bet · GO01KrU1 · 2000-11-14 00:00:00 — Mål för politikområdet föreslås under utgiftsområde 16 Utbutbildningsutskottet.Politikområde 26 Forskning är uppdelat på sex utgiftsområden, däribland utgiftsföreslås under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, vilket bePolitikområde 2 Finansiella system och tillsyn är uppdelat på utgiftsområdena 2medier, trossamfund och fritid. Nya mål föreslås ersätta gamla mål under utgiftUtskottet anser att indelningen av budgeten i politikområden om möjligutgiftsområdesindelningen av budgeten, eftersom denna enligt riksdagsordningenPolitikområden borde, liksom utgiftsområden, utformas så att de blir relativt boch uppföljningsbarhet. Politikområdena borde därför inte få påverkas i någon hUtskottet, som utgår från det faktum att prioriteringarna mellan olika anutgiftsområdena, ställer sig något frågande inför det som redovisas i proposititill att prioriteringar skall kunna göras mellan olika politikområden trotsUtskottet förutsätter att denna fråga klargörs i det fortsatta utvecklingsarbetRiksdagen godkände mål på anslagsnivå för en rad myndigheter och föbetänkande beträffande politikområde 28 Kulturpolitik och bet. 1999/2000:KrU1 spropositionen aviseras att det i fortsättningen även skall finnas mål för verksdet inom kulturutskottets beredningsområde kommer att finnas mål på politikområUtskottet förutsätter att en analys av målnivåerna och av de praktiska konsamband med införande av mål för verksamhetsområden.Utskottet vill i anslutning till frågan om befintliga och eventuellt utökunderstryka vikten av det som anförs i propositionen, nämligen att måluppföljningsbara. Alltför övergripande och allmänt hållna mål, särskilt för ensin karaktär i många stycken redan kan vara svår att uttrycka i mätbara termutvärderingssammanhang. Allmänna och övergripande mål för större områden hregeringens vilja när det gäller inriktningen av t.ex. kulturpolitikenkulturpolitikområdet. De kan också bidra till att den önskade inriktningen avsamhällssektorer och utanför det statliga ansvarsområdet.2 Ändring i begravningslagenPropositionenEnligt 9 kap. 1 § begravningslagen (1990:1144) skall den som är folkbokförd(begravningsavgift). Enligt 9 kap. 2 § samma lag skall avgiften betalasavgiftsskyldige är folkbokförd.I begravningslagen anges inte hur en persons skyldighet att betala begravniinnebär att det kan vara oklart om betalningsskyldighet alls föreligger, t.ex.vara oklart vilken huvudman som har rätt till avgiften när personen flyttar.För att råda bot på oklarheterna föreslår regeringen det förtydligandet i begföre inkomståret är avgörande för frågan om skyldigheten att betala begravningsRegeringen föreslår att lagändringen skall träda i kraft oför 2001 och slutlig skatt enligt taxering.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att det klart bör framgå vem som är skyldhar rätt till begravningsavgiften när en person flyttar. Utskottet tillstyrkerI fråga om ikraftträdandet anser utskottet att den av regeringen föreslagna lyddå skattemyndigheten skall fatta ett beslut om preliminär skatt för åröverensstämma med den slutliga skatten. Vidare bör det enligt utskottets uppfatbegära att de äldre reglerna skall tillämpas i fråga om inkomster som uppbubilaga 2 upptagna ändringsförslaget i enlighet härmed.3 Kulturpolitik (politikområde 28)3.1 Mål för kulturpolitikenBakgrundI den av regeringen använda indelningen av budgetpropositionen i politikområdesärskilda mål som fastställde (prop. 1996/97:3, bet. 19ersattes kulturpolitiska mål med följande nationella kulturpolitiska m- att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att anvä-- att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till-- att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och dverkningar,-- att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden k-- att bevara och bruka kulturarvet,-- att främja bildningssträvandena,-- att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom-Hösten 