bet · GO01AU5 · 2000-11-21 00:00:00 — Utskottet återkommer nedan till frågan om antagande avlagförslaget som finns i bilaga 2 till detta betänkande.8.3 Information vid arbetsförmedlingarnaPropositionenDen inledningsvis nämnda arbetsgruppen inom , ALF-gruppen, föreslog att arbetslöshetskassorna skulle ges rätt att undersekretess ta del av arbetsförmedlingens daganteckningar. Utskottet kannotera att regeringen inte delar denna uppfattning. Regeringen anseratt noggranna meddelanden med relevant underlag från arbetsförmedling-arna bör vara tillräckliga för arbetslöshetskassornas bedömning.9 Aviserade utredningar9.1 Tillsynen över arbetslöshetskassorna och arbetsförmedlingarnaPropositionenEnligt regeringen är det mot bakgrund av de stora belopp som betalasut till de arbetslösa viktigt med tydliga regler och att dessa följsoch tillämpas på ett rättvist och likartat sätt. För att åstadkommadetta krävs en väl fungerande tillsynsverksamhet. Eftersom ansvaretför att de arbetssökande uppfyller villkoren enligt arbetslöshetsför-säkringen åvilar både arbetsförmedlingarna och arbetslöshetskassornaanser regeringen att tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen bör omfat-ta både verksamheten i arbetslöshetskassorna och den uppföljning somsker av arbetsförmedlingarnas arbete i förhållande till den som göranspråk på ersättning. Genom att organisatoriskt hålla samman tillsy-nen över arbetslöshetsförsäkringen och ge tillsynen en merfristående ställning främjas likabehandlingen av de arbetssökande.Regeringen kommer därför att utreda utformningen av och arbetsuppgif-terna för en från fristående myndighet som skallutöva tillsyn över arbetslöshetskassorna och över arbetsförmedlingensarbete med frågor som rör arbetslöshetskassorna.MotionKristdemokraterna föreslår i kommittémotion A279 att det av regeringenaviserade utredningsuppdraget kompletteras med uppgiften att ocksåutreda alternativa organisations- och tillsynsmodeller samt konsekven-serna av att bryta kopplingarna mellan fackliga organisationer ocharbetslöshetskassorna (yrk. 9).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget med enväl fungerande tillsynsverksamhet. Genom en sådan tillförsäkras denenskilde ett effektivt och rättvist ersättningssystem. Som regeringenmycket riktigt har anmärkt finns det ett delat ansvar mellan arbets-förmedlingarna och arbetslöshetskassorna för att arbetssökandena upp-fyller villkoren för ersättning. Det är därför naturligt att tillsynenmåste omfatta båda dessa organisationer för att bli effektiv och atttillsynen organisatoriskt hålls samman. För att tillförsäkra till-synsmyndigheten oberoende är det viktigt att den får en självständigställning. Utskottet delar inte synpunkt att manäven bör utreda konsekvenserna av att bryta kopplingarna mellan fack-liga organisationer och arbetslöshetskassor. Som utskottet framförtinledningsvis bör den nuvarande administrationen bibehållas. Det finnsdärför ingen anledning att utreda denna fråga.Sammanfattningsvis har utskottet ingen erinran mot hur regeringen harför avsikt att utreda denna fråga och avstyrker därför motion A279yrkande 9 (kd).9.2 TrygghetsförsäkringPropositionenRegeringen aviserar att det kommer att tillsättas en utredning för attundersöka möjligheterna att genom en trygghetsförsäkring stärka ochstödja den enskilde i omställningen till ett nytt arbete. Utredningenskall pröva möjligheterna att lägga ett större ansvar för omställning-en på arbetsgivarna och att stärka kvaliteten hos de försäkringar somerbjuds.10 Lagfrågor m.m.Som framgått ovan har utskottet i huvudsak ställt sig bakom regering-ens förslag som med några smärre redaktionella ändringar m.m. åter-finns i bilagorna 1 och 2. De av utskottet föreslagna avvikelserna iförhållande till propositionen framgår av bilaga 3 till betänkandet.När det gäller övergångs- och ikraftträdandebestämmelserna föreslås ipropositionen följande.