bet · GN01UbU15 · 2000-04-27 00:00:00 — Isamarbete med kommer verket att stödja nätverk på natio-nell, regional och lokal nivå och ta fram material till stöd för kreativa arbetformer i lärprocessen.Riksdagen har under de två föregående riksmötena på utskottets förslagavslagit yrkanden om utredning i syfte att lagreglera som skol-form. Utskottet ansåg att musik- och kulturskolor fyller en viktig uppgift närdet gäller att stimulera och ta till vara talanger inom olika konstformer. Ettinförande av regler om sådana skolor i skollagen skulle dock kunna medförabetydligt ökade kostnader för kommunerna (bet. 1998/99:UbU11). Utskottethar ingen annan uppfattning nu.Enligt bibliotekslagen (1996:1596) skall det inom och gym-nasieskolan finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolele-vernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behovav material för utbildningen. Kommunerna svarar för folk- och skolbiblio-teksverksamheten liksom för skolans verksamhet och bestämmer därmedäven mål och ambitionsnivå för skolbibliotekens verksamhet. Av reglerings-brevet för framgår att visst stöd skall utgå av medlen för utveck-lingsinsatser inom skolväsendet till att förstärka och utveckla skolbibliote-kets pedagogiska roll.I kursplanerna för såväl ämnet svenska som ämnet bild uttrycks att bilderoch olika former av konstnärlig gestaltning samt upplevelser av skönlittera-tur, film och teater öppnar möjligheter till att formulera frågor och reflekteröver egna och andras erfarenheter samt stimulerar elevers förmåga att kritisktgranska och pröva sina ställningstaganden. Utskottet ser detta som viktigt föreleverna. Enligt utskottet är det emellertid en fråga för skolan lokalt att be-sluta om att anlita dramapedagoger och bildkonstnärer eller att ge störreplats åt medieundervisning. När det särskilt gäller lärares roll att lära barnvärdera, välja och välja bort, har utskottet i avsnittet om skolans värdegrundredovisat förslag i denna del.Övriga frågorI motion 1999/2000:Ub212 från hävdas att det har förekommitatt barn felaktigt hänvisats till särskola och därför gått miste om grundläg-gande högskolebehörighet. Det är enligt motionärerna viktigt med en tidigdiagnos i samverkan mellan skola och landsting för att så många barn sommöjligt skall få adekvat stöd och därigenom kunna ta del av undervisningen iden ordinarie skolan (yrk. 27-28).U t s k o t t e t finner de uppgifter om särskolans elever som framkommit iSkolverkets rapport för huvudmän 2000 anmärkningsvärda. Irapporten som presenterades redovisas att antalet elever isärskolan har ökat kraftigt . I tre län har antalet barn igrundsärskolan fördubblats /93. Jämfört med förra läsåret1998/99 har elevantalet i grundsärskolan ökat med . Det skall jäm-föras med ökningen i den vanliga som var . I gymnasie-särskolan har elevantalet ökat med närmare 6 %.I regleringsbrevet för har fått i uppdrag att, mot bak-grund av elevökningen , ytterligare analysera skälen till att ande-len elever i särskolan fortsätter att öka. Analysen skall främst avsegrundsärskolan. Uppdraget skall redovisas senast den 1 oktober 2000.Skolverket har också fått i uppdrag att genomföra ytterligare analyser föratt öka kunskapen om hur skolformen svarar mot elevernas behov och förut-sättningar. Därvid skall effekterna av undervisningstidens variationer stude-ras särskilt, liksom elevernas valmöjligheter i såväl den obligatoriskasärskolan som gymnasiesärskolan. Detta uppdrag skall redovisas senast