bet · GO01SfU1 · 2000-11-28 00:00:00 — 6 § första stycket 1-3 nämnda lag,---------------------------------------------------------------2. föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmän försäkring,---------------------------------------------------------------3. ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård,---------------------------------------------------------------4. ersättning som en allmän försäkringskassa utgett enligt 20§ lagen (1991:1047) om sjuklön,---------------------------------------------------------------5. livränta enligt 4 kap. lagen om arbetsskadeförsäkring ellermotsvarande livränta som bestäms med tillämpning av den lagen,---------------------------------------------------------------6. delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,---------------------------------------------------------------7. vårdbidrag enligt lagen (1998:703) om handikappersättningoch vårdbidrag, i den utsträckning bidraget inte är ersättningför merkostnader,---------------------------------------------------------------8. dagpenning från arbetslöshetskassa,---------------------------------------------------------------9. statsbidrag till arbetslösasom tillskott till derasförsörjning när de startaregen näringsverksamhet,---------------------------------------------------------------10. utbildningsbidrag i form 10. aktivitetsstöd till denav dagpenning under som deltar i ettarbetsmarknadsutbildning och arbetsmarknadspolitisktyrkesinriktad rehabilitering program,samt ersättning vid genera-tionsväxling,---------------------------------------------------------------11. utbildningsbidrag för doktorander,---------------------------------------------------------------13. särskilt utbildningsbidrag,---------------------------------------------------------------14. ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning förvissa föräldrar (TUFF),---------------------------------------------------------------15. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligtlagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som fårdagpenning enligt de grunder som gäller förtotalförsvarspliktiga, samt---------------------------------------------------------------16. bidrag från och iden utsträckning som regeringen så föreskriver.---------------------------------------------------------------Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområdena 10, 11 och 12Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappBelopp i 1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelning.------------------------------------------------------------Politikområde Utskottets------------------------------------------------------------Anslagförslag------------------------------------------------------------19 Ersättning vid arbetsoförmåga------------------------------------------------------------1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (ram) 38 425000------------------------------------------------------------2 Förtidspensioner (ram) 49 696000------------------------------------------------------------3 Handikappersättningar (ram) 1 054 400------------------------------------------------------------4 Arbetsskadeersättningar (ram) 6 909 000------------------------------------------------------------5 Kostnader för sysselsättning av vissa 5 000förtidspensionärer (ram)------------------------------------------------------------6 Ersättning för kroppsskador (ram) 60 600------------------------------------------------------------7 (ram) 750 506------------------------------------------------------------8 Allmänna försäkringskassor (ram) 5 049 296------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 101 949802------------------------------------------------------------Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomBelopp i 1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelning.-------------------------------------------------------------Politikområde Utskottets-------------------------------------------------------------Anslag förslag-------------------------------------------------------------20 Ekonomisk äldrepolitik-------------------------------------------------------------1 Ålderspensioner (ram) 10 197 000-------------------------------------------------------------2 Efterlevandepensioner till 13 141 000vuxna (ram)-------------------------------------------------------------3 Bostadstillägg till 10 264 000pensionärer (ram)-------------------------------------------------------------4 Delpension (ram) 177 600--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 33 779 600-------------------------------------------------------------Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barnBelopp i 1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelning.------------------------------------------------------------Politikområde Utskottets------------------------------------------------------------Anslag förslag------------------------------------------------------------21 Ekonomisk familjepolitik------------------------------------------------------------1 Allmänna barnbidrag (ram) 20 914 000------------------------------------------------------------2 Föräldraförsäkring (ram) 18 026 879------------------------------------------------------------3 Underhållsstöd (ram) 2 404 500------------------------------------------------------------4 Bidrag till kostnader för internationella 40 000adoptioner (ram)------------------------------------------------------------5 Barnpensioner (ram) 958 000------------------------------------------------------------6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2 127 600(ram)------------------------------------------------------------7 Pensionsrätt för barnår (ram) 3 276 000------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 47 746 979------------------------------------------------------------Offentlig utfrågning om välfärdens utveckling under 1990-taletDatum: tisdagen den 9 maj 2000Tid: 10.00-12.45Lokal: SkandiasalenInbjudna: Docenterna , , och docent , i (s): Jag vill hälsa er välkomna hit tillsocialförsäkringsutskottets offentliga utfrågning. Det vi ska diskutera ochbli lite bättre informerade om är det arbete som har skett i enkommitté som populärt brukar kallas Välfärdsbokslutet.Syftet bakom kommittén och dess arbete har varit att beskriva hur välfärdenhar utvecklats . Det är oerhört intressant för utskottet,eftersom det är vi som hanterar kärnan i den svenska välfärden.Socialförsäkringarna är ju vårt område. Vi ser fram emot att höra liteytterligare om vad ni har kommit fram till i ert arbete.Vi har tidigare tagit del av det delbetänkande (SOU 2000:3) sompresenterades . Jag antar att det kommer att gå i vartannat. Men niär mycket välkomna hit. Jag heter och är ordförande i utskottet.Sedan har vi ledamöterna som sitter här runtomkring utefter kanterna. Vi harbjudit in ledamöter från kommittén. Det är , ochJohan . Mycket välkomna hit.Vi kommer att göra så att ni var och en får säga någonting. Sedan blir det utrymme för utskottets ledamöter att ställa frågoreller komma med synpunkter. Vi ger en möjlighet till det efter varjeinledning. Ordet är ditt, . Varsågod.Joakim : Tack så mycket. Jag ska börja med att tacka för möjligheten attkomma hit och tala om vårt arbete. Som du sade lämnade vi ett förstabetänkande , och sedan ska vi lämna ett slutbetänkande . Detär värdefullt för oss att komma hit och få reaktioner på det vi har gjort ochmöjligen också något diskutera vårt fortsatta arbete.Syftet med presentationen är kanske inte att komma hit och berätta för ervad ni har gjort utan att sättasocialförsäkringsutvecklingen i ett perspektiv både när det gäller deförutsättningar som gällt allmänt för människors välfärd ochvälfärdspolitiken och vad som hänt på andra områden. Man kanmöjligen se samspel, eller brist på samspel, mellan olika typer avförändringar som skett på olika välfärdsområden och lite diskuterakonsekvenserna av både förändringar i de s.k. socialförsäkringsreglerna ochandra samhällsförändringar som påverkat människors välfärd. (Bild 1) Det uppdrag vi har i kommittén är att beskrivavälfärdsutvecklingen för att det ska utgöra ett underlag för denfortsatta socialpolitiska diskussionen om välfärdspolitiken under det 21:aårhundradet. Vi baserar oss med den korta utredningstiden egentligen på denkunskap som redan finns. Men vi lägger också ut uppdrag och gör egna analyserpå olika områden.På något sätt tycker jag att det är viktigt att understryka detvälfärdsbegrepp som vi arbetar utifrån. Det är egentligen hämtat från degamla låginkomstutredningarna men har intressant nog fått stortgenomslag i den internationella välfärdsforskningen.Bl.a. har nobelpristagare i ekonomi, Amartya Sen, kommit fram väldigt likartad syn där man ser välfärd som olika typer av resurser somindividen förfogar över som gör det möjligt att fatta de beslut och göra deval i livet som man vill för att kunna styra sitt eget liv. Det är viktigtatt se att dessa resurser inte bara handlar om pengar, utan också om hälsa,social förankring, utbildning osv.Det som vi har försökt göra är att granska i vilken mån devälfärdspolitiska systemen förmått trygga nivå och en rimlig fördelning av deolika typerna av resurser som människor förfogar över. Det är uppenbart attsocialförsäkringar främst har att göra med de ekonomiska resurserna. (Bild 2) Om man ska försöka att göra något slags beskrivning avförändringar , måste man beakta de mycket