bet · GN01TU11 · 2000-05-18 00:00:00 — Motionärerna vill att man skärperde regler som gäller för företag som plomberar taxametrar, att taxameterin-formation klassas som bokföringsmaterial, att tömda uppgifter från taxamet-rar sparas på samma sätt som bokföringsmaterial i övrigt samt att myndig-heterna, vid kontroll av taxifordon, skall ha rätt att från taxametern ta utkopia på rapporter med ekonomisk information utan att misstanke om brottskall behöva föreligga. Sådana rapporter bör kunna användas, säger motionä-rerna, i myndigheternas samverkan med varandra för att begränsa den eko-nomiska brottsligheten inom taxibranschen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att alla näringsidkare, således även taxiåkare, ärbokföringsskyldiga enligt bokföringslagen (1976:125). Vidare har Vägverketmeddelat mycket detaljerade föreskrifter om hur en taxameter skall varakonstruerad och om de uppgifter en körpassrapport från taxametern börinnehålla. I föreskrifterna stadgas också att körpassrapport skall vara såutformad att den kan utgöra räkenskapsmaterial enligt bokföringslagen.Plomberingsföretagen står under tillsyn av Styrelsen för ackreditering ochteknisk kontroll (SWEDAC). Utskottet förutsätter att styrelsen ser till att deregler som gäller för plomberingsföretagen är ändamålsenliga.Med det anförda finner utskottet syftet med motion T457 (s) tillväsentlig del tillgodosett. Därför, och i avvaktan påberedningen av förslag om tömningscentralerför taxametrar, anser utskottet att bör lämnamotionen utan åtgärd. Den avstyrks följaktligen.3.3 Utdrag ur taxametrarI motion T455 av () framhålls att det förekommer enomfattande ekonomisk brottslighet inom taxinäringen. Bekämpningenav denna brottslighet har försvårats på grund av de numera minskademöjligheterna för polisen att begära utdrag ur taxametrar. Till och medår 1997 var det möjligt för polisen att vid flygande inspektioner begärautdrag från taxametrar. är detta emellertid intemöjligt, säger motionären, eftersom förfarandet i fråga numerabetraktas som beslag. Motionären vill att polisen möjligtåterigen skall få möjlighet att vid flygande inspektion begärataxameterutdrag och rätt att överlämna utdraget till en skatte-myndighet.Utskottets ställningstagandeVägverkets bestämmelser i ämnet ändrades med verkan från den 1 augusti1997 så att en taxiförare inte längre skulle vara skyldig att "på anmodanöverlämna utskrift av taxameterns registrerade data under minst det senastedygnet till bilinspektör eller polisman." Ändringen skedde, enligt vad ut-skottet inhämtat, mot bakgrund av ett uttalande av JO om till-lämpning av bestämmelserna om beslag i 27 kap. vid kon-troll av taxameteruppgifter (JO:s ämbetsberättelse 1996/97 s. 84-86). införde i stället följande nu gällande föreskrift: "Kopia av körpass-rapporter avseende de två senaste körpassen skall på begäran visas upp förpolisman eller bilinspektör". Skyldigheten att "överlämna" har således ersattsmed en skyldighet att "visa upp". Om polismannen eller bilinspektören, vidgranskning av en uppvisad körpassrapport, finner omständigheter som kanmotivera ett beslag av rapporten kan han eller hon anmäla detta för t.ex. enåklagare som kan besluta om beslag.Utskottet förutsätter att den av motionären behandlade frågan uppmärk-sammas i samband med beredningen av betänkande. förslag angående tömningscentraler för taxametrar skulle ge-nomföras, torde syftet med motionärens önskemål bli helt tillgodosett.Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på regeringensförslag med anledning av det nämnda utredningsbetänkandet,finner utskottet inte någon åtgärd påkallad medanledning av motion T455 (s). Motionen avstyrks följaktligen.3.4 Uppgiftsskyldighet för taxiförareI motion T449 av () framhålls att taxiföretag, som drivssom enskild firma, av kontrollskäl skall redovisa namn, adress och person-nummer på de kvitton som lämnas till kunderna. Det ligger i både taxibran-schens och det allmännas intresse att möjligheterna till kontroll är goda -betonar motionären - men i en bransch där det förekommer att förare blirutsatta för övergrepp och hämndaktioner är det olyckligt om adressen till denenskilde föraren lämnas ut slentrianmässigt. Motionären vill att berördamyndigheter i samråd med taxibranschen skall söka finna en annan form förkontroll av respektive företags identitet än kravet på att namn och privat-adress lämnas ut.