den1 mars 2001.Utskottet anser att resultaten av analyser bör avvaktas. Riks-dagen bör således avslå motionsyrkandena.Enligt motion 1999/2000:Ub241 (v) bör en utredning tillsättas med uppgiftatt ta fram en bättre indelning av skolåret. Motionärerna påpekar att i mångaländer i har man treterminers läsår med andningspausersom ger både elever och personal möjlighet att varva ner och ladda ny energiför ett effektivare lärande.U t s k o t t e t är inte berett att förorda att en sådan särskild utredning tsätts som motionärerna efterfrågar. Som nämnts i det föregående pågår enöversyn av skollagen av skollagskommitté. Motionsyrkandet av-styrks.Frågan om klasstorlek tas upp i motion 1999/2000:Ub277 (kd) yrkande 10.Motionären framhåller att arbetssituationen är en viktig förutsättning för attläraren skall kunna möta eleverna utifrån vars och ens speciella behov. Enundervisningsgrupp, som en lärare har huvudansvar för, bör i princip inteomfatta fler än 25 elever.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandet. Utskottet anser inte attregler om klasstorlek skall införas. Detta skulle innebära en återgång till endetaljstyrning som inte stämmer överens med nuvarande mål- och resultat-styrning av skolan. Den frihet när det gäller organiserandet av skolarbetetsom skolor har har medfört att många skolor har infört arbetslag, vilketmöjliggör flexibla gruppindelningar, utifrån både pedagogiska och socialabehov. Skolor söker nya vägar att skapa meningsfulla sammanhang i lärandeför elever, som teman, projekt och samarbete mellan ämnen och lärare. Ut-skottet vill därtill anmärka att det finns risk för att en föreskrift om ett vihögsta antal elever i en klass blir ett riktmärke.Betydelsen av skolans kontakt med samhället betonas i tre motioner. Enligtmotion 1999/2000:Ub259 (m) yrkande 6 måste en framgångsrik skola leva isymbios med det omgivande samhället, t.ex. genom att ta upp dagsnyheter isamhällsundervisningen, löpande inbjuda olika yrkesgrupper till skolan, görastudiebesök etc.En regional profilering i skolorna efterfrågas i motion 1999/2000:N388(mp) yrkande 11. Inte minst när det gäller frågor kring attityder till hemregi-onen, kulturarv och värdegrund borde regionens särart fångas upp, ansermotionärerna.Enligt motion 1999/2000:N214 yrkande 10 från erbjuderskolans lokaler möjligheter till ett rikt utbud av olika verksamheter. Skolansbetydelse som mötesplats för människor i närområdet förstärks om skollo-kalerna upplåts till olika föreningar och enskilda utan kostnad.U t s k o t t e t vill i likhet med motionärerna betona vikten av att skolansamverkar med det omgivande samhället. Emellertid finns en sådan samver-kan redan föreskriven i läroplanerna. I läroplanen för det obligatoriska skol-väsendet m.m. (Lpo 94) sägs bl.a. att alla som arbetar i skolan skall verka föratt utveckla kontakter med kultur och arbetsliv, föreningsliv samt andraverksamheter utanför skolan som kan berika den som en lärande miljö. En-ligt läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) gäller bl.a. att perso-nalen i utbildningen skall utnyttja kontakter med det omgivande samhälletoch dess arbets-, förenings- och kulturliv.Utskottet konstaterar också att det i kursplan i ämnet historiafinns utsagt att eleverna skall känna till hembygdens historia och hur dennahar format kulturen.Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena.I motion 1999/2000:Ub277 (kd) yrkande 6 pekas på behovet av studie- ochyrkesvägledare. Det är enligt motionären angeläget att eleverna redan påhögstadiet i ges reella möjligheter att fatta genomtänkta beslutom sin framtida utbildning. Många elever kommer till gymnasieskolanutan att uppleva det som meningsfullt. Studie- och yrkesvägledarna måsteingå som en självklar del i skolans helhetssatsningar, anser motionären.Centerpartiet skriver i motion 1999/2000:A220 yrkande 7 om en dörr tillutbildning och individuellt anpassade utbildningspaket. I motionen hänvisastill att det inom och gymnasieskolan finns studie- och yrkes-vägledning. En sådan funktion behövs sannolikt även för vuxna, menar mo-tionärerna. Det bör vara möjligt att få hjälp med att länka ihop olika utbild-ningar till ett utbildningspaket.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandena under hänvisning tillföljande.Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredaremed uppgift att kartlägga och analysera individens behov av vägledning iskolväsendet (dir. 1999:107). Kartläggningen och analysen skall också om-fatta vuxenutbildningen. Utredaren skall föreslå mål för studie- och yrkesori-enteringen utifrån de förändrade krav som arbetsliv, utbildning och sam-hällsutveckling ställer. Utredaren skall vidare lämna förslag vad avser ut-bildning av vägledare samt kompetensutveckling för yrkesverksamma vägle-dare. I det fall utredarens förslag innebär att författningar behöver ändras,skall utredaren lämna förslag till sådana ändringar. Utredaren skall pröva ivilken mån förslagen har effekter på vägledningen inom ansvarsområde. - Uppdraget, förutom den del som avser utbildningav och kompetensutveckling för vägledare, skall vara slutfört senast den 30september 2000. Vad gäller utbildningen och kompetensutvecklingen skalluppdraget slutredovisas den 15 december 2000.Som utskottet nämnt i det föregående har i sitt be-tänkande Från dubbla spår till Elevhälsa (SOU 2000:19) föreslagit att yr-kesgruppen studie- och yrkesvägledare skall ingå i Elevhälsan.I motion 1999/2000:A220 yrkande 6 anförs om utbildningensinfrastruktur att denna inte är inriktad på att klara allt större behov av återkommande utbildning. Enligt motionärerna måste det bli möjligt att få till-gång till skräddarsydda utbildningspaket som svarar mot komplexa behovoch där utbildningsbehoven skär genom utbildningsstrukturen på ett delvisnytt sätt. Regeringen bör låta utreda hur samverkan mellan olika aktörer påutbildningsområdet kan förbättras.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet.Kunskapslyftskommittén har presenterat sitt slutbetän-kande Kunskapsbygget - det livslånga lärandet (SOU 2000:28). Kom-mittén anser bl.a. att det i kommunerna skall finnas tillgång till en bra in-frastruktur för livslångt lärande. Exempel på detta är uppsökande verksam-het, studie- och yrkesvägledning, individuella studieplaner och samarbetemellan utbildningsanordnare, kommunala förvaltningar, näringsliv och ar-betsförmedling. För att knyta ihop de olika delarna i det livslånga lärandet tien sammanhängande strategi föreslår kommittén bl.a. en förstärkt målstyr-ning med gemensamma övergripande mål för all samhällsstödd utbildningför vuxna från grundläggande nivå till högskolenivå, en sektorsövergripandeberedning för livslångt lärande inom och en ny myndig-hetsstruktur anpassad till det livslånga lärandet.Enligt utskottets mening bör beredningen av Kunskapslyftskommitténsbetänkande avvaktas.Skolans uppgift att lära eleverna en god studieteknik lyfts fram i