bet · GO01KU5 · 2000-11-14 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens skrivelse1999/2000:103 Kommittéberättelse 2000 samt motionerfrån allmänna motionstiden respektive 2000.Motionerna rör:· jämställdhetsfrågor i kommittéförordningen·· källhänvisningar i offentliga utredningar·· rekryteringen av sekreterare i statligautredningar·· begripliga lagar·· EU-reglers påverkan på kostnader ochadministration·· regionalpolitiska perspektiv·· klassperspektiv·teknikoberoende lagstiftning.Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggstill handlingarna. Samtliga motioner avstyrks.SkrivelsenRegeringens skrivelse 1999/2000:103Kommittéberättelse 2000. Motioner från allmänna motionstiden 19991999/2000:K221 av de ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attaktivt medverka och bidra till att olika lagar,regler, taxor och andra system som har störrebetydelse för enskilda människors och familjersvardag görs så enkla, överskådliga och tydliga sommöjligt.1999/2000:K265 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att återkomma med enövergripande paragraf om jämställdhetsarbetet ikommittéförordningen,1999/2000:K268 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samtliga propositionerskall innehålla ett särskilt avsnitt, där de förslagoch åtgärder som anförs skall analyseras ochkonsekvensbeskrivas utifrån ett regionalpolitisktperspektiv.1999/2000:K285 av Skånberg och HolgerGustafsson (kd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att referenser skall ingå i Statensoffentliga utredningar.1999/2000:K346 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att bredda rekryteringen av sekreterare istatliga utredningar.1999/2000:T703 av m.fl. (c) variyrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett direktivtill alla statliga kommittéer och särskildautredare,från allmänna motionstiden 20002000/01:K274 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att tillsätta enutredning om hur nya regleringar initierade från EUhar påverkat företagens kostnader och myndigheternasadministrativa arbete,2000/01:K390 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omklassperspektiv i utrednings- ochberedningsprocessen.2000/01:T713 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:15. tillkännager förregeringen som sin mening vad imotionen anförs om att göralagstiftningen teknikoberoende, KommittéberättelsenEnligt tilläggsbestämmelse 3.6.2 tillriksdagsordningen skall regeringen , senastden , lämna en redogörelse förverksamheten inom de kommittéer som har tillsatts pågrund av regeringens beslut. Kommittéberättelseninnehåller bl.a. uppgifter om kommittéernassammansättning, kostnader, fördelningen mellankvinnor och män samt ålderssammansättningen.I föregående års kommittéberättelse (skr.1998/99:103 s. 6 f.) redovisade regeringen sinabedömningar av kommittéväsendets roll ocharbetsformer med anledning av riksdagenstillkännagivanden i dessa avseenden (bet.1997/98:KU31). Med anledning av denna redovisninguttalade (bet. 1998/99:KU26s. 7) att utskottet förutsätter att regeringenåterkommer i lämpligt sammanhang, t.ex. i nästa årskommittéberättelse, och redovisar vilka effekter devidtagna åtgärderna har medfört. Vidare utgickutskottet från att den vägledning som kommer att gesi den nya upplagan av kommittéhandboken framhållervikten av att jämställdhetsaspekter beaktas närkommittédirektiv utarbetas. Utskottet förutsatte attregeringen i kommande års kommittéberättelseredovisar hur kommittéhandboken har utformats idenna del samt vilka resultat vägledningen givit(bet. 1998/99:KU26 s. 9).Med anledning av uttalandenredovisar regeringen olika åtgärder rörandekommittéväsendet. inrättadesKommittéservice med ansvar för ett sammanhålletadministrativt stöd till kommittéväsendet. Från ochmed utökades verksamheten vidKommittéservice från till att även omfattaGöteborg, och . En ny kommittéhandbok(Ds 