bet · GN01TU9 · 2000-05-23 00:00:00 — Somredovisas i propositionen anser också regeringen att myndigheter skall fästastor vikt vid att utveckla lättillgängliga IT-system och även tillgodose kravenfrån medborgare med särskilda behov som t.ex. funktionshindrade. Trafikut-skottet anser därmed att yrkande 5 i motionen ligger väl i linje med proposi-tionens riktlinjer varför syftet med motionen kommer att tillgodoses utaninitiativ från sida. avstyrker följaktligen det aktuella motionsyrkandet.Trafikutskottet instämmer vidare i vad som sägs i motion T27 (s) om att enaktiv statlig IT-roll förutsätter en parallell kompetensuppbyggnad inom IT-området. Enligt utskottets mening bör medelsbehov för myndigheternas IT-kompetens hanteras inom ramen för det normala budgetarbetet. Trafikut-skottet avstyrker följaktligen motion T27 (s).7.4 Samarbete inom kulturområdetMotionsförslagJohnny m.fl. (kd) anför i motion T24 att en grundläggande uppgiftför de statliga museerna och arkiven är att öka tillgängligheten till vårt ge-mensamma kulturarv (yrkande 5). Detta sker nu på många håll genom endigitalisering av samlingarna. Erfarenheterna pekar dock på olikabrister på IT-sidan. Enligt motionärerna borde de statliga museerna ocharkiven ha mycket att vinna på ett mer direkt samarbete på detta område.Mot denna bakgrund förordas att ett mer direkt samarbete initieras mellan des.k. ABM-institutionerna (arkiv, bibliotek och museer).Trafikutskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare i vår behandlat samordningen inom (mot. 1999/2000:Kr5, bet. 1999/2000:KrU14). I sitt av godkändabetänkande redovisade kulturutskottet att enligt finns det anled-ning att ta initiativ till ett mer direkt samarbete inom , t.ex.genom att tillsätta en utredning av expertkaraktär med parlamentariskt inslag.Kulturutskottet konstaterade att regeringen i sin budgetprövning har att taställning till den propå som lämnat i ärendet. Med hänvisning tilldet anförda avstyrkte kulturutskottet ett motionsyrkande om förstärkt samar-bete.Trafikutskottet bedömer att en digitalisering av olika kulturkällor innebärökade möjligheter att ta del av vårt gemensamma kulturarv. Ett samarbeteinom IT-området mellan olika institutioner kan därför vara värdefullt. framhållit bör dock detta vara en fråga som i första hand skallprövas inom ramen för det normala budgetarbetet. avstyrkerföljaktligen motion T24 (kd) yrkande 5.7.5 Elektronisk handelRegeringens bedömningRegeringen anser att elektronisk handel är ett viktigt medel för att öka till-växten. Den elektroniska handeln är global och utvecklingen på området skermycket snabbt. Statens roll bör vara att följa utvecklingen samt att vid behovinföra lagreglering på de områden där det visar sig behövas. I de fall regle-ring är nödvändig bör den vara internationellt baserad och teknikoberoende.Informationen kring och förtroendet för elektronisk handel vad gäller kon-sumenter och små och medelstora företag bör öka. Regeringen kommer attverka för detta.Av propositionen framgår vidare att Europeiska kommissionen har pre-senterat ett förslag till direktiv om vissa rättsliga aspekter på informations-samhällets tjänster, särskilt om elektronisk handel, på den inre marknaden.Förslaget är omfattande och komplext. Det berör en rad områden som civil-rätt, marknadsrätt, processrätt och straffrätt. Direktivet föreslås reglera vadsom kallas informationssamhällets tjänster. Med det avses - förenklat ut-tryckt - varje aktivitet på Internet med någon ekonomisk innebörd.MotionsförslagMaria () framhåller i motion T715 att en översyn av befintliglagstiftning rörande elektronisk handel krävs. Med hänsyn till den snabbautvecklingstakten lämpar sig en översyn av aktuell lagstiftning knappast fören traditionell statlig utredning. Enligt motionären bör i stället en parlamen-tariskt sammansatt arbetsgrupp finnas för att kontinuerligt följa utvecklingenoch komma med förslag till förändringar inom lagstiftningenI motion T703 yrkande 20 av m.fl. (c) anförs att regeringenbör ta initiativ till att studera de förändringar av t.ex. avtalsrätten som kanbehöva göras för att underlätta elektronisk handel och minska behovet avbilaterala avtal som i detalj reglerar affärsförhållanden.I samma motion anförs att föreslagit att konsument-rätten i köparens land skall tillämpas i samband med elektronisk handel(yrkande 21). Ett företag i ett EU-land som säljer till andra EU-länder tvingasdärmed följa konsumenträtten i 15 olika länder. Detta är säkert möjligt förstörre företag, men frågan måste ställas vad det innebär för mindre företag.För att stärka konsumenternas ställning bör regeringen låta utreda effekternafrämst för små företag av den föreslagna förändringen och i samband meddetta också belysa alternativa handlingsvägar för ett förstärkt konsument-skydd.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet konstaterar att genom Internets starka framväxt har elektro-nisk handel och andra former av elektronisk affärskommunikation kommitatt bli ett av de viktigaste användningsområdena för informationsteknik.Denna utveckling innebär stora möjligheter för svenska konsumenter och försvenskt näringsliv. är väl förberett att utnyttja de positiva effektersom utvecklingen möjliggör, bl.a. genom att vara ett av världens ledande ochmest utvecklade länder när det gäller såväl tillgången till som användningenav avancerad informations- och kommunikationsteknik.Utskottet delar regeringens uppfattning att elektronisk handel är viktig förtillväxten. bör därför sträva efter att bli ledande även när det gällersådan handel. Kommunikationen över de elektroniska näten skapar nya af-färsmöjligheter, vilket verkar som en drivkraft för att utveckla företagandetbåde i nya och redan etablerade verksamheter och branscher. Konsumenterkan genom elektronisk handel få ökade möjligheter att skaffa sig informationom varor och tjänster och välja från ett större utbud. Den offentliga sektornkan vidare öka sin interna och externa effektivitet genom ökad offentligupphandling på elektronisk väg och genom anpassning av myndigheternasinformationssystem till den moderna tekniken.Trafikutskottet delar vidare regeringens uppfattning att statens roll bör varaatt följa utvecklingen samt att vid behov införa lagreglering på de områdendär det visar sig behövas. I de fall reglering är nödvändig bör den vara inter-nationellt baserad och teknikoberoende. I sammanhanget kan nämnas atttidigare i vår har och rådet antagit ett direktiv om elek-tronisk handel. En grundläggande regel i direktivet är att ett företag somängar sig åt elektronisk handel skall följa de regler som gäller i det land därföretaget är etablerat. Det gäller oavsett var företaget har sina webbplatsereller servrar placerade. Det skall även finnas en tydlig information om namn,adress och andra uppgifter som gör att man kan identifiera företaget. Förmedlemsländerna gäller att ha regler som gör det tillåtet att sluta avtal onlinlikvärdiga traditionella avtal.Som framhålls i motion T715 (kd) ställer den snabba utvecklingen på om-rådet särskilda krav på ett målmedvetet reformarbetet. Av propositionenframgår att regeringen noggrant kommer att följa utvecklingen för att snabbtkunna ingripa om så bedöms nödvändigt. Regeringen avser vidare att aktivtarbeta bl.a. genom EU för internationella regler och överenskommelser somstimulerar och främjar utvecklingen av den elektroniska handeln och samti-digt bevaka att det inte uppstår hinder för den fortsatta utvecklingen. Avpropositionen framgår även att regeringen inför genomförandet av EU-direktivet om elektronisk handel har tillsatt en särskild arbetsgrupp inomRegeringskansliet för att se över vilken lagstiftning som kan komma attbehöva ändras med anledning av direktivets genomförande. Regeringenavser att återkomma till i dessa frågor.I motion T703 (c) tas en viktig fråga upp, nämligen principen om vilketlands lag som skall anses vara tillämplig vid gränsöverskridande elektroniskhandel. Enligt regeringens bedömning är det viktigt att göra en avvägningmellan olika intressen när det gäller att bestämma detta. Det gäller också attpå det internationella planet finna och etablera klara och begripliga regler,inbegripet enkla och billiga tvistlösningsförfaranden utanför domstol, somkan göra frågan om tillämplig lag mindre relevant. I det internationella sam-arbete där olika instrument utarbetas avseende dessa frågor, avser regeringenatt noga uppmärksamma de särskilda problem som uppkommer i sambandmed elektronisk handel. Regeringen skall verka för balanserade tillämpning-ar som är till fördel för såväl företag som konsumenter.Med hänvisning till det anförda finner utskottet att syftet med motionernaT703 (c) yrkandena 20 och 21 samt T715 (kd) till väsentlig del är tillgodo-sett. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.7.6 Skatteeffekter av elektronisk handelMotionsförslagI motion T703 yrkande 14 av m.fl. (c) anförs att det är ange-läget att insikten om att informationsteknikens spridning innebär påfrest-ningar på de nationella skattesystemen även resulterar i åtgärder nationellt.Enligt motionärerna är det nödvändigt att se över den tekniska utvecklingenspåverkan på det svenska skattesystemet och dess påverkan på statens in-komster.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har i sitt yttrande (SkU9y) anfört att utskottet vid sin behandling av motsvarande motioner i betänkande 1999/2000:SkU15 avstyrkt dessamed hänvisning till att regeringen redan har uppmärksammat frågorna kringelektronisk handel. förutsatte då att deltagarna från iarbetsgrupperna inom EU och tar aktiv del i arbetet och med sinainsatser bidrar till att bringa frågorna till en tillfredsställande lösning eftsom de är viktiga för landet. förutsatte vidare att regeringennoga följer arbetet och på lämpligt sätt och i lämpligt sammanhang avrap-porterar utvecklingen och redovisar vunna rön och erfarenheter för riksda-gen. I yttrandet nämnas vidare att skatteutskottet vid en intern utfrågningmed tjänstemän från och orienterat sigom arbetet på detta område.Enligt skatteutskottets mening pågår det redan ett arbete på många frontermed de olika frågor som hänger samman med e-handelns beskattning, ochskatteutskottet ser därför inte någon anledning till ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av en översyn av dessa frågor. avstyr-ker motionsyrkandet.Trafikutskottets ställningstagandeTrafikutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion T703 (c) yrkan-de 14.7.7 för IT-konsumenterMotionsförslagEva Flyborg m.fl. (fp) framhåller i motion T705 behovet av en ny tidsbe-gränsad servicemyndighet till konsumenter av IT (yrkande 47). Myndighetenskall i första hand svara på frågor och ge service. En jämförelse kan varaRegeringskansliets EU-information inför EU-inträdet. En sådan ny myndig-het, Nätverket, bör inrättas och ges en sammanhållen och servicebetonad rollgentemot konsumenter av IT, privata användare, organisationer, företag ochmyndigheter.Trafikutskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare behandlat ett liknande motionsförlag om att inrätta enservicemyndighet för konsumenter i IT-frågor (mot. 1998/99:K231, bet.1998/99:LU10, rskr. 1998/99:135). erinrade om att utredningenom konsumentpolitiken inför ett nytt sekel har i uppdrag att analysera denövergripande frågan beträffande det offentliga åtagandet inom konsument-politiken och att avväga vilka medel som bör utnyttjas för att bäst uppnå dekonsumentpolitiska målen. Myndigheters och andra aktörers framtida rollerinom konsumentpolitiken är därvid en aspekt som skall beaktas. En frågasom särskilt skall analyseras av kommittén är målen och medlen för konsu-mentaspekterna på området informationsteknik. Enligt direktiven skallkommittén se över problem som användarvänlighet, information och servicetill konsumenter av IT och lämna förslag till hur dessa frågor kan lösas på ettillfredsställande sätt. I sammanhanget nämndes även att utredningen omkonsumenträttigheter i IT-samhället har i uppgift att kartlägga vilka problemav främst marknadsrättslig art som konsumenten kan ställas inför i informa-tionssamhället samt att analysera i vilken omfattning det finns ett behov aatt stärka konsumentskyddet på området och på vilket sätt detta bör ske.Utredningens utgångspunkt skall, enligt direktiven, vara att stärka konsu-menternas rättigheter i informationssamhället. Med hänvisning till det anför-da avstyrkte ett enhälligt lagutskott det aktuella motionsyrkandet.Trafikutskottet delar motionärernas syn på behovet av ökad informationoch stöd till konsumenterna för att uppnå ett starkt konsumentskydd. Medhänsyn till den beredning som pågår av de olika utrednings-förslag som presenterats inom området anser trafikutskottet att mo-tionen inte nu påkallar någon åtgärd från sida. Motion T705 (fp)yrkande 7 avstyrks följaktligen.7.8 Skydd för barn från skadligt innehållRegeringens bedömningAv propositionen framgår att regeringen anser det viktigt att samhället kanskydda barn från skadligt innehåll i nya informationsbärande medier, bl.a.Internet. Regeringen skall, utöver nationella åtgärder, aktivt delta i det intenationella arbetet för att skapa ett gott skydd för barn i en globalise-rad medievärld.MotionsförslagKristdemokraterna anför i motion T24 av m.fl. (kd) att riskenför att barn exponeras för olagligt material växer i takt med att tillgången tiInternet ökar. som arbetar med att avslöja barnpornografi pånätet får i genomsnitt tio nya tips . IT-polisen saknar dock resurseratt hänga med i utvecklingen. Enligt motionen bör filterprogram bli merlättillgängliga för både föräldrar och skolor.Trafikutskottets ställningstagandeInternet erbjuder barn och ungdomar nya möjligheter att skaffa kunskap, roaoch förströ sig, knyta kontakter och utbyta erfarenheter med jämnåriga iandra delar av landet och i övriga världen. I takt med att tillgången till Intenet växer ökar också risken för att barn exponeras för olagligt material ochmaterial som utan att vara illegalt ändå kan vara olämpligt och skadligt föryngre personer. Av avgörande betydelse för den framtida tilliten till Internetär att föräldrar, all personal inom förskola, skola och fritidsverksamhet ochandra vuxna har möjlighet att skydda barn från olagligt och skadligt innehållsom t.ex. kan ta sig uttryck i våldsspel, pornografi och rasistisk propaganda.Trafikutskottet delar därför motionärernas oro och uppfattning att åtgärdermåste vidtas.Trafikutskottet bedömer att såväl filterprogram som polisinsatser kan varaverksamma insatser för att skydda barn. Den stora, snabbt föränderliga,informationsmängden på Internet gör dock att även mer övergripande insat-ser måste vidtas. Enligt trafikutskottets mening vilar ansvaret dels på statensom genom lagstiftning sätter ramarna, dels på branschernas egna system försjälvreglering. Av stor betydelse är också att information om hur Internet kananvändas på ett barnsäkert sätt når ut till föräldrar och pedagogisk personalm.fl.Av propositionen framgår att särskilda insatser görs både för att skapa enbättre övervakning och för att sprida olika filtreringsverktyg. Enligt utskot-tets mening är det viktigt att driver ett aktivt arbete såväl nationellsom internationellt för att skapa ett gott skydd för barn från skadligt innehålpå Internet. förutsätter därmed att syftet med motionen om attvidta kraftfulla åtgärder för skydda barn från skadligt innehåll kommer atttillgodoses. Med det anförda avstyrks motion T24 (kd) yrkande 18.7.9 Marksänd digital-TVRegeringens bedömningI propositionen anges att frågan om fortsatt utbyggnad av marksänd digital-TV skall avgöras av (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr.1996/97:178). Regeringen framhåller att det är för tidigt att nu uttala sig omden framtida utbyggnadstakten eller hur länge sändningar skall pågå paral-lellt med både analog och digital teknik. Strävandena att förse alla delar avSverige med goda IT-förbindelser spelar också en viktig roll.MotionsförslagBo Lundgren m.fl. (m) framhåller i motion T28 att delar av det marksändadigitala TV-nätet bör tas i anspråk för radiolänk och bredbandig mobiltelefo-ni (yrkande 5). Därigenom påskyndas processen med bredband samtidigtsom en misslyckad storskalig TV-satsning avvecklas.Åsa m.fl. (c) anför i motion K355 att ett fullständigt utbyggtbredbandsnät baserat på optisk fiber skulle innebära att distributionsformernaför digital-TV måste omprövas (yrkande 11). avdigital-TV bör därför få i uppdrag att utvärdera konsekvenserna av en ut-byggnad av bredband till hemmen.Eva Flyborg m.fl. (fp) framhåller i motion T29 att ingen fortsatt utbyggnadbör ske av det digitala marksända TV-nätet utan att det prövas om fre-kvensutrymmet har större värde i något annat sammanhang (yrkande 1). Detkan ske genom att tillgängliga frekvenser bjuds ut på auktion där olika an-vändare ställs mot varandra. liberalerna anser mot denna bak-grund att det bör utredas hur de tillgängliga eterfrekvenserna kan utnyttjas påoptimalt sätt.Trafikutskottets ställningstagandeRadiofrekvenser är en begränsad naturtillgång, en gemensam ändlig resurs.Trafikutskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att frekvensut-rymmet används på ett effektivt sätt. Eftersom det kommer att råda frekvens-brist inom överskådlig framtid är det viktigt att säkerställa att användningenblir effektiv och att frekvenser används på ett sätt som kommer hela befolk-ningen till godo.Post- och har presenterat en utredning om frekvens-användningen för digital marksänd television och andra tjänster (Den framti-da användningen av frekvensområdet , ). Av utred-ningen framgår att en digital TV-kanal bara behöver en fjärdedel så stortfrekvensutrymme som en analog kanal. Det frekvensutrymme som medövergång från analog till digital teknik frigörs skulle enligt PTS kunna an-vändas för mobil bredbandskommunikation som förväntas växa kraftigt dekommande åren. Enligt rapporten är därför en övergång till digital-TV viktigför IT-utvecklingen. Den digitala tekniken innebär också att teletjänster kanintegreras i radio- och TV-sändningar. Detta är enligt PTS till fördel förkonsumenterna som därmed kan få tillgång till en rad avancerade tjänster.Trafikutskottet har, mot den bakgrund som PTS tecknat, svårt att se hurmotionsförslagen om att avbryta utbyggnaden av ett digitalt TV-nät, vilketinnebär att analoga TV-sändningar bibehålls, skulle vara till gagn för vare sigen effektiv frekvensanvändning eller utvecklingen inom mobil telekommuni-kation. Enligt utskottets mening är det för tidigt att bedöma i vad mån enutbyggd IT-infrastruktur genom fiberoptik kan komma att ersättamarksänd digital-TV. Utskottet förutsätter att denna fråga kommer att be-handlas inom ramen för ett fortsatt utredningsarbete.Trafikutskottet är mot denna bakgrund inte berett att förorda någon åtgärdmed anledning av motionerna T28 (m) yrkande 5, T29 (fp) yrkande 11 ochK355 (c) yrkande 1. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.7.10 IT-användningen och en ekologiskt hållbar utvecklingRegeringens bedömningRegeringen anser att ett mer samlat grepp bör tas kring frågorna om IT ochmiljö. Regeringen kommer därför att tillsätta en särskild delegation för attkartlägga hur IT-tillämpningar i högre grad kan utnyttjas för att minska mil-jöpåverkan och främja en hållbar utveckling.MotionsförslagJohnny m.fl. (kd) anför i motion T24 att en hållbar tillväxt måsteuppnås genom en avsevärt intelligentare användning av befintliga resurser(yrkande 9). har länge förordat att det till stor del saknatsen koppling mellan hållbarhetsfrågor och informationsteknikutvecklingenoch välkomnar därför