bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Men en mer ingående studie avmilitärbudgetens storlek i förhållande till nationalprodukten och iförhållande till andra delar av den egna statsbudgeten kan knappast varautan intresse för ett biståndsgivande land.Regeringen har förklarat att har de hårdaste restriktionerna ivärlden när det gäller export av krigsmateriel. Likafullt exporterarSverige vapen till , ett land som i praktiken är djuptinvolverat i inbördeskriget i och befinner sig i allvarligkonflikt med om Kashmir, en konflikt som av och till övergår tillväpnade strider.Det finns fler exempel på bristande överensstämmelse och samstämmighetvad gäller internationellt utvecklingssamarbete och principer förkonfliktlösning å ena sidan och krigsmaterielexport å andra sidan.Vänsterpartiet menar att denna överensstämmelse måste bli större.13. Enskilda organisationers roll i biståndet (mom. 42)() anför:Det civila samhället utgör en av de mest centrala grundpelarna i ettdemokratiskt samhälle. Många svenska enskilda organisationer verkar härsom viktiga förmedlare av svenskt bistånd och stöd till det civilasamhället i mottagarländerna. Kraven på långsiktig förändring ochsamordning måste även här vara höga. Organisationerna måste stå såstarka att de inte är beroende av en person eller en liten grupp avmänniskor. För detta krävs ett professionellt och målinriktat arbetefokuserat på strategiskt tänkande och organisationsuppbyggnad.Den solida biståndsvilja som finns bland de människor som arbetar inomolika enskilda organisationer måste tas till vara och på olika sättstödjas och uppmuntras. Utan den långa biståndserfarenhet som finnsbland alla dessa enskilda organisationer, såsom kyrkor och samfund avolika slag, solidaritetsgrupper, fackföreningar, idrottsföreningar,politiska partier, etc., skulle det svenska biståndet inte vara såeffektivt och så väl förankrat i det svenska samhället som det är i dag.Folkrörelserna har en central roll när det gäller att mobiliserafolkligt stöd för utvecklingsarbete.14. Biståndet till och (mom. 45)och (båda v) anserTill följd av en mångårig gränstvist mellan de två länderna gickEtiopien till massivt angrepp mot . Man nöjdesig inte med de omtvistade områdena utan trängde långt in på eritreansktområde. De områden man tog i besittning och ödelade var Eritreasviktigaste för landets försörjning, dess viktigaste jordbruksområden.Årets skörd kom därvid att förstöras, människor jagades på flykt tillSudan eller till andra delar av . Befolkningens bostäder ochföretag brändes och förstördes.I dag finns det enligt 1,1 miljoner eritreaner som ärflyktingar i sitt eget land, dvs. praktiskt taget hälften av landetsbefolkning. De har tvingats att lämna områdena Gash Barka och Debub. Detär två områden som utgör kornbod och står för av landetsspannmålsproduktion. anfall kom också vid tiden för sådden.Därmed slogs större delen av årets spannmålsproduktion ut.Vidare fördrevs eller dödades 27 000 kreatur. Inga byggnader lämnadesoskadade i de områden som den etiopiska armén tog i besittning. Skadornapå ekonomi har av och Världsbankenuppskattats till , vilket är en oerhörd summa i ettlitet och mycket fattigt land som . För att reparera dessa enormaskador har den eritreanska regeringen vädjat hos världssamfundet om stödoch snar hjälp. Man har även vänt sig till EU-länderna med förfrågan omstöd.Under sommaren ingicks dock ett fredsavtal mellan ochEritrea. beslöt i detta sammanhang att bidra med 5 miljonerkronor till en insatsstyrka för att övervaka gränsen mellan ochEtiopien. Vad behöver är all upptänklig hjälp för attklara folkets försörjning. Det är på område