besvärliga strukturellaförutsättningar som gällt. Det har inte minst varit den höga arbetslöshetensom präglat årtiondet. Det har i sin tur utlöst en statsfinansiell kris, somi sin tur utlöst olika typer av åtgärder när det gäller både skattesystemetoch statens utgifter, och då inte minst på socialförsäkringsområdet. (Bild 3) Vi har också fått fler barn och fler mycket gamla i befolkningen.Vi har haft en mycket stor flyktinginvandring. Den inträffade efter det attarbetslösheten gått upp från till och efter det att BNPvisat en negativ utveckling . Då kom den största vågen avflyktinginvandring som har skett . Det kan man se av denröda linjen i diagrammet som visar att de utomeuropeiska invandrarna kommerframför allt . Det är en puckel. (Bild 4) Det är också viktigt att beakta att arbetslösheten egentligen hardrabbat hela samhället. Alla sociala grupper, alla utbildningsgrupper ochalla sektorer i ekonomin har drabbats av arbetslöshetskrisen. I den massivasysselsättningskrisen är det ändå uppenbart att det finns vissa grupper somdrabbats särskilt mycket. Det är de unga, de utrikes födda och deensamstående mödrarna.De som har haft arbete kris har också haft förändradeförutsättningar i den meningen att tidsbegränsade anställningar blivit alltvanligare. Sedan har vi också fokuserat på två viktiga icke-händelser iutvecklingen. Vi har inte haft ett lika stort och massivt utträde bland denäldre arbetskraften i som vi har sett i de övrigaeuropeiska länderna, och vi har inte fått en utveckling där kvinnorna lämnatarbetsmarknaden för att bli hemmafruar. Det är viktigt att påpeka att dehändelserna inte har inträffat.För dem som har arbete är det också uppenbart att även fast vi ser enstrukturomvandling är de fysiskt krävande och enformiga arbetena fortfarandevanliga. Det är inte förvånande att de är särskilt vanliga bland arbetare,men de är också vanliga bland utrikes födda. De psykiska påfrestningarna iarbetet har ökat, och då särskilt bland kvinnor. (Bild 5) En annan viktig förutsättning är ohälsoutvecklingen, somegentligen är en positiv huvudlinje. Dödligheten har minskat. Men det finnsen grupp som inte har haft den positiva utvecklingen. Det är framför alltkvinnor i okvalificerade jobb. (Bild 6) Sedan kan man se att den massiva sysselsättningskrisen också göravtryck i människors hälsoförhållanden, framför allt när det gäller depsykosomatiska problemen oro, ängslan och ångest. Det är framför allt de somär i förvärvsaktiv ålder som drabbas. Hälsoläget förbättras sedan något motslutet, men når inte upp till den nivå som gällde vid årtiondets ingång. Jagska nog påpeka att de utrikes födda återigen är en grupp där man kan se attkrisen slagit särskilt hårt. (Bild 7) Det är bakgrunden till förändringarna. Det är uppenbart att manhar genomfört stora åtgärder för att sanera statens finanser. Det som vipekar på i den här figuren, som finns i delbetänkandet, är att saneringen istor utsträckning har skett i form av skattehöjningar och reduktioner itransfereringarna till hushållen, dvs. (Bild 8) Man kan säga att saneringspolitiken har skett med vissaprioriteringar. Framför allt den socialdemokratiska regeringen sade sig viljaspara i första hand på transfereringarna och i mindre utsträckning på densociala servicen. Men man kan se här att det har varit svårigheter för statenatt styra vad som händer på den kommunala nivån.Kommunernas och landstingskommunernas finanser har också urholkats avsysselsättningskrisen. Det har lett till att man också på den nivån harfattat beslut som har varit i begränsande inriktning. (Bild 9) Man kan också tala om att det har varit ett slagsundanträngningseffekt när vi ser på arbetsmarknadspolitiken. Denna figurvisar utvecklingen , som var massiv, då antalet personersom inbegrips i aktiva åtgärder ökar. De som får olika former avarbetslöshetsersättning ökar ännu kraftigare . Det skerockså en ökning bland de arbetslösa som inte är inbegripna i vare sig aktivaeller passiva åtgärder.Det är uppenbart att det är detta som driver upp de offentliga utgifterna.Sedan ser vi mot slutet av årtiondet en tillbakagång både i antalet i passivaoch i aktiva åtgärder. Det sker också en förskjutning från passiva tillaktiva åtgärder. (Bild 10) Om man ser på utvecklingen av socialförsäkringar på en allmännivå visar dessa kurvor egentligen utgifterna med arbetsmarknadspolitiken.Men om man skulle renodla detta och titta bara på socialförsäkringarna hardet varit en ganska blygsam kostnadsutveckling. Men bakom denna blygsammakostnadsutveckling ligger ett ganska dramatiskt årtionde bakom oss. Det vetni bättre än några andra, skulle jag kunna tro.När vi har försökt att karakterisera förändringen både när det gällersocialförsäkringar och familjestöd, kan man säga att