bet · GN01SoU9 · 2000-03-22 00:00:00 — 26 (m, kd, c, fp)24. beträffande etableringsregler för privata vårdgivarem.m.att avslår motionerna 1999/2000:So274 yrkande 10 och1999/2000:So322 yrkandena 13 delvis och 14,res. 27 (m, kd)res. 28 (fp)25. beträffande bättre samverkan mellan offentliga och privatavårdgivareatt avslår motion 1999/2000:So300,res. 29 (m)26. beträffande andra vårdgivare än läkare och sjukgymnas-teratt avslår motionerna 1999/2000:So290,1999/2000:So322 yrkande 13 delvis och 1999/2000:So463 yrkandena1 och 2,res. 30 (m, fp)res. 31 (kd)27. beträffande offentlig upphandlingatt avslår motion 1999/2000:So322 yrkande 16,res. 32 (fp)28. beträffande högkostnadsskydd m.m.att avslår motionerna 1999/2000:So322 yrkande 22,1999/2000:So380, 1999/2000:So430, 1999/2000:So482 yrkande 19och 1999/2000:So484 yrkande 5,res. 33 (v, mp)res. 34 (kd)res. 35 (fp)29. beträffande patientansvarig läkareatt avslår motionerna 1999/2000:So288 yrkandena 1 och2, 1999/2000:So283 och 1999/2000:So381,res. 36 (kd)30. beträffande tillsyn avseende det psykologiska verksamhets-områdetatt avslår motionerna 1999/2000:So294 och 1999/2000:So353,31. beträffande journalföringatt avslår motionerna 1999/2000:So338 och 1999/2000:So468,32. beträffande olycksfall i vårdenatt avslår motionerna 1999/2000:So215 yrkandena 1 och2 och 1999/2000:So226 yrkande 2,33. beträffande vårdrelaterade infektioneratt avslår motionerna 1999/2000:So205 och 1999/2000:So233,34. beträffande tolk inom hälso- och sjukvårdatt avslår motionerna 1999/2000:So331 yrkande 3 och1999/2000:Sf637 yrkande 27,res. 37 (v, mp)35. beträffande ett rikstäckande ambulanshelikoptersystematt avslår motion 1999/2000:So254,36. beträffande nationella riktlinjeratt avslår motion 1999/2000:So322 yrkande 17,37. beträffande homo-, bi- och transsexuellas behov av sjuk-vård m.m.att avslår motionerna 1999/2000:So225 yrkande 14 och1999/2000:Ub431 yrkande 3,res. 38 (v, fp, mp)38. beträffande prioriteringar inom hälso- och sjukvårdenatt avslår motionerna 1999/2000:So206,1999/2000:So234, 1999/2000:So262 yrkande 2 och 1999/2000:So320yrkande 10,res. 39 (kd)res. 40 (fp)39. beträffande vård och behandling för olika sjukdomarm.m.att avslår motionerna 1999/2000:So204 yrkandena 1-4,1999/2000:So208 yrkandena 1-3, 1999/2000:So242, 1999/2000:So289, 1999/2000:So302, 1999/2000:So327 yrkande 9, 1999/2000:So329 yrkande 1, 1999/2000:So350, 1999/2000:So376, 1999/2000:So397, 1999/2000:So401, 1999/2000:So426 yrkande 2, 1999/2000:So442 yrkande 2, 1999/2000:So452 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:So457 yrkande 1, 1999/2000:So458, 1999/2000:So467 yrkandena 2-5, 1999/2000:So477, 1999/2000:So484 yrkandena 1-3, 1999/2000:So488 yrkande 8 och 1999/2000:So493 yrkande 5,res. 41 (v)res. 42 (kd)res. 43 (mp)40. beträffande kvinnors hälsaatt avslår motionerna 1999/2000:So243,1999/2000:So322 yrkande 24, 1999/2000:So331 yrkandena 2 och 4,1999/2000:So370, 1999/2000:So467 yrkande 1 och 1999/2000:A807yrkande 26,res. 44 (v)res. 45 (c)res. 46 (fp)41. beträffande ersättning till levande organdonatoreratt avslår motionerna 1999/2000:So285 och 1999/2000:So436,42. beträffande alternativa behandlingsmetoder i sjukvårdenatt avslår motionerna 1999/2000:So330 yrkandena 14 och15,res. 47 (c)43. beträffande utredning om alternativa behandlingsmetoder,m.m.att avslår motion 1999/2000:So486 yrkandena 1 och 6,res. 48 (c, mp) - delvis44. beträffande forskning rörande alternativmedicin m.m.att avslår motion 1999/2000:So486 yrkandena 2-4,res. 48 (c, mp) - delvis45. beträffande kostnadsfrihet vid undersökning, vård eller be-handling enligt smittskyddslagenatt avslår motion 1999/2000:So314 yrkande 5,res. 49 (m)46. beträffande anonymitet vid provtagningatt avslår motion 1999/2000:So225 yrkande 16,res. 50 (v, fp, mp)47. beträffande hospisverksamhet m.m.att avslår motionerna 1999/2000:So310 yrkandena 1-3och 1999/2000:So373 yrkandena 1 och 2,48. beträffande dödsfallsutredning och obduktionatt avslår motionerna 1999/2000:So238 och 1999/2000:So371,49. beträffande abortförebyggande åtgärderatt avslår motionerna 1999/2000:So368 yrkandena 1-3,1999/2000:So394 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:So395, 1999/2000:So402 yrkandena 1, 4, 7 och 8, 1999/2000:So455 och 1999/2000:So493 yrkande 12,res. 51 (kd) - delvis50. beträffande stödsamtalatt avslår motion 1999/2000:So402 yrkandena 5 och 6,res. 51 (kd) - delvis51. beträffande tidsgränsen då tillstånd krävsför abortatt