som kriget förtsoch förödelsen varit som störst. Därför anser att Eritreasnarast bör beviljas såväl katastrofhjälp som mer långsiktig hjälp medåteruppbyggnaden av landet.15. Respekten för rättsstaten (mom. 49), , och (alla m)anför:En fungerande rättsstat, respekt för mänskliga rättigheter, demokratioch marknadsekonomi bör vara centrala målsättningar i samarbetet medbiståndsländerna. Vad gäller kan upprättandet av en afrikanskmotsvarighet till underlätta arbetet för mänskligarättigheter. var den första gemensammasamarbetsorganisationen i med huvuduppgift just att fastslånormer för och bevaka utvecklingen avseende mänskliga rättigheter ochdemokrati.På samma sätt är det viktigt att det i skapas kraftfullasamarbetsorganisationer som stöder och hjälper de enskilda länderna attutveckla och hålla fast vid mänskliga rättigheter och demokrati. Här kanbiståndsgivare göra en insats genom att stimulera sådant samarbete ochfå till stånd mekanismer som gör att avsteg från principerna påtalas ochutsätts för fördömanden både inom den egna kontinenten och frånomvärlden.Frågan om demokrati och mänskliga rättigheter har också ensäkerhetsskapande dimension. Demokratier för inte krig med varandra ochunderlättar dessutom ett samhällsklimat som minskar spänningar mellanolika grupper inom ett land. Därför är det en central uppgift attstimulera demokratiskt samarbete i Afrika.Ett första steg kunde vara att inom eller utom SADEC försöka etableraett fast och förpliktande samarbete som avser mänskliga rättigheter ochdemokrati mellan de, visserligen bräckliga, demokratiska länderna isödra . , med sin parlamentariska dimension och medsina normer och domstol, kan vara en förebild.En god ekonomisk och social utveckling förutsätter även en fungeranderättsstat. Det skall finnas lagar och de skall efterlevas. Statsmaktenfår inte vara ett instrument för att suga ut eller terroriseramedborgarna. Tvärtom skall staten vara ett värn för den enskildes frihetoch rätt. Detta kräver inte stora ekonomiska satsningar, utan är snarareen fråga om förhållningssätt. Omvärlden kan hjälpa till i den processengenom att stimulera ett samarbete rörande mänskliga rättigheter ochdemokrati i Afrika.Förutsättningen för att skall lyckas i sin utveckling är densammasom gäller i resten av världen. Vi vet av erfarenhet att endastmarknadsekonomi kan ge välstånd till en bred befolkning. Den bygger påde faktorer som skänkt välstånd till länder som och resten av deutvecklade länderna: fri företagsamhet och frihandel i kombination medutbildning för alla inom ramen för ett rättssamhälle. Fundamentalthandlar det om att göra det möjligt för den enskilde afrikanen att skapavälstånd för sig och de sina.16. Resultatinriktat bistånd (mom. 50), , och (alla m)anför:Det är svårt att ge bistånd som verkligen främjar utvecklingen. Ofta gesbistånd utifrån givarlandets perspektiv. Inte sällan framstår självagivandet som det viktiga i stället för den utveckling som skall bliresultatet. I ett avseende är det oundvikligt. Det är givarlandet somanger biståndets omfattning och i allt väsentligt även dess inriktning.Den stora majoriteten av länder tillhör exempelvis fortfarandelåginkomstländernas krets. Fattigdom, sjukdom och svält är fortfarandedominerande problem. Att fortsätter med biståndsprogram som harpågått och gett mycket magert resultat kan inte varaen rimlig politik. Om utvecklas det kommande tredjedels sekletsom det har gjort det gångna så är perspektivet dystert.I stället för ett bistånd som fortsätter decennium efter decennium börman koncentrera sig på en mer kortvarig och bred igångsättning av egnautvecklingsansträngningar.Det är länderna