motion1999/2000:Ub809 (c) yrkande 1. Motionären menar att det i dagens samhälleställs allt högre krav, också i yrkeslivet, på ständig fortbildning och kompe-tenshöjning. Det är därför ett samhällsintresse att den obligatoriska skolanhos eleverna grundlägger sådana kunskaper.U t s k o t t e t har ingen annan uppfattning än motionären. Det finns ocksåföreskrivet i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94) atteleverna skall kunna orientera sig i en komplex verklighet med ett stort in-formationsflöde och en snabb förändringstakt. Studiefärdigheter och metoderatt tillägna sig och använda ny kunskap blir därför viktiga, sägs det i läroplanen.Motionsyrkandet bör avslås av riksdagen.Utökade möjligheter för gymnasieelever att studera utomlands begärs avFolkpartiet i motion 1999/2000:Ub294 yrkande 33. Motionärerna åberoparatt vi lever i en alltmer internationaliserad värld. Detta ställer stora krav pfrämst språkkunskaper, men också på kunskaper om andra länder och kultu-rer.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandet.Utskottet erinrar om att det finns möjligheter för elever att få studerautomlands genom utnyttjandet av olika utbytesprogram, t.ex. ochLeonardo. Det finns också vissa möjligheter till stipendier. Vidare har genominformationstekniken öppnats kontaktvägar mellan skolor och mellan elever iolika länder.Det är enligt motion 1999/2000:Ub273 (m) angeläget att regeringen träffaravtal om fritt skolval i när regionen alltmer integreras ochrörligheten ökar.U t s k o t t e t påminner om att det finns ett långtgående samarbete påskolområdet inom . Riktlinjerna för samarbetet är fastställdaav ministerrådet i en handlingsplan och verkställs av Ledningsgruppen förnordiskt skolsamarbete (NSS). satsar på att främja elev- ochlärarutväxlingen och att skapa livskraftiga nätverk och informationssystemmellan skolorna i . Genom ett gymnasieavtal har 16-19-åringar fåtttillträde till gymnasieskolan i de andra nordiska länderna på samma villkorsom landets egna elever.För studier inom beviljas studiehjälp på i stort sett samma villkorsom i . Den utbildning man går måste vara ställd under statlig tillsyn.Det krävs också att utbildningen, om inte särskilda skäl föreligger, omfattarminst tre månaders heltidsundervisning.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet. beträffande ansvar, omfattning m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 24,1999/2000:Ub227 yrkandena 1 och 5, 1999/2000:Ub259 yrkande 7,1999/2000:Ub260 yrkande 1, 1999/2000:Ub275 yrkandena 5, 6 och 9och 1999/2000:Ub294 yrkandena 6 och 13,res. 1 (m) - delvisres. 2 (kd) - delvisres. 3 (c) - delvisres. 4 (fp) - delvis2. beträffande uppdrag till och isyfte att öka kunskapen om ungdomar med annan etnisk och kulturellbakgrundatt avslår motion 1999/2000:Ub211 yrkande 5,3. beträffande avskaffande av timplanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 5 och1999/2000:Ub294 yrkande 7,res. 5 (m, c, fp) - delvis4. beträffande individuella studieplaner i grundskolanatt avslår motion 1999/2000:Ub212 yrkande 4,res. 3 (c) - delvis5. beträffande skolpliktens fullgörandeatt avslår motionerna 1999/2000:Ub290 och 1999/2000:Ju721 yrkande 6,6. beträffande elever i behov av särskilt stödatt avslår motionerna 1999/2000:Ub212 yrkandena 18, 19och 20, 1999/2000:Ub229 yrkandena 1, 2 och 3, 1999/2000:Ub275yrkande 7, 1999/2000:Ub294 yrkande 12, 1999/2000:Ub810 yrkande9, 1999/2000:So263 yrkandena 3 och 4,7. beträffande översyn av