2000:1) har getts ut och en översyn avkommittéutbildningen kommer att ske. IStatsrådsberedningens promemoria Hurkommittédirektiv utformas (PM 1994:3) lämnasriktlinjer och råd om utformningen avkommittédirektiv. Med anledning av den nyakommittéhandboken och kommittéförordningen(1998:1474) har ett arbete med att reviderapromemorian inletts. Konstitutionsutskottetsbetoning av vikten av att jämställdhetsaspekternatas upp vid utformningen av kommittédirektiv kommeratt beaktas i arbetet med promemorian. Vidareredovisar regeringen att en språkexpert har knutitstill Kommittéservice. Språkexperten ger synpunkterpå textavsnitt från innehåll till språkbehandling.Under 1999 har sådant särskiltspråkgranskningsarbete genomförts i sju kommittéer.I kommittéberättelsen redovisas attutvecklingsarbetet inom kommittéväsendet fortsätter.Ett projekt kommer att påbörjas medsyfte att förbättra kvaliteten i kommittéarbetet. Iarbetet kommer att ingå åtgärder för att höjakvaliteten i bl.a. kommittédirektiv, förbättraplaneringen, stärka utredarkunnandet, förbättrakompetensförsörjningen, överväga effektivuppföljning, m.m. Vidare anförs att möjligheten attpå regeringens hemsida på Internet lägga ut deförteckningar över myndigheter, organisationer m.fl.till vilka kommittébetänkanden,departementspromemorior m.m. har remitterats förnärvarande undersöks inom Regeringskansliet.Utskottets bedömningUtskottet vill inledningsvis erinra om attregeringens överväganden i föregående årskommittéberättelse gjordes mot bakgrund bl.a. av vadriksdagen på förslag som sinmening givit regeringen till känna omkommittéväsendet (se bet. 1997/98:KU31). Utskottetvälkomnade i betänkandet över förra åretskommittéberättelse att regeringen vidtagit åtgärderför att stärka kommittéväsendet (bet. 1998/99:KU26s. Utskottet förutsatte att regeringen skulleåterkomma och redovisa vilka effekter de vidtagnaåtgärderna hade medfört.Utskottet kan nu konstatera att regeringenredovisar åtgärder som genomförts sedan den förrakommittéberättelsen och att ett projekt kommer attpåbörjas med syfte att förbättrakvaliteten i kommittéarbetet. Utskottet välkomnarredovisningen men kan konstatera attregeringen inte redovisar någon bedömning av vilkaeffekter åtgärderna har medfört. Utskottet harförståelse för att en sådan bedömning kan vara svåratt göra på kort sikt och att effekterna inte ens pålite enkelt låter sig avläsas. Samtidigtvill utskottet framhålla att ett skäl till attriksdagen ägnat frågan om kommittéväsendets roll ocharbetsformer uppmärksamhet är den vikt som riksdagenfäster vid att kommittéväsendet fungerar väl.Utskottet förutsätter således att regeringen ikommande kommittéberättelser redovisar dels detfortsatta utvecklingsarbetet, dels sin bedömning avvilka effekter åtgärderna har medfört.Utskottet behandlar frågan omjämställdhetsperspektiv i kommittéväsendet i nästaavsnitt.Utskottet föreslår, med hänvisning till detanförda, att lägger åretskommittéberättelse till handlingarna.Jämställdhetsfrågor i kommittéförordningenMotionenI motion 1999/2000:K265 av m.fl. (v)erinras om att det tidigare jämställdhetsdirektivet(dir. 1994:124) ersattes med dennya kommittéförordningen (SFS 1998:1474). EnligtVänsterpartiet var detta ett stort steg tillbaka.Visserligen har en förordning högre status, men närförordningen urholkar allt det somdirektivet innehöll blir statusfrågan oviktig ochjämställdhetsarbetet leds inte framåt.Jämställdhetsdirektivet utgick från ett radikaltkönsperspektiv. Det slog fast att många åtgärder förjämställdhet fortfarande behövdes och pekade bl.a.särskilt ut sådana informella strukturer som kanbidra till att förstärka den ojämna maktfördelningenoch segregeringen mellan kvinnor och män. Direktivetutgick också från att ett effektivtjämställdhetsarbete måste omfatta i stort sett allasamhällsområden.Jämställdhetsdirektivet ålade samtliga utredningaratt analysera såväl det rådande