Ändringarna i och i lagen om arbetslöshetskassor föreslås träda ikraft . I fråga om reglerna för återkvalificeringföreslås en särskild övergångsbestämmelse. Enligt regeringen är detskäligt att en sökande som vid ikraftträdandet uppfyllt ett arbets-villkor enligt 19 § ges en rimlig möjlighet att anpassa sig till dennya situationen. Övergångsbestämmelsen skall dock inte omfatta tid medföräldrapenning eller totalförsvarsplikt.En sökande som vid ikraftträdandet uppfyller ett återkvalificerings-villkor skall kunna ansöka om en ny ersättningsperiod och beräknadagpenningen för denna ersättningsperioden enligt äldre regler t.o.m.den 31 mars 2001.När det gäller ersättningsperiodens längd föreslås att äldre bestäm-melser skall gälla för den som före ikraftträdandet har fyllt 57 åroch har rätt till ersättning på grund av en pågående ersättningsperi-od. En förlängning skall dock avse längst 300 ersättningsdagar.Utskottet kan konstatera att propositionen överlämnades till riksdagenden . Motionstiden med anledning av propositionen gick utden , dvs. en dag innan den allmänna motionstiden gick tillända. Eftersom kommer att besluta i ärendet först månad är det enligt utskottets mening inte rimligt att lagenträder i kraft . Hänsyn måste bl.a. tas till AMSmöjligheter att utfärda föreskrifter med anledning av de föreslagnaändringarna. Utskottet föreslår därför att ikraftträdandet, som börske , senareläggs till den 5 februari 2001.Motsvarande senareläggning av ikraftträdandet bör också göras vadgäller förslaget till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslös-hetskassor.Förslag i enlighet med detta läggs fram i utskottets hemställan.11 Övriga frågor11.1 Diverse frågor om ersättningsrätt m.m.MotionerI en partimotion 1999/2000:A219 från den allmänna motionstiden 1999pekar på att det finns könsdiskriminerande inslag iarbetslöshetsförsäkringen. Som exempel nämns att fast anställda somarbetar deltid bara erhåller ersättning under en ersättningsperiod.Bestämmelserna i fråga drabbar oftast kvinnor eftersom de utgör majo-riteten av de deltidsarbetslösa. Regeringen bör därför få i uppdragatt ta bort könsdiskriminerande inslag i arbetslöshetsförsäkringen(yrk. 2).Carina och (båda s) hävdar i motion A271 attdeltidsarbetslösa i vissa fall kan förlora sin ersättningsrätt om detar ett arbete med högre sysselsättningsgrad.I motion 1999/2000:A208 som väckts under allmänna motionstiden 1999pekar och (båda s) på att detbör göras en översyn av beräkningen av dagpenning. I motionen lämnasexempel på hur två relativt likartade situationer ändå kan innebärastora skillnader i ersättningsnivåer.Kerstin-Maria () hävdar i motion 1999/2000:A204 från allmännamotionstiden att det råder osäkerhet om rätten för politiker atterhålla arbetslöshetsersättning i kombination med arvoden för politis-ka uppdrag. Motionären efterlyser därför ett tydligare regelverk vadgäller politikers arvode och rätten till arbetslöshetsersättning.Jan () anser i motion A298 att man bör samordna utbetal-ningsrutinerna vad gäller arbetslöshetsersättning och ersättning viddeltagande i arbetsmarknadsutbildning.Motsvarande yrkande har motionären framställt i motion 1999/2000: A265från allmänna motionstiden 1999.Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet behandla de synpunkter Vänsterpartietfört fram om deltidsarbetslösas ersättningsrätt. Enligt utskottetsmening är det angeläget att ansträngningar i första hand görs för attbereda dessa personer möjlighet att arbeta på heltid. Deltidsarbetslö-sa har också rätt att få aktivitetsgaranti. Som framgår av propositio-nen kommer regeringen att ge AMS i uppdrag att kartlägga vilka arbets-givare som har en stor andel deltidsarbetare och som inte erbjuderönskad arbetstid. AMS skall sedan ha överläggningar med dessa arbets-givare i syfte att förmå dem att organisera sitt arbete på ett sådantsätt att oönskade deltidsarbeten i möjligaste mån undviks.Utskottet vill i detta sammanhang även peka på att man i den s.k.Vårdkommissionen, dvs. regeringen tillsammans med Svenska kommunför-bundet, , , och , enats om att deltidsarbetslösheten bland vård- ochomsorgspersonal skall halveras. Regeringen avser att kalla parternatill ett möte i syfte att låta göra en gemensam utvär-dering av i vilken utsträckning det skett en förskjutning från tim-och deltidsanställningar till heltidsanställningar.Enligt utskottets mening är de pågående insatserna ett viktigt led iarbetet med att bereda deltidsarbetslösa möjlighet att arbeta heltid.Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpande följer denna fråga.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion 1999/2000:A219yrkande 2 (v) i den mån den inte kan anses tillgodosedd genom vadutskottet anfört.Utskottet övergår nu till att behandla motionerna A271,1999/2000:A208, 1999/2000:A204 som samtliga tar upp olika frågor somrör tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen. Den förstnämnda motio-nen tar upp deltidsarbetslösas rätt till ersättning och den andra rördagpenningberäkningen. Enligt vad utskottet har erfarit är tillämp-ningen i dessa fall inte enhetlig. När det gäller frågan om deltidsan-ställdas ersättningsrätt är det AMS uppfattning att ersättning skallutgå, men det finns exempel på kassor som är av annan uppfattning. Närdet gäller frågan om beräkningen av dagpenning håller AMS på med enöversyn av sina föreskrifter.Praxis i fråga om politikers rätt till ersättning varierar från kassatill kassa. Detta beror på att det är oklart om arvoden skall berätti-ga till arbetslöshetsersättning. AMS har i ett meddelande (nr 17/1995)lämnat viss vägledning i detta hänseende. Enligt meddelandet kvalifi-cerar arvoden som utgår för förtroendeuppdrag på heltid till arbets-löshetsersättning. Enstaka förtroendeuppdrag kvalificerar inte enligtdetta meddelande.Utskottet anser att dessa exempel visar på behovet av att det sker enkontinuerlig uppföljning av reglernas tillämpning. Utskottet vill dockbetona att man i varje enskilt fall måste beakta de särskilda omstän-digheter som kan finnas. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskot-tet motionerna 1999/2000:A204 (mp), 1999/2000:A208 (s) och A271 (s).När det slutligen gäller kravet på samordning av utbetalningsrutinernavad gäller arbetslöshetsersättning och ersättning vid deltagande iarbetsmarknadsutbildning har utskottet underhand fått information omatt frågan bereds inom . Utskottetvill inte föregripa denna beredning och är därför inte berett attföreslå något tillkännagivande i frågan. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1999/2000:A265 och A298 (s).11.2 FöretagareBakgrundI samband med ändringar i arbetslöshetsförsäkringen genomför-des förbättringar för företagare. En förändring rörde kriteriet förnär en företagare skall anses som arbetslös. Den innebar att en före-tagare skall anses som arbetslös när den personliga verksamheten irörelsen vid en samlad bedömning kan anses ha upphört annat än till-fälligt. Detta innebär att prövningen av om företagaren har upphörtmed verksamheten skall göras mot bakgrund av samtliga omständigheter iärendet. Enstaka omständigheter, såsom en kvarvarande skyldighet attvara registrerad för mervärdesskatt eller innehav av F-skattesedel,får inte vara avgörande för om en företagare skall anses vara arbets-lös. Inte heller det förhållandet att en företagare, som har sin pri-vatbostad på samma fastighet som rörelsen eller i anslutning tilldenna, bor kvar på näringsfastigheten efter den definitiva nedlägg-ningen av rörelsen, bör i sig innebära att arbetslöshetsersättninginte kan utgå. Det är även möjligt för en företagare som blivit ar-betslös att under vissa förhållandena hyra ut lokaler eller arrenderamark. Begreppet "samlad bedömning" innebär också att man kan beakta enmedlems roll i ett kooperativ eller en ekonomisk förening. Endastinnehavet av ett förtroendeuppdrag eller tillhörigheten till ett ko-operativ eller en förening bör inte vara avgörande för den enskildesmöjlighet att erhålla ersättning. Det väsentliga vid bedömningen ärmedlemmens funktion och inflytande samt ekonomiska