kursplaner och läroplaner för attstärka läs- och skrivfärdigheter m.m.att avslår motion 1999/2000:Ub212 yrkandena 14 och 17,res. 3 (c) - delvis8. beträffande särskilt pedagogiskt stöd till särbegåvade barnoch ungdomar m.m.att avslår motion 1999/2000:Ub230 yrkandena 1, 2 och 3,9. beträffande ämnet idrott och hälsa m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub233,1999/2000:Ub244, 1999/2000:Ub256, 1999/2000:Ub269 yrkandena 1och 2, 1999/2000:Ub302 och 1999/2000:Kr509 yrkandena 2 och 3,10. beträffande simundervisning m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub203 yrkande 2,1999/2000:Ub220, 1999/2000:Ub264 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Ub312 yrkandena 1 och 2 och 1999/2000:Fö213 yrkande 3,11. beträffande undervisning om alkohol, narkotika och tobakm.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub232 yrkandena 1 och2, 1999/2000:Ub275 yrkande 20, 1999/2000:Ub295 yrkandena 1, 2och 3, 1999/2000:Ju908 yrkande 3 och 1999/2000:So226 yrkande 11,res. 1 (m) - delvis12. beträffande ämnet religionskunskapatt avslår motionerna 1999/2000:Ub202, 1999/2000:Ub255, 1999/2000:Ub272, 1999/2000:Ub275 yrkande 4 och1999/2000:Ub291,13. beträffande ämnet samhällskunskapatt avslår motion 1999/2000:Fö213 yrkande 2,14. beträffande praktisk arbetslivsorienteringatt avslår motion 1999/2000:Ub212 yrkande 16,15. beträffande praktiska och estetiska ämnenatt avslår motion 1999/2000:Ub275 yrkande 12,res. 2 (kd) - delvis16. beträffande teckenspråkatt avslår motion 1999/2000:Ub308,17. beträffande avskaffande av den nationella timplanen i gym-nasieskolanatt avslår motion 1999/2000:Ub311 yrkande 6,18. beträffande lärarledd undervisning i gymnasieskolanatt avslår motion 1999/2000:Ub236 yrkande 1,19. beträffande översyn av gymnasieskolans programatt avslår motionerna 1999/2000:Ub236 yrkande 8,1999/2000:Ub260 yrkande 2 och 1999/2000:Ub311 yrkande 10,res. 1 (m) - delvis20. beträffande eget personligt program för eleveratt avslår motion 1999/2000:Ub294 yrkande 18,res. 5 (m, c, fp) - delvis21. beträffande uppfyllande av programmålen m.m.att avslår motion 1999/2000:Ub236 yrkandena 2 och 3,res. 2 (kd) - delvis22. beträffande kärnämnesutbudetatt avslår motionerna 1999/2000:Ub236 yrkande 11,1999/2000:Ub243 och 1999/2000:Ub311 yrkande 5,res. 6 (m, c) - delvisres. 2 (kd) - delvis23. beträffande alternativa kurser i kärnämnen m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub294 yrkandena 14, 15och 16 och 1999/2000:Ub311 yrkande 4,res. 7 (m, fp) - delvis24. beträffande indelning av kärnämnen i etapperatt avslår motion 1999/2000:Ub236 yrkande 10,25. beträffande profilering av kärnämnenatt avslår motion 1999/2000:Ub294 yrkande 17,res. 4 (fp) - delvis26. beträffande inrättande av ett företagsinriktat nationelltprogram m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub206,1999/2000:Ub236 yrkande 7, 1999/2000:Ub268, 1999/2000:Ub294yrkande 25, 1999/2000:Ub813 yrkande 9, 1999/2000:N212 yrkande 4och 1999/2000:N384 yrkande 25,res. 2 (kd) - delvisres. 4 (fp) - delvis27. beträffande arbetsplatsförlagd utbildningatt avslår motion 1999/2000:Ub236 yrkande 9,28. beträffande ämnet kemiatt avslår motion 1999/2000:Ub237 yrkandena 1 och 2,29. beträffande kurser inriktade på kultur inom omvårdnads-programmetatt avslår motion 1999/2000:Ub307,30. beträffande utbildningspoäng i gymnasieskolanatt avslår motion 1999/2000:Ub309,31. beträffande försöksverksamhet med sommarkurseratt avslår motion 1999/2000:Ub294 yrkande 19,res. 4 (fp) - delvis32. beträffande samverkan mellan kommuner om utbildnings-utbudet i gymnasieskolan m.m.att avslår motion 1999/2000:Ub236 yrkande 12,33. beträffande åldersgräns för studier i gymnasieskolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub236 yrkande 4 och1999/2000:A220 yrkande 10,res. 2 (kd) - delvisres. 