det stora antaletförändringar som gjorts i regelsystemen under årtiondets inledning i huvudsakhar varit i begränsande riktning. Sedan sker mot årtiondets slut en återgångi mer expansiv riktning. (Bild 11) Vi har försökt urskilja olika typer av förändringar. Det gällerinte bara om de varit i expansiv eller kontraktiv riktning utan vi måsteockså skilja mellan kvalificeringsregler, ersättningstid ochersättningsnivåer.När det gäller kvalificeringsreglerna tror jag också att det är viktigt skiljer på det som rör om man över huvud taget är försäkrad eller inte.Där har det inte skett särskilt stora förändringar på socialförsäkringensområde. Man kan se tydliga exempel på arbetslöshetsförsäkringens område. Menäven där har förändringarna varit marginella.Det viktiga här är att ta fasta på de krav som ställs. Det gäller t.ex.beviskrav när det gäller arbetsskadeförsäkringen men också de begränsningarsom skett när det gäller grunden för rätt till förtidspension ochsjukpenning. Här sker det gradvisa förändringar. Förändringen iarbetsskadeförsäkringen kommer 1993, när man skärper arbetsskadebegreppet.När det gäller förtidspension är det allt från att man avskaffar de renaarbetsmarknadsskälen till en successiv skärpning av des.k. äldrereglerna och ett tydligare fokus på den medicinska ohälsan somgrund för rätt till ersättning.När det gäller ersättningsnivåerna ser man i början av årtiondet sammamönster. Man går ned från till och från till . När detgäller ersättningstiden sker det också begränsningar. Det gäller bl.a. påsjukpenningområdet, där man får en karensdag. Man kan också se när det gälleromställningspensionen att det sker förändringar i ersättningstiden.Mot slutet av årtiondet sker, när det gäller ersättningsnivåerna, en vissåtergång. Men vi ser inte samma mönster när det gällerkvalificeringsreglerna. I slutet gäller striktare kriterier förrätt till olika typer av förmåner. (Bild 12) Om man ser till familjestödet ser man ungefär likartadeförändringar. Det är inte minst ersättningsnivåerna som påverkas. Det skerantingen direkt så att beloppen sänks eller så att man t.ex. släpper denindexering som fanns i relation till basbeloppet när det gällerbidragsförskottet.Mot slutet av årtiondet ser vi en återgång till de nivåer som gällde år1991 och sedan en höjning av de nominella beloppen för barnbidragen och ocksåen återgång när det gäller flerbarnstillägget. (Bild 13) Jag ska också säga någonting om de funktionshindrade. Det är detområde där det skett en höjning av ambitionsnivåerna och också en höjning avde offentliga utgifterna. De offentliga utgifterna har gått plus med 40 %1993-1997. Men det har varit en koncentration på en väl avgränsad grupp. Mankan misstänka någon uttunning eller försämring när det gäller gruppen medmindre besvär. Sedan ska man också påpeka att individens eget initiativblivit allt viktigare för att få rätt till de olika typerna av stöd frånsamhället.Det finns också en del icke händelser som har påverkat utvecklingen påsocialförsäkringsområdet. Det vi ser mot slutet av årtiondet är att andelen iden förvärvsaktiva befolkningen som har inkomster över förmånstaken stigerallt kraftigare. När realinkomsterna sjunker sker ingenförändring. Men utvecklingen mot slutet av årtiondet går ganska snabbt. (Bild 14) Vi har pekat ut några ofärdsområden. Barnfamiljernas ekonomi ärett sådant. Det är uppenbart att de har tappat i inkomstfördelningen. Det ärinte i lika stor utsträckning resultat av de nedskärningar som man har gjortutan beror framför allt på att de tappat i förvärvsinkomster. Det gällerockså de ensamstående mödrarna. Barns välfärd påverkas inte bara av det utanockså av de relativa resursneddragningar som skett i skola och barnomsorg.Det är ändå uppenbart att de grupper som inte riktigt fångats upp avtrygghetssystemen är de som är nytillträdda på arbetsmarknaden. Det gällerungdomar och invandrare. (Bild 15) Det som vi pekat på som viktiga kunskapsluckor handlar inte baraom barns välfärd i skola och barnomsorg utan också om framför allt övergångenfrån utbildning till förvärvsarbete. Det är inte något renodlat 90-talsfenomen eller något renodlat svenskt fenomen. Vi ser tendenser att övergången från ungdom och utbildning till förvärvsarbete blir alltsvårare. Det är klart att sysselsättningskrisen har utgjort en ytterligarepåfrestning.Här hoppas vi kunna göra mer analyser av 90-talsutvecklingen och denuppgång som sker inte minst när det gäller ungdomarssysselsättning.Det som vi också pekat på i vårt eget betänkande är att det mot bakgrund avde förändringar som skett i socialförsäkringarna är viktigt att titta påkonsekvenserna av de skärpta kvalificeringsreglerna. En fördjupning som viskisserar är att följa upp dem som fått avslag på sina ansökningar omförtidspension och om möjligt följa upp även avslag inomarbetsskadeförsäkringen och se vilken inkomstutveckling som grupperna haftför att se om det möjligen är så att avslagen har utlöst något slagsutslagningsprocess.Ett andra område som vi också skisserat som ett fortsatt område för analysär att titta på förändringar i finansieringen av socialförsäkringen . Ett tredje område är incitament och beteenden. Vad har de förändradeincitamenten betytt när det gäller korttidsfrånvaro i relation till karensdagoch vad finns det för andra områden där man kan studera konsekvenser påmänniskors beteenden av att man förändrat trygghetssystem. Det här är någotsom man ofta drar mycket långtgående slutsatser av men där det mersystematiska underlaget ofta saknas. Här hoppas vi kunna göra någontingytterligare.Ett sista område, där vi avvaktar resultat av andra utredningar, gäller denkraftiga uppgången i sjukfrånvaron som vi ser . Detsitter tre utredningar. De ska vara klara inom en mycket korttid. Innan vi ser resultatet av det är det orealistiskt att vi ska kunnaprecisera någon ytterligare analys. (Bild 16) Jag ska sedan helt kort säga någonting om de vägskäl vi ser förvälfärdspolitiken. Det handlar om familjestödens dimensionering men också omsocialförsäkringarnas golv och tak. Det har aktualiserats av kraftigareallöneökningar . Men det handlar också om de frågorsom rör vilka som hamnar i socialbidragssystemen och som man brukar hävda istället borde finnas i socialförsäkringen.Egentligen handlar det om vad man ska ha för modell för socialförsäkringeni framtiden. Den allmänna slutsats som vi drar är att det inte går att senågot stort modellskifte när det gäller socialförsäkringen under 90-talet.Det är fortfarande så att socialförsäkringen huvudsakligen följerinkomstbortfallsprincipen och att det är en stor majoritet som får sinsociala försäkring från de allmänna systemen. Den kraftiga uppgången ilönerna och andelen över de förmånsgrundande taken ställer frågan införframtiden om man vill upprätthålla den modellen eller inte.Man kan också när det gäller föräldrapenningen se att det uppenbart är såatt det minskande barnafödandet som vi har sett , som har varitganska dramatiskt, också kan relateras till kvinnornas resurser i denmeningen att de som bor i områden som haft en mycket svagsysselsättningsutveckling valt att föda barn i mindre utsträckning. Vi serockså en skillnad när det gäller utbildningsnivå. De kvinnor som har en lägreeller ofullbordad utbildning har i högre utsträckning avstått från att födabarn. Det kan också resa frågor kring golven i föräldrapenningen.Vi har på förhand gjort upp att vi skulle göra paus mellan våra respektiveinlägg så att det ska bli möjlighet till frågor. Tanken är att fortsätta genomgången genom att tala om socialbidragsutvecklingen, som imånga sammanhang relateras till inte bara de strukturella förändringar somskett i samhället utan också de förändringar som skett isocialförsäkringssystemet. ska tala om inkomstutvecklingenunder 90-talet, som uppenbarligen också har relevans för socialförsäkringen.Jag gissar att det kan finnas frågor på även de områden som inte direkt haratt göra med det jag har tagit upp här.Ordföranden: för det. Jag tror att vi ändå gör så att vi har möjlighetatt ställa frågor här. Jag förstår att det hänger ihop. Svaren kanske kommeri det löpande sedan, när övriga medarbetare får ordet. Vi gör ändå så attledamöterna har möjlighet att ställa en del frågor.Ulla (): Tack, fru ordförande! Jag har två frågor, men först enundran. Du sade att dödligheten har minskat, men den ärväl alltid ? Jag tror att det måste följa någonting efter det attdödligheten har minskat.Sedan hade du en overheadbild över de grupper som drabbats. Där fanns deäldre och de anhöriga. Men du sade ingenting om dem. Du talade om vägskäl förvälfärdspolitiken och äldreomsorgens universalitet. Det skulle jag vilja vetalite mer om.Det var intressant med det låga barnafödandet. Det är kvinnor med lägreutbildning och kvinnor som bor i områden med hög arbetslöshet som väljer attavstå från att föda barn. var det just kvinnor som bodde iområden där det inte fanns möjligheter till jobb eller väldigt lite jobb somi stället för att vara arbetslösa valde att få en annan identitet, nämligenatt vara hemma och vara graviditetslediga, eller någonting sådant. Det måsteha skett någonting där. Har ni någon som helst aning om vad det är som harskett?Kerstin-Maria (): Jag tänkte ställa samma fråga som . Jag bor iBorlänge, och där var det väldigt uppenbart att unga flickor som inte hadejobb skaffade barn tidigt i stället. När började det här ändra sig ochvarför?Under rubriken sade du att individernas egna initiativ föratt få sina rättigheter hade ökat uppenbart.