bet · GN01JuU16 · 2000-04-26 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden som väcktsunder den allmänna motionstiden och som rör frågor om unga lag-överträdare. Yrkandena tar i huvudsak sikte på familjens och skolans brotts-förebyggande betydelse och på reglerna om påföljder för unga lagöverträda-re.Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden och pågående bered-ningsarbete, och utskottet föreslår att yrkandena avslås.I ärendet finns tretton reservationer och tre särskilda yttranden. 1999/2000:Ju510 av m.fl. (kd, s, m, v, c, fp, mp) vari yrkas1. att begär att regeringen ger och Soci-alstyrelsen i uppdrag att se över häktessituationen för ungdomar ,2. att begär att regeringen tillsätter en arbetsgrupp med bredkompetens för att arbeta fram direktiv för alternativa häktesplaceringar förungdomar som svarar mot de rättigheter och behov ungdomarhar.1999/2000:Ju704 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föräldrarnas ansvar för barnen bör understrykas genom infor-mation om föräldrarnas skadeståndsansvar,3. att hos regeringen begär förslag som ger föräldrar rätt att be-gära hjälp av polis eller socialtjänst att få hem sina barn, som utan lov vistaspå stan eller i andra olämpliga miljöer i enlighet med vad som an-förts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag som möjliggör för polisen attregistrera brottsmisstänkta ungdomar , i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag som ger polisen möjlighet attdrogtesta också ungdomar vid misstanke om drogpåverkan, ienlighet med vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ungdomar som begått allvarliga brott skall kunnadömas till ett särskilt frihetsberövande ungdomsstraff, på kriminalvårdshemför unga,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda möjligheten att införa ett villkorat frihetsberövandestraff,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda möjligheten att kunna döma unga brottslingar till etts.k. weekendfängelsestraff,9. att hos regeringen begär förslag som innebär att straffet ut-mäts på samma sätt för alla brottslingar , i enlighet med vad somanförts i motionen,10. att hos regeringen begär förslag som innebär att straffmyn-dighetsåldern , i enlighet med vad som anförts i motionen,11. att hos regeringen begär förslag som ger polisen möjlighetatt anhålla ungdomar mellan , i enlighet med vad som anförts imotionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans arbete mot mobbning.1999/2000:Ju723 av m.fl. (m) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om brottsoffrens behov av uppgifter om omyndig lagöverträdaresvårdnadshavare i enlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Ju735 av () vari yrkas att hosregeringen begär en utredning om den ökande brottsligheten bland barn ochvilka åtgärder som bör vidtas.1999/2000:Ju744 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning för attundersöka brottslighet bland ungdomar.1999/2000:Ju903 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att möjliggöra en snabb hantering av ungdomsbrotten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fler platser för sluten vård av unga brottslingar börtillskapas.1999/2000:Ju906 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär en kartläggning av hur lagstiftningenkan förbättras i syfte att förtydliga föräldrars och andra vårdnadshavaresansvar i rollen som normöverförare i enlighet med vad som anförts i motio-nen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrars rätt till polisstöd,3. att hos regeringen begär förslag till lagändring som möjliggörför polisen att ta blod- och urinprov även på personer i enlighetmed vad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag till ändring av de nuvarandebestämmelserna i 16 kap. 10 c § om otillåten utlämning av filmeller videogram i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att beslutar ändra lagen om unga