3 (c) - delvis34. beträffande fritt val av skola m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub227 yrkande 3,1999/2000:A230 yrkande 22, 1999:2000:N271 yrkande 4 och1999/2000:Sf637 yrkande 20,res. 8 (m, kd, c, fp) - delvis35. beträffande resurser till gymnasieskolor i utsatta områdenatt avslår motion 1999/2000:Ub294 yrkande 35,res. 4 (fp) - delvis36. beträffande skolans värdegrund i praktisk tillämpningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub221 yrkandena 2 och3, 1999/2000:Ub236 yrkande 17, 1999/2000:Ub275 yrkandena 2, 3och 23 samt 1999/2000:Ub289,res. 2 (kd) - delvis37. beträffande borttagande av hänvisningen i läroplanerna tillkristen tradition och västerländsk humanismatt avslår motionerna 1999/2000:Ub234,1999/2000:Ub297 och 1999/2000:Ub314 yrkande 3,res. 9 (v)38. beträffande arbete med freds- och ickevåldskultur i grund-skolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub253 och 1999/2000:Ub276 yrkandena 1 och 2,39. beträffande arbete med utbildning i de mänskliga rättighe-ternaatt avslår motion 1999/2000:K356 yrkande 7,40. beträffande åtgärder mot mobbningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub212 yrkandena 9 och10, 1999/2000:Ub221 yrkandena 1, 4-7 och 9-12, 1999/2000:Ub288yrkandena 1-2 och 4-8, 1999/2000:Ub305 yrkandena 1 och 3 samt1999/2000:Ju725 yrkande 5,41. beträffande polisanmälan av våldsbrott i skolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub221 yrkande 8,1999/2000:Ub288 yrkande 3 och 1999/2000:Ub294 yrkande 36,res. 4 (fp) - delvis42. beträffande elevvård och skolhälsovårdatt avslår motionerna 1999/2000:Ub203 yrkande 1,1999/2000:Ub211 yrkande 1, 1999/2000:Ub212 yrkande 11,1999/2000:Ub236 yrkande 18, 1999/2000:Ub251 yrkandena 1 och 2,1999/2000:Ub275 yrkande 8, 1999/2000:Ub277 yrkande 4,1999/2000:Ub305 yrkande 2, 1999/2000:So226 yrkande 10,1999/2000:So263 yrkande 7 och 1999/2000:So330 yrkande 7,43. beträffande utredning av formerna för en klassmorfars när-varo i skolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub215 yrkandena 1 och2 och 1999/2000:Ub235 yrkandena 1 och 2,44. beträffande skolans arbetsmiljöatt avslår motionerna 1999/2000:Ub211 yrkande 2,1999/2000:Ub212 yrkande 12, 1999/2000:Ub275 yrkande 19,1999/2000:Ub277 yrkande 11, 1999/2000:Ub294 yrkande 28 och1999/2000:So226 yrkande 9,res. 10 (c, fp)45. beträffande disciplinära åtgärder mot eleveratt avslår motionerna 1999/2000:Ub265,1999/2000:Ub801 yrkande 11 och 1999/2000:Ub810 yrkande 4,res. 4 (fp) - delvis46. beträffande skolans sex- och samlevnadsundervisningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub314 yrkandena 1, 2och 5 samt 1999/2000:Ju720 yrkande 4,47. beträffande betygssystemet i grundskolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 6,1999/2000:Ub249, 1999/2000:Ub275 yrkande 14, 1999/2000:Ub277yrkande 7 samt 1999/2000:Ub294 yrkandena 8 och 10,res. 6 (m, c) - delvisres. 2 (kd) - delvisres. 