bet · GN01SkU13 · 2000-02-22 00:00:00 — Motionären föreslår att bil-och bensinförmån schablonbeskattas (yrkande 1) ochatt beräkningen av antalet körda mil i tjänstenschabloniseras (yrkande 2).I motion Sk734 av () anförs attkörjournalerna utgör ett stort bekymmer för bådeföretagarna och skattemyndigheterna och att det voreen självklar regelförenkling att avskaffakörjournalerna och i stället höjaschablonbeskattningen.I motion N273 yrkande 5 av Per m.fl. (m,kd, fp) anförs att den milberoendeförmånsbeskattningen av tjänstebilar tvingar deanställda att föra körjournal och specificeraantalet körda mil i tjänsten för att inte tvingasskatta för bensinförmånen som lön.Tjänstebilsinnehavaren och företaget tvingas ägnamycket tid åt att administrera denna redovisning.Motionärerna föreslår att en översyn genomförs isyfte att granska den tidsåtgång som på detta sättdrabbar småföretagarna.I motion T466 yrkande 2 av m.fl.(m, fp, kd) anför motionärerna att svenska åkare haren konkurrensnackdel gentemot utländska och attSmåföretagsdelegationens förslag skulle hjälpaåkeriföretagen då den t.ex. föreslår attbeskattningen av tjänstebilar bör schabloniseras, enenklare registrering av företag samt en förenklingav tullprocedurerna. Motionärerna begär etttillkännagivande om betydelsen av att Småföretags-delegationens förslag genomförs för att få tillstånd ett bättre företagsklimat i Sverige.I motion Sk712 av Per och () anförs att tvåsitsiga bilar som ständigt ärfullastade med material och inventarier knappast kanbetraktas som privatbilar och att förmån inte börpåföras om företagaren dessutom äger en privat bilav hög standard, även om firmabilen vid vissatillfällen används för resor mellan företaget ochbostaden. Regeringen bör enligt motionärerna fååterkomma med ett förslag som innebär att renaservicebilar inte påförs förmånsvärde om företagarensamtidigt har en annan bil för privat körning.I motion Sk674 av m.fl. (c, m,kd, fp) anförs att bilförmånsbeskattningen utgårifrån att bilen körs privat i minst 1 per åroch att många företagare som har bilen somarbetsredskap inte kommer upp i en så omfattandeprivat körning. För att undgå den schabloniseradeförmånsbeskattningen tvingas de anskaffa en privatbil. Motionärerna begär ett tillkännagivande om attbilar som är arbetsredskap i näringsverksamhet börundantas från förmånsbeskattning (yrkande 1) och omatt större hänsyn bör tas till förmånens faktiskavärde när det inte rör sig om ett arbetsredskap(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeSedan den 1 januari 1997 gäller en ny metod förvärdering av förmån av helt eller delvis fri bil. Iförhållande till tidigare regler har en uppdelningskett i dels förmån av privat nyttjande av bil, delsförmån av fritt drivmedel. Drivmedelsförmånen ärknuten till bilens totala körsträcka med enmöjlighet för den skattskyldige att reduceraförmånen genom styrkt tjänstekörning.Enligt utskottets mening har reglerna förbeskattning av bilförmån fått sin nuvarandeutformning som en följd av den kritik som riktadesmot de tidigare reglerna för att de innebar enalltför kraftig stimulans av tjänstebilsinnehavarnasprivata körning. Utskottet är medvetet om attönskemålet om en ur miljösynpunkt mer rimligutformning har fört med sig att reglerna blivit merkomplicerade att tillämpa för dem som har förmån avfritt drivmedel, men anser att reglerna trots alltmåste anses utgöra en rimlig kompromiss isammanhanget. Utskottet är inte berett att frångåden grundläggande princip för beskattningen avbilförmån som de nuvarande reglerna är ett uttryckför.När det gäller bilar som används som arbetsredskapeller privat endast i ringa omfattning ger denuvarande reglerna enligt utskottets bedömning godamöjligheter att uppnå ett rimligt utfall samtidigtsom reglerna genom en viss schablonisering hållsenkla och förutsebara. Vad motionärerna anfört idenna del föranleder enligt utskottets mening intenågon annan bedömning.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuellamotionsyrkandena.PensionssparandeBakgrundFör löntagare i allmänhet är utrymmet för avdrag förpensionsförsäkring begränsat till ett halvtbasbelopp och av inkomsten mellan 10 och 20basbelopp. Andra regler gäller för löntagare somsaknar pensionsrätt och för näringsidkare.Före 1995 uppgick löntagarnas avdragstak till ettbasbelopp och av inkomsten mellan 10 och 20basbelopp. Beslutet att sänka taket till nuvarandenivå utgjorde ett led i finansieringen av EU-medlemskapet (prop. 1994/95:203, bet.1994/95:SkU28).Möjligheten att göra avdrag för premie för makespensionsförsäkring slopades 1973 som ett led i 1970års särbeskattningsreform. Härigenom hindrades ettutnyttjande av makars skilda marginalskattesatser.MotionernaI motion Sk608 av () begärs etttillkännagivande om att en avdragsrätt förlångsiktigt försäkringssparande som syftar till attfinansiera eget seniorboende bör införas.I motion Sk667 av och () föreslås en avdragsrätt för makes/makaspremie för pensionsförsäkring och en höjning av densammanlagda avdragsrätten till minst ett basbelopp.I motion Sk707 av () föreslåsatt avdragsutrymmet för privat pensionssparande höjstill två basbelopp fr.o.m. år 2001.I motion Sk769 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om att avdragsutrymmet förpensionssparande bör ökas till ett och ett halvtbasbelopp (yrkande 3) och att människor bör fåmöjlighet att disponera av sin allmännapension och egna pensionssparande för studier, startav företag eller annat (yrkande 4).I motion Sk327 yrkande 12 av ochKarin () hemställs att avdragsrätten försparande i privata pensionsförsäkringar höjs till1,5 basbelopp.Utskottets ställningstagandeUnder höstens budgetbehandling har riksdagenavstyrkt yrkanden om höjning av avdraget försparande i privata pensionsförsäkringar somframställts i budgetalternativen från ,liberalerna.Utskottet anser att principen om särbeskattning avmakar bör upprätthållas även när det gällermöjligheten att göra avdrag för egetpensionssparande. Någon möjlighet att göra avdragför makes kostnad för pensionering bör därför inteåterinföras. De skatteregler som gäller för egetpensionssparande lämnar ett utrymme för att skapaett efterlevandeskydd för make och barn genomförmånstagarförordnanden. Intresset av att skapa ettpensionsskydd för bl.a. make bör kunna tillgodosesinom ramen för dessa regler.När det gäller förslaget om avdrag för sparande förseniorboende anser utskottet att hjälpen till degrupper som behöver ekonomiskt stöd inte bör ges iform av avdragsrätter vid beskattningen utan istället via de olika direkta stödformer som finns , t.ex. pensionärernas bostadsbidrag. Utskottetär således inte berett att tillstyrka förslaget omen särskild avdragsrätt för sparande förseniorboende.Utskottet är inte heller berett att tillstyrkaförslagen om en ytterligare höjning av avdraget föreget pensionssparande.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuellamotionsyrkandena.VinstandelsstiftelserBakgrundSedan den 1 januari 1997 tas särskild löneskatt utpå bidrag som en arbetsgivare lämnar till envinstandelsstiftelse (prop. 1996/97:21, bet.1996/97:FiU1). I propositionen framhölls att en avgrundtankarna bakom skattereformen är att alla typerav förvärvsinkomster skall behandlas likformigt.Vad beträffar utbetalning från envinstandelsstiftelse finns sedan den 1 januari 1993en möjlighet till befrielse från socialavgifter (ivissa fall särskild löneskatt). Villkoren är att debidrag som arbetsgivaren lämnat skall ha varitavsedda att vara bundna under minst tre kalenderår,tillkomma en betydande del av de anställda ochlämnas till dem på likartade villkor. Om dessavillkor inte är uppfyllda eller om ersättning lämnastill bl.a. delägare eller företagsledare i ettfåmansbolag gäller i princip inte sådanavgiftsfrihet.MotionernaI motion Sk325 yrkande 10 av m.fl. (kd)hemställs att den särskilda löneskatten slopas på debidrag som en arbetsgivare lämnar till envinstandelsstiftelse.Utskottets