engagemang i ochberoende av kooperativet eller föreningen och om detta hindrar perso-nen i fråga från att stå till arbetsmarknadens förfogande.Vidare infördes en möjlighet för företagare att betraktas som arbets-lös vid ett tillfälligt uppehåll i en och samma verksamhet. Uppehålletfår dock inte till någon del vara av säsongskaraktär. Ersättningsrät-ten är begränsad till ett avbrott. Under uppehållet får det inte be-drivas någon verksamhet. Den försäkrade måste anmäla sig som arbetslösoch stå till arbetsmarknadens förfogande. I likhet med när verksamhe-ten avvecklas definitivt skall företagaren i dessa situationer kunnahyra ut lokaler eller arrendera ut mark.Vid bestämmande av företagarnas dagpenning är huvudregeln att denskall beräknas på ett genomsnitt av inkomsterna från rörelsen under desenaste tre åren, exklusive avvecklingsåret, före arbetslöshetensinträde.Om företagaren har bedrivit verksamhet än ochinnan dess varaktigt haft anställning som arbetstagare kan dagsför-tjänsten, om det är till fördel för henne eller honom, beräknas pågrundval av inkomsten som anställd.MotionerI en rad motioner framförs olika synpunkter och förslag som rör före-tagarnas ersättningsrätt.Flera motioner tar upp frågan om att tillsätta en utredning för att seöver företagarnas arbetslöshetsersättning.Kristdemokraterna påpekar i kommittémotion A279 att de nuvarande reg-lerna i arbetslöshetsförsäkringen främst är inriktade på arbetstagare.Frågan om företagares ställning i arbetslöshetsförsäkringen är kompli-cerad och måste snabbt ses över i syfte att ge grundtrygghet ocksåtill egenföretagare. Särskilt bör jordbrukares situation uppmärksam-mas. Även kraven för att erhålla arbetslöshetsersättning måste seöver. Reglerna om rätt till ersättning för delägare i kooperativ måsteförtydligas. föreslår därför att det tillsätts enutredning med detta uppdrag (yrk. 7).Motsvarande krav framställde partiet under den allmänna motionstiden1999 i kommittémotion 1999/2000:A255 (yrk. 8 och 9).Även m.fl. (c, m, kd, fp) föreslår i motion A246att det tillsätts en utredning som skall belysa villkoren för företa-gares rätt till arbetslöshetsersättning.I motion 1999/2000:A224 från allmänna motionstiden framställerKent och (båda s) krav på översyn av ersätt-ningsvillkoren för nyföretagare.Miljöpartiet behandlar i partimotion N388 frågor om de s.k. soloföre-tagarnas rätt till arbetslöshetsersättning. Enligt ärsoloföretagare mycket utsatta i händelse av arbetslöshet. Detta berorpå att trygghetssystemen från början utformades utifrån den anställdelönearbetarens behov. pekar i motionen på en del områdendär det krävs förändringar. Detta gäller bl.a. det förhållandet att enföretagare till skillnad från en vanlig arbetstagare inte kan växlamellan aktivt arbete och arbetslöshetsersättning. Vidare bör återbe-talningsreglerna ändras. Beräkningsgrunderna för dagpenningen måsteändras så att de utgår från . Slutligen måsteföretagarens rätt till deltidsersättning lösas (yrk. 3).I motion A250 av m.fl. (s) föreslås att regeringeni sitt fortsatta arbete med företagarfrågor ser över problematiken medersättningen från arbetslöshetsförsäkringen och stöd till start avnäringsverksamhet.Barbro Feltzing (mp) föreslår i motion A299 att man bör utreda möjlig-heterna för renskötande samer att kunna erhålla arbetslöshetsersätt-ning.Kenneth hävdar i motion 1999/2000:N212 från den allmännamotionstiden att den praktiska tillämpningen av arbetslöshetsför-säkringen innebär att vissa medlemmar i arbets- eller personalkoopera-tiv inte erhåller någon ersättning (yrk. 1).