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att den adress som anges på kvittot inte behöver varaen gatuadress. En postboxadress torde också kunna godtas. Taxikunder,liksom kunder hos varje annan näringsidkare, synes utskottet ha ett berättigatintresse av att veta namnet på den person man har att göra med. Utskottetkan därför inte ställa sig bakom motionärens förslag i sin helhet och avstyr-ker motionen.3.5 Kör- och vilotidsregler för taxibranschenMotion T459 av och (båda s) gäller kör-och vilotidsregler för taxibranschen. Motionären säger att Sverigesaknar sådana regler och att detta innebär ett problem inte bara förtrafiksäkerheten utan även för förarens arbetsmiljö. Motionärerna villatt likvärdiga kör- och vilotidsregler skall gälla för taxitrafik som förövrig yrkesmässig trafik.Utskottets ställningstagandeFörordningen (1994:1297) om vilotider vid vissa vägtransporter gäller förvissa vägtransporter med fordon under 3,5 tons vikt, bl.a. taxibilar. I förord-ningen finns bestämmelser om dygnsvila och om skyldighet för föraren attfortlöpande göra anteckningar i en tidbok om tiden för dygnsvilan m.m.Den kör- och vilotidsreglering som gäller för transporter med bilar över3,5 tons vikt återfinns främst i EG-bestämmelser som har direkt effekt i EU:smedlemsstater. Bestämmelserna innebär bl.a. att färdskrivare skall finnasinstallerade på fordonen för att möjliggöra myndighetskontroll av att be-stämmelserna om kör- och vilotider efterlevs.Mot krav på att dessa EG-bestämmelser skall gälla även förtaxitrafiken kan bl.a. invändas att en långtradarchaufförnormalt kör långa sträckor utan uppehåll, medan entaxichaufför däremot i regel kör ett flertal korta sträckor medmöjlighet till viss vila mellan körningarna. Utskottet anser attden nämnda förordningen av bör fortsätta att gälla ochavstyrker motion T459 (s).3.6 Bussförares arbetsförhållandenMotion T460 av () gäller arbetsvillkoren för bussförare.Motionären hänvisar till ett arbete som pågår inom EU i syfte "att införahälso- och säkerhetsrelaterade minimiregler för arbetstidens förläggning vidvägtransporter och förbättra trafiksäkerheten". Motionären vill (yrkande 1)att i EU-arbetet skall driva en linje som innebär att yrkesförarnasarbetstider blir mer humana för att därmed öka trafiksäkerheten. Motionärenvill också (yrkande 2) att regeringen inom ramen för trafiksäkerhetsarbetetpåtalar för trafikhuvudmännen att de vid upphandling av kollektivtrafik medbuss bör ställa tydliga krav på god personalpolicy, såsom vidareutvecklingoch säkerhetsutbildning, samt god tillgång till pauser och vilotider för förarna.Utskottets ställningstagandeSom framhålls i motionen pågår arbete inom EU i syfte attinföra en arbetstidsreglering vid vägtransporter och att förbättratrafiksäkerheten. Det är således fråga om en komplettering avden kör- och vilotidsreglering som redan gäller. Enligt vadutskottet erfarit deltar aktivt i arbetet och med deninriktning som motionären önskar, dvs. mer humana arbetstideri syfte att öka trafiksäkerheten. Utskottet, som självfallet intehar någon annan uppfattning om hur arbetet bör inriktas, finnerdärför syftet med motionens yrkande 1 tillgodosett. Vidaredelar utskottet motionärens uppfattning, enligt yrkande 2, omvikten av att busstrafikföretag, som anlitas av trafikhuvud-männen, har en god personalpolicy som bl.a. innebärvidareutveckling, säkerhetsutbildning och god tillgång tillpauser och vilotid för förarna. Utskottet förutsätter att berördaparter ser till att