ställningstagandeUnder hösten budgetbehandling har avstyrktyrkanden om slopad särskild löneskatt påvinstandelar som framställts i , , och Folkpartietliberalernas budgetalternativ.Enligt utskottets mening är uttaget av särskildlöneskatt på avsättningar till vinstandelsstiftelseren följd av principerna om likformig beskattning.Utskottet har vid ett antal tillfällen avstyrktyrkanden om ett slopande av löneskatten på dessaavsättningar. Det finns skäl att framhålla att ensärskild stimulans för vinstandelsstiftelserna harinförts genom att utbetalningarna under vissavillkor är undantagna från socialavgift.Med det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandet.PersonaloptionerBakgrundEn personaloption är en rättighet som ges ut enbarttill anställda inom ett företag eller enföretagsgrupp. Den innebär att den anställde undervissa förutsättningar har rätt attförvärva aktier till ett i förväg bestämt pris.Optionsvillkoren är enhetliga för samtliga anställdasom får del av förmånen och är ofta bestämda i enoptionsplan.Personaloptionen kännetecknas av att den är förenadmed olika förfoganderättsinskränkningar - t.ex. attden inte får överlåtas eller pantsättas - och attden kan utnyttjas först efter en visskvalifikationstid. Det är inte ovanligt att optionenär uppdelad i "etapper" med olikakvalifikationstider. Optionens löptid är lång, . Vanligtvis förfaller personaloptionen omanställningen upphör på grund av uppsägning,avskedande eller dödsfall.Förmånen av en personaloption beskattas som inkomstav tjänst. Särskilda regler gäller vid in- ochutflyttning. Syftet med dessa är att beskattningenendast skall träffa optionsrätt som är intjänad iSverige (prop. 1997/98:133, bet. 1997/98:SkU26).MotionernaI motionerna Sk692 yrkande 10 och T717 yrkande 10 avBo Lundgren m.fl. (m) anförs att framgångsrikaföretag använder personaloptioner för attknyta lättrörlig kompetens från jordens alla hörntill sig och att denna möjlighet är särskilt viktigi tider då den viktigaste tillgången i många företagär medarbetarnas kunskaper. Enligt motionärerna börregeringen få i uppdrag att se över reglerna ochlägga fram ett förslag som innebär att skatten sänkstill en konkurrenskraftig nivå. Härvid börmöjligheten att beskatta optioner som inkomst avkapital övervägas.I motion Sk326 yrkande 7 av m.fl.(m) anförs att anställda i fåmansföretag omfattas avde s.k. 3:12-reglerna och därför får högre skatt änandra när de förvärvar aktier i bolaget genom ettoptionsprogram. Motionärerna hemställer att reglernaändras så att de anställda i fåmansföretag intediskrimineras på detta sätt.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det inte någotbärande skäl att medge den som får ut en del av sinlön i form av optioner en lägre beskattning änandra. Utskottet är därför inte berett atttillstyrka en utredning med denna inriktning.När det gäller anställda i fåmansföretag somförvärvar aktier i företaget kan ett sådant förvärvmedföra att den anställde blir att betrakta som enfåmansdelägare och att de regler som gäller förbeskattningen av utdelning och reavinst på sådanaaktier blir tillämpliga. Utgångspunkten för dessaregler är att inkomsten bör delas upp på en del sombeskattas som arbetsinkomst och en del som beskattassom kapitalinkomst, vilket kan leda till enskatteskärpning jämfört med en renkapitalinkomstbeskattning. Enligt utskottets meningär det rimligt att de särskilda regler som gällerför den som arbetar i det företag som man äger ocksåmåste gälla för anställda som träder in som delägarei sitt företag. Utskottet kan därför inte tillstyrkayrkandet om en ändring av reglerna.I detta sammanhang kan anmärkas att regeringen hartillsatt en utredare som skall se över de regler somgäller för beskattning av utdelning från ochreavinst vid försäljning av aktier i fåmansföretag(dir. 1999:72).Med det anförda avstyrker utskottet de aktuellamotionsyrkandena.Ideellt skadeståndMotionernaI flera motioner framställs yrkanden med anledningav att