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är det viktigt att stimulera företagan-det. Ett väl utvecklat företagande leder till fler arbetstillfällenoch därigenom minskad arbetslöshet. För att underlätta företagandethar det vidtagits en rad åtgärder.En åtgärd som ofta diskuterats i detta sammanhang är företagarnasmöjligheter att erhålla arbetslöshetsersättning. Ersättningsrätten haralltid varit omdiskuterad. Skäl som anförts emot ersättningsrätt äratt det är svårt att kontrollera om företagaren verkligen står tillarbetsmarknadens förfogande. En alltför generös ersättningsrätt bliett slags subvention och kan indirekt leda till att andra företagdrabbas. Skäl som anförts för ersättningsrätt är att företagarna ilikhet med andra grupper behöver ekonomisk trygghet.Som framgår av bakgrundsbeskrivningen genomfördes en förbättring-ar för företagare. Dessa förändringar var principiellt mycket viktigaoch innebar en väsentlig förbättring av företagares rätt till ersätt-ning. Ändringarna var enligt utskottets mening en bra avvägning mellande olika intressen som gör sig gällande. Genom kriteriet "samlad be-dömning" har en mer nyanserad bedömning av ersättningsrätten möjlig-gjorts. Vidare innebär möjligheten att ha ett tillfälligt uppehåll irörelsen att risken för kapitalförstörning minskar som detblir lättare att återuppta verksamheten. Den nya beräkningen av dag-penningens storlek innebär att fler personer törs starta nya företag.Lagändringarna har varit i kraft . Utskottet kannotera att det framförts synpunkter på de nya reglerna och på derastillämpning. Krav ställs på förbättringar. I flera motioner har ocksåframförts krav på en utredning för att se över dessa frågor.Utskottet kan notera att regeringen i propositionen har uppmärksammatföretagarnas rätt till arbetslöshetsersättning. Regeringen påpekar attdet sker stora förändringar vad gäller nyföretagande vilket ställernya krav på alla sociala försäkringssystem inklusive arbetslöshetsför-säkringen. Regeringen avser därför att analysera dessa förändringar.Vidare uppges det att regeringen kommer att följa utvecklingen av denya anställningsformerna i gränslandet egenföretagande och anställ-ning. Enligt vad utskottet har erfarit har det inom Regeringskansliettillsatts en analysgrupp.Utskottet, som till viss del kan dela de synpunkter som förts fram ivissa motioner, förutsätter att denna analysgrupp följer utvecklingenav företagarnas rätt till arbetslöshetsersättning i syfte att få ettunderlag för fortsatta bedömningar av om det krävs några förändringarsom bidrar till att företagande inte motverkas. Det är särskilt vik-tigt att följa hur reglerna i arbetslöshetsförsäkringen tillämpas såatt en enhetlig tillämpning uppnås. Det är också viktigt att i samman-hanget väga in det kooperativa företagandet. Utskottet utgår från attanalysgruppen även överväger behovet av en utredning som ser överreglerna om arbetslöshetsersättning för företagare.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna1999/2000:A224 (s), 1999/2000:A255 yrkandena 8 och 9 (kd), A246 (c, m,kd, fp), A250 (s), A279 yrkande 7 (kd), A299 (mp), N388 yrkande 3 (mp)och 1999/2000:N212 yrkande 1 (c) i den mån de inte kan anses tillgodo-sedda genom vad utskottet har anfört.11.3 BemanningsföretagMotionerFrågor om ersättningsrätten för anställda vid bemanningsföretag tasupp i flera motioner.Moderaterna förordar i kommittémotion A290 en översyn av reglerna iarbetslöshetsförsäkringen i syfte att åstadkomma en likabehandlingoavsett i vilken typ av företag man arbetar (yrk. Enligt nuvaranderegler betraktas anställda som heltids-anställda. De kan därför inte få någon arbetslöshetsersättning för dendeltid under vilken de är arbetslösa.I kommittémotion A279 framför motsvarande synpunktersom . De påpekar att ersättningsreglerna för anställda vidbemanningsföretag är olika beroende på om företaget är offentligteller privat. Partiet efterlyser därför enhetliga regelsystem i priva-ta och offentliga bemanningsföretag (yrk. 6).Helena Höij och (båda kd) anser i motion A252 att re-gelverket i arbetslöshetsförsäkringen för de privata bemanningsföreta-gen är diskriminerande (yrk. 1).I motion Sk732 konstaterar och (båda m) att arbetskraftsbehov till följd av svängningar inom turist-branschen bör kunna tillgodoses genom bemanningsföretag. Det bör varamöjligt för anställda vid dessa företag att erhålla arbetslöshetser-sättning (yrk. 4).Utskottets