1996 beslöt även om övergripande mål på anslagsnivå för myndigDansens Hus, Svenska rikskonserter, , och landsarkiven, Arkivet för ljud och bild,lexikon, , Stiftelsen , Statens biografbockså om övergripande mål för statsbidrag till , LL-srundradiokontot), och samt förbidragen till museer och övriga institutioner (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:KrRiksdagen har också beslutat om mål eller syften för vissa områden, oftast verkstatsbidrag till vissa verksamheter.Syftet med myndigheters arkivbildning har införts i arkivlagen (1990:782) i e(prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307). Dessa syften öveanslagsnivå som godkändes av för och landsarkVåren 1998 beslöt om mål för statens arbete med arkitektur, formgivnirskr. 1997/98:225). Dessa mål är sektorsövergripande.Mål för arbetet för kulturmiljön beslutades (prop. 1998/99:114, bet.gjordes av de av beslutade övergripande målen fRiksdagen har i enlighet med proposition 1998/99:124 Staten och trossamfunderegeringens förslag till lag om stöd till trossamfund (yttr. 1999/2000:K(1999:932) finns intaget mål för stödet.MotionenFörslaget i motion Kr346 (fp) syftar till en ändring av de nationella kulturpolbakom motionen anför att målen bör utgå från tre fundamentala principer ikvalitet. Genom att renodla dessa tre principer och uttrycka dem som målverktygen för att nå dem.Frihetsmålet föreslås få följande lydelse.För att uppnå målet frihet bör humanismens, toleransens och demokratins ideal snyttja den skall värnas. Det finns förutsättningar för ett dynamiskt, utmanandkunskaps- och idébildning.Mångfaldsmålet uttrycks på följande sätt.För att uppnå målet mångfald måste kulturlivet vara i ständig förändringaktörer. Kulturarvet bevaras och brukas. Kulturlivet är då tillgängligt för afunktionshinder eller dylikt. För att målet skall vara uppfyllt krävs attkulturyttringar finns tillgängliga i hela landet.Kvalitetsmålet bör enligt motionen ha följande lydelse.Målet innebär att kulturell kvalitet och professionalism blir vägledande för kugångbart. Förnyelse inom kulturlivet bör stödjas. Det innebär att dearbetsmarknadsmässiga, regionalpolitiska eller andra syften överordnas kvalitetUtskottets ställningstagandeUtskottet erinrar - då det gäller förslaget i motion Kr346 (fp) om att införanya eller ändrade kulturpolitiska mål behandlats och avstyrkts av utskottet vidUtskottet anser nu liksom tidigare att det är angeläget att mål får gäpå samma sätt som blev fallet med mål. Motion Kr346 (fp) yrkande 1 avsUtskottet vill i sammanhanget starkt understryka att de nationella kulturpolbemärkelse och inte enbart för det som av regeringen förts till politikomkaraktär och avser i princip även det som förts till politikområde 27politikområden och samhällssektorer.3.2 Vissa övergripande frågor3.2.1 Utgångspunkterna för kulturpolitikenMotionernaI motion Kr235 (m) hemställs att skall tillkännage för regeringenför kulturpolitiken (yrkande 1). Vidare bör enligt motion N266 tillav dessa utgångspunkter (yrkande 7).Internet, bredband, digital TV och andra sätt att sända och ta emot impulser ocvikten av anpassning och förmågan att tänka nytt. Den nya mediesituationen äkulturområdet. Fria medier är en av det öppna samhällets viktigaste förutsätfortsätta och måste leda till förändringar av mediepolitiken. IT kan brmöjligheter att utveckla nya arbetsformer och öka tillgängligheten av kulturarven rimlig chans att vara med i det främsta ledet i IT-användandet.Motionärerna framhåller att en av de bärande grunderna för förslagen i motinnebär att staten i praktiken centralt skall värna bl.a. det gemensamma kuAnsvaret för det som kan göras bättre på regional eller lokal nivå skall förasmot verksamheter som har nationellt intresse och som inte skulle komma till ståEtt ökat internationellt utbyte och nya medier ger helt nya förutsättningar ochupplevelser känner inga stats- eller landsgränser. Gamla traditioner, gammal kudetta ställer helt nya krav på utformningen av kulturpolitiken. Motionärerna fövälja just den kulturyttring han eller hon önskar och som möter den nya globalkulturella arv bevaras och synliggöras.Motionärerna anser att kulturdebatten bör handla mer om innehåll och kvalitetkommun skall inte styra innehållet men kan genom bidrag ge de förutsättningarsom står fri i förhållande till politiska beslutsfattare är en viktig del ainitiativ ta upp de problem man vill belysa.En god förankring i den egna kulturen ger nödvändig trygghet för alla, bådeFörtrogenhet även med det nya landets kultur är väsentlig för att de invandradeDet som på kommersiell grund efterfrågas kommer enligt motionärernas mening somproduceras är ofta bra, t.o.m. mycket bra även om långt ifrån allt med rimligaKulturens betydelse för näringslivet - och även det omvända förhållandet - haratt reglerna för kultursponsring görs tydligare. Kulturen skall kunnaKulturstödet bör kanaliseras via många bidragsgivare för att garantera den plvara en utvecklad nations kännemärke.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid tidigare riksmöten avstyrkt yrkanden motsvarande det som numotionärerna dels utvecklat sin allmänna syn på kulturpolitiken, dels framförtinte funnit skäl att närmare diskutera (bet. 1997/98:KrU1 s. 26, 1998/99:KrU7hänvisat till den diskussion om statens ansvar som fördes i Kulturutredningmarkerade bl.a. att det är viktigt att många tar ett direkt och personligt ansansvar för det som idéburna rörelser eller andra kan göra lika bra eller bintressen kan tillgodoses genom en väl fungerande marknad. Utredningen uttkulturpolitiska mål och diskuterade rollfördelningen med tyngdpunkt på fråganändamålsenligt och nödvändigt det statliga kulturstödet är. Utskottet har sefall inte skulle vara en meningsfull resursinsats att sökulturområdet som motionärerna efterlyser. Utskottet har i sammanhanget framhålmera långtgående uppslutning kring ett sådant preciseringsförslag. Utskottet ankultursektorer - göras med utgångspunkt i fastställda nationella kulturpolitiskUtskottet har tidigare, , behandlat motionsyrkanden omföreslås i motion Kr235 (m). Utskottet har därvid tolkat förslagen i motionenunder senare år om minskad medelsanvisning till kultursektorn - så att alltförberoende av offentliga bidrag. Utskottet har hänvisat till att den nya budgedet inte är möjligt att från till ett annat skära ner de statliga kulatt landstingens och kommunernas planering rubbas. Utskottet har också anffördelas av flera instanser, varvid utskottet påmint om att statligt kulturstöKulturrådet till sin hjälp har referens- och arbetsgrupper.Utskottet hänvisar vidare - när det gäller frågan om en mångfald av bidratillskapande av fonder avstyrkts, bl.a. en s.k. dubbleringsfond (bet. KrU 1985/s. 22-23, bet. 1996/97:KrU1 s. 46 och 156 samt bet. 1997/98:KrU1 s. 30-33).Utskottet vill framhålla att samhällets och kulturens förutsättningar, liksomedverkande i kulturens yttringar, snabbt förändras bl.a. mot bakgrund av den soch att detta synsätt kommer till uttryck inte endast i den nu aktuella motionebedömningar även i den kulturpolitik som förordas av övriga partier i riksdagenUtskottet redovisade (bet. 1999/2000:KrU2 s. 6-7) vissbetydelse för kultur och medier och framhöll att den nationella IT-strategin (sanvändningen av informationsteknik på ett sätt som befrämjar kreativitet, tillom arkiv-, biblioteks- och museiinstitutionernas eget ansvar för att inom givnarådgivning, utbildning, information etc.Utskottet, som hänvisar till sina tidigare ställningstaganden i aktuella frågor(m) yrkande 7.3.2.2 Samhällets stöd till kultursektornMotionenI motion Kr345 (kd) framhålls att kulturpolitiken måste uppmuntra och verka fördelaktighet, genomsyra och befrukta alla sektorer i samhället samt uppmuntra tiStaten bör enligt motionen ha ett grundläggande ansvar för den nationellaansvarsmuseer. Staten bör också verka för ett levande kulturliv i hela landet.Den framtida regionala organisationen är en kärnfråga inom kulturpolitiken.Motionärerna anser att det är viktigt att dra lärdom av de utvärderingar slångsiktiga satsningar skall kunna göras. Kulturpolitiken bör därvid byggeldsjälar samverkar med medel från offentlig och privat sektor.Barn måste under sin uppväxt ges möjlighet att ta del av och delta i olika kbarnomsorgens, skolans och massmediernas betydelse, betonas i motionen. Butvecklas genom att resurser styrs till deras kulturutbud. Samhällets insatsermen mer kan och bör göras.Vad som anförts i motionen om samhällets stöd till kultursektorn bör ges regeriUtskottets ställningstagandeUtskottet behandlade vid föregående ett motionsyrkande motsvarande dekonstaterade att många av de aspekter på kulturpolitiken som framfördes i den dav antagna nationella kulturpolitiska målen. Detta gäller äveansvarsfördelningen mellan den centrala, regionala och lokala nivån, statens anprioriteringen av barn och ungdomar inom kulturpolitiken. Den nu pågående försöstatliga bidrag har i betänkande Regionalt folkstyre ocförlängd och utvidgad.Utskottet anser - liksom vid föregående - att det mot den redovisadesådant uttalande som begärs i motionen.Frågor som rör storleken på de fortsatta statliga insatserna för kulturen, däriutbyggnad av den regionala, kulturella infrastrukturen, bör avgöras i det årligMed hänvisning till det anförda avstyrker utskottet yrkande 1 i motion Kr345 (k3.2.3 Kulturpolitiska utredningarMotionenI motion Kr292 (v) anförs att den första fasen i den kulturpolitiska utvecklingsett genomförts genom den utbyggnad som skett av den kulturella infrastruktureni hela landet. Det är enligt motionärernas mening dags att gå vidare i enojämlikhet och för att motverka att marknaden, dvs. enskilda människors köpkkulturen.Motionärerna anser att en samordning bör göras mellan de olika budgetområdenakulturpolitiska områden och övriga samhällssektorer. Kultur i vården, kulturkulturinsatser som av regionernas och kommunernas satsningar på kultur.Systemet för fördelning av statliga resurser till kulturen, som harkulturpolitiken. Även verksamhet och struktur bör ses över med sykompetens som finns inom rådet till den regionala och lokala nivån. Det banvändas på ett bättre sätt för att tillgodose de regionala och lokala behovenanförs det i motionen.Den s.k. enprocentsreglen som finns, men inte alltid tillämpas, inom byggsektotillämpas för att främja integrering av kultur av skilda slag inom de flestarbetsliv, hälsovård, sjukvård och social omsorg, samhällsplanering och bostadssätt skulle enligt motionen social och geografisk ojämlikhet på kulturområdetutjämnat en stor del av skillnaderna, men även inom detta område skullnedrustningen inom den offentliga sektorn.Mot bakgrund av det anförda föreslår motionärerna att skall tillkännabör tillsättas med uppdrag att ta fram förslag till hur en ekonomisk och innehåutgiftsområden skall genomföras (yrkande 1) respektive se över kulturpolitenlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att de kulturpolitiska målen har haviljeinriktning och genom att även anammas och stimulera utvecklingen på agrunden för reformer inom kulturområdet under mer än 20 år.Efter en omfattande utvärdering inom Kulturpolitiska utredningen (SOU 1995:81996 nya kulturpolitiska mål (bet. 1996/97:KrU1 s. 40-41, se även avsnitt 3.1 iförhållande till dessa av antagna, nya nationella kulturpolitiska målfr.o.m. år 1997.När statliga liksom andra resurser är begränsade är det av särskilt stor vikt autnyttjas på bästa sätt såväl inom som utanför kulturinstitutionerna för agäller allas möjlighet till delaktighet i kulturen och fördelningen av de stastora krav på de bidragsfördelande instanserna att kunna göra ibland svåra avvgrundas på tillförlitliga utvärderingsresultat.Som redovisats i det föregående i detta betänkande (avsnitt 1.2) pågår ettmål- och resultatstyrningsprocessen. Arbetet syftar till att underlätta för rikekonomin och av effekterna av gjorda satsningar.Kulturrådet har som huvuduppgift att fördela bidrag, följa utvecklingen inom kuför den statliga kulturpolitiken och biträda vid genomförandet av denna samt aåtgärderna. skall också utveckla metoder för mål- och resultatstyrnUnder åren efter 1996 har påbörjat en systematisk uppföljning och uuppföljningar och utvärderingar skall måluppfyllelse och effekter av bidragsförhittills genomförda uppföljningarna och utvärderingarna har lagts till grundoch de årliga anslagsframställningarna till regeringen.Utskottet vill även framhålla följande. På kulturutskottets förslag beslötregionala fördelningen av kulturresurserna i landet. Utskottet gör i desammanfattning av regeringens redovisning och analys i budgetpropositionen betrår 1999. Utskottet anser att det är värdefullt att sådana uppgifter omkulturområdet nu redovisas . Värdet ökar ytterligare, när det blir möjliUtskottet vill - liksom föregående år - poängtera vikten av en fortsatt kraftsom byggts upp i hela landet och av att det finns eoch lokalt ansvariga.Försöksverksamheten med förändrad regional fördelning av kulturpolitiska medelPARK-kommittén (SOU 2000:85). Kommittén har föreslagit en förlängd och utvidgadberedning inom . Det kan nämnas att utskottet, som informeradi , har blivit informerat om verksamhetens vidareföreträdare för Kultur Skåne.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det inte är motiveratkulturpolitikens struktur eller om samordning mellan kultursektorn och övrigamotion Kr292 (v) yrkandena 1 och 2.3.2.4 Kultur riktad till barn och ungdomarMotionernaTre motioner tar upp frågor om kultur riktad till barn och ungdomar.I motion Kr289 (c) föreslås att av de statliga kulturanslagen bör avsättasI motion Kr526 (v) framhåller motionärerna att en översyn bör göras på kusamhällets resurser till barn och ungdomar (yrkande 1).Motionärerna bakom motion Kr701 (mp) anser att alla barn, oavsett var de bor itill kultur och rätt att gå i musik- eller kulturskola (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeBeträffande frågan om anslag och resurser till barn och ungdomar som tas upputskottet i betänkande 1999/2000:KrU9 uttalat bl.a. följande.Utskottet har i sitt betänkande 1999/2000:KrU4 om ungdomspolitiken påmint om atdeltagande i kulturlivet var ett genomgående tema när besliksom i ungdomspropositionen 1998/99:115 och i betänkande 1999/2000:KrU4 - atolika uppväxtvillkor, föräldrar med olika intressen och olika ekonomiska förusom vuxenvärlden måste respektera och kommunicera med.Utskottet vill framhålla att delaktighetsmålet för den nationella kulturpolitikoch unga. Det betyder att satsningar på kultur för, med och av unga bör ingå iI ungdomspropositionen (1998/99:115) aviserade regeringen en särskild treåriungdomars egen kulturverksamhet inom främst musik, teater, dans och eget skaVidare anfördes det att studieförbunden, som har ett stort statligt stöd, harfritidsverksamhet, exempelvis inom musikens område. Regeringen aviseradevidareutveckla det samarbete som finns mellan olika centrala bidragsgivare metill sin verksamhet.I sammanhanget bör också nämnas att av det förväntade överskottet på AB Svmiljoner kronor , avses gå till ungdomsorganisationernas lokala verksamhStödet till barn och ungdom är högt prioriterat inom den statliga kulturbudgeteEnligt utskottets mening måste det - beträffande användningen av medlen - inovilken omfattning särskilda medel bör reserveras för kultur för barn och ungdomNär det gäller den del av yrkandet i Kr701 (mp) som gäller barns rätt till båret, i betänkande 1999/2000:KrU10, att det är och förblir kommunernas ansvkulturskolor och att staten kan bidra till stimulans och utveckling men inte ti1996 beslutade att det skall finnas ett treårigt nationellt uppdrag inom områdeatt regeringen beslutat att tilldela ()Med hänvisning till dessa ställningstaganden, vilka utskottet vidhåller, avstyr(v) yrkande 1 och Kr701 (mp) yrkande 1.3.2.5 Kulturpolitik anpassad till samhällets mångfaldMotionenI motion Kr289 (c) anförs att det mångkulturella samhället måste främjas genomkultur och kultur från andra länder. Kulturen skall finnas i vardagslivet,bostadsområden. Att hitta en balans mellan integrering och acceptans är esamhället som vi låter samhället utvecklas till följd av nya impulserAlla konstnärliga institutioner bör enligt motionen ges i uppdrag att främjaverksamhet som vänder sig till hela befolkningen (yrkande 6). Sådana verksaramen för institutionernas ansvarsområden. Föreningslivet bör involveras mer änUtskottets ställningstagandeUtskottet påminner först om att kulturell mångfald, allas möjlighet till delaktskapande samt främjande av internationellt kulturutbyte och möten mellan olikanationella kulturpolitiska mål som fastställde (prop. 199Utskottet instämmer till fullo i vad som anförs i motionen om vikten av att dvara delaktiga i kulturen och om kulturens möjlighet och förmåga att frKulturinstitutioner m.fl. bör spegla den mångkulturella verklighet sfrämlingsfientlighet och rasism motarbetas. Utskottet förutsätter självfalletde statliga och de statligt stödda kulturinstitutionernas verksamhet utan atantagit de nya kulturpolitiska målen - skall behöva göra ett särskilt uttalandemålen har utvecklats i detaljerade verksamhetsmål i regeringens regleringsbrevregeringen, som begärs i motion Kr289 (c) yrkande 6, behövs inte. Yrkandet avst3.3 Regional fördelning av statens stöd till kulturTidigare riksdagsbehandlingEn av huvudfrågorna vid beslut om nya statligkulturens infrastruktur i hela landet. Nya stödformer infördes för regionala ocdet statliga stödet till storstadsområdena och till övriga delar av laDiskussionen togs upp på nytt i samband med att ladeI anslutning till behandlingen av den kulturpolitiska propositionen 1996/97:3utredning om fördelningen av kulturresurserna i landet. Den borde omfakulturinstitutioner. Resultaten av utredningen borde läggas till grund föfördelningen av resurser till den regionala och lokala kulturen. gavanfört (bet. 1996/97:KrU1 s. 64-65, rskr. 1996/97:129).I budgetpropositionen för redovisade regeringen resultaten av det /96 (prop. 1997/98:1 volym 9 utg.omr. 17, avsnitt 3.7). Dennabetalats ut av samt bidraget till Riksteatern.I budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1 volym 9 utgiftsområde 17,regionala analyserna utan även den regionala fördelningen av landstingensRegeringen ansåg att det fortfarande inte gick att sammanfatta analyserna i forlän.Hösten 1999 betonade regeringen åter svårigheten i att analysera det regionalasvårt att kunna få en övergripande bild av den regionala fördelningenutvecklingsarbete återstod innan resultaten av en regional analys kunde läggasregionala fördelningen av resurserna inom kulturområdet.Utskottet delade regeringens åsikt att - trots att det skulle komma att dröja ygöras grundade på analyser av kartläggningsresultaten - insatser ändå fortlökultursatsningarna i landet. Utskottet utgick från att regeringen i budgetprden regionala fördelningen av de statliga insatserna på kulturområdet som råtgärder som bör vidtas för en bättre regional spridning av insatserna. Ävenanalysutvecklingen och av analysen skulle redovisas, liksom hur sådana eventuelPropositionenI årets budgetproposition redovisar regeringen den regionala fördelningen avanalys och bedömning av de redovisade förhållandena (utgiftsområde 17, rubripropositionen grundar sig på Statens kulturråds i ordningen tredje rapport om duppdrag. Rapporten i ett regionalt perspektiv (2000:3) ingår i KulturrRegeringen konstaterar att statens insatser inom kulturområdet har eninriktning. Myndigheterna och de centrala institutionerna inom kulturområdet haområden. För flera av dessa är det endast en del av verksamheten som har regiondessutom starkt i sina praktiska uttryck.