Kammarrätten i i en dom i september1999 funnit att en utgiven kompensation försjälsligt lidande utgjorde skattepliktig inkomst avtjänst.I motion Sk770 yrkande 1 av m.fl. (v)hemställs att skadestånd som utbetalats på grund avkränkning av sexuell eller annan art skalllikställas skattemässigt med ideella skadestånd.I motion Sk324 yrkandena 28 och 29 av LennartDaléus m.fl. (c) anförs att det är stötande attskadestånd på grund av sexuella trakasserierbeskattas som inkomst av tjänst. Motionärernahemställer att reglerna ses över i syfte attlikställa skadestånd på grund av sexuellatrakasserier med skattefri kränkningsersättning.Också i motion Sk762 yrkande 4 av (fp, c) hemställs om en sådan ändring ijämställdhetslagen och skadeståndslagen attskadestånd för sexuella trakasserier anses somkränkningsersättning och därmed utgör skattefrittideellt skadestånd.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är ideella skadestånd somsaknar samband med skattepliktig verksamhet normaltskattefria. Det är först när skadeståndet har singrund i ett anställningsförhållande som det ansesutgöra skattepliktig intäkt av tjänst.Enligt flera bestämmelser inom arbetsrättens områdeskall en arbetsgivare betala skadestånd till enarbetstagare, om arbetsgivaren har åsidosatt vissaav sina lagliga skyldigheter. Skadeståndet kan avseersättning för ekonomisk skada och ersättning förden kränkning som lagbrottet innebär. Båda dessaslag av skadestånd till arbetstagaren är normaltskattepliktig intäkt av tjänst för denne.När det gäller sexuella trakasserier finns ijämställdhetslagen (1991:433) enskadeståndssanktionerad skyldighet för enarbetsgivare att vidta utredningsåtgärder och andraåtgärder vid ett påstående om att sådanatrakasserier förekommer på arbetsplatsen. Omarbetsgivaren inte fullgör dessa skyldigheter skallarbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagarenför den kränkning som underlåtenheten innebär.Enligt utskottets mening finns det inte någonanledning från beskattningssynpunkt att behandlaskadestånd som betalas ut på grund av sexuellatrakasserier på arbetsplatsen på annat sätt än andraskadestånd. Nuvarande praxis i fråga om beskattningav skadestånd som har sin grund i anställningsför-hållanden fungerar också väl. Utskottet är inteberett att tillstyrka förslagen om ändrade regler pådetta område och avstyrker därför de aktuellamotionsyrkandena.Valkampanjer, m.m.MotionernaI motion Sk768 av () anförs attpersonvalsinslaget är ett viktigt inslag i arbetetför en ökad demokrati och att de kandidater somnomineras måste få samma möjligheter även ekonomisktatt bedriva en personvalskampanj. Enligt motionärenhar riksdagsmännen möjlighet att bedriva sin kampanjpå betald arbetstid och får göra avdrag förkostnader under det att övriga måste bedriva kampanjpå fritiden och utan möjlighet till avdrag förkostnaderna. Motionären begär ett tillkännagivandetill regeringen med denna innebörd.I motion Sk626 av () anför motionärenatt det bör övervägas att ge riksdagsmännen enmöjlighet att göra avdrag med ett belopp sommotsvarar erhållen kostnadsersättning, ochmotionären föreslår att regeringen får i uppdrag attåterkomma med ett förslag av denna innebörd.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om avdrag för kampanjkostnaderhar denna behandlats av utskottet i betänkande1998/99:SkU10. Utskottet hade förståelse för denkritik som riktades mot reglerna och ställde siginte heller avvisande till närmare prövning avdessa. Utskottet utgick ifrån att frågan skullekunna behandlas i anslutning till regeringensöverväganden med anledning av den översyn som Rådetför utvärdering av val då arbetade med.Rådet för utvärdering av val har underhösten 1999 avgivit delbetänkandet Personval 1998och redovisar i betänkandet den aktuella frågan ocholika problem som kan uppstå om reglerna ändras.Rådet anser att frågan bör göras till föremål för ensärskild översyn. Personval 1998 är nu föremål föröverväganden inom Regeringskansliet.Enligt