avslår motion 1999/2000:So402 yrkande 2,res. 51 (kd) - delvis52. beträffande livsduglighetatt avslår motionerna 1999/2000:So292 yrkande 2 och1999/2000:So402 yrkande 3,res. 52 (m, kd)53. beträffande vissa etiska frågoratt avslår motionerna 1999/2000:So267,1999/2000:So292 yrkande 1, 1999/2000:So309 yrkandena 1 och 2 och1999/2000: So396,54. beträffande äggdonationatt avslår motion 1999/2000:So207 yrkande 2,res. 53 (m, fp)55. beträffande kostnadsfria preventivmedelatt avslår motion 1999/2000:Sk693 yrkande 2,56. beträffande preventivmedel för mänatt avslår motion 1999/2000:A819 yrkande 17,res. 54 (mp)57. beträffande kunskapscentrumatt avslår motion 1999/2000:So460,58. beträffande tatuering och piercingatt avslår motion 1999/2000:So437,res. 55 (v, mp)59. beträffande utredning om lobotomiverksamheten i Sveri-geatt avslår motionerna 1999/2000:So247 och 1999/2000:So258 yrkande 1,res. 56 (v, mp)res. 57 (kd)60. beträffande ersättning till lobotomeradeatt avslår motion 1999/2000:So258 yrkande 2.res. 58 (kd)den 22 mars 2000På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), ChrisHeister (m), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (), (), (), (), (), KennethJohansson (c), (), CatherinePersson (s), (), ()och (). och finansiering, m.m.(mom. 1), , och (alla m) anför:Svensk sjukvård har stora resurser, personal med hög kompetens, och detbedrivs ett framstående forsknings- och utvecklingsarbete. Trots det upplevsinte sjukvården som en framtidsbransch utan bilden av svensk sjukvård do-mineras av kris och problem. Det som borde vara självklart, att få god vårdoch vård , är inte det . Resurserna används inte på bästa sätt. Enligvår mening beror oförmågan att tillvarata sjukvårdens samtliga resurser pådet sätt den är organiserad och finansierad. Vi har ett vårdmonopol som bådefinansierar och producerar vård och där den politiska styrningen rycker un-dan grunden för en professionell ledning. Vårdköerna är ett tydligt tecken påatt systemet inte fungerar och utgör en av de mest påtagliga revorna i välfär-den. Konsekvenserna av detta misslyckande drabbar såväl patienter sompersonal och samhällsekonomi.De långa väntetiderna till vård innebär i många fall mycket lidande ochoro. Vidare kan väntetiderna innebära att sjukdomstillstånd förvärras, vilketgör att både behandling och rehabilitering försvåras och fördyras. Det är intekostnaderna för vården som är problemet; problemet är kostnaderna för attinte ge vård. Det är dyrare att låta människor vänta på vård än att ge vård.Förutom att kostnaderna för själva vårdinsatsen kan bli högre på grund avförvärrade sjukdomstillstånd till följd av lång väntan, finns det också andrakostnader förknippade med köerna. Det handlar bl.a. om produktionsbortfallgenom sjukfrånvaro och förtidspensioneringar samt de extra sociala stödin-satser som inte minst pensionärer kan behöva eller efter enmindre framgångsrik behandling, dvs. följder av de brister i samordning somdagens system är behäftat med. Till detta kommer de omätbara kostnadernaför förlorad livskvalitet.Vi vill framhålla att en kunnig, kompetent och engagerad personal är vår-dens största tillgång. Därför är det mycket oroande att alla vårdyrken harsjunkit i popularitet bland de unga. Alltfler som arbetar i vården vill förtidspensionera sig och många lämnar den svenska vården för att jobba utom-lands. Inte för att de vill öka sina kunskaper och se andra miljöer och därefteåtervända till med värdefulla erfarenheter utan därför att de intelängre kan finna arbetsglädje i den svenska sjukvården. Trots att den enaundersökningen efter den andra visar att personal på alla nivåer trivs bättre iprivat vård, och att mångfalden alltså är väsentlig för vårdens funktion, för-vägras personalen en friare arbetsmarknad.Internationellt sett går trenden mot att alltfler länder inför obligatoriskasjukvårdsförsäkringar. Såväl länder med skattefinansierad sjukvård somländer med privatfinansierad sjukvård byter till obligatoriska sjukvårdsför-säkringar. Vi menar att detta är en lösning som passar även för . Viförespråkar mot denna bakgrund att det införs en allmän obligatorisk hälso-försäkring. Den obligatoriska hälsoförsäkringen bör omfatta all hälso- ochsjukvård som sjukvårdshuvudmännen egentligen skulle ha klarat av. Deekonomiska medel som tillförs hälsoförsäkringen bör omfatta den del avlandstingsskatten som går till sjukvård, ersättningen till sjukvårdshu-vudmännen, ersättningