bet · GN01UU10 · 2000-01-01 00:00:00 — Med det anförda avstyrker utskottetsåväl motion UU12 yrkande 3 som UU14 yrkande 11.Även tar i sitt yttrande 1999/2000:SoU5y upp dessa yrkandentill behandling och framhåller följande:I skrivelsen (avsnitt 12.10) redovisas att en diskussion om en gemensam EG-strategi för att minska alkoholens skadeverkningar har initierats. Kommis-sionen har utarbetat ett förslag till rådsrekommendation om ungdomar ochalkohol. Förslaget kommer troligtvis att föreläggas rådet under det portugi-siska ordförandeskapet. Två svensk-finska studier som jämför alkoholkon-sumtion, alkoholskador och alkoholpolitiska åtgärders effektivitet pågår.Resultatet, som kommer att redovisas , kommer att utgöra detvetenskapliga underlaget för det fortsatta alkoholstrategiarbetet.Den 18 november 1999 antog hälsoministerrådet ett antal slutsatser sombygger på kommissionens rapport om tobak. I rådsslutsatserna framhålls atten av gemenskapens mest angelägna uppgifter för att förbättra folkhälsan äratt minska tobakskonsumtionen och tobakens skadeverkningar. Vidare fram-hålls vikten av att inrikta insatserna på åtgärder inom de prioriterade områ-dena som framställs i kommissionens rapport, dvs. förhindra att människorbörjar röka, bistå rökare som vill sluta röka och skydda människor mot attofrivilligt utsättas för tobaksrök samt att åtgärderna främst skall inriktas påungdomar och kvinnor. Kommissionen informerade vid hälsoministermötetden om det antagna förslaget till direktiv omharmonisering av lagstiftning och övriga regler om tillverkning, presentationoch försäljning av tobaksprodukter.Socialministern har som svar på en fråga redovisat attregeringen arbetar på bred front med att minska tobakskonsumtionen. Tiomiljoner kronor har avsatts till projekt somsyftar till att påverka inställningen till tobak hos barn och ungdomar. skall fördela medlen. Regeringen har också uppdragit åt att genomföra en nationell granskning av skolans arbete bl.a. avseendeundervisning om tobak, alkohol och andra droger. Nationella folkhälsokom-mittén avser att utarbeta en långsiktig nationell handlingsplan mot tobak ochskall presentera denna i sitt slutbetänkande i september år 2000.Som svar på en fråga har socialministern redovisat attarbetet med att arbeta fram en ny nationell handlingsplan för alkoholföre-byggande insatser redan pågår under ledning av den nationella ledningsgrup-pen för alkohol- och narkotikaförebyggande åtgärder där ministern själv ärordförande. Den nationella handlingsplanen skall förutom en mer långsiktigstrategi även innehålla ett konkret åtgärdsprogram för de närmaste åren.Avsikten är att redovisa handlingsplanen i den kommande alkoholpolitiskapropositionen för ställningstagande , anfördesocialministern.Finansministern har i sitt svar på några interpellationer den 28 mars 2000redovisat att i de diskussioner som pågått mellan angående införselundantag har folkhälsoaspekternaframhållits som skäl för en förlängning av undantaget. Kommissionen hardock inte varit villig att lägga fram några förslag om en förlängning av detsvenska införselundantaget. Vid möte fickemellertid enhälligt stöd från medlemsstaterna för att rådet skulleuppmana kommissionen att lägga fram ett förslag om att förlänga de svenskaundantagsreglerna till utgången av givet att överlämnade enformell begäran härom till kommissionen. sändes enformell begäran om detta till kommissionen.Finansministern ansåg att övergångsperioden ger tid för att se över skatte-politiken. Regeringen skall nu analysera hur de nya reglerna kommer attpåverka den svenska beskattningen på alkohol och försäljningen på System-bolaget. Finansministern framhöll att övergångsperioden ger tid attskärpa alkoholpolitiken genom mer förebyggande insatser som upplysning,utbildning och mer forskning kring alkoholpolitikens effekter på folkhälsan.Vidare hänvisade han till att ett arbete pågår inom den nationella lednings-gruppen för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser med att ta fram enny nationell handlingsplan för alkoholförebyggande insatser. Den nationellahandlingsplanen skall förutom en mer långsiktig strategi även innehålla ettkonkret åtgärdsprogram . Avsikten är att redovisa hand-lingsplanen i den kommande alkoholpolitiska propositionen för riksdagensställningstagande under våren 2001.Finansministern hänvisade också till att det på EU-nivå pågår, på svensktinitiativ, ett arbete med en alkoholstrategi på folkhälsoområdet. Kommissio-nen kommer att utarbeta ett förslag till en EU-strategi om alkohol, som kankomma att presenteras och diskuteras på minis-terkonferens, som hålls i och för-hoppningsvis också kan antas under det svenska ordförandeskapet förstahalvåret 2001.Utskottet ser mycket positivt på den breda verksamhet som i olika formeroch på olika nivåer pågår både nationellt och internationellt för att minskabruket av tobak. Information och upplysning om tobakens skadeverkningaringår som en mycket viktig del i samhällets åtgärder för att minska tobaks-bruket. Utskottet ställer sig därför bakom de prioriterade områden som fram-ställts i kommissionens rapport.Utskottet anser det mycket angeläget att nu utnyttja tillatt intensifiera de förebyggande insatserna på alkoholområdet i form avupplysning, utbildning och mer forskning kring alkoholpolitikens effekter påfolkhälsan. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att den nationellaledningsgruppen för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser redanarbetar med att ta fram en nationell handlingsplan för alkoholförebyggandeinsatser och att handlingsplanen kommer att innehålla såväl en långsiktigstrategi som ett konkret åtgärdsprogram för de närmaste åren.Utskottet anser det vidare mycket angeläget att nu få med de andra EU-länderna i arbetet för en restriktiv alkoholpolitik. Det svenska initiativet föatt utarbeta en alkoholstrategi på folkhälsoområdet är därmed betydelsefullt.Även på annat sätt görs insatser för att skapa underlag för det fortsatta alko-holstrategiarbetet i . Mot bakgrund av vad som redovisats ansersocialutskottet att motion 1999/2000:U14 (mp) yrkande 11 bör avstyrkas.Utrikesutskottet har ingen annan uppfattning än de som redovisas av skatte-och socialutskotten och avstryker därmed motionerna U12 (m) yrkande 3samt U14 (mp) yrkande 11.Ekonomiska och finansiella frågor, skattepolitikMiljöpartiet anser i motion U513 (mp) yrkande 22 att en prioriterad fråga förSverige därför bör vara att ändra unionens upphandlingsregler när det gällernärproducerade livsmedel, så att lokal upphandling kan ske utan inskränk-ningar.Finansutskottet behandlar detta yrkande i sitt yttrande 1999/2000:FiU3 ochframhåller följande:Finansutskottet har behandlat och avstyrkt 20 motioner om offentligupphandling (bet. 1999/2000:FiU16). Betänkandet justerades i utskottet den7 mars och kammaren beslutade enligt utskottets hemställan den 22 mars.Utskottet anförde bland annat (s. 9 f.):Som framgått ovan pågår ett omfattande arbete inom EU med upphand-lingsfrågor. Bl.a. är offentlig upphandling ett område som enligt kommissio-nens handlingsplan för den inre marknaden bör prioriteras. Kommissionenhar i ett meddelande om offentlig upphandling anfört att reglerna bör görasenklare, mer flexibla och anpassade efter förändringarna på marknaden.Genom Amsterdamfördraget betonas att miljöhänsyn skall integreras i allagemenskapens politikområden för att en hållbar utveckling skall uppnås. Ettstort antal av de frågor som är aktuella inom EU är sådana som utskottetanser vara viktiga, t.ex. möjligheten att ställa miljökrav. Utskottet ser medtillfredsställelse på denna utveckling och förutsätter att driver dessafrågor med stor kraft.I sammanhanget vill utskottet nämna att i sittfortsatta arbete bl.a. skall följa det arbete som bedrivs i fråga om miljökravvid offentlig upphandling, behandla frågan om möjligheten att upphandlalokalt (kursiv här) samt analysera möjligheterna för en upphandlande enhetatt ta in s.k. antidiskrimineringsklausuler i upphandlingsavtalet. Kommitténskall också ta fram riktlinjer för det svenska arbetet med upphandlingsfrågori EU.Utskottet ansåg inte att det arbete som redovisades i utskottets betänkandeborde föregripas. Utskottet kan konstatera att Upphandlingskommitténkommer att behandla frågan om möjligheten att upphandla lokalt. Såledesfinner inte utskottet något tillkännagivande påkallat och anser att utrikesut-skottet bör avstyrka motion U513 (mp) yrkande 22.Utrikesutskottet delar finansutskottets bedömningar och avstyrker motionU513 (mp) yrkande 22.I motion U903 (v) yrkande 7 framhålls att vill ha ett utökatinternationellt samarbete som ett alternativ till medlemskap i framhåller i sitt yttrande följande vad avser detta yrkande:Sverige har valt att inte delta i valutaunionen från starten. Ett eventuelltbeslut om deltagande i valutaunionen måste ha ett brett folkligt stöd. Sverigehåller dörren öppen för ett senare inträde i valutaunionen. Regeringens upp-fattning är att det inte är aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamar-betet ERM2. Erfarenheterna från den nuvarande politiken inriktad på prissta-bilitet i kombination med rörlig växelkurs är goda.Kampen mot arbetslöshet och för full sysselsättning utgör även i fortsätt-ningen ett viktigt inslag i en aktiv svensk Europapolitik. De politiska förut-sättningarna för ett stärkt samarbete är enligt utskottets mening goda. Rege-ringen har i budgetpropositionen 2000 deklarerat att den avser att arbeta föratt riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och dess övervakning ges sammavikt som motsvarande instrument på det ekonomiska området samt att sys-selsättningspakten som beslutades i blir en framgång. Mötet iLissabon har fört denna fråga ytterligare ett steg framåt. Man slog fast beho-vet av att sätta full sysselsättning som ett mål.Den nya avdelningen om sysselsättning i EG-fördraget har medfört att sys-selsättningsfrågan har fått en förstärkt position i EU:s samarbete.De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och de gemensam-ma sysselsättningsriktlinjerna är viktiga instrument för ekonomisk-politisksamordning i EU. Ett starkt europeiskt samarbete skapar bättre förutsättning-ar för ett samlat agerande och kan därmed stödja de nationella ansträngning-arna för ökad tillväxt och sysselsättning.De allmänna riktlinjerna pekar på vikten av att medlemsstaterna bedriveren sammanhållen strategi för att skapa goda förutsättningar för en hög till-växt och sysselsättning. Strategin bygger på en sund makroekonomisk poli-tik, åtgärder för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt samt ekonomis-ka reformer i syfte att öka effektiviteten på varu-, tjänste- och kapitalmark-naderna.Finansutskottet har understrukit behovet av sunda stats-finanser, som är ett grundläggande inslag i stabilitetspakten, samt behandlatden svenska budgetkonsolideringens fördelningseffekter (senast i bet.1998/99:FiU20 och i bet. 1999/2000:FiU1). Enligt utskottets uppfattningfanns det inte något alternativ till saneringen av de offentliga finanserna. Devar nödvändig för att återställa förtroendet för svensk ekonomi och få ned dehöga räntor som allvarligt dämpade tillväxtkraften, inte minst i de mindreoch medelstora företagen. Den var också nödvändig för att säkra den framti-da välfärden. Enligt utskottet är det också viktigt att inse att effekten påsvensk ekonomi och de svenska hushållen av t.ex. den kraftiga finansiellaoron hade varit betydligt större än vad den i själva verket blevom inte budgetsaneringen varit framgångsrik. motståndskraft motinternationell oro har till följd av den förda ekonomiska politiken förbättratsbetydligt jämfört med situationen i början och mitten av 1990-talet.I betänkandet 1999/2000:FiU1 behandlade utskottet också Riksbankensroll och penningpolitikens betydelse för att upprätthålla ett stabilt penning-värde. Utskottet konstaterade att den låga inflationen och de låga inflations-förväntningarna skapar förutsättningar för en bra reallönetillväxt även vidrelativt låga nominella lönepåslag. Det framgår inte minst av utvecklingenunder då reallönetillväxten varit hög som de nomi-nella löneökningarna historiskt sett varit små. Under 1970- och 1980-talenoch var situationen nästan den omvända. Höganominella löneökningar gav nära nog obefintliga reallöneökningar.Att lönebildningen fungerar väl är avgörande ur sysselsättnings- och till-växtsynpunkt. Den totala svenska lönekostnadsutvecklingen bör anpassas tillden allmänna produktivitetsutvecklingen och till vad som gäller i våra vikti-gaste konkurrentländer. Alltför höga löneökningar ger dämpad tillväxt ochlägre sysselsättning. För att klara inflationsmålet tvingas i så falföra en stram penningpolitik och höja räntorna.Med hänvisning till det anförda anser finansutskottet att utrikesutskottetbör avstyrka motion U903 (v) yrkande 7.Utrikesutskottet gör ingen annan bedömning och avstyrker motion U903 (v)yrkande 7.I motion U14 (mp) yrkande 10 med anledning av regeringens skrivelse fram-hålls att revisionsrätten under gjort ett antal iakttagel-ser som innebär en allvarlig kritik mot sättet att handha unionens gemen-samma resurser. Motionärerna saknar en utförligare redogörelse i skrivelsenför den arbete med denna fråga. De menar att komman-de skrivelser mer utförligt måste redogöra för revisionsrättens slutsatser.I sitt yttrande anför finansutskottet följande med anledning av detta yrkan-de:Revisionsrätten behandlas i skrivelsens avsnitt 29.2.3 (s. 211) och 39.5(s. 308 f.). Den praxis som har utvecklats innebär att mer utförliga redogörel-ser för revisionsrättens iakttagelser ges i den ekonomiska vårpropositionen(prop. 1996/97:150 s. 219 f., prop. 1997/98:150 s. 203 f., prop. 1998/99:100s. 191 f.). har behandlat revisionsrättens iakttagelser, ochregeringens bedömningar av dessa, i betänkandena med anledning av vår-propositionen (bet. 1997/97:FiU20 s. 274 f., 1997/98:FiU20 s. 209 f.,1998/99:FiU20 s. 185 f.). Vid behandlingen yttrade sig fyrautskott till finansutskottet rörande revisionsrättens iakttagelser (utrikes-,jordbruks-, närings- samt arbetsmarknadsutskotten). har framhållit att stor vikt bör läggas vidrevisionsrättens rapporter och att det är angeläget att regeringen redogör försin bedömning av iakttagelser rörande i rättens rapporter. Utskottethar vidare anfört att det är angeläget för att gemenskapsmedel an-vänds på korrekt sätt. Det finns en mängd skäl till att stödja strävandenainom EU för ökad effektivitet, säker medelshantering, stärkt kontroll ochrevision. För som stor nettobidragsgivare är det angeläget att verkaför en så ändamålsenlig och kostnadseffektiv användning av gemenskapensmedel som möjligt. Det är också av avgörande betydelse för den gemen-samma politiken att medlen går till avsedda ändamål och inte slösas bort pågrund av dålig administration och kontroll.Kommissionens arbete med att bekämpa bedrägerier redovisas i skrivel-sens avsnitt 29.2.2 (s. 209 f.). I skrivelsen erinras om att beslut fattats ominrätta en ny byrå för bekämpning av bedrägerier, . Förslaget om attinrätta ett nytt organ bereddes i rådet och kunde tack varegott samarbete mellan rådet, och kommissionen och medinte minst som pådrivande part i förhandlingarna avslutas redan imaj 1999.Finansutskottet fann i sin behandling av ett liknande yrkande i sambandmed förra årets skrivelse ingen anledning att föreslå någon ändring av denform som etablerats för regeringens redovisning av revisionsrättens rapporter(yttr. 1998/99:FiU3y). vidhåller sin bedömning och ansersåledes att utrikesutskottet bör avstyrka motion U14 (mp) yrkande 10.Utrikesutskottet har ingen annan uppfattning och avstyrker motion U14 (mp)yrkande 10.I U12 (m) yrkande 1 med anledning av regeringens skrivelse menar motionä-rerna att de skattesänkningar som regeringen har föreslagit är långt ifråntillräckliga. Regeringen bör därför återkomma till med ett samlatförslag till skattesänkningar menar motionärerna.I yrkande 2 (delvis) i samma motion framhåller motionärerna att de skatte-sänkningar som regeringen beslutat är långt ifrån tillräckliga.Skatteutskottet behandlar i sitt yttrande motion U12 yrkandena 1 och 2 ochframhåller därvid följande:Utskottet vill inledningsvis framhålla att Ekofin med beaktande avbl.a. kommissionens rekommendation - alltså den som motionärerna refere-rar till - i ett yttrande uttalat sig synnerligen positivtdet svenska uppdaterade konvergensprogrammet. I yttrandet lovordar rådetprogrammets tonvikt på makroekonomisk stabilitet, den beräknade minsk-ningen av skuldkvoten och den imponerande förbättringen av de offentligafinanserna. Rådets uppfattning är att fortsätter att uppfylla kravenenligt stabilitets- och tillväxtpakten. I fråga om skatterna noterar rådet medtillfredsställelse att den strategi som ingår i det uppdaterade programmetstämmer överens med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken,i synnerhet när det gäller åtgärderna för att lätta på det mycket höga skatte-trycket. Rådet välkomnar de svenska insatserna för att se över både bidrags-och skattesystemen och åtgärderna för att reformera välfärdsstaten. Rådetuppmuntrar den att fullfölja dessa initiativ med beslut-samhet.Utskottet vill vidare erinra om att i sitt senaste budgetbeslut god-känt regeringens och dess samarbetspartiers inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken. Härigenom har man också bl.a. inlett ett pro-gram som går ut på att genom skattesänkningar ge kompensation för denallmänna pensionsavgiften, något som främst gynnar låg- och medelin-komsttagare. Moderata samlingspartiets budgetalternativ har däremot för-kastats av (bet. 1999/2000:FiU1, yttr. 1999/2000:SkU1y).Det torde bli anledning att återkomma till frågorna om den ekonomiskapolitikens inriktning i anslutning till beredningen av regeringens nyligenframlagda vårproposition (prop. 1999/2000:100). Utskottet anser att diskus-sionen om skattepolitikens framtida utformning närmast bör föras i dettasammanhang. Det kommer dessutom att finnas möjligheter att återkomma tillfrågorna när regeringen lägger fram sin budgetproposition för nästa år.Det finns således enligt utskottets uppfattning ingen anledning att nu gånärmare in på sådana ekonomiska och skattepolitiska krav som motionärernafrån Moderata samlingspartiet ställer i sin motion. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion UU12 yrkandena 1 och 2.Utrikesutskottet delar arbetsmarknads- och skatteutskottens bedömningar ochavstyrker motionerna U12 (m) yrkandena 1 och 2 (delvis).FunktionshindradeI motion U514 (kd) yrkande 2 anförs att som sin mening bör geregeringen till känna vad i motionen anförts om gemensamma europeiskaåtgärder för funktionshindrade. Det krävs, enligt motionärerna, en enhetliglagstiftning med obligatoriska minimidirektiv.Socialutskottet framhåller i sitt yttrande 1999/2000:SoU5y följande medanledning av detta yrkande:I skrivelsen (avsnitt 12.9) redovisas att kommissionens nya roll på handi-kappområdet nu börjar utkristalliseras. En ny uppgift som högnivågruppenför handikappfrågor tagit på sig är att samla in fakta om funktionshindradepersoners situation och om handikappolitiken i medlemsstaterna. En annan äratt främja informationsutbytet mellan medlemsstaterna. En tredje är att gebidrag (via Europeiska socialfonden) direkt till frivilligorganisationerna.Ytterligare en uppgift är att upprätthålla dialogen med Europeiskt handikapp-forum.Vid ministerrådsmötet presenterades ett s.k. dis-krimineringspaket. Förslaget upptar bl.a. ett s.k. horisontellt direktiv inne-hållande bestämmelser om likabehandling i anställning och arbete bl.a. avpersoner med funktionshinder. inleddes arbetet med dis-krimineringspaketet i rådsarbetsgruppen för arbetsmarknads- och socialpoli-tiska frågor. ställer sig positivt till förslaget och verkar för att degenomförs, anförs det.I betänkande 1997/98:SoU6 med anledning av regeringens skrivelse1996/97:120 om handikappolitik anförde utskottet bl.a. följande (s. 26):Utskottet anser att även i fortsättningen bör bedriva ett aktivt ar-bete i internationella organ för att förbättra situationen för personer medfunktionshinder. I skrivelsen redovisas det omfattande arbete som pågårinom olika FN-organ, inom EU och i bilaterala sammanhang. Inom Sidapågår arbete för att integrera insatser för funktionshindrade som en naturligdel i biståndsverksamheten. Sida samarbetar också med SHIA. Inom EUinriktas arbetet bl.a. på att införliva handikappaspekterna i gemenskapensegna politikområden. Den svenska har fått förlängd arbets-period för att fungera som en samrådsgrupp för handikappfrågor inom Euro-pasamarbetet. Något initiativ med anledning av motionerna - - - behövsinte. Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet vidhåller uppfattningen att även i fortsättningen bör be-driva ett aktivt arbete i internationella organ för att förbättra situationen fpersoner med funktionshinder. Utskottet ser därmed positivt på det pågåendearbetet inom EU med det s.k. diskrimineringspaketet och anser det angelägetatt aktivt verkar för att förslagen genomförs. deltar också ihögnivågruppen för handikappfrågor.Utskottet ser också positivt på ett utökat informations- och erfarenhetsut-byte vad gäller handikappolitiken. Något initiativ med anledning av motion1999/2000:U514 (kd) yrkande 2 behövs inte enligt utskottets mening, varförmotionsyrkandet bör avstyrkas.Utrikesutskottet delar socialutskottets bedömning och avstyrker motion U514(kd) yrkande 2.TrafikpolitikI motion U514 (kd) yrkande 7 framhåller motionärerna att det är angelägetatt aktivt driva harmonisering av transportsektorn och dess regleringar.Utskottet har inhämtat att regeringen antog ett trans-port- och näringspolitiskt handlingsprogram för svensk åkerinäring. I pro-grammet som i 14 punkter tar upp insatser på såväl kort som lång sikt, före-slås eller hänvisas till ett antal insatser eller åtgärder i syfte att stärka dsvenska åkerinäringens konkurrenskraft. Under punkten 5, utredning omframtida vägtrafikbeskattning för långsiktigt hållbara lösningar, sägs attregeringen anser, bl.a. mot bakgrund av den utveckling i riktning mot ökadterritoriell beskattning som sker i andra europeiska länder vad gäller detransportpolitiskt motiverade delarna av trafikbeskattningen, att en utredningsnarast bör tillsättas för att göra en samlad översyn av trafikbeskattningen fötunga fordon, inklusive fordonsskatten. Enligt vad utskottet erfarit förberederFinansdepartementet direktiv till en sådan utredning.Vidare har utskottet inhämtat att regeringen i anslutning till handlingspro-grammet genom beslut har uppdragit åt att i sam-verkan med vissa andra berörda myndigheter utreda och till den 31 oktober2000 lämna förslag om hur man inom ramen för gällande lagstiftning kanåstadkomma en effektivare kontroll av att den tunga trafiken efterlever tra-fiklagstiftningen liksom effektivare verkställighet av påföljder särskilt vadgäller utländska åkerier. och samverkande myndigheter skall varaoförhindrade att också ange möjligheter till förbättringar i nu gällande lag-stiftning på området.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U514 (kd) yrkande 7 ärbesvarad.I motion U14 (mp) yrkande 3 vill motionärerna att det i kommande skrivelserredogörs för miljökonsekvensbeskrivningar av de projekt som planerats inomramen för Transeuropeiska nätverk för transporter (TEN).Utskottet har inhämtat att vid ansökan av medel från Europeiska kommis-sionen för Transeuropeiska nätverk för transporter lämnas ansökan på enblankett som är framtagen av kommissionen. I denna ansökan finns ett flertalsidor som behandlar miljöaspekterna av projekten. Till ansökan måste ävenlänsstyrelsen fylla i ett intyg som intygar att projektet inte påverkar Natura2000-områden negativt.Utskottet finner att den information som motionärerna efterfrågar finnstillgänglig. Huruvida denna information skall innefattas i skrivelsen eller ejär en fråga som utskottet inte nu vill ta ställning till. Utskottet vill liksomtidigare tillfällen när skrivelsens karaktär har behandlats framhålla att skri-velsen är bred och innehåller mycket information. är den över-skådlig och hanterlig i sin nuvarande omfattning.