolan /2000. Enjämförelse visar, trots ökade krav, att andelen ungdomar som börjargymnasieskolan direkt efter har ökat från höstterminen 1990till . Om det individuella programmet räknas bort varövergångsfrekvensen 89 %.Av de elever som gått på ett nationellt eller specialutformat program fick 81 %av nybörjarna 1995 slutbetyg . Spridningen mellan kommunerna varliksom tidigare stor.Regeringen pekar på att beroende på vilket mått som väljs blir resultaten myckeolika. SCB:s rapport Vad händer efter , en enkätundersökning våren1999 bland ungdomar födda , visar att av ungdomarna börjat studeragymnasieskolan direkt efter slut och börjadesenare. av ungdomarna födda hade avslutat gymnasieskolan närundersökningen gjordes , uppgav att de hade ett slutbetyg och att de hade ett samlat betygsdokument. Andelen elever som uppnåttgrundläggande behörighet för högskolestudier har emellertid fortsatt att öka ocuppgick våren av samtliga elever som fått slutbetyg.Det faktum att en relativt stor andel lämnar gymnasieskolan utan att ha fåttslutbetyg skall enligt regeringen ses i perspektivet av införandet av en treårigymnasieskola med bl.a. för alla gemensamma kärnämneskurser. Detta innebär attgymnasieskolan har genomgått en påtaglig ambitionshöjning. Enligt regeringensbedömning måste andelen elever med slutbetyg öka.Målen för vuxenutbildningen för (prop. 1999/2000:1) var att ge vuxnatillfälle att utifrån individuella önskemål komplettera sin utbildning och attstärka individen för arbetslivet samt det kulturella och politiska livet. Måletför (prop. 1995/96:222) är att höja utbildningsnivån ochdärigenom bidra till ökad sysselsättning, tillväxt och minskad arbetslöshet.Regeringen hänvisar till en aktuell rapport från Literacy in theInformation , som är slutrapporten från (International Adult LiteracySurvey). Resultaten visar att långsiktiga satsningar på vuxenutbildninhar haft avsedda effekter.När det gäller den kommunala vuxenutbildningen (komvux) var enligt Skolverketsuppföljningar det totala antalet studerande under /99 350 870,vilket motsvarar 227 681 heltidsplatser. Detta är en ökning jämfört medföregående läsår. Av det totala antalet deltagare studerade inomgrundläggande vuxenutbildning, inom gymnasial vuxenutbildning och 2 %deltog i påbyggnadsutbildningar.När det gäller tilldelades kommunerna statsbidrag motsvarandetotalt 100 927 heltidsplatser . Kommunerna har totalt genomfört 106 884heltidsplatser enligt uppföljningar. Till detta kommer den kommunalfinansierade basorganisationen som omfattar 36 100 platser.Folkhögskolorna har inom ramen för genomfört utbildningmotsvarande ca 9 300 årsstudieplatser. Utöver de riktade Kunskapslyftsplatsernahar kommunerna upphandlat utbildning från folkhögskolor och studieförbundmotsvarande drygt 6 000 årsstudieplatser.Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) har under de senaste fyra årenökat och uppgick /99 till 4 137 elever. Hälften avdeltagarna studerade på grundsärskolenivån medan en dryg tredjedel återfanns påträningsskolenivån och återstoden på gymnasiesärskolenivå.Under /99 deltog 34 701 studerande i svenskundervisning förinvandrare (sfi). Antalet deltagare inom sfi har minskat med /95 då ett stort antal flyktingar från det blevkommunplacerade. av sfi-deltagarna var flyktingar. Under de senasteåren har andelen deltagare som uppnår sfi-nivån minskat och andelen avbrottbland deltagarna ökat.I påbyggnadsutbildningar inom komvux deltog 7 539 personer /99.Mellan åren 1997/98 och 1998/99 har det skett en liten minskning avdeltagarantalet.Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning har som mål att pröva nyaeftergymnasiala yrkesutbildningar, nya pedagogiska former och nyautbildningsanordnare. Totalt omfattade försöksverksamheten 12 000årsstudieplatser . Antalet utbildningar uppgår till 266. Utbildningarnafördelar sig inom olika utbildningsområden. Försöksverksamheten har sedanstarten varit framgångsrik. Utbildningsformen är eftertraktad såväl iarbetslivet som hos de studerande.80 utbildningar vid 39 skolor erhåller statsbidrag och berättigar till studie-stöd som kompletterande utbildningar. Ytterligare 64 utbildningar vid 26 skolorberättigar endast till studiestöd. Totalt omfattar utbildningarna drygt 10 000deltagare. Utbildningarna har tidigare kompletterat gymnasieskolan. Alltflerutbildningar förutsätter emellertid att de sökande har avslutadgymnasieutbildning.Folkbildningen erhåller statsbidrag utifrån att staten har angett vissaövergripande syften för verksamheten. Detta innebär att folkbildningen styrs avsina egna mål och regler. Studieförbunden och folkhögskolorna präglas därför ihög grad av huvudmannens ideologiska profil. redovisadestudieförbunden en verksamhet som omfattade drygt 2,8 miljoner deltagare istudiecirkelverksamheten, ca 17,9 miljoner deltagare i kulturprogrammen samt 54000 deltagare i den övriga folkbildningsverksamheten. Folkhögskolornasverksamhet samlade ca 110 000 deltagare (inkl. ). Av dessadeltagare deltog drygt 30 000 i de långa kurserna. fickFolkbildningsrådet i uppdrag att redovisa vilka utvärderingar som rådet bådegenomför och avser att genomföra och som visar hur rådets bidragsgivning bidrartill att uppnå syftet med statsbidraget. Rådet redovisade de utvärderingsprojeksom avslutats samt en utvärderingsplan för åren2000-2002.Inom området teckenspråk, tolkutbildning och kontakttolkutbildning bedrevsutbildning av tio folkhögskolor. Det totala antalet deltagare ökade 1999jämfört med . () har redovisat att detfinns svårigheter när det gäller att överbrygga de hinder som finns för attutbilda fler tolkar, bl.a. saknas det lärare.Vid statens skolor för vuxna i (SSVH) och (SSVN) varantalet kursdeltagare drygt 30 000, vilket innebär en oförändrad nivjämfört med . Skolorna har arbetat med att utveckla nya metoderför Internetbaserade kurser samt att stödja kommunerna i deras utveckling.Skolorna spelar därvid en stor roll i kommunernas strävan efter att ökatillgängligheten av vuxenutbildning. I utvecklingsarbetet har skolorna, förutomeget utvecklingsarbete, även arbetat inom det s.k. med olikadelprojekt i samarbete med kommunerna. Syftet med utvecklingsarbetet är att ökatillgängligheten av vuxenutbildning och att erbjuda och utveckla läromedel,pedagogik och metoder för distansutbildning motsvarande kommunalvuxenutbildning. Resultat från projektverksamheten kommer att rapporteras tillregeringen under år 2000.Regeringen informerar att den avser att återkomma till med förslag omvuxnas lärande.U t s k o t t e t har inget att erinra mot regeringens resultatredovisningaroch bedömningar. Utskottet har i det föregående erinrat om att målen för destatliga insatserna bör utformas så att de blir mätbara och uppföljningsbara. Idetta ligger att regeringens resultatredovisningar och resultatbedömningar börgöras med utgångspunkt i målen för verksamheten och ge möjlighet att bedöma ivilken utsträckning målen har uppnåtts.2.3 LagförslagGaranterad undervisningstid i gymnasieskolanRegeringen föreslår att 5 kap. 4 d § skollagen ändras så att den garanteradeundervisningstiden för elever på det estetiska programmet,naturvetenskapsprogrammet och samhällsvetenskapsprogrammet ökas med 30 timmartill och för övriga nationella program med 60 timmartill . Utökningen motiveras främst av att det krävs meresurser för projektarbetet som införs . Regeringen redovisaatt utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner kommer att tillföras 110miljoner kronor för att kompensera kommunsektorn för en utökad undervisningstidför gymnasieskolans program.I propositionen Växa med kunskaper (prop. 1990/91:85) angavs motiven för atthöja ambitionsnivån för den gymnasiala utbildningen vara att höja den allmännautbildningsnivån och förbereda för ett livslångt lärande, där återkommandeutbildning blir allt vanligare och möjligheterna för alla att gå vidare tillhögre studier är reella. Alla nationella och specialutformade program ärtreåriga och har en gemensam kärna av allmänna ämnen. Gymnasiereformen harinneburit en ambitionsnivåhöjning framför allt för yrkesutbildningen, som harfått ett ökat innehåll av allmänna ämnen som svenska, engelska och matematik.Gymnasieskolan är enligt regeringen i realiteten en allmän skola. Målenför gymnasieskolan har en hög ambitionsnivå. Många elever har dock svårigheteratt nå gymnasieskolans mål. Andelen 20-åringar som har en fullföljdgymnasieutbildning är lägre än . Detta är främst en effekav den högre ambitionsnivån för gymnasieutbildningen. Regeringen har vidtagitflera åtgärder för att förbättra resultaten, t.ex. möjlighet till etappindelninav vissa kärnämnen.U t s k o t t e t anser i likhet med regeringen det angeläget att resultaten igymnasieskolan förbättras och att andelen elever med slutbetyg ökar. Allaelever har rätt till en likvärdig utbildning av hög kvalitet. En ökad totalundervisningstid i gymnasieskolan kommer enligt utskottets uppfattning att gebättre förutsättningar för eleverna att nå målen. Utskottet föreslår attriksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)Samordning av vissa ändringar i skollagenRegeringen föreslår att en ändring skall göras i 5 kap. 33 § skollagen, sominnebär att av tidigare beslutade ändringar i bestämmelsen samordnas.I proposition Elever med funktionshinder - ansvar för utbildning och stöd(prop. 1998/99:105), som överlämnades till , föreslogs enändring i 5 kap. 33 § skollagen. föreslog regeringen iproposition Ett reformerat studiestödssystem (prop. 1999/2000:10) en ändring isamma paragraf. Det senare ändringsförslaget föranleddes av en nystudiestödslag, vilket innebar att endast en följdändring behövde göras i 5 kap33 § skollagen. I studiestödspropositionen uppmärksammades inte detändringsförslag som överlämnats till i propositionen om elever medfunktionshinder. beslutade i enlighet med regeringens förslag iproposition 1998/99:105, och en lag om ändring i skollagen utfärdades den 4november 1999 (1999:886). Lagen trädde i kraft . I december 199beslutade om en lag om ändring i skollagen med anledning avstudiestödspropositionen. Lagen (1999:1402) utfärdades ochträder i kraft . Detta innebär att den av beslutadeändringen genom lagen (1999:886) upphävs . Detta var inteavsikten med förslagen i studiestödspropositionen. Regeringen föreslår därför elag om ändring i lagen (1999:1402) om ändring i skollagen (1985:1100).Folkpartiet begär i motion 2000/01:Ub236 yrkande 14 avslag på regeringensförslag till lag om ändring i skollagen angående kommunernas skyldighet attbetala för särskilda omvårdnadsinsatser.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet och antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1999:1402) om ändring i skollagen(1985:1100). Regeringens förslag innebär att tidigare ändringsförslag samordnasFörslaget innebär således ingen saklig ändring i förhållande till riksdagenstidigare beslut.En gemensam styrelse för statens skolor för vuxnaRegeringen föreslår att lagen (1991:1108) om statens skolor för vuxna ändras såatt det för skolorna skall utses en gemensam styrelse. Regeringen skall utsestyrelsen. Enligt 2 § lagen om statens skolor för vuxna (SSV) i dess nuvarandelydelse skall det för varje skola finnas en styrelse. Regeringen anser att deresurser och den kompetens som finns vid skolorna måste utnyttjas på ett sådantsätt att skolornas samlade verksamhet kan utgöra ett effektivt stöd förutveckling och flexibelt lärande.U t s k o t t e t vill anföra följande. Regeringen föreslår att ändringen avlagen om SSV skall träda i kraft . Enligt vad utskotteterfarit planeras en sammanläggning av skolorna till en myndighet den 1 juli2001. Lagändringen bör, enligt utskottets mening, därför träda i kraft först videnna tidpunkt. bör anta regeringens lagförslag med den ändringen attlagen träder i kraft den 1 juli 2001.2.4 Vissa övergripande frågorNationell skolpengEnligt bör en nationell skolpeng införas (mot. 2000/01:Ub258,2000/01:Ub260 yrk. 11, 2000/01:Ub819 yrk. Alla skolor bör vara fria skolor.Detta kan åstadkommas genom att kommunernas detaljstyrning avvecklas och ennationell skolpeng införs. Staten bör ta över ansvaret för grundskolansfinansiering . Alla elever skall ha reella möjligheter att frittvälja skola. vill avsätta , vilketmotsvarar kostnaden för och innebär en förstärkning av skolorna. Enövergång till att fördela resurser efter vilken skola eleverna och föräldrarnaväljer innebär enligt motionärerna att skolornas självständighet och frihet atförfoga över de ekonomiska medlen och hur de skall användas ökar. Liknandesynpunkter framförs i motionerna 2000/01:A806 (m) yrkande 6 och 2000/01:Sk1025(m) yrkande 6. I motion 2000/01:Ub202 (m) begärs ett tillkännagivande om attskapa ekonomiska incitament för landets skolor genom ett resurstillskott förambitiösa skolor, i ett system med nationell skolpeng. Det grundläggande skallvara att låta elevernas val av skola styra resursfördelningen. En bra skola medgod elevtillströmning får en god ekonomi. Riktigt dåliga skolor förlorar rättenatt ta emot skolpeng och måste därmed stänga (yrk. En tänkbar modell är attbetala ut extra medel första året en skola inte klarar kvalitetskraven som hjälatt förbättra skolans kvalitet. Andra året liksom tredje året utgår också medelför detta. Om skolan trots detta inte klarar de nationella kvalitetskraven bördess rätt till skolpeng dras in (yrk. 2).U t s k o t t e t har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat ochavstyrkt motionsyrkanden från om införande av en nationell skolpeng(jfr senast bet. 1999/2000:UbU1 s. 40). har varje gång avslagityrkandena. Utskottet har ingen annan uppfattning . En schablonberäknadnationell skolpeng ger enligt utskottets uppfattning inte de grundläggandeförutsättningarna för att kraven på en likvärdig skola av hög kvalitet för allaelever skall kunna uppfyllas. Resurser till skolans verksamhet skall enligtutskottets uppfattning fördelas med utgångspunkt i behov som enskilda elever,olika grupper av elever och skolor faktiskt har. Det är därför inte rimligt attinföra en central resursfördelning. Utskottet vill betona att skolans verksamhemåste vara utformad så att den genom stöd och stimulans ger varje elev möjligheatt nå målen och i övrigt utvecklas efter sina förutsättningar.Utskottet anser att bör avslå motionerna 2000/01:Ub202 yrkandena 1 oc2, 2000/01:Ub258, 2000/01:Ub260 yrkande 11, 2000/01:Ub819 yrkande 4,2000/01:Sk1025 yrkande 6 och 2000/01:A806 yrkande 6.Inrättande av kvalitetsinstitut inom skolanI flera motioner föreslås inrättandet av ett anser att ett fristående nationellt kvalitetsinstitut bör inrättasmed uppdrag att utvärdera alla skolors verksamhet. Resultaten skalloffentliggöras så att alla elever och föräldrar kan få del av skolornas kvaliteoch basera sina val på detta. Utbildningens kvalitet måste säkras (mot.2000/01:Ub260 yrk. 12 och 2000/01:Ub819 yrk. Ett fristående nationelltkvalitetsinstitut bör inrättas fr.o.m. . Skolverketsverksamhet beträffande uppföljning och utvärdering förs över till institutet.Mer specifika projekt som rör utvärdering och tillsynsverksamheten skall liggakvar hos . Kvarvarande verksamhet hos förs samman medStatens () som bildar en gemensam myndighet.Anslaget 25:5 utgår (mot. 2000/01:Ub819 yrk. 2 och 21). Under ett nytt anslagbör anvisas för för det nationellakvalitetsinstitutet (yrk. Motsvarande förslag finns i motion 2000/01:Ub21(m) yrkande 1. I yrkande 2 i motionen och i motion 2000/01:Ub202 (m) yrkande 3anförs att resultatet av kvalitetsgranskningarna av enskilda skolor löpandeskall publiceras av och det nationella institutet förkvalitetsgranskning i skolan.Enligt (mot. 2000/01:Ub225 yrk. 17 och 2000/01:Ub236 yrk. 24) bör enationell skolinspektion inrättas. skall enligt motionärerna behållasin stödjande och rådgivande roll och sina utvecklingsuppgifter. En ny myndighebör skapas för att stärka statens roll i utvärderingen av skolans resultat. ÄveCenterpartiet anser (mot. 2000/01:Ub239 yrk. 15) att ett kvalitetsinstitut börinrättas. Som huvudman för institutet skulle t.ex. kommunerna och lärarnasorganisationer kunna fungera. Institutet bör också ha till uppgift att utvecklaoch förfina metoder för utvärdering och stödja kommunerna i deras arbete genomatt bl.a. erbjuda expertis på området. avsätter 200 miljonerkronor till ett kvalitetsinstitut och minskar anslaget till med 50miljoner kronor i sitt budgetalternativ (mot. 2000/01:Ub809 i denna del).U t s k o t t e t har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat ochavstyrkt motionsyrkanden om inrättande av ett . i samband med behandlingen av budgetpropositionen för (bet.1998/99:UbU1 s. 22) och budgetpropositionen för (bet. 1999/2000:UbU1 s. 24). har varje gång avslagit yrkandena. Utskottet har ingenannan uppfattning nu och hänvisar till vad utskottet tidigare anfört. Utskottetansåg bl.a. att en kvalitetsgranskningsnämnd knuten till den ansvarigasektorsmyndigheten är att föredra framför ett fristående kvalitetsinstitut.Utskottet framhöll att nämnden bör bli ett komplement till reguljäruppgifter och att detta kommer att bidra till att viktiga synergieffekter uppnåför verksamheten. Enligt utskottets uppfattning har de kvalitetsgranskningar sohittills genomförts av nämnden tillfört skolområdet viktig information som kanbidra till utvecklingen av kvaliteten i verksamheten. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna 2000/01:Ub202 yrkande 3, 2000/01:Ub216 yrkandena 1och 2, 2000/01:Ub225 yrkande 17, 2000/01:Ub236 yrkande 24, 2000/01:Ub239 yrkande 15, 2000/01:Ub260 yrkande 12,2000/01:Ub819 yrkandena 2 och 3 beträffande inrättande av ett . Utskottet avstyrker därmed också motionerna 2000/01:Ub809 (delvis) och 2000/01:Ub819 yrkandena 21 och 29 med förslag till ändradmedelsberäkning.Gymnasieskolor i utsatta områdenFolkpartiet anser att det skall vara en skyldighet för kommunerna att gegymnasieskolor i utsatta områden extra resurser för att hindra utslagning avelever. Fler magnetskolor, dvs. skolor med attraktiv profil som drar till sigelever från olika stadsdelar, bör startas (mot. 2000/01:Ub236 yrk. 31).U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandet. Det ankommer påkommunerna att själva besluta om resurser till de olika skolorna i den egnakommunen. Det är också kommunerna som beslutar om t.ex. eventuella profileringavid skolor i den egna kommunen.2.5 Anslagen11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsområdenaFrån och med har medel anvisats under ett nytt ramanslag försärskilda utbildningsinsatser i storstadsregionerna. Under anslaget beräknasmedel 1 juli 2002 för förskola isocialt utsatta bostadsområden och språkutveckling i skolan samt till praktik-anskaffning för vuxna invandrare.150 miljoner kronor har avsatts för utbyggd förskoleverksamhet.Ytterligare har anvisats för . För attkommunerna skall få del av dessa medel skall 3-5-åringar i de berördabostadsområdena erbjudas avgiftsfri förskola meen särskild inriktning på barns språkutveckling.50 miljoner kronor har avsatts för språkutveckling i skolan. Medlen skalanvändas för åtgärder som syftar till att främja språkutvecklingen i svenska hoinvandrarelever.Medel har även fördelats - - för att underlätta varvningmellan praktik och studier för arbetslösa invandrare och sfi-studerande.Vidare har avsatts för för insatser där vuxna stöderelever med t.ex. läxläsning och till projekt inom förskola och skola som syftatill att bryta segregationen mellan svenska ungdomar och ungdomar med utländskbakgrund.Regeringen har beräknat medelsbehovet för till 220 miljoner kronor.Anslaget tillhör politikområde 11 Storstadspolitik.Moderaterna anser att detta anslag skall utgå.