4 (fp) - delvis48. beträffande nationella prov i grundskolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 7,1999/2000:Ub275 yrkande 15 och 1999/2000:Ub294 yrkande 11,res. 8 (m, kd, c, fp) - delvis49. beträffande utvecklingssamtal i grundskolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 8,1999/2000:Ub266, 1999/2000:Ub275 yrkande 13, 1999/2000:Ub294yrkande 9 och 1999/2000:Ju906 yrkande 5,res. 8 (m, kd, c, fp) - delvis50. beträffande betygssystemet i gymnasieskolanatt avslår motionerna 1999/2000:Ub205 yrkande 1,1999/2000:Ub236 yrkande 16 och 1999/2000:Ub311 yrkande 7,res. 1 (m) - delvis51. beträffande återinförande av rätten att pröva betyg undergymnasietidenatt avslår motionerna 1999/2000:Ub205 yrkande 2,1999/2000:Ub311 yrkande 8 och 1999/2000:Ub806 yrkande 1,res. 11 (m, kd, fp)52. beträffande möjligheten att höja godkänt gymnasiebetygatt avslår motion 1999/2000:Ub283,53. beträffande utformning av betygssystem m.m. för dyslekti-keratt avslår motion 1999/2000:Ub258,54. beträffande ogiltig frånvaro på betyg i gymnasieskolanatt avslår motion 1999/2000:Ub294 yrkande 23,res. 7 (m, fp) - delvis55. beträffande skillnader i betygssystem mellan grundskolanoch grundläggande vuxenutbildningatt avslår motion 1999/2000:Ub214,56. beträffande lokala styrelser med föräldramajoritetatt avslår motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 13 och1999/2000:Ub275 yrkande 16,res. 12 (kd, c)57. beträffande lokala styrelser med elevmajoritetatt avslår motionerna 1999/2000:Ub211 yrkande 4 och1999/2000:Ub801 yrkande 12,res. 3 (c) - delvisres. 4 (fp) - delvis58. beträffande musik- och kulturskoloratt avslår motion 1999/2000:Kr231 yrkande 2,59. beträffande skolbibliotekens situationatt avslår motion 1999/2000:Kr313 yrkande 23,res. 2 (kd) - delvis60. beträffande dramapedagoger och bildkonstnärer i sko-lanatt avslår motion 1999/2000:Ub212 yrkande 21,61. beträffande medieundervisning m.m.att avslår motion 1999/2000:Ub222 yrkandena 1-3,62. beträffande särskoleeleveratt avslår motion 1999/2000:Ub212 yrkandena 27 och 28,res. 3 (c) - delvis63. beträffande en utredning om indelning av skolåretatt avslår motion 1999/2000:Ub241,64. beträffande klasstorlekatt avslår motion 1999/2000:Ub277 yrkande 10,65. beträffande skolans kontakt med samhället m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ub259 yrkande 6,1999/2000:N214 yrkande 10 och 1999/2000:N388 yrkande 11,66. beträffande studie- och yrkesvägledareatt avslår motionerna 1999/2000:Ub277 yrkande 6 och1999/2000:A220 yrkande 7,67. beträffande utbildningens infrastrukturatt avslår motion 1999/2000:A220 yrkande 6,res. 3 (c) - delvis68. beträffande studieteknikatt avslår motion 1999/2000:Ub809 yrkande 1,69. beträffande utökade möjligheter för gymnasieelever att stu-dera utomlandsatt avslår motion 1999/2000:Ub294 yrkande 33,res. 7 (m, fp) - delvis70. beträffande fritt skolval i Öresundsregionenatt avslår motion 1999/2000:Ub273.Stockholm den 27 april 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BeatriceAsk (m), (), (), (),(), (), (),(), (), Per (), (), (), (), () ochMichael (s). ansvar, omfattning, m.m. (mom. 1, 11, 19 och50) - mBeatrice (), (), () och Per ()anför:När det gäller ansvar, omfattning m.m. vill vi betona att sko-lans huvuduppgift är att ge nästa generation kunskaper och fostran av högkvalitet. Det förutsätter att varje skola har professionell kompetens och enstimulerande miljö för lärande. En grundskola av hög kvalitet kan inte skapasutan att regering och riksdag ställer tydliga och höga krav, men samtidigtlåter varje skola få en självständigare och friare roll att utforma sin verksamhet. Ingen elev skall behöva gå ut utan nödvändiga baskunska-per.