lagöverträdare så att föräld-rars roll under utredning och domstolsprocess stärks i enlighet med vad somanförts i motionen,10. att beslutar ändra lagen om unga lagöverträdare så att rättentill ersättning för inställelse vid domstol slopas för föräldrar i enlighet medvad som anförts i motionen,11. att hos regeringen begär förslag till registrering av minder-åriga lagöverträdare i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om familjegruppskonferenser och medlingsverksamhet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av att avskaffa påföljden överlämnande till vård enligtsocialtjänsten,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ny påföljd benämnd ungdomsstraff för ungdomar i åldern ,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta särskilda kriminalvårdshem,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda regler för verkställighet av ungdomsstraff,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särbehandling av unga lagöverträdare,19. att hos regeringen begär förslag om villkorligt fängelse i en-lighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Ju907 av m.fl. (kd) vari yrkas34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomstjänst och sluten ungdomsvård,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en kontaktperson bör finnas som kan hjälpa den unge i sam-band med och efter frigivningen.1999/2000:Ju908 av m.fl. (m) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om drogtester i enlighet medvad som anförts i motionen.1999/2000:Ju910 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förebyggande insatser från skola och sociala myndigheter för attminska risken att barn kommer snett i livet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samarbetet mellan socialtjänst och polis behöver förbättras. InledningI detta betänkande behandlar utskottet ett antal motioner från den allmännamotionstiden om unga lagöverträdare. Hithörande frågor har be-handlats utförligt i betänkandet Påföljdssystemet (bet. 1997/98:JuU21). I detärendet tillstyrkte utskottet ett regeringsförslag som i fråga om unga lag-överträdare bl.a. innebar införandet av den nya påföljden sluten ung-domsvård och möjligheten att förena överlämnande till vård inom social-tjänsten med ungdomstjänst. De nya reglerna, som trädde i kraft den 1 janua-ri 1999, kommer att utvärderas när de varit i kraft en tid.År 1995 gjordes omfattande ändringar i lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om unga lagöverträdare (LUL). Ändringarna syftade till attförbättra samarbetet mellan myndigheterna i ungdomsmål och snabba påförfarandet. Ändringarna har utvärderats av en särskild utredare. Utvärde-ringen redovisas i betänkandet Handläggning av ungdomsmål - en utvärde-ring av ungdomsmålsreform (SOU 1999:108). Betänkandet harremissbehandlats och bereds i Regeringskansliet.Avslutningsvis bör här också nämnas den försöksverksamhet med medlingsom riktar in sig på unga lagöverträdare. Försöksverksamheten samordnadesfram av , som också redovisaten utvärdering (2000:8). En särskild utredare har regeringensuppdrag att analysera medlingens roll i rättssystemet. Utredaren skall redovi-sa sitt uppdrag före (dir. 1998:30).Familjens och skolans brottsförebyggande betydelse, m.m.MotionernaI motionerna Ju704 (m), Ju906 (m) och Ju910 (fp) betonas föräldrarnas ochskolans betydelse i det brottsförebyggande arbetet. I motion Ju910 under-stryks också vikten av att samarbetet mellan skolan, och poli-sen fungerar. I motion Ju704 förespråkas vidare att information skall spridasom föräldrarnas skadeståndsansvar i samband med barns brottslighet. I mo-tion Ju723 (m) efterfrågas rutiner för att brottsoffer skall få upplysning omvårdnadshavaren när gärningsmannen är . Motionärerna menar attdetta skulle förbättra brottsoffrets möjligheter att utverka skadestånd. I mo-tionerna Ju735 (kd) och Ju744 (c) efterfrågas en utredning rörande