utskottets mening bör regeringens fortsattaberedning av den aktuella frågan nu avvaktas, ochutskottet avstyrker därför motionsyrkandet.När det gäller förslaget om en tydligare regleringav riksdagsmännens avdragsrätt för kostnader ärutskottet inte berett att tillstyrka en sådanförändring. Utskottet avstyrker även dettamotionsyrkande.Bär, svamp och kottarBakgrundIntäkt av försäljning av vilt växande bär, svamparoch kottar som den skattskyldige själv plockar ärskattefri . Intäkten får inte ingåi näringsverksamhet.MotionernaI motion Sk686 av och () anförs att den skattefria gränsen förhobbyplockning av vildvuxna bär, svampar och kottarbehöver höjas. Enligt motionärerna harskattemyndigheterna mycket svårt att kontrolleradessa inkomster och många frestas därför att inteuppge sina riktiga namn till uppköparna, vilket ärsärskilt olyckligt när det gäller skolungdomar somfrestas till skattefusk . Motionärernaföreslår att gränsen höjs till 10 000 kr.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det anledning attvara restriktiv när det gäller undantag från deallmänna reglerna om beskattning av förvärvsinkomst.Utskottet anser inte att det finns skäl att övervägaen höjning av detta belopp och avstyrker därförmotionsyrkandet.BytesringarBakgrundI har s.k. LETS () vuxit fram och utgör ett mellanting mellanden traditionella marknaden och den informellasektorn. Medlemmarna sätter ut annonser om sinatjänster, och byten som sker meddelas ringensbokförare.MotionernaI motion Sk710 av och () anförs att bytesringar har sociala fördelareftersom de bidrar till att skapa ett socialt kitt iett samhälle som i alltför hög grad präglas avisolering och misstänksamhet mellan grannar istället för gemenskap. Det är enligt motionärernahög tid att skattelagstiftningen ses över så att deninte motverkar utan gynnar en önskvärd socialthållbar samhällsutveckling, och de hemställer attriksdagen hos regeringen begär ett förslag om enskattebefrielse för bytesringar.Utskottets ställningstagandeByte av varor och tjänster i organiserad form skalli princip beskattas, och undantag från dessaprinciper skulle enligt utskottets mening ge upphovtill svåra gränsdragnings- och kontrollproblem.Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrktliknande yrkanden och vidhåller sin ståndpunkt idenna fråga och avstyrker således det aktuellamotionsyrkandet.GåvorMotionernaI motion Sk663 av m.fl. (m)anför motionärerna att många andra länder medgeravdrag för gåvor till humanitära organisationer ochatt en motsvarande möjlighet bör prövas i Sverige.Avdragsrätten skulle kunna vara begränsad till ettvisst belopp per person, och mottagarna skulle kunnautgöra organisationer som , Rödakorset, etc. Motionärerna hemställer att regeringenfår återkomma med ett förslag av denna innebörd.Också i motion Sk708 av ()framställs ett yrkande med denna inriktning. Enligtmotionären skulle många med glädje ge ett betydligthögre bidrag än vad som görs om en möjlighettill avdrag fanns.Även i motion Sk749 av och Karl-GöranBiörsmark (fp) föreslås att en avdragsrätt för gåvortill ideellt och humanitärt arbete införs. Mottagareskulle kunna vara svenska trossamfund ochorganisationer som utövar olika former avhjälpverksamhet eller annan ideell verksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid upprepade tillfällen avstyrktyrkanden med denna inriktning och har därvidhänvisat till att en avdragsrätt för gåvor skulleutgöra ett allvarligt brott mot principerna för 1990års skattereform och skulle leda till ett kraftigtskattebortfall. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.BiodlingBakgrundVid skattereform infördes särskildaskatteregler för hobbyverksamhet. Inkomst avhobbyverksamhet beskattas under inkomst av tjänst.Avdrag får göras för utgifter som erlagts underbeskattningsåret eller under något av de somföregår beskattningsåret. Avdrag för utgift somerlagts före beskattningsåret medges endast i denmån utgiften överstiger eventuella inkomster underdet året. Vid biodling utan anknytning till jordbrukgår gränsen mellan hobby och näringsverksamhetnormalt vid 15 bikupor.MotionernaI motion Sk733 av Skånberg och HolgerGustafsson (kd) anförs att glädjen med hobbybiodlingförsvann när det blev nödvändigt att kunna styrkaatt man inte gjort någon vinst, och det storaflertalet slutade. En enkel lösning är enligtmotionärerna att återgå till regeln om att biodlaremed 15 kupor är befriade från antecknings- ochbokföringsskyldighet.I motion Sk725 av m.fl.(mp) anförs att många slutade med biodling närhobbybeskattningen infördes, eftersom det blev förkrångligt med bokföringen. Att återigen medgeskattebefrielse för 15 kupor skulle enligtmotionärerna vara ett bra sätt att stödja dennanyttiga näring.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det anledning attundvika att ha regler som gör det möjligt attvaraktigt bedriva en vinstgivande verksamhet utanatt den underkastas samma skatteregler som andraliknande verksamheter. Skattefriheten för inkomst avhobbyverksamhet avskaffades därför årsskattereform och särskilda regler för beskattningenav sådan verksamhet infördes.När det gäller biodling innebär det anförda atteventuella överskott av hobbybiodling kommer attbeskattas och att en odlare som vill dra av utgifterfrån år då någon inkomst inte deklarerats måstekunna redovisa sina inkomster under ett sådant år.De krav som ställs gäller en redovisning av deinkomster som förekommit och ett underlag somstyrker utgifterna. Enligt utskottets bedömning bören sådan redovisning inte medföra alltför mycketbesvär.Utskottet är inte berett att ompröva sittställningstagande när det gäller beskattningen avhobbyverksamhet och vidhåller att dessa skatteregleräven bör gälla för hobbybiodlare.Sparavdrag för barnMotionenI motion Sk718 av och () anför motionärerna att det är viktigtatt föräldrar tidigt lär sina barn att spara och attdet härvid är ett problem att barn måste betalaskatt på ränta som överstiger , eftersom dettaminskar intresset. Motionärerna begär ett till-kännagivande om att ett grundavdrag på förbarns ränteinkomster bör införas.Utskottets ställningstagandeFöre skattereformen var det vanligt att föräldrarförde över kapital till sina barn av skatteskäl.Barnen hade en lägre skattesats och var dessutomberättigade till ett grundavdrag som kunde kvittasmot ränteinkomsten. Skattereformen syftade bl.a.till att eliminera den här formen av vardagligskatteplanering genom att göra beskattningen merlikformig. Kapitalinkomsterna sammanfördes i ettinkomstslag och fick en proportionell skattesats ochmöjligheten att få grundavdrag från inkomst avkapital slopades. Ett då gällande särskiltsparavdrag slopades också. Resultatet blev en sålångt möjligt likformig beskattning avkapitalinkomster.Enligt utskottets mening är det ett viktigtresultat av skattereformen att ränteinkomster numerahar en likformig beskattning. Utskottet är inteberett att ändra på detta förhållande och avstyrkerdärför motionsyrkandena.DubbelbeskattningsavtalMotionernaI motion Sk703 av () anförs att det vidomförhandling av gällande dubbelbeskattningsavtalmed bör prövas om det finns möjlighet att få enförändring i den diskriminering som svenskamedborgare som är bosatta i utsätts för vidbeskattningen av egendom som tas över från enavliden make.Utskottets ställningstagandeBakgrunden till motionärens yrkande är en regel iamerikansk arvskattelagstiftning som innebär att ettuppskov med erläggandet av arvsskatt efter enavliden make medges till dess att den efterlevandemaken avlider om denne efterlevande make äramerikansk medborgare ("marital deduction"). Om denefterlevande maken saknar amerikanskt medborgarskapmedges inte detta uppskov (den s.k. TAMRA-lagstiftningen - Technical and Miscellaneous RevenueAct).I dubbelbeskattningsavtalet mellan och USAangående skatter på kvarlåtenskap, arv och gåvafinns ett förbud mot att diskriminera den andrastatens medborgare vid arvsbeskattningen.