verka i enlighet med motionärens önskemåloch finner därför syftet även med yrkande 2 tillgodosett.Motionen behöver sålunda inte föranleda någon riksdagensåtgärd och avstyrks med det sagda.3.7 Slopande av kravet på tillstånd för rätt att drivabiluthyrningsrörelseYrkesmässig uthyrning av bilar utan förare än regleras ilagen (1998:492) om biluthyrning. Enligt lagen krävs tillstånd för att driva enuthyrningsrörelse. Tillstånd förutsätter ett positivt resultat av en föregåendelämplighetsprövning. Därvid bedöms bl.a. sökandens yrkeskunnande, eko-nomiska förhållanden samt vilja och förmåga att fullgöra sina skyldighetermot det allmänna.I motion N273 av Per m.fl. (m, kd, fp) framhålls att den om-fattande specialreglering som omgärdar biluthyrning kan reformeras, efter-som förhållandena i branschen är stabila och problemen få. Sålunda kannuvarande krav på tillstånd slopas och ersättas med ett krav på registreringav verksamheten. Det skulle underlätta för den som vill etablera sig i näring-en och ändå möjliggöra övervakning från myndigheternas sida.Utskottets ställningstagandeI sitt av godkända betänkande om bl.a. biluthyrningslag(prop. 1997/98:63, bet. 1997/98:TU9, rskr. 1997/98:192) avstyrkte utskottetett motionsyrkande med samma innebörd som det nu aktuella. Så skeddemed hänvisning till en uppgift i den nämnda propositionen om att det behöv-des ett starkt skydd mot bulvanförhållanden inom biluthyrningsbranschen.I den nämnda propositionen 1997/98:63 framhöll regeringen att biluthyr-ningsbranschen, på ett fåtal undantag när, fungerade tillfredsställande. Rege-ringen erinrade också om att en förstärkt lämplighetsprövning, för såvälyrkestrafiken i stort som för biluthyrningsbranschen, hade införts efter för-slag i proposition 1987/88:78. Den personkrets som skulle prövas hade utök-ats i avsikt att komma till rätta med bulvanförhållanden. Det finns ingenutvärdering, sade regeringen, av om det är den utökade prövningen sombidragit till att problemen inom biluthyrningsbranschen är få, eller om pröv-ningen saknar betydelse för detta förhållande. Utan en sådan analys fanns detenligt regeringens uppfattning inte tillräckligt underlag för att ändra den dågällande ordningen. Det är således denna ordning, vill utskottet tillfoga, somalltjämt gäller och som enligt motion N273 (m, kd, fp) bör ändras.Med hänsyn till frågans betydelse från bl.a. näringsfrihetssynpunkt förut-sätter utskottet att regeringen nu ser till att den nämnda utvärderingen kom-mer till stånd och att resultatet av denna redovisas för . Med dettaställningstagande finner utskottet syftet med motionsyrkandet till väsentligdel tillgodosett. Det bör därför kunna lämnas utan någon åtgärdoch avstyrks följaktligen. beträffande villkoren för att bedriva järnvägstrafik på sta-tens spåranläggningaratt med bifall till proposition 1999/2000:78 yrkande 2samt med avslag på motion 1999/2000:T13 yrkandena 1, 2 och 5 god-känner vad regeringen härom föreslår,res. 1 (v)2. beträffande fullständig avreglering av den svenska järn-vägstrafikenatt avslår motionerna 1999/2000:T11 yrkande 1,1999/2000: T12 yrkandena 1 och 3-5, 1999/2000:T14 yrkandena 2-4och 7 och 1999/2000:T15 yrkande 1,res. 2 (m, kd, fp)res. 3 (c)3. beträffande bolagisering av SJatt med bifall till proposition 1999/2000:78 yrkandena 1och 3 samt med avslag på motionerna 1999/2000:T11 yrkande 4 och1999/2000:T13 yrkandena 3 och 4dels godkänner att verksamheten i ändras från af-färsverk till ett eller flera aktiebolag,dels bemyndigar regeringen att genomföra ombildningen av Statensjärnvägar till aktiebolag,res. 4 (v)4. beträffande privatisering av Statens järnvägaratt avslår motionerna 1999/2000:T11 yrkande 2 och1999/2000:T14 yrkande 1,res. 5 (m, kd, fp)5. beträffande ökad inriktning på kärnverksamhetenatt avslår motionerna 1999/2000:T11 yrkande 3 och1999/2000:T12 yrkande 2,res. 6 (m, kd, fp)6. beträffande fordonsförsörjningen inom järnvägssektornatt avslår motion 1999/2000:T14 