brottslig-het hos barn under 15 år.BakgrundEtt barn står under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem om interätten har anförtrott vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vårdnadsha-vare. Den som har vårdnaden om ett barn har ansvaret för barnets personligaförhållanden och för att barnets behov av omvårdnad, trygghet och en godfostran blir tillgodosedda. Vårdnadshavaren svarar också för att barnet fården tillsyn det behöver med hänsyn till dess ålder, utveckling och övrigaomständigheter. Vårdnadshavaren skall också bevaka att barnet får tillfreds-ställande försörjning och utbildning. I syfte att hindra att barnet orsakarskada för någon annan skall vårdnadshavaren svara för att barnet står underuppsikt eller att andra lämpliga åtgärder vidtas (se 6 kap. 2 § )Vårdnadshavaren kan bli skadeståndsskyldig enligt skadeståndslagens be-stämmelser, om han uppsåtligen eller av vårdslöshet försummar sitt till-synsansvar.Regeringen har i promemorian Allas vårt ansvar med undertiteln brottsförebyggande program (Ds 1996:59) behandlat föräldrarnas roll idet brottsförebyggande arbetet. I promemorian anförs att föräldrarna har detprimära ansvaret för sina barn och att de troligen är samhällets bästa brotts-förebyggande resurs. Att stödja och hjälpa föräldrarna i deras fostrande rollbör därför ingå bland de olika åtgärderna i brottsförebyggande strategier. Ipromemorian uttalas vidare att skolan är en ofta outnyttjad resurs vars bety-delsefulla roll i det brottsförebyggande arbetet inte nog kan understrykas.Regeringen tillsatte därför en arbetsgrupp som kommit med förslag till åt-gärder i rapporten värdegrundad skola - idéer om samverkan och möjlig-heter (Ds 1997:57).Brottsförebyggande rådet () har i regleringsbrevet för fått iuppdrag att granska närpolisreformen. Inom ramen för det arbetet kommernärpolisens utredningar av ungdomsbrott att granskas. Uppdraget skall varaavslutat före den 1 maj 2001.Också enheten för brottsförebyggande arbete inom BRÅ arbetar med hit-hörande frågor. Ett av projekten går ut på att åstadkomma en idéskrift omprojekt och verksamheter i skolan. Avsikten är att sammanställa goda exem-pel på hur man i olika skolor runt om i landet har arbetat med projekt ochverksamheter för att minska brottslighet och ordningsstörningar samt för attöka tryggheten för eleverna i skolan. I ett annat projekt kommer en lärar-handledning att produceras i samarbete med . Syftet är att genomatt tydliggöra skolans roll i det brottsförebyggande arbetet utveckla ochintensifiera skolans engagemang mot brott.Inom BRÅ har också utarbetats två rapporter av intresse i sam-manhanget. I rapporten som rånar ungdomar (BRÅ-rapport2000:6) redovisas en undersökning av ungdomsrån i och Malmö.Undersökningen grundas dels på statistik över polisanmälda rån under densenare delen av , dels på en enkätundersökning som hösten år 1999besvarades av ca 4 500 ungdomar i 15- respektive 17-årsåldern. Rapportenvisar bl.a. att ungdomsrånen ökat och att cirka hälften av dem som utsatts förrån gjorde en anmälan. I rapporten anförs vidare att ansvaret för att förebyg-ga ungdomskriminaliteten bl.a. faller på polisen, som på många håll börjatprioritera insatser just mot ungdomsrån. Men även andra samhälleliga instan-ser som skolan och föräldraföreningar har enligt vad som anförs i rapportenett ansvar.I rapporten (2000:3) redovisas en studievars huvudsyfte varit att identifiera dels vilka debutbrott som indikerar enhög risk för fortsatt brottskarriär, s.k. strategiska brott, dels för vilka debbrott denna risk är låg. I rapporten konstateras att det brott som i störst ut-sträckning kan kallas ett strategiskt brott är tillgrepp av fortskaffningsmedelMer än var fjärde () person, som i sin debut lagförs för tillgrepp avfortskaffningsmedel, kommer i sitt fortsatta liv att tillhöra den lilla gruppsom svarar för av den totala brottsligheten. Även rån och stöld