själva som i allt väsentligt måste skapa sin egenutveckling. Den kan inte skapas av utomstående krafter. Biståndet skallockså utformas så att det stimulerar och kanske till och med tvingarfram samarbete mellan länderna. Detta var vad som skedde i ochdet är vad som i särskilt stor utsträckning behövs i där krig ochkonflikter blir allt vanligare.17. Skuldavskrivningar (mom. 54), , och (alla m)anför:Åtskilliga tyngs av en skuldbörda som måsteundanröjas. För nya regimer är den gamla regimens skulder som enkvarnsten kring halsen som omöjliggör en ny och framgångsrik politik.Att skriva av de skulder som har är i allt väsentligt inte enfråga om resurser. EU bör kunna ta ett särskilt ansvar för attfinansiera en skuldavskrivning i i samverkan med övriga i-länder.Det viktiga med skuld-avskrivningar är att de sker på ett sådant sättatt de faktiskt främjar utveckling och inte göder korruption ochvanstyre. En generös skuldavskrivning är en viktig åtgärd, men den måstebestämt kombineras med fasta villkor.Skuldavskrivningen får inte ge utrymme för en ny oansvarig upplåning.Det är lönlöst att göra sig av med de existerande skulderna för attskaffa nya. Strävan måste vara att statsmakterna inte skall finansierafortsatta åtaganden genom upplåning.En idé som den brittiska hjälporganisationen har lanserat är attskuldavskrivningar till ett u-lands statsmakt skall förknippas medmycket bestämda villkor så att de belopp som frigörs i form av uteblivnaränte- och amorteringskostnader direkt skall användas för satsningar pånyckelområden. Det anslag som skuldavskrivningen frigör skulle kunnavillkoras med att motsvarande satsningar görs på de två mestprioriterade statliga satsningarna, nämligen grundläggande hälsovård ochutbildning för alla barn och ungdomar. Endast genom satsningar på hälso-och sjukvård kan epidemiska sjukdomar hejdas och aidstragedin begränsas.Ofta kan detta dessutom kombineras med utbildningsmålen, då utbildning ihälsofrågor är ett bra steg för att förbättra hälsostandarden.Skuldavskrivningen kunde därmed bli ett instrument att förverkliga densatsning på fundamentala utvecklingsfaktorer som är nödvändig för attmöjliggöra en snabb och uthållig tillväxt.18. Enskilda organisationers roll i biståndsplaneringen (mom 55), , och (alla m)anför:Världsbanken har i sin rapport konstaterat att i ett land medgott styre leder en ökning av biståndet till en tillväxtökningpå . Motsvarande biståndsökning till ett land med dåligt styreleder till en tillväxtminskning med 0,3 %.En del av problemen med bistånd till korrupta eller misskötta länder kanavhjälpas genom att kanalisera biståndet till andra parter än deskadliga regimerna. Därför bör en ökad andel av biståndet gå tillfrivilligorganisationer.19. Inriktningen av svenskt bistånd till (mom.74), , och (alla m)anför:Stödet till bör i första hand ske genom EU ochandra multilaterala organ, som . Det svenska stödet måstefungera som ett komplement främst till det EU-länderna gör gemensamt föratt stödja demokratins, rättsstatens och marknadsekonomins utveckling ikandidatländerna, samt ländernas förmåga att hantera . Stödet har främst gått till och de baltiskastaterna. I takt med våra grannländers framsteg bör stödet nu börjaflytta österut till det nära , de åtta regionerna i nordvästraRyssland, bl.a. och Kaliningrad.Stödet till de baltiska staterna bör fortsätta att inriktas påuppbyggnad av rättsstatens funktioner, förvaltning och marknadsekonominsinstitutioner, liksom på miljöområdet allt inom ramen för samverkan medEU. Det svenska stödet bör dock särskilt inriktas på att stödja deområden där EU är lite eller inte alls aktivt, somsuveränitetsuppbyggnad