yrkande 5,res. 7 (m)7. beträffande tillgången till stationer och andra gemensammafunktioneratt avslår motion 1999/2000:T15 yrkande 2,8. beträffande SJ:s fastighetsinnehavatt avslår motion 1999/2000:T14 yrkande 6,res. 8 (m)9. beträffande effektivt påföljdssystematt med anledning av motionerna 1999/2000:T13 yrkande8, 1999/2000:T210 yrkande 9, 1999/2000:T412, 1999/2000:T453,1999/2000:T465 yrkande 3, 1999/2000:T466 yrkande 3 och1999/2000:Sk301 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,10. beträffande handlingsprogrammet i övrigtatt avslår motionerna 1999/2000:T11 yrkande 5,1999/2000:T13 yrkandena 6, 7 och 9-11, 1999/2000:T14 yrkande 8,1999/2000:T209 yrkande 10, 1999/2000:T428, 1999/2000:T442,1999/2000:T466 yrkande 4 och 1999/2000:Sk304 yrkande 2,res. 9 (m, kd, c, fp)res. 10 (v)11. beträffande åtgärder för en reformerad taxinäringatt avslår motion 1999/2000:T427,res. 11 (v)12. beträffande skärpta regler för att undvika ekonomiskbrottslighet inom taxibranschenatt avslår motion 1999/2000:T457,13. beträffande utdrag ur taxametraratt avslår motion 1999/2000:T455,res. 12 (m, kd)14. beträffande uppgiftsskyldighet för taxiförareatt avslår motion 1999/2000:T449,15. beträffande kör- och vilotidsregler inom taxibranschenatt avslår motion 1999/2000:T459,16. beträffande bussförares arbetsförhållandenatt avslår motion 1999/2000:T460,17. beträffande slopande av kravet på tillstånd för rätt att drivabiluthyrningsrörelseatt avslår motion 1999/2000:N273 yrkande 14.res. 13 (m, kd, fp)den 18 maj 2000På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), SvenBergström (c), (), (), (), (),(), Tom (), KristerÖrnfjäder (s), (), (), (), (),(), (), () och (). Villkoren för att bedriva järnvägstrafik på statensspåranläggningar (mom. 1)() och () anför:Ett nationellt sammanhållet järnvägsnät är enligt uppfattningen förutsättning för att person- och godstransporterna på järnväg skall kunnaöka. En uppsplittring av järnvägsnätet på många banor som trafikeras avolika operatörer medför koordineringsproblem av många slag. Regeringensförslag innebär inskränkningar i SJ:s trafikeringsrätt på stomnätet. Vänster-partiet anser i motsats till regeringen att SJ skall ha fortsatt ensamrätt ochstomlinjerna inte skall konkurrensutsättas. bör undvika att hamna isamma situation som där 25 privata järnvägsbolag konkurre-rar med varandra, med en försämrad järnvägsservice och järnvägssäkerhetsom följd. Därför bör , i enlighet med vad som föreslås i motionT13 (v), avslå regeringens förslag om ändrade villkor för att bedriva järn-vägstrafik på statens spåranläggningar.Enligt uppfattning har den genomförda avregleringenav järnvägstrafiken fått övervägande negativa konsekvenser. Bland annat harsamordningen mellan olika järnvägslinjer, samt mellan järnväg och andrakollektiva transportmedel, försämrats. Vidare har resekostnaden höjts för deresenärer som måste åka på linjer som trafikeras av olika bolag. Det harblivit svårt att köpa biljett samt att få information om restider, anslutningaroch byten. Brist på personal och rullande materiel har medfört att avgångarställts in. Konkurrensutsättningen har i många fall lett till att personalensrättigheter försämrats. Sannolikt har avregleringen också gjort det svårare attställa krav på att järnvägstrafik skall bedrivas på ett miljöpolitiskt och reginalpolitiskt riktigt sätt. Därmed får tågtrafiken ännu svårare att konkurreramed biltrafiken och flyget. Vår uppfattning är att de beslut som lett till da-gens konkurrenssituation inte har föregåtts av en ordentlig konsekvensanalys.Som föreslås i motion T13 (v) bör en sådan analys göras innan eventuellt nyasteg tas. Analysen bör besvara bl.a. följande frågor:? Hur förhåller sig genomförda åtgärder till de fem transportpolitiskamålen??? Hur har järnvägens andel av transportarbetet påverkats??? Hur har de anställdas villkor påverkats??? Hur har trafiken påverkats på de berörda banorna? ?Innan den nu föreslagna konsekvensanalysen genomförts bör inga nya upp-handlingar komma till stånd.Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande villkoren för att bedriva järnvägstrafik på statensspåranläggningaratt med bifall till motion 1999/2000:T13 yrkandena 1, 2 och5 samt med avslag på proposition 1999/2000:78 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,2. Fullständig avreglering av den svenska järnvägstrafiken(mom. 2)(), (), Tom (), LarsBjörkman (m), (), () och MagnusJacobsson (kd) anför:Enligt den nu behandlade propositionen avser regeringen att göra en översynav den svenska järnvägstrafiklagstiftningen. Vi reservanter välkomnar dennaöversyn men anser, i motsats till regeringen, att utgångspunkten för översy-nen bör vara en fullständig konkurrensutsättning av hela järnvägsnätet.Som sålunda redovisas i motionerna T11 (fp), T12 (kd) och T14 (m) är re-geringens förslag om inskränkningar i SJ:s trafikeringsrätt inte tillräckligtlångtgående. Konkurrensutsättningen bör enligt vår mening omfatta ävenlönsam trafik.Vid översynen bör förutsättningarna för någon form av slottidsfördelningpå de attraktivaste järnvägslinjerna utredas.Vidare anser vi att avtalstiderna för upphandlad trafik bör vara minst femår med möjlighet till förlängning genom optionsavtal.I propositionen föreslås att SJ i fortsättningen inte med automatik skallåterfå trafikeringsrätten för tidigare upphandlad trafik. Enligt vår uppfattninbör denna inskränkning i SJ:s trafikeringsrätt göras tillämplig också på trafiksom upphandlats före år 2001.Vi menar att regeringen i propositionen korrekt har analyserat nuvarandeproblem med bokning och biljettförsäljning. Bristen på samordning har ivissa fall medfört svårigheter för resenärerna. Som bl.a. anförs i motion T14(m) bör regeringen presentera en tidsplan och ett förslag till principiell lös-ning av samordningsfrågan.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande fullständig avreglering av den svenska järnvägstrafi-kenatt med anledning av motionerna 1999/2000:T11 yrkande 1,1999/2000:T12 yrkandena 1 och 3-5, 1999/2000:T14 yrkandena 2-4och 7 samt 1999/2000:T15 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,3. Fullständig avreglering av den svenska järnvägstrafiken(mom. 2)() anför:I den nu behandlade propositionen föreslår regeringen vissa förändringar iförordningen om statens spåranläggningar i syfte att stärka de privata opera-törernas konkurrensförutsättningar. Jag ställer mig dock frågande till omdessa förändringar är tillräckligt långtgående för att alla trafikoperatörer sktillförsäkras goda villkor. Som anförs i motion T15 (c) är det i längden interimligt att SJ:s konkurrenter endast har möjlighet att bedriva trafik på sträckor som SJ betraktar som olönsamma. Konkurrensen får inte begränsas tillenbart de olönsamma linjerna. Regeringen bör återkomma med ett nytt för-slag till hur en stegvis övergång till konkurrensutsatt persontrafik på allajärnvägslinjer skall åstadkommas. Denna övergång måste med nödvändighetske med god framförhållning, så att alla aktörer på marknaden hinner förbe-reda sig för den förändrade situationen, samt så att en tillfredsställande tra-fikförsörjning i hela landet säkras.Jag anser att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande fullständig avreglering av den svenska järnvägstrafi-kenatt med bifall till motion 1999/2000:T15 yrkande 1 samtmed anledning av motionerna 1999/2000:T11 yrkande 1 och1999/2000:T12 yrkandena 1 och 3-5 samt 1999/2000:T14 yrkandena2-4 och 7 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförs,4. Bolagisering av SJ (mom. 3)() och () anför:Enligt vår uppfattning innebär en bolagisering av SJ att staten, dvs. detsvenska folket, får sämre möjligheter till inflytande över verksamheten. Medde växande kraven på företagsekonomisk vinst minskar möjligheterna attstyra verksamheten mot de transportpolitiska målen.Tågresandet har blivit alltmer segregerat till följd av SJ:ssatsningar