förtjänarenligt vad som anförs i rapporten benämningen strategiska brott. Risken föratt en person som vid lagföringsdebuten döms för ett sådant brott senareutvecklar en kriminell karriär är 19 resp. . Däremot är risken mycket lågför att en person som lagförs för snatteri första gången skall utveckla enkarriär som kronisk brottsling.Här kan även nämnas att tillsammans med Skolverkettagit fram ett informationsmaterial som behandlar frågan om vad som gällernär brott begåtts inom skolans värld.I sammanhanget bör också nämnas att frågan om myndighetssekretessenlägger hinder i vägen för samarbetet mellan skolan, och poli-sen är aktuell i den pågående översynen av sekretesslagen (dir. 1998:32) somskall vara avslutad senast den 1 maj 2001.I den utvärdering av ungdomsmålsreform som gjorts harfrågor om brottsmisstänkta barn tagits upp (SOU 1999:108 s. registrerades 12 113 brottsanmälningar som uppklarade på grundav att den misstänkte var , vilket utgör av det totala antaleuppklarade brott. Utredningen betonar att det är viktigt att handläggningen avärenden som gäller brott begångna av barn kan ske snabbt ochmed tillbörlig hänsyn till barnet. Utredningen föreslår en regel om att sådanautredningar skall bedrivas med särskild skyndsamhet. Vidare föreslås vidga-de möjligheter för polisen att vidta inledande utredningsåtgärder, att särskiltlämpade poliser och åklagare skall leda utredningarna och att vårdnadshavareskall kallas när barn skall höras av polisen. Utredningen anserockså att lagstiftningen skulle behöva en större översyn än vad utredningenhaft möjlighet att göra.Betänkandet bereds i Regeringskansliet.När det gäller målsägandens möjligheter att få reda vem som är vårdnads-havare för en underårig brottsling bör till att börja med erinras om att måls-äganden under förundersökningsförfarandet inte är att anse som part. Han harsåledes inte någon rätt till partsinsyn (se JO 1995/96 s. 49 f). För målsägan-den gäller därför att han har rätt att ta del av allmänna handlingar i den månnågon sekretessregel inte hindrar det. Här är bestämmelserna i 9 kap. 17 och18 §§ sekretesslagen (1980:100) aktuella. Bestämmelserna torde innebära attsekretess i regel råder för uppgifter om den misstänktes vårdnadshavare.Utskottet har inhämtat att frågan om i vilken utsträckning en målsägandehar rätt ta att del av uppgifter hos polisen ses över inom Regeringskansliet.Översynen kommer att vara färdig i år.Utskottet har under en följd av år behandlat motioner om familjens ochskolans betydelse i det brottsförebyggande arbetet. gjorde utskottetbedömningen att familjens betydelse knappast kan överskattas när det gälleratt ge barn och ungdomar en trygg uppväxt. Utskottet konstaterade att detinte råder någon oenighet om att goda uppväxtförhållanden är en brottsföre-byggande faktor av mycket stor betydelse (bet. 1990/91:JuU19 s. 10 f). Dettauttalande har utskottet härefter hänvisat till.Även när det gäller skolans betydelse i det brottsförebyggande arbetet harutskottet uttalat sig . Utskottet påpekade i ett betänkande1995 att forskning visar att ett kriminellt beteende inte sällan grundläggstidigt i livet. Tidiga insatser från bl.a. skolan för att uppmärksamma ochstödja barn med särskilda behov kunde därför vara av avgörande betydelseför att förhindra att ungdomar hamnar i ett kriminellt livsmönster. Skolanhade således en mycket viktig roll i det brottsförebyggande arbetet. Utskotteterinrade också om den undervisning i lag och rätt som polisen bedriver iskolorna (bet. 1994/95:JuU17 s. 13 f).När utskottet senast hade anledning att uttala sig i hithörande frågor (bet.1998/99:JuU19 s. 4 f) konstaterade utskottet först att utskottet alltjämt hadesamma inställning som tidigare när det gäller familjens brottsförebyggandebetydelse. Enligt utskottets mening kunde familjens betydelse alltså knappastöverskattas när det gäller att ge barn och ungdom en trygg