regeringens ambition att föra samman IT-teknikensmöjligheter och miljöfrågor i en särskild delegation. Enligt motionärerna ärden bristande kunskap som finns i samhället om vad ny teknik kan erbjudaett stort hinder för utvecklingen. Möjligheten för allmänhet och företag att fta del av information om teknikens möjligheter bör därför vara en självklarfråga i det fortsatta arbetet.Trafikutskottets ställningstagandeDen föreslagna inriktningen för IT-politiken innebär att informationsteknikenskall användas för att främja en ekologiskt hållbar utveckling, att datorer ochannan IT-utrustning skall inordnas i ett hållbart kretslopp och att IT skallbidra till att minska transporters miljö- och hälsopåverkan. Som anges ipropositionen bör därför olika aktörer stimuleras att arbeta för att IT-tillämpningar i högre grad utnyttjas i syfte att minska miljöpåverkan ochfrämja en hållbar utveckling.Som uppmärksammas i motion T24 (kd) är det betydelsefullt med infor-mation till olika användare i samhället om IT-tillämpningar för att förbättramiljön skall kunna få ett effektivt genomslag. Av propositionen framgår atten rad olika insatser planeras för att förstärka informationsutbudet. Utskottetförutsätter vidare att informationsfrågan kommer att vara en både naturligoch viktig fråga för den planerade miljödelegationens arbete.Syftet med motionsyrkandet kommer därmed atttillgodoses. Med det anförda avstyrks motion T24(kd) yrkande 9.8 Övriga frågor8.1 Uppföljning och utvärderingRegeringens bedömningRiksdagen gav i samband med IT-beslut regeringen till känna attden parlamentariska förankringen skulle stärkas genom att regeringen årligenborde återkomma till med en skrivelse som redovisade utveckling-en på IT-området. I propositionen redovisas mot denna bakgrund en kortfat-tad utvärdering av IT-beslut.Enligt beslut var det tre områden som skulle prioriterasi syfte att främja utvecklingen av informations- och kunskapssamhället,nämligen rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörj-ning. För varje område angavs ett antal målsättningar.Målen för statens insatser på rättsområdet var att genomföra författnings-ändringar inom prioriterade rättsområden samt att finna effektivaformer för en kontinuerlig juridisk uppföljning av den snabba utvecklingenpå IT-området.Målet inom utbildningsområdet var att kunskaper om informationsteknikoch dess användningsmöjligheter skall föras in på alla nivåer i utbildningsvä-sendet inom tre år.Målet inom området för samhällets informationsförsörjning var att utformaen väl fungerande infrastruktur som ger hög tillgänglighet till basinformationoch som verkar tillväxtbefrämjande.Av propositionen framgår att såväl uppföljningar som utvärderingar ärsvåra inom IT-området med hänsyn bl.a. till att IT-politiken utvecklas ochförverkligas i ett komplicerat samspel mellan stat och marknad. Enligt rege-ringens sammanfattande redovisning bedöms dock att flera mål har nåtts istor utsträckning. Det gäller exempelvis målet att utnyttja IT:s möjligheterför att bidra till att skapa tillväxt och sysselsättning och stärka kokurrenskraft. IT bedöms också ha utnyttjats för att utveckla välfärdssamhälletoch öka medborgarnas livskvalitet. IT har vidare förbättrat förutsättningarnaför en ökad effektivitet och kvalitet inom den offentliga verksamheten ochdärmed förbättrat servicen till medborgare och företag. Däremot bedöms attmålet om att utnyttja såväl kvinnors som mäns erfarenheter och kompetens iIT-utvecklingen ännu inte är tillfredsställande uppfyllt. Regeringen angervidare att för flera mål är det svårt att bedöma måluppfyllelsen.Av propositionen framgår att regeringen avser att även i fortsättningenhålla fortlöpande underrättad om utvecklingen på IT-området.Erfarenheten har emellertid visat att en obligatorisk årlig skrivelse knappastär den lämpligaste formen för detta. IT-politiken aktualiserar många nya ochofta tekniskt komplicerade frågor.