och miljöförbättrande åtgärder, samtsmittskyddsåtgärder.I stödet bör kunskapsöverföring ges betydande vikt, inte minst i form avutbyten mellan yrkesgrupper som journalister, domare, politiker,forskare, lärare och studenter. Bistånd är dock inte det långsiktigtnaturliga tillståndet. Handel, investeringar, politisk samverkan ochutbyten på alla områden är det långsiktigt naturliga, precis som medvåra västliga grannländer.20. Inriktningen av svenskt bistånd till (mom.74), , och (alla m)anför:ÖstersjömiljardenHanteringen av Östersjömiljarden har varit felaktig från början. AttÖstersjömiljarden hanteras vid sidan av det övriga Östersjöstödet ärinte acceptabelt.Det är inte rätt att stödja projekt i andra länder för att ökasysselsättningen i . När bidrag utgår endast till svenska företagkan det knappast anses vara ett stöd till andra länder. Det skapar istället konkurrenssnedvridningar och motverkar strävan att åstadkomma enrationell resursanvändning.Att Östersjömiljarden hanteras vid sidan av det övriga östbiståndetminskar effektiviteten i det svenska stödet.Vår kritik stärks av att en intern utredning på UD visar att det finnsstora brister i hanteringen av projektmedlen. Det råder oklarhet om denövergripande målsättningen med Östersjömiljarden samt om kriterierna föratt projekt skall beviljas medel. De uppställda målen med satsningen ärtämligen vagt formulerade och det finns otydligheter i fråga om vilkasorters projekt som förväntas. Det brister i kopplingen mellan mål ochmedel och det finns stora brister i administrationen.Konstitutionsutskottet har dessutom funnit brister i upphandlingen avvissa projekt inom Östersjömiljarden.Östersjömiljarden bör upplösas.21. Inriktningen på smittskyddsarbete i svenskt bistånd till Central-och (mom. 75), , och (alla m)anför:I fattigdomens och den bristfälliga sjuk- och hälsovårdens spår ökarpotientialen för epidemier av svåra sjukdomar. Rapporterna har varitmånga om hur resistenta stammar av TBC sprids, inte minst i ryskaöverfulla och undermåliga fängelser. När fångarna kommer ut riskerarsjukdomen att spridas i det omgivande samhället, liksom till andraländer.Problematiken kring hiv/aids i och delar av är ettlika dolt som allvarligt problem. Orsakerna är till stora delar desammasom för TBC, fattigdom och brister i sjukvården. Via drogmissbruk ochprostitution sprids viruset vidare. Barn drabbas vid födseln om mammanär smittad, men också när föräldrar blir sjuka och får svårt att ta handom dem.Utskottet anser därför att svenskt östbistånd bör ha en tydligareinriktning på smittskyddsarbete. Särskilt bör TBC ochhiv/aidsproblematiken uppmärksammas.Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 7 Internationelltbistånd budgetåret 2001Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelning.1 000-tal kronorPolitikområde UtskottetsAnslag förslag081 Biståndsverksamhet (res.) 13 603 8842 (Sida) (ram)451 2133 (ram) 10 914091 Samarbete med (res.) 865 0002 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansielltstöd och exportkreditgarantier (res. )35 000Summa för utgiftsområdet 14 966 011Tabell 1. Regeringens och oppositionspartiernas förslag tillanslagsfördelning för utgiftsområde 7Internationellt biståndBelopp i tusental kronorAnslag Anslags-typ Regeringens förslag (m) (kd) (c) (fp)08 1 Biståndsverksamhet res. 13 603 884 - 2 416 000 +600 000 + 700000+ 1 700 00008 2 (Sida) ram 451213-28 89508 3 ram 10 91409 1 Samarbete med res 865 000 +300 00009 2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansielltstöd och exportkreditgarantierres.35 000Nytt anslag ram *Summa för utgiftsområdet 14 966 011 -965 785 +600 000+ 671 105+ 1 700 000I motion överensstämmer inte anslagsuppdelningen medpropositionens förslagTabell 2. Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala (motsvarar tabell på s. 22 i budgetpropositionen)Proposition 2000/01:1 (m) (kd) (fp) (c), UNDP 530 000 -430 000 +40 000+50 000FN:s kapitalutvecklingsfond, UNCDF 50 000FN:s barnfond, 297 000 - 97 000 +30 000 +30 000FN:s kvinnofond, Unifem 14 000 +20 000 +30 000FN:s befolkningsfond, UNFPA 160 000 +40 000FN:s världslivsmedelsprogram, WFP 210 000 +20 000FN:s flyktingkommissarie, 392 000 +30 000 +30 000FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar, UNRWA 160 000 -80 000+ 20 000Multilateral handelsrelaterad biståndsverksamhet (, , ITC) 30000+20 000Narkotikainsatser genom FN-systemet (UNDCP, WHO/PSA) 50 500+5 000+30 000FN:s boende- och bebyggelsecenter, Habitat 7 000 +10 000UNAIDS 47 000 +13 000 +35 000 +70 000FN:s industriutvecklings- organisation (Unido) 6 500 +3 000TOTALT 1 954 000 - 556 000 +275 000 +200 000Beloppen anges i tusental kronor.Tabell 3. Internationella finansieringsinstitutioner(motsvarar tabell på s. 25 i budgetpropositionen)Proposition 2000/01:1 (m) (kd) (fp) (c)Världsbanksgruppen 1 010 000Regionala utvecklingsbanker 210 000 -50 000Övriga utvecklingsbanker och fonder 130 000TOTALT 1 350 000 -50 000Beloppen anges i tusental kronor.Tabell 4. Övrigt multilateralt samarbete(motsvarar tabell på s. 29 i budgetpropositionen)Proposition 2000/01:1 (m) (kd) (fp) (c)Miljöinsatser 111 000 + 100 000Konfliktförebyggande insatser 120 000 + 50 000Särskilda multilaterala insatser - Utsatta barn i fattiga länder -Särskilda jämställdhetsinsatser27 000 5 000+25 000 +30 000Övriga insatser 150 000TOTALT 413 000 +225 000Beloppen anges i tusental kronor.Tabell 5. för det bilaterala utvecklingssamarbetet(motsvarar tabeller på s. 38 i budgetpropositionen)Proposition 2000/01:1 (m) (kd) (fp) (c)2 330 000 + 270 000 +5 000 +150 000Asien 1 415 000 -1 200 000 -120 000Latinamerika 785 000 -585 000 +130 000Europa 705 000Särskilda utvecklingsprogram +530 000Globala utvecklingsprogram: 1 162 000 - 1 036 000 +50 000U-krediter 430 000ForskningssamarbeteEnskilda organisationer 890 000 +89 000 + 150 000 +250 000 + 50000Humanitärt bistånd 1 077 000 + 100 000 +50 000Ekonomiska reformer 700 000 - 665 000 +350 000 +425 000 +200000Information 50 000 - 50 000Övrigt Nya poster 1) +1 387 000TOTALT 9 544 000 - 1 790 000 + 600 000 +5000001)2)3) Moderata samlingspartiet föreslår följande nya poster:4)- Skuldlättnader i +850 000- Fattigdomsreducering i +200 000- Konflikthantering i +300 000- Sida, utv. enhet i +7 000- Oberoende utvärderings-enhet +30 000Summa: +1 387 000Tabell 6. Landramar, planerade 2001(motsvarar tabell på s. 39 i budgetpropositionen)Proposition 2000/01:1 (m) (kd) (fp) (c)AfrikaAngola 75 000Eritrea ---65 000 - 35 000Moçambique 320 000 + 40 000Namibia 65 000Sydafrika 200 000Tanzania 290 000Uganda 150 000Zimbabwe -Summa + 270 000 +5 000 +150 000AsienBangladesh 140 000 +20 000Kambodja 100 000Laos 100 000 -50 000Sri Lanka 60 000Vietnam 220 000 -130 000Västbanken/120 000 +40 000Summa -1 200 000 -120 000LatinamerikaSumma -585 000 +130 000Tabell 7. Biståndsramen, avräkningar och biståndsanslag(motsvarar tabell på s. 12 i budgetpropositionen)Proposition 2000/01:1 (m) (kd) (fp) (c)Biståndsram 15 695 -965 785 +600 000 +700 000Avräkningar 1 629Varav:Flyktingkostnader 617EU-bistånd 732Adm. m.m. 280A Internationellt utvecklingssamarbete 14 066 -965 785 +600 000 +1700 000+700 000Beloppen anges i miljoner kronor.FörkortningslistaSvenska EngelskaACBF Fonden för afrikanskt kapacitetsbyggande mellan och utvecklings- fonden Asian Development