läget när det gälldejämställdheten inom det egna området somjämställdhetskonsekvenser av de egna förslagen.Detta gällde alltså samtliga utredningar, och enkommitté eller utredare kunde bortse från dessariktlinjer endast genom att särskilt ange ochmotivera skälen till att riktlinjerna inte kunnatuppfyllas.Den nya kommittéförordningen säger att en utredningskall "ange" jämställdhetskonsekvenser "om förslageni ett betänkande har betydelse för - - -jämställdheten mellan kvinnor och män".Nu ligger det på varje enskild kommitté ellerutredare att avgöra om de egna förslagen kommer attpåverka jämställdheten eller inte. Tidigareförutsattes alla förslag påverka jämställdheten ochutredningen måste motivera undantag från den regeln.Tidigare var varje utredning tvungen att analyserabristerna i jämställdheten på det aktuella områdetoch föreslå åtgärder. Denna innebörd avjämställdhetsdirektivet finns inte alls med i dennya förordningen.Erfarenheten visar att utredningsväsendet oftabrister i att analysera nuläge och konsekvenser närdet gäller jämställdheten. Motionärerna föreslårdärför att den nya kommittéförordningen förses medett särskilt stycke som ålägger kommittéerna sammaskyldigheter som de hade enligt det gamlajämställdhetsdirektivet och att regeringen i störreutsträckning än tidigare följer upputredningsväsendets hantering avjämställdhetsfrågorna. Detta bör geregeringen till känna.BakgrundI 1 kap. 2 § regeringsformen fastslås vissagrundläggande mål för politiken. Där framhålls iförsta stycket att den offentliga makten skallutövas med respekt för alla människors lika värdeoch för den enskilda människans frihet ochvärdighet. I paragrafens tredje stycke har ettelement i denna likhetsgrundsats särskiltframhållits, nämligen jämställdheten mellan könen.Detta uttrycks som att det allmänna skalltillförsäkra män och kvinnor lika rättigheter.Regeln är ett målsättnings- eller programstadgande,som riktar sig till normgivaren.Som nämns i motionen finns i den nyakommittéförordningen (15 §) en bestämmelse om att omförslagen i ett betänkande har betydelse förjämställdheten mellan kvinnor och män skallkonsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet.Därutöver anges i kommittéförordningen (16 §) attregeringen närmare i utredningsuppdraget anger vilkakonsekvensbeskrivningar som skall finnas i ettbetänkande. Det kan vidare påpekas att ikommittéhandboken (Ds 2001:1 s. 10) anges attkommittéuppdragen skall fördelas så jämnt sommöjligt mellan kvinnor och män. Avkommittéberättelsen framgår att andelen kvinnorbland kommittéernas ledamöter (inkl. ordförande) är41 %. Den totala andelen kvinnor i kommittéerna harökat sedan föregåenderedovisning. Andelen kvinnliga ordföranden har ökatmed till (skr. 1999/2000:103s. 4, 410).I revisorers granskning avkommittéväsendet kritiserades tekniken med generellakommittédirektiv (förs. 1997/98:RR3, bet. 1997/98:KU31 s. 37 f.). Även i rapporter från Statskontoretoch Expertgruppen för studier i offentlig ekonomihar kritik framförts. Revisorerna ansåg att metodenmed generella direktiv, som berörda fackdepartementinte tagit explicit ställning till, innebär att mankombinerar en ämnesmässig begränsning av ett uppdragmed stora och oprecisa krav på det analytiska ochsamhällsekonomiska innehållet. Det finns, enligtrevisorerna, skäl att ifrågasätta detta sätt attutforma kommittéuppdrag. Bättre vore att utgå fråndirektiv som innehåller genomtänkta och integreradekrav på utredningsarbetet. Kraven påkonsekvensanalyser borde preciseras i kommittéernasegna direktiv. Det är inte acceptabelt attkommittéerna i första hand arbetar med sina "egna"direktiv och tar lätt på de generella direktiven.Riktlinjer och råd om utformningen avkommittédirektiv lämnas i Statsrådsberedningenspromemoria Hur kommittédirektiv utformas (PM1994:3). I årets kommittéberättelse anges, som ovanredovisats, att ett arbete med att reviderapromemorian har inletts med anledning av den nyakommittéhandboken och kommittéförordningen.Konstitutionsutskottets betonande av vikten attjämställdhetsaspekterna tas upp vid utformningen avkommittédirektiv kommer att beaktas i arbetet medpromemorian.KommittéhandbokenI den nya kommittéhandboken (Ds 2000:1 s. 77 f.)återfinns ett nyskrivet avsnitt med en checklistaoch annan vägledning för hur kommittéerna skallbeakta konsekvenserna för jämställdheten mellankvinnor och män av sina förslag. Inledningsviserinras om bestämmelsen om att om förslagen i ettbetänkande har betydelse för jämställdheten mellankvinnor och män skall konsekvenserna i det avseendetanges i betänkandet. Bakgrunden till bestämmelsen äratt regeringen har lagt fast attjämställdhetsaspekterna skall beaktas på allapolitik- och sakområden.Vidare anförs i kommittéhandboken att allautredningsförslag skall föregås avkonsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv.En analys eller utredning är ofullständig omeffekten av kön inte har blivit övervägd. olika förhållanden och villkor för båda könenskall synliggöras,2.3. varje fråga som berör individer skall prövas urett jämställdhetsperspektiv,4.5. konsekvenserna av hur förändringar kan tänkasutfalla för respektive kön skall analyseras.6.Enligt kommittéhandboken kan frågor som verkar varakönsneutrala vid närmare granskning visa sig påverkarespektive kön på olika sätt. Det första steget ikonsekvensanalysen är att fastställa omjämställdhetsperspektivet är relevant för denaktuella utredningen. För att undersöka dettabesvaras följande fråga: Berör utredningenindividers villkor? Om svaret blir ja, skalljämställdhetsaspekterna beskrivas närmare ochbeaktas i utredningsarbetet. Det är viktigt attdetta sker tidigt i arbetet.I kommittéhandboken anges ett antal kontrollfrågorsom bör ställas under utredningens gång för attsäkerställa att ett jämställdhetsperspektiv fårfullt genomslag:7. Vilka könsskillnader finns?8.9. Är den individbaserade statistiken könsuppdelad?10.11. Hur tas könsaspekterna upp iproblemformuleringen?12.13. Hur redovisas könsaspekterna i betänkandetsfakta- och analysdelar?14.15. Skall betänkandet innehålla någrajämställdhetspolitiska förslag?16.17. Får ett genomförande av kommitténs förslag någrajämställdhetspolitiska konsekvenser?18.Vad i övrigt bör betänkandet innehålla utifrån ettkönsperspektiv?Om en analys och en redovisning ur ettjämställdhetsperspektiv inte kan göras på grund avutredningsuppdragets eller ämnets karaktär, skalldetta anges och motiveras i betänkandet.Tidigare riksdagsbehandlingI behandlingen av en snarlik motion våren 1999underströk utskottet vikten av attjämställdhetskonsekvenser beaktas i kommittéväsendetliksom i annan statlig verksamhet (bet.1998/99:KU26). Den tidigare metoden med generellakommittédirektiv har fått kritik, och det har därförfunnits skäl att finna nya vägar för att tillse attjämställdhetsaspekterna får vederbörligt utrymme iutredningsväsendet. Ambitionen skall självfalletvara att jämställdhetsaspekterna får störregenomslag genom de nya vägar som prövas. Utskottetutgick från att den vägledning som kommer att ges iden nya upplagan av kommittéhandboken framhållervikten av att jämställdhetsaspekter beaktas närkommittédirektiv utarbetas. Utskottet förutsatte attregeringen i kommande års kommittéberättelseredovisar hur kommittéhandboken har utformats idenna del samt vilka resultat vägledningen hargivit. Företrädarna förVänsterpartiet, och Miljöpartietreserverade sig.Utskottets bedömningUtskottet vill, i likhet med vad utskottet anfördevid behandlingen av förra årets kommittéberättelse,understryka vikten av att jämställdhetskonsekvenserbeaktas i kommittéväsendet liksom i annan statligverksamhet. Som utskottet påpekade föregående år tidigare metoden med generella kommittédirektivfått kritik, och det har därför funnits skäl attfinna nya vägar för att tillse attjämställdhetsaspekterna får vederbörligt utrymme iutredningsväsendet. Ambitionen skall självklart varaatt jämställdhetsaspekterna får större genomslaggenom de nya vägar som prövas.Redovisningen ovan visar att den nya upplagan avkommittéhandboken innehåller riktlinjer för hurjämställdhetskonsekvenser skall beaktas i arbetet iutredningar. Regeringen redovisar ikommittéberättelsen att ett arbete med att revideraStatsrådsberedningens promemoria Hurkommittédirektiv utformas (PM 1994:3) har inletts.Konstitutionsutskottets betonande av vikten attjämställdhetsaspekterna tas upp vid utformningen avkommittédirektiv kommer att beaktas i arbetet medpromemorian.Utskottet förutsätter att regeringen i nästa årskommittéberättelse redovisar hur arbetet medpromemorian har fortskridit. Vidare utgår utskottetfrån att regeringen så långt möjligt kommer attredovisa vilka resultat arbetet medjämställdhetskonsekvenserna har givit.Motion 1999/2000:K265 (v) yrkande 2 kan motbakgrund av det anförda delvis anses tillgodoseddoch avstyrks därmed.Källhänvisningar i offentligautredningarMotionenI motion 1999/2000:K285 av Skånberg och HolgerGustafsson (båda kd) erinras om att Statensoffentliga utredningar (SOU) utgör betydelsefullafaktakällor och beslutsunderlag i det offentligaSverige. SOU har sin viktigaste, men inte enda,funktion som faktaunderlag för politiska beslut. SOUanvänds också mycket av journalister, gymnasister,intresserad allmänhet, och även, beroende på ämnet,av forskare. I ett avseende brister dock de allraflesta utredningar: de har ingen eller otillräckligkällhänvisning. Inte ens litteraturlista är allmän iutredningarna. Motionärerna begär etttillkännagivande till regeringen om attkällhänvisningar skall ingå i Statens offentligautredningar.BakgrundI den nya kommittéhandboken, Ds 2000:1, sägsföljande beträffande källhänvisningar (s. 140):Betänkandena innehåller normalt dokumentation i formav källhänvisningar i text, figurer och fotnoter.Genom att i anslutning till bilagorna införa enlitteraturförteckning som upptar de bibliografiskadata som behövs för att läsaren skall kunnaidentifiera källorna, kan hänvisningarna i text,figurtexter och fotnoter förenklas avsevärt.I en bilaga till kommittéhandboken ges sedan exempelpå hur en bibliografisk uppställning kan utformas.Riktlinjerna i den nya kommittéhandboken är i dennadel identiska med riktlinjerna i den föregåendekommittéhandboken (Ds 1992:99).Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet har under riksmötena1997/98 och 1998/99 avstyrkt motioner medmotsvarande innehåll (bet. 1997/98:KU5,1997/98:KU29, 1998/99:KU26). Utskottet hänvisadedärvid till kommittéhandbokens anvisningar omkällhänvisningar i offentliga utredningaroch ansåg inte att någon åtgärd medanledning av motionen var påkallad.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrkermotion 1999/2000:K285 (kd).Rekryteringen av sekreterare i statligautredningarMotionenI motion 1999/2000:K346 av och () anförs att det finns starka skäl attsäkra att de statliga utredningarna genom sinasekretariat, ledamöter, sakkunniga och experter hartillgång till så bred och djup kompetens sommöjligt.Av praktiska skäl är utredningsväsendet i huvudsakförlagt till . Regeringen strävar samtidigtefter att i större utredningar få utredare frånolika delar av landet, medan gruppen sakkunniga ochexperter ofta hämtas från huvudstadsområdet. Dettagäller också sekretariaten, som skall rekryterassnabbt och därför alltför lätt hämtas ur dekontaktnät som departementstjänstemännen har ochbland de kvalificerade utredare som har praktiskamöjligheter att arbeta i . Därmed riskerarman dels att utredningen som helhet kan få enalltför begränsad bild av förutsättningarna i olikadelar av landet, dels att utredningsväsendet gårmiste om många begåvade utredare i t.ex. kommuner,landsting och länsstyrelser runt om i landet.Motionärerna menar därför att regeringen böranalysera förutsättningarna för att ökarekryteringen av utredningssekreterare utanförStockholmsområdet, både för att få tillgång tillfler kompetenta utredare och för att få ett bredareperspektiv i utredningarna.Fler utredningssekreterare från olika delar avlandet kommer inte av sig självt. Det kräver enmedveten policy och en "bank" av presumtivasekreterare, som borde kunna byggas upp i samarbetemellan departementen och t.ex. de bådakommunförbunden och länsstyrelserna. Det kräverockså översyn av regler för resor förutredningssekreterarna liksom vissa andrapersonalpolitiska insatser. Motionärerna yrkar attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att breddarekryteringen av sekreterare i statliga utredningar.BakgrundDepartementens utredningsavdelning i Malmöinrättades . Det viktigaste skälet föravdelningens tillkomst var att man därigenom villege hovrättsjurister från möjlighet attfullgöra uppdrag inom kommittéväsendet. finnsutredningsavdelningar också i ochJönköping.Som redovisats ovan har verksamheteninom Kommittéservice, som ansvarar för ettsammanhållet administrativt stöd tillkommittéväsendet, utökats till att omfatta inte baraStockholm utan också , och Jönköping.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att rekryteringen av sekreterare tillstatliga utredningar inte begränsas till Stockholm.Utskottet, som förutsätter att regeringen inte harnågon annan uppfattning, kan också konstatera attdet alls inte är ovanligt att också störreutredningar har sitt sekretariat utanför Stockholm.Regeringskansliet har också utredningsavdelningarvid andra orter än Stockholm.Inte minst genom att de politiska partierna hardeltagare i utredningar tillses i praktiken attutredningarna får en bred geografisk representation.Utnyttjandet av personer anställda vid universitetleder också till en geografisk spridning.Utskottet vill framhålla vikten av attkommittéväsendet håller en hög klass. Det innebäratt geografiska begränsningar i rekryteringen - tillför- eller nackdel för olika delar av landet - måstevägas mot andra värden. Utskottet förutsätter attregeringen tillämpar en rationell ordning i dettaarbete.Utskottet finner inte någon åtgärdpåkallad och avstyrker således motion 1999/2000:K346(s).Begripliga lagarMotionenEnligt motion 1999/2000:K221 av dePourbaix-Lundin (m) är många av dagens regler,lagar, taxesystem, socialförsäkringssystem, skatte-system m.m. så tekniskt komplicerade ochsvårbegripliga att det är väldigt få som förstår democh till fullo kan överskåda konsekvenserna av dem.Än svårare är det att kunna begripa den sammanlagdaeffekten av alla olika lagar, regler och system. Detvisar sig inte sällan att endast ett fåtal experterförstår dem.Denna kunskap ger ett fåtal uttolkare ochhandläggare av olika slag en alltför stor makt. Attkunskapen på grund av olika systems tekniskt svår-begripliga utformning begränsas till ett fåtalinnebär att såväl beslutsfattare som medborgare intepå ett konstruktivt och ideologiskt sätt kan delta idebatt och beslut.Regeringen har ett stort ansvar att innan ett nyttförslag läggs fram se till att det är begripligt,överskådligt samt enkelt för de människor som skallleva och rätta sig efter det. Motionären anför attregeringen också aktivt måste se till att befintligalagar, regler och system tas bort eller ändras såatt vi som medborgare kan se och förståkonsekvenserna av dem.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att aktivt medverkaoch bidra till att olika lagar, regler, taxor ochandra system som har större betydelse för enskildamänniskors och familjers vardag görs så enkla,överskådliga och tydliga som möjligt.BakgrundI kommittéhandboken (Ds 2000:1) påpekas att reglerär nödvändiga för att ett samhälle skall fungeraeffektivt. är det viktigt att reglerutformas så att de ger den effekt som är avsedd ochinte i onödan ger effekter som är negativa frånallmän synpunkt.