ställningstagandeI samband med utskottets behandling av förslaget till den nuvarandelagen om arbetslöshetsförsäkring behandlade utskottet ett antal motio-ner som rörde ersättningsrätten för anställda i uthyrningsföretag(1996/97:AU13 s. 48 ff.). I sitt ställningstagande lämnade utskotteten utförlig redovisning av de ersättningsregler som gäller för dessaarbetstagare. I betänkandet anfördes följande.I ett meddelande förklarade AMS (nr 5/1996) ansåg att anställda vid uthyrningsföretag inte var ersättningsbe-rättigade. Meddelandet var föranlett av att AMS hade uppmärksammat atten del arbetslöshetskassor hade olika tillämpning avseende rätten tillarbetslöshetsersättning för arbetstagare som var anställda i uthyr-ningsföretag.Den uppfattning som AMS gav till känna överensstämde med den rätts-praxis som finns inom detta område. Av ett flertal avgöranden i För-säkringsöverdomstolen framgår att domstolen har funnit att en personsom vid återkommande tillfällen anlitats av ett personaluthyrningsfö-retag skall anses vara tillsvidareanställd vid företaget i den omfatt-ning som svarar mot personens arbetsutbud. Detta gäller oavsett huranställningsavtalet i det enskilda fallet är utformat.Denna praxis är fortfarande vägledande vid bedömningen av ersättnings-rätten. Utskottet kan konstatera att det numera inom flera avtalsområ-den finns kollektivavtal som innebär att anställda vid bemanningsföre-tag är garanterade en viss lön även om de inte får något uppdrag.I samband med utskottets behandling av budgetpropositionen för år 2000tog utskottet upp frågor som rörde uthyrnings- och bemanningsföretag(bet. 1999/2000:AU1). Utskottet pekade där på att verksamheten viduthyrningsföretag väcker en rad frågor. På förslag av utskottet gjorderiksdagen ett tillkännagivande med innebörd att det bör ske en förut-sättningslös översyn av denna verksamhet.Enligt vad utskottet har erfarit kommer det vid atttillsättas en arbetsgrupp som skall göra denna översyn. I gruppenskall företrädare för arbetsmarknadens parter ingå. Utskottet utgårfrån att gruppen i sin översyn även kommer att beakta frågor som rörarbetslöshetsersättningen. Med hänsyn till det anförda avstyrker ut-skottet motionerna A252 yrkande 1 (kd), A279 yrkande 6 (kd), A290yrkande 3 (m) och Sk732 yrkande 4 (m).11.4 Familjehem m.m.MotionerI kommittémotion A279 konstaterar att en familje-hemsförälder som regel inte kan erhålla arbetslöshetsersättning. Par-tiet anser att arbetstagarbegreppet i arbetslöshetsförsäkringen börändras så att även denna grupp kan erhålla ersättning (yrk. 8).Motsvarande yrkande framställer i kommittémotion1999/2000:A255 (yrk. 10) som väckts under allmänna motionstiden 1999.I motionerna A221 respektive A251 framför ochRosita Runegrund (båda kd) respektive och (båda m) kravet att fosterföräldrar skall likställas med anställda ochdärigenom kunna bli berättigade till arbetslöshetsersättning.Även () anser att familjehemsföräldrarnas ekonomiskatrygghet och arbetsrättsliga ställning bör stärkas och föreslår imotion 1999/2000:A243 från allmänna motionstiden att dessa frågorutreds.Utskottets ställningstagandeÄven frågan om familjehemsföräldrars rätt till arbetslöshetsersättninghar behandlats i flera tidigare betänkanden (se bl.a. 1997/98:AU5 och1998/99:AU7). Senaste gången var våren 1999.Med familjehem avses ett enskilt hem som på uppdrag av socialnämndentar emot barn för stadigvarande vård och fostran eller vuxna för vårdoch omvårdnad. Enligt hittillsvarande praxis kan en person i egenskapav familjehemsförälder eller fosterhemsförälder inte erhålla medlem-skap i en arbetslöshetskassa. Inte heller har det arbete som han ellerhon utför ansetts tillgodoräkningsbart i arbetsvillkoret. Tiden iarbetet har inte heller ansetts vara s.k. överhoppningsbar tid.Utskottet har vid sin behandling av frågan inte velat föreslå någonförändring. Även om utskottet kan ha förståelse för de synpunkter somlämnats av motionärerna är utskottet inte heller berett attföreslå någon förändring.