uppväxt. Godauppväxtförhållanden är, anförde utskottet, en brottsförebyggande faktor avmycket stor betydelse. Härom rådde ingen oenighet. måste hänsyntas till de stora samhällsförändringar som skett under den senare delen av1900-talet. Här hänvisade utskottet till att det numera kring barnen finnsmånga fler vuxna som inte tillhör familjen, eller hushållet, än i tidigare generationer; detta gäller särskilt småbarnstiden där personal inom barnomsorgeni många fall spelar en framträdande roll vid sidan av föräldrarna. Barnom-sorgspersonalen kommer på så sätt att ha samma betydelse för de små barnensom skolans, fritidshemmens och fritidsgårdarnas personal har för de äldre. Isamtliga fall öppnas möjligheterna att på ett tidigt stadium uppmärksammaoch stödja barn med särskilda behov. En uppgift är därvid, anförde utskottet,att hjälpa barnen att ta till sig det demokratiska samhällets grundläggandevärderingar och bidra till det nödvändiga införlivandet av övergripande nor-mer. Särskilt för de barn som växer upp under mindre goda förhållanden harinsatser från andra vuxna stor betydelse.Vidare ansåg utskottet det eftersträvansvärt att samarbetet kring barn medsvårigheter fungerar och att onödiga hinder undanröjs. Sekretessbestämmel-serna mellan olika myndigheter som socialtjänst, skola och polis kunde enligtutskottet vara ett sådant hinder. Här noterade utskottet att det pågår en över-syn av sekretesslagen. Vidare antecknade utskottet att det pågår ett arbeteinom skolan som inte minst tar sikte på att genom att överföra värderingaroch normer förebygga brott. Detta är, anförde utskottet, emellertid inte till-räckligt utan det är också, som framhölls i en av de då aktuella motionerna,av stor vikt att på ett tidigt stadium kan ingripa när ett barnvisar tecken på svårigheter och bistå familjen med hjälp och stöd.I fråga om det även framställda önskemålet om information rö-rande föräldrars skadeståndsansvar ville utskottet för sin del endast konstate-ra att det torde vara ett välkänt faktum att skadeståndsskyldighet i vissa fallföreligger för skador som barn orsakat. Några åtgärder behövdes inte.ÖvervägandenUtskottets inställning i fråga om familjens och skolans brottsförebyggandebetydelse är alltjämt densamma som . Familjens betydelse kanalltså knappast överskattas, och utskottet anser alltjämt att goda uppväxtvill-kor är en brottsförebyggande faktor av mycket stor betydelse. Utskottet villåterigen påpeka att någon oenighet om detta knappast föreligger.Inte heller i fråga om samarbete mellan olika myndigheter och om behovetav att undanröja hinder för en sådan samverkan ser utskottet anledning attfrångå de uttalanden utskottet gjorde . Resultatet av översynen avsekretesslagen bör alltså avvaktas, vartill kommer att det är av stor vikt attsocialtjänsten på ett tidigt stadium kan ingripa när ett barn visar tecken påsvårigheter och bistå familjen med stöd.Utskottet konstaterar att några åtgärder med anledning av motionernaJu704, Ju906 och Ju910 i här aktuella delar inte behövs.När det sedan gäller de motionsönskemål som tar sikte på föräldrars skade-ståndsskyldighet håller utskottet fast vid att någon särskild information intebehöver spridas till föräldrar om saken - skyldigheten att betala ersättning ide angivna fallen torde vara välkänd. Det behövs därför inte heller i dennadel någon åtgärd med anledning av motion Ju704.Vad gäller frågan om möjligheten att få reda på vem som i egenskap avvårdnadshavare är ersättningsskyldig noterar utskottet att reglerna om sekre-tess synes innebära svårigheter för målsägandena i vissa fall. Utskottet anserdet därför positivt att regeringen tagit initiativ till att se över reglerna. Ökemålet i motion Ju723 får därmed anses vara tillgodosett.Avslutningsvis är utskottet inte heller berett ställa sig bakom önskemålen imotionerna Ju735 och Ju744 om en särskild utredning beträffande orsakernatill att barn begår brott. Som framgått i det föregående pågår enrad olika projekt med förebyggande inriktning. Här vill utskottet särskiltframhålla det förtjänstfulla arbete som BRÅ bedriver på området. Därtillkommer att vissa förslag på förbättringar avseende själva förfarandet lämnatsav den utredning som utvärderat ungdomsmålsreform. Utskottet kani vart fall inte se att det skulle finnas behov av att tillsätta enutredning i ämnet.Sammantaget innebär det anförda att utskottet föreslår att avslårmotionerna Ju704, Ju723, Ju735, Ju744, Ju906 och Ju910 i här aktuelladelar.Påföljdssystemet för ungaMotionernaI motion Ju906 (m) föreslås att påföljden överlämnande till vård inom soci-altjänsten skall avskaffas. I motionen föreslås vidare, liksom i motion Ju704(m), att en ny påföljd, ungdomsstraff, införs. Ungdomsstraff skall verkställaspå särskilda kriminalvårdshem i kriminalvårdens regi, och särskilda reglerför verkställigheten behövs som avviker från vad som normalt gäller verk-ställighet av fängelsestraff, bl.a. på det sättet att det blir en plikt för denatt delta i vård och behandling.I motionerna föreslås vidare att en ordning med villkorligt fängelse införs.Tanken i motionerna är att verkställigheten av ett utdömt fängelsestraff helteller delvis skulle få anstå och verkställigheten i den delen ske endast om denunge döms för nya brott.I motion Ju704 föreslås också att särregleringen för personer över 18 årmen under avskaffas. Motionärerna bakom motion Ju906 är inne påliknande tankar men menar att unga lagöverträdare som dömts till fängelseskall kunna friges när halva, i stället för två tredjedelar av, straffet avtjänI motion Ju906 föreslås familjegruppskonferenser efter nyzeeländsk mo-dell. I motionen kritiseras också regeringens hantering av ett tillkännagivan-de från där uttalade att regeringen genastborde utarbeta en samordnad och rikstäckande fortsatt försöksverksamhetmed medling.I motion Ju704 föreslås att weekendfängelse införs. Motionärens tanke äratt ett kort fängelsestraff skulle övertyga den unge om att i fortsättningenavstå från brott.BakgrundSom inledningsvis framgått beslutade om nya påföljderför unga lagöverträdare (prop. 1997/98:96, JuU21). De nya reglerna trädde ikraft den 1 januari 1999.Regleringen innebär en uppstramning av åtgärderna när ungdomar begårbrott. Möjligheten att överlämna den unge till vård inom finnskvar, men en förutsättning för denna påföljd är att socialnämnden lämnat inen vårdplan till rätten och att de planerade åtgärderna kan anses tillräckligtingripande med hänsyn till brottslighetens straffvärde och art och den ungestidigare brottslighet. Ett överlämnande till kan förenas medböter eller en föreskrift om ungdomstjänst. Den sistnämnda påföljden liknarsamhällstjänst och skall fullgöras i regi. Vid allvarlig brottslighet där påföljden annars måste bli fängelse kan den unge i stället överläm-nas till sluten ungdomsvård. Detta är en tidsbestämd påföljd med ett maxi-mum som verkställs på institutioner som drivs av . Verkställigheten regleras i en särskild lag om verkställighet avsluten ungdomsvård.I finns regler om särbehandling av unga lagöverträdare. 5 § följer att det krävs synnerliga skäl för att en person skall kunnadömas till fängelse för brott han begått . Vidare gäller att fbrott som någon begått efter det att han fyllt men innan han fyllt 21 årfängelse endast får dömas ut om det med hänsyn till gärningens straffvärdeeller annars finns särskilda skäl för det. Den unges ålder skall dessutomenligt 29 kap. 7 § beaktas vid straffmätningen.Under den försöksverksamhet som BRÅ samordnade fram till årsskiftetdrevs 32 medlingsprojekt som fördelade sig över hela landet med en visstyngdpunkt i storstäderna. De flesta projekten har kommit att drivas vidareäven efter det att försöksverksamheten formellt upphört. Projekten går ut påatt medla mellan brottsoffret och den unge gärningsmannen. ärsom regel huvudman för projekten.