bet · GO01KrU1 · 2000-11-14 00:00:00 — 1998/99:KrU1 s.Utskottet förutsätter självfallet att regeringen beaktar vad sålundavid samtliga centrala museimyndigheter och gör de nödvändiga avvägningar sutifrån de farhågor som framförs i motionen begära att regeringen skall lämndärmed.Utskottet erinrar om att frågan om en ny myndighetsstruktur på museiområdet somotion Kr345 (kd) yrkande 6 behandlades utförligt vid föregående (bet.myndighetsstrukturen på museiområdet skulle slutföras. Utskottet anfördDärvid bör - som regeringen framhöll i budgetpropositionen för - museerbl.a. leder fram till förslag på åtgärder som kan innebära en effektivare resurmöjligheter till en långsiktig och säkrare planering förbättras. De varningssignaler som kommit från olika museer då det gällerRiksdagen tillkännagav för regeringen vad utskottet anfört (rskr. 1999/2000:177).I årets budgetproposition har regeringen lämnat en redogörelse för det pågåensom en del av genomlysningen av museiområdet göra en särskild granskning avflera håll är ansträngd, vilket inte minst gäller de centrala museerna. Slutlexempelvis magasinering, vård, konservering, IT och kompetensutveckling, kan geanalysen av de centrala museerna kommer även hyres- och lokalfrågor att beaktasUtskottet konstaterar att arbete fortfarande pågår inom Regeringskanslieredovisningar i propositionen beaktas. Utskottet förutsätter att det sedan långmotionerna, Kr291 (m) yrkande 13 och Kr345 (kd) yrkande 6, bör inte vidtas. Yrk3.12.2 Centrala museer: Stiftelser (28:29)InledningUnder anslaget anvisas medel för följande centrala museer, vilka är stiftelser:erhålla stöd inom ramen för anslaget i stället för under anslaget 28:31 BidragPropositionenI propositionen föreslås att bidraget till under tre årunder anslag 28:30 Bidrag till regionala museer).Som skäl till sitt förslag att överflytta Arbetets museum till förevarande anslArbetets museum bedriver en omfattande och till stora delar unik verksamhet. Det nationella uppdrag som museet innehaft under åren 1997-1999följd av år erhållit statliga medel inom ramen för anslaget Bidrag till vissaverksamheten vid centralmuseerna. Bl.a. mot bakgrund av detta föreslår regeringRegeringen föreslår att det under anslaget skall anvisas 192 919 000 kronor.I propositionen har felaktigt angivits att respektive Tekniska museetatt tillförts vid anslagsberäkningen, medel som är asåledes vara 48 536 000 respektive 40 022 000 kronor.MotionernaI två motionsyrkanden föreslås ändrade anslagsnivåer jämfört med regeringens föI motion Kr345 (kd) föreslås - som redovisats under anslag 28:28 Centrala museenärmare precisering skall tillföras dels förevarande anslag, dels anslaget 28:2registrering, dokumentation och digitalisering på museerna. Mycket har blivit bföreslagna förstärkningen skall enligt motionen användas för en riktad satsningI motion Kr291 (m) föreslås en minskning av anslaget med 11 341 000 kronåterfinns hos ett stort antal kulturhistoriska museer, industrimuseer m.m. Vidade medel som behövs för att fortleva av egen kraft. Motionärerna bakom motionenanslag från anslaget Bidrag till vissa museer (yrkande 14).I ett motionsyrkande, yrkande 9 i motion Kr345 (kd), begärs en utförligarevisserligen är positiva till den verksamhet som bedrivs vid Arbetets musebudgetteknisk fråga, anför de och föreslår att regeringen skall återkoUtskottets ställningstagandeDå det gäller medelsanvisningen vill utskottet anföra följande.Utskottet anser att det inte finns utrymme för en höjning av anslaget utöver reUtskottet har ett flertal gånger uttalat att verksamheten vid Arbetets museumalltjämt samma uppfattning i frågan. Som framgår av propositionen har Arbetetsmuseet med en stor mängd olika institutioner, föreningar m.m. och kan därigenomEnligt utskottets uppfattning är den nivå på anslaget som regeringen föreslårmotsvarande del anvisa medel i enlighet med regeringens förslag.Förslaget i motion Kr345 (kd) yrkande 9 innebär att regeringen skall lämna enförklaring som regeringen lämnat i budgetpropositionen tillräcklig motivering f3.12.3 Bidrag till regionala museer (28:30)InledningUnder anslaget anvisas medel för regionala museer samt för lönebidragsanställdaKalmar, och beräknas medel för regionala institutionerkulturpolitiska medel.Bidrag fördelas, utom när det gäller museernas verksamhet med kulturmiljövårdmuseerna för kulturmiljövård i , och fördelas av RiksaPropositionenRegeringen föreslår en treårig museipedagogisk satsning på de regionala museeerfarenhetsutbytet inom detta område, men många av museerna har ett pressat ekoSatsningen bör enligt regeringen stärka samarbetet mellan museerna och stödja pdetta ändamål att anslaget ökas med . Historisärskilda medel för ändamålet under anslagen för centrala museer (anslagen 28:2Vidare föreslås att det särskilda utvecklingsbidraget till de regionala museerninstitutioner på regional och lokal nivå.Sammanlagt innebär förslagen att det under detta anslag för bör anvisasMotionernaI fem motionsyrkanden behandlas frågor om medelsanvisningen.I motion Kr345 (kd) yrkas att anslaget skall öka med utöverdag då den av regeringen föreslagna treåriga museipedagogiska satsningen tar slI motionerna Kr346 (fp) yrkande 36 i motsvarande del och Fi211 (fp) yrkandmotion Kr346 (fp) framgår att av den föreslagna ökningenbetydelsefull konstinstitution. Det är, menar motionärerna, viktigt att statenSlutligen tas frågan om länsmuseernas ekonomi upp i motion Kr289 (c). Motionärehar de ekonomiska problem. Därför krävs i motionen en utredning av länsmuseernaUtskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar de av regeringen föreslagna satsningarna på museipedagogikytterligare medel. Beträffande förslaget att skall erhställningstaganden i museifrågor, som bl.a. innebär att det ankommer på loinitiativ till nya museer tas - det är initiativtagarnas ansvar att investerförslag till medelsanvisning för och avstyrker motionerna Kr345 (kd) yr19 i motsvarande del. (Motionsförslag rörande behandlasUtskottet anser i likhet med motionärerna bakom motion Kr289 (c) att även de reregeringen torde dock underlätta för de regionala museerna att fullfölja sitt uSyftet med översynen är att- översiktligt beskriva samspelet mellan staten och de regionala museerna i sk-- redogöra för statens mål, medel och principer för stöd till regionala museer-- belysa frågeställningar som är viktiga för fortsatt regional verksamhet och-1 dra slutsatser om hur regional museiverksamhet kan vidareutvecklas med staten2Översynen kommer att läggas till grund för ställningstaganden i koutredning av länsmuseernas ekonomiska situation görs. Motion Kr289 (c) yrkande3.12.4 Bidrag till vissa museer (28:31)InledningUnder anslaget anvisas medel för bidrag till ett antal museer och andra instituKiruna, , , , , BildmuseetPropositionenI propositionen föreslås att skall få en förstärkning fr.o.m. årnationellt angelägen verksamhet som rönt stor uppskattning.Bidraget för Arbetets museum beräknas fr.o.m. nästa budgetår under anslaget CenSammanlagt föreslår regeringen att det under detta anslag skall anvisas 30 500MotionernaEn rad motionsyrkanden har väckts som alla avser Nordiska akvarellmuseet.I motion Kr345 (kd) föreslås en ökning av anslaget med för bidsig som en betydelsefull konstinstitution, som bedriver ett kraftfullt utveckliI motion Kr220 (c) föreslås att skall tilldelas 1,8 miljoneratt det är angeläget att en långsiktig finansiering av kan säkerOckså i motion Kr231 (m) föreslås att skall tillföras medelnärmar sig det som man kan förvänta sig av ett statligt centralmuseum, anserinternationellt kulturutbyte och samarbete.Slutligen föreslås i motion Kr280 (s) att staten skall delta i den långsiktigaanvisas för ändamålet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i ett tidigare avsnitt (under anslag 28:30) i detta betänkande avregionala museer. Utskottet erinrar även i detta sammanhang om sina principiellatt inrätta avdelningar inom ett länsmuseum och lokala museer samt att - när in(jfr bet. 1999/2000:KrU1 s. 61). Utskottet är således inte berett att föreslå nförmån för . Utskottet kan inte överblicka konsekvenserna av sådaMed hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr220 (c),förslag till medelsanvisning.Även förslaget i motion Kr280 (s), som syftar till att staten vid en ickAkvarellmuseet avstyrks. Utskottet hänvisar ånyo bl. a. till att det ankommer p3.12.5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler (28:32)InledningBidraget anvisas enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statligteater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag kan ocksåinventarier till sådana lokaler. Beslut om bidrag fattas av samlingslutbetalas när arbetena är avslutade, efter bidragsbeslutet.Utskottet har inhämtat att det inkommit ansökningar om stöd för 5erhållit bidrag på sammanlagt 10 miljoner kronor.PropositionenRegeringen föreslår att för anvisar underDessutom föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att beslutlängst t.o.m. år 2004.MotionernaI motion Kr291 (m) anser motionärerna att regeringens förslag om bidrag tilskall stå för lokalkostnaderna som det finns ett statligt anslag tilhandikappanpassning bör enligt motionärerna bestridas från anslag inom utgiftsoMotionärerna bakom motion Kr345 (kd) anser att det finns anledning att göraöversyn och för att göra redan nu nödvändiga handikappanpassningar av lokalerför om föreslås (yrkande 53 i denna del).Utskottets ställningstagandeAtt behovet av stöd till icke-statliga kulturlokaler är stort framgår inte minatt ta bort anslaget. Å andra sidan är utskottet inte berett att förorda inomsåledes regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionerna Kr291Utskottet tillstyrker vidare att bemyndigar regeringen att under år2001, dock längst t.o.m. år 2004.Beträffande den översyn av stödet till icke-statliga kulturlokaler som motionäredovisade ett regeringsuppdrag som gällde att utreda de framtida behoven av stföreslog bl.a. att bidragssystemet skulle förstärkas och att mer hänsyn skulleMed hänvisning till att relativt sett över stödet till icke-st3.12.6 Riksutställningar (28:33)PropositionenRiksutställningar har till uppgift att främja utställnings- och konstbildningsvövrigt utveckla och förnya utställningen som medium för kunskapsförmedling, debRegeringen föreslår att det under detta anslag skall anvisas 38 046 000 kronorMotionernaFörslag om minskning av anslaget till Riksutställningar har framförts i tremotionerna Fi211 (fp) yrkande 19 i motsvarande del och Kr346 (fp) yrkandena 11(fp) syftar främst till att Riksutställningar skall minska antalet egna produktUtskottets ställningstagandeUtskottet anser att Riksutställningars verksamhet har stor regional- och kultavstyrker därmed motionerna Kr291 (m) yrkande 16, Kr346 (fp) yrkande 11 ochtill medelsanvisning.3.12.7 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål (28:34)PropositionenAnslaget får användas för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, hDen som anordnar en tillfällig utställning som skall visas i under viskulturmanifestationer utomlands.Av propositionen framgår att anslaget utnyttjades för ett bidrag till Ssom tillverkades till konung kröning år 1751.Regeringen föreslår att anvisas för år 2001.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.3.13 Film (28:35-28:36)3.13.1 Filmstöd (28:35)PropositionenUnder anslaget anvisas medel för statens stöd till svensk filmproduktion m.m. sDen trädde filmavtal i kraft. Detta femåriga avtal mfilmpolitiska stöd som hanteras av Filminstitutet.En redogörelse för filmavtalets innehåll lämnas i propositionen i inledningen tRegeringen föreslår att anslaget för filmstöd för skall anvisas med oföUtskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning.Utskottet vill i detta sammanhang - som ett led i arbetet med uppföljnredogörelse för på filmområdet (prop. s. 46). Utskottet, som sakSesam-projektet, kan nu konstatera att syftet med det tillkännagivande om stödhar uppnåtts (prop. 1994/95:100 bil. 12, bet. 1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251)Av regeringens redogörelse framgår att anvisade totalt 235 milfilmrestaureringsprojekt . Projektet avsåg svensk färgfilm producefärdigrestaurerats. En del av Sesammedlen har använts för att delfinansierestaurering av filmmaterial. I övrigt har medlen i huvudsak använts till persoMed hjälp av de ytterligare medel, som tilldelats i restaurera.3.14 Forskning3.14.1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet (28:36)PropositionenMedlen används för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas, Riksarkivmed en del av kostnaderna för grundforskning inom naturvetenskap vid NaturhistoRegeringen redovisar inriktningen av kulturmyndigheternas forskning och drar slRegeringen föreslår att anslaget för bör uppgå till iUtskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget.Under rubriken i det följ3.15 Trossamfund (28:37-28:38)3.15.1 till trossamfund (28:37)till trossamfund har till uppgift att pröva fstatsbidrag till trossamfund. Förvaltningskostnaderna för Samarbetsnämnden förtrossamfund.Regeringen föreslår att nämndens förvaltningskostnader anvisasRegeringen föreslår att anslaget för bör uppgå till 2 500 000 kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget.3.15.2 Stöd till trossamfund (28:38)PropositionenStatsbidrag lämnas i form av organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projtrossamfund.Statsbidraget bidrar till att skapa förutsättningar för olika samfund att behåltill gudstjänstlokaler har ökat genom bidrag till bl.a. handikappanpassning.Regeringen har under anslaget till till trossadärför med 2,5 miljoner kronor.Regeringen föreslår att anslaget för bör uppgå till 50 750 000 kronor.MotionernaI motionerna Kr346 (fp) yrkandena 35 och 36 i denna del och Fi211 (fp) yrkandeeller minskat under senare år.I motion Kr345 (kd) yrkandena 39 och 53 i denna del föreslås en ökning av anslav lokaler. föreslås att anvisas.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som anser att det saknas utrymme för en ökning av anslaget, tillst(fp) yrkandena 35 och 36 i denna del samt Fi211 (fp) yrkande 19 i denna del avs3.16 Övrigt3.16.1 KulturfondMotionenI motion Kr291 (m) föreslås att en s.k. dubbleringsfond om skunna få stöd från fonden. Stöd från fonden skall utgå med samma belopp som deatt finansiera verksamheter som får offentliga bidrag på annat sätt.Utskottets ställningstagandeVid utskottets behandling vid föregående riksmöten av motsvarande motionsy1996/97:KrU1 s. 46-47, bet. 1997/98:KrU1 s. 30-33, 72-73, bet. 1998/99:KrU1 sriksdagens initiativ med syfte att få till stånd bl.a. en sådan typ av fond sombör styras av prioriteringar som görs på det sätt som motionärerna föreslår. Me4 Mediepolitik (politikområde 27)4.1 Politikens inriktningPropositionenI propositionen (utg.omr. 17 s. 98 -102) redovisar regeringen utförligt inriktnoch inom utgiftsområde 17. De anslag som hör till utgiftsområde 1 och som och TV samt presstödet. Till utgiftsområde 17, somFinland, Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen okulturutskottet även frågor som rör public service-verksamheten.Då det gäller presspolitiken erinrar regeringen om att de grundläggande principdirekta insatser för dagspressen bör verka för att värna mångfalden påinriktningen för de nuvarande statliga insatserna för dagspressen lades framkonkurrens mellan dagstidningar och förekomsten av monopolbrytande, kompletteraStatliga insatser borde också inriktas på att göra det möjligt för synskadade oRegeringen konstaterar att massmedielandskapet har förändrats sedan grunden fördemokratiska systemet och stor betydelse för mångfalden. Inriktningen för de stPublic service-verksamheten, dvs. den verksamhet som bedrivs av Televistark ställning och har enligt regeringen lyckats väl med att bevara denna trservice-företagen är ensamma om möjligheten att göra program utan krav på löservice-företagen har dessutom ett stort ansvar för att program görs för misvensk public service-radio och -TV ges goda förutsättningar att klara dessa viRiktlinjerna för public service-verksamheten slogs senast fast genom beslut2001. arbetar en parlamentarisk beredningsgrupp med representantmed början . Regeringens ambition är att beredningen av nya sändninframgångsrik verksamhet också (prop. 17 s. 100).Då det gäller frågan om skadligt medieinnehåll anför regeringen bl.a. att detförutsättningar finnas för att minska tillgängligheten till medieinnehåll soerfarenhet och kunskap som krävs för att kunna förstå och bearbeta sina intryckRegeringen anser att medieutvecklingen och dess konsekvenser för barn bör följaåtgärder inom området behöver ständigt övervägas i ljuset av teknikutvecklingenÄven den s.k. konvergensfrågan berörs i propositionen (prop. 100hanteras och förmedlas genom olika slag av elektroniska distributionsDet blir möjligt att förmedla samma tjänster i olika slag av nät och att utnyttolika branscher förskjuts. En följd av konvergensen kan enligt propositioupprätthållas.Även frågan om ägarkoncentration berörs i propositionen (prop. 17 smedieområdet koncentreras till färre och större företag. Det ger upphov till faav makt och ägande. I propositionen nämns att (dirbl.a. förslag till en ny mediekoncentrationslag. Beredning av betänkandet pågår4.2 Mål för mediepolitikenPropositionenI propositionen anges att politikområdet Mediepolitik omfattar dagspress, radioPresstödsnämnden, , och , och AB.Regeringen har inom ramen för en pågående översyn av mål- och verksamhetsstrubeslutas av riksdagen.Regeringen föreslår att målet för mediepolitiken skall vara att stödjamassmedierna (prop. 17 s. 98).Regeringen understryker att massmedierna spelar en fundamental roll i det moderkunna leva och verka tillsammans i ett demokratiskt samhälle. når dagviktigast för nyhetsförmedling och debatt.Vidare framhålls i propositionen att medieområdet nu kännetecknas av en snaföretag. Ny teknik skapar förutsättningar för nya medier, som ändrainom mediepolitiken, anförs det, syftar till att stödja massmedierna i deras viMotionernaFörslag som avser mediepolitikens mål framförs i två motionsyrkanden.I motion K400 (m) yrkande 3 föreslås vissa ändringar av regeringens målformuler- Målet för mediepolitiken skall vara att säkerställa yttrandefriheten, respek-- Det offentliga får inte genom skattemedel eller andra med tvång uttaxerade m-- Staten får inte utöva sin makt så att den styr och dominerar medieutbudet. Dmedieutbudet med det som andra inte förmår.-- Staten skall verka för etableringsfrihet så långt tekniken medger. Inom ramebästa sättet att utan offentliga regleringar motverka mediekoncentration.-- Den nya tidens medier skall, liksom den fria pressen, stå oberoende från stfå sända.-- Tryckfrihetens principer och yttrandefrihetsgrundlagen skall vara den enda r-- Olika medier skall ha rätt att söka sin finansiering genom t.ex. reklam elle-- Yttrandefriheten måste säkras även i nya medier, som Internet. Förhandsgrans-- Begränsningar av medieföretags ägandeförhållanden skall inte förekomma.-I motion Kr343 (c) yrkas att målen för mediepolitiken skall inriktasägarkoncentration motverkas. Slutligen föreslås att utbudet av produktioner fråUtskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar inledningsvis att anslagen inom politikområde 27 Mediepolutgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, som bereds av kulturutelevision och film liksom andra ärenden som angår bl.a. yttrandefrihet ocradio och television i den mån de icke tillhör beredninUtskottet övergår nu till att behandla förslagen till mål för mediepolitiken.Utskottet välkomnar de mål för politikområdet som föreslås och som stårinformationsfrihet. Utskottet anser att de överväganden som görs i propositioneVidare konstaterar utskottet att de av regeringen nu föreslagna målen, som