på affärs- och tjänsteresenärer. Med bolagiseringen finns risk fören ytterligare klassuppdelning. Vidare finns risk för att glesbygden avtrafike-ras än mer. Med minskad politisk styrning förloras också ett viktigt instru-ment för att driva omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle.Förslaget om bolagisering av SJ har lagts fram med kort varsel och utan attha föregåtts av någon mer omfattande offentlig debatt. Som föreslås i motionT13 (v) bör beslutet om en bolagisering skjutas upp och en opartisk kon-sekvensutredning tillsättas. Genom en sådan utredning bör klarläggas hur ettbolagiseringsbeslut förhåller sig till de transportpolitiska målen. Bolagise-ringens följder för bl.a. miljö, demokrati, glesbygdstrafik och det totala tåg-trafikarbetet bör belysas.Vi anser att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande bolagisering av SJatt med bifall till motion 1999/2000:T13 yrkandena 3 och 4samt med avslag på proposition 1999/2000:78 yrkandena 1 och 3 ochmotion 1999/2000:T11 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,5. Privatisering av (mom. 4)(), (), Tom (), LarsBjörkman (m), (), () och MagnusJacobsson (kd) anför:Vi reservanter har inga invändningar mot regeringens förslag till bolagiseringav SJ. Men, som framhålls i motionerna T11 (fp) och T14 (m), bör bolagise-ringen ses som ett första led i en privatisering av SJ-koncernen.Vi anser att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande privatisering av Statens järnvägaratt med bifall till motionerna 1999/2000:T11 yrkande 2 och1999/2000:T14 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,6. Ökad inriktning på kärnverksamheten (mom. 5)(), (), Tom (), LarsBjörkman (m), (), () och MagnusJacobsson (kd) anför:Enligt vår uppfattning är SJ:s uppgift att bedriva järnvägstrafik. Som föreslåsi motionerna T11 (fp) och T12 (kd) bör slå fast att SJ i ökad ut-sträckning skall inrikta sig på sin kärnverksamhet.Vi anser att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande ökad inriktning på kärnverksamhetenatt med bifall till motionerna 1999/2000:T11 yrkande 3 och1999/2000:T12 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,7. Fordonsförsörjningen inom järnvägssektorn (mom. 6)(), Tom (), () och () anför:Som redovisas i motion T14 (m) är frågan om tillgången till rullande mate-riel av strategisk betydelse för hur konkurrensen inom järnvägstrafiken skallkunna utvecklas. Det är inte acceptabelt att SJ, utan att närmare ange sittsjälvkostnadspris, skall kunna få ut en ersättning som med god marginaltorde överstiga den verkliga kostnaden. Eftersom SJ:s vagnpark till stor delhar finansierats med statliga medel eller leasats genom internationella fi-nansinstitut kan den med fog betraktas som en del av det samlade statskapi-talet. Den bör därför på lika villkor kunna utnyttjas av alla som vill trafikerdet svenska järnvägsnätet. All rullande materiel som SJ förfogar överbör enligt vår uppfattning samlas i en gemensam resurs. Avrop ur och pris-sättning av denna resurs bör ske antingen genom en i förväg fastställd pris-lista eller genom anbudsförfarande. Som föreslås i motionen bör det ankom-ma på regeringen att närmare utreda hur huvudmannaskapet för verksamhe-ten skall utformas samt hur konkurrensneutraliteten skall säkerställas.Vi anser att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande fordonsförsörjningen inom järnvägssektornatt med bifall till motion 1999/2000:T14 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförs,8. SJ:s fastighetsinnehav (mom. 8)(), Tom (), () och () anför:I den nu behandlade propositionen anför regeringen att de mest komplexafrågorna kring bolagiseringen rör SJ:s fastighetsinnehav. Enligt vår uppfatt-ning, som redovisas i motion T14 (m), måste detta fastighetsinnehav särskil-jas från före bolagiseringen, för att full konkurrensneutralitetskall råda i samband med trafikupphandlingar. Arbetet med detta bör bedri-vas med skyndsamhet.