FundAVS Länder i , och inomLomésamarbetetAfrican, Caribbean and Pacific Countries (ACP)BNI BruttonationalinkomstBNP BruttonationalproduktCARDS Förslag till ny förordning som skall styra EU:s insatser på västraBalkanCBSS Samarbetet för kontroll av smittsamma sjukdomar inomÖstersjöområdetCEG Contact Expert GroupCGIAR Konsortiet för stöd till internationell jordbruksforskningConsultative Group on International Agricultural ResearchCSD Kommissionen för hållbar utveckling Commission for Development Assistance CommitteeDAW Division for the Advancement of WomenDRRP Emergency Response Divison, Disaster Reduction and for Reconstruction and DevelopmentECHO Europeiska byrån för humanitärt bistånd European CommunityHumanitarian ekonomiska och sociala råd UN Economic and SocialCouncilEG/EU Europeiska gemenskaperna European UnionEGDI Expertgruppen för utvecklingsfrågor for DevelopmentIssuesEKN ExportkreditnämndenEUF Europeiska utvecklingsfondenGEF Globala miljöfonden Global Environment FacilityGLOBKOM Utredningen för svensk global utvecklingspolitikHabitat UN Conference on Human SettlementsHIPC och Internationella valutafondens gemensamma skuld-initiativHeavily Indebted Poor CountriesIASC Inter Agency Standing CommitteeIBRD Internationella återuppbyggnads- och utvecklingsbankenInternational centret för biläggande av investeringstvisterInternational ut- vecklingsfonden International DevelopmentAssociationIDB Interamerikanska ut- vecklingsbanken jordbruksutvecklingsfonden forAgricultural DevelopmentIFC Internationella finansieringsbolaget valuta- fonden för demokrati och fria valInternational migra- tionsorganisationen for MigrationISTC International Science & Technology CenterITC International Trade CentreKFOR i Kosovo Kosovo ForceMACs Mines Advisory GroupMIGA garantiorgan GuaranteeAgencyMUL Minst utvecklade länderNAI Nordiska Afrikainstitutet The Nordic InstituteNDF Nordiska utvecklings- fonden for African UnityOBNOVA EU:s biståndsprogram till västra kontor för samordning av humanitärt biståndOECD och utvecklingOrganization for Economic Cooperation and DevelopmentOSS Oberoende staternas samväldePRGF Poverty Reduction and Growth FacilityPSA Programme on Substance AbuseSADC Gemenskapen för utveckling i södra för analys och utvärdering av det svenskautvecklings- biståndetSCB Statistiska centralbyrånSFOR i Bosnien Stabilization ForceSHIA Svenska handikapporganisationers internationella biståndsföreningSida Styrelsen för inter- nationellt utveck- lingssamarbete SwedishInternational Development Cooperation AgencySKI Statens kärnkrafts- inspektion Swedish InspectorateSPA Special Programme of Assistance for AfricaTACIS Technical Assistant to Commonwealth of Independent StatesUNAIDS FN:s aidsprogram UN Aids ProgrammeUNCDF om miljö och utveckling UN Conference onEnvironment and för handel och utveckling UN Conference onTrade and DevelopmentUNDCP FN:s narkotikaprogram UN Drug Control ProgrammeUNDG UN Development GroupUNDP Development ProgrammeUnesco för utbildning, forskning och kultur UNEducational, Scientific and Cultural OrganizationUNFPA for Population ActivitiesUNGASS FN:s generalförsamlings särskilda möte kringuppföljningen av målen från barntoppmötet år 1990UNHCR FN:s flyktingkommissarie for RefugeesUnicef UN Children's Emergency FundUNIDO för industriell utveckling UN IndustrialDevelopment OrganizationUNEP FN:s miljöprogramUNIFEM för kvinnor UN Development fund forWomenUNMIK FN:s interimsadministra-tion i KosovoUNRWA för Palestinaflyktingar iMellanöstern for Refugees in the Near EastUNTAET FN-ledda administrationen på ProgrammeWHO Världshälso- organisationen organisationenWTO