riksregeringen - utan att begära ställningstagande - angav i budgetpropoåren 1998-2000 för utgiftsområde 1. Syftet med dessa tidigare - av ryttrandemöjligheter, att garantera massmediernas oberoende, att säkerställa tiltillgång till ett varierat utbud.Då det gäller förslagen i motion K400 (m) yrkande 3 finns en viss överensstämmediepolitiken i yttrandefriheten, mediernas mångfald, oberoende och tilmålformuleringsförslag som finns i motionen. Utskottet inskränker sig till attFlera av punkterna i motion K400 (m) syftar till att begränsningar imediekoncentrationen. Utskottet anser att det är angeläget att bevaka de tydligkoncentration kan komma att innebära. Utskottet vill tillägga att frågorproposition i bl.a. denna fråga förbereds inom och - som nämbör inte föregripas av riksdagen.Två av punkterna i motionen syftar till att fördelningen av sändningsfrekvenserUtskottet vill med anledning härav erinra om att frekvensband i radiospektrumdagens teknik ofrånkomlig. Utskottet förutsätter att regeringen i urvals- och bintressen och smakriktningar, så att flera av varandra oberoende programföretagrskr. 1996/97:178).Då det gäller motion Kr343 (c) skiljer sig utskottets synpunkter inte på någotatt en mångfald röster skall tryggas. Utskottet har inte heller något i sak attsådant krav inbegrips i målformuleringen om att yttrandefriheten skall stödjas.Sammantaget innebär utskottets ställningstagande att regeringens förslag till mbör avslås.4.3 Utbyggnad av digital marksänd TV (avsnitt 5.8)BakgrundBakgrundsuppgifterna i detta avsnitt har huvudsakligen hämtats från propositiomed statligt ägande s. 122 och 191 samt från Radio- och skrift MedieÅr 1997 beslutade efter förslag av regeringen att digital marksänd TV(prop. 1996/97:67, yttr. 1996/97:KrU4y, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178).Regeringen beslutade att sändningar skulle få inledas iGöteborg med omnejd samt och med omnejd.Vidare skulle en parlamentariskt sammansatt kommitté, (KuSändningarna i det digitala marknätet startade . fiåvilar det regeringen att efter förslag av Radio- och besluta om tillTeracom AB är ett statligt bolag som bildades efter beslut av rrundradionätet och skall enligt sin bolagsordning bedriva utsändning och överföhar byggts upp för radio- och TV-verksamheten eller som på annat sätt är förenlFör att tittare med nuvarande analoga TV-apparater skall kunna ta emot digitaeller set top box), dels ett programkort. Företaget AButvecklingen genom att underlätta för hushåll att få tillgång till digital-TV-banvändning och hantering av digital-TV-boxar och kringutrustning. Framför alltTV-tittarna behöver som nämnts också ha tillgång till ett programkort för att fSVT, UR och , hyr ut programkort och sköter administration kring abonnemAntalet hushåll som tar emot sändningarna via det digitala mark-TV-nätet har -var antalet abonnenter ca 30 000.PropositionenI propositionen föreslås att digital marksänd TV får byggas ut till att omfattaRegeringens ställningstagande bygger på den parlamentariska % befolkningstäckning.Regeringen anför som skäl för sitt förslag till utbyggnad bl.a. följande (prop.Det är ett viktigt demokratiskt krav att alla som bor i har tillgång tiprogram och även till olika nya tjänster som blir möjliga genom digidistributionskanaler. Eftersom den digitala tekniken är mer frekvenssnål än dende analoga sändningarna först har upphört.- - -För att de analoga sändningarna skall kunna avvecklas krävs emellertid att detför närvarande. Det är angeläget att allmänheten har möjlighet att välja distriÄven om en betydande andel av de svenska hushållen kommer att kunna ta emot TV-remissinstanser, att endast sändningar i marknätet ger tillräckligt god tillgänRegeringen bedömer att åtminstone befolkningstäckning kommer att kunna uppMotionernaFörslagen i fyra av de nu aktuella motionsyrkandena, nämligen K400 (m) yrkandemarksänd TV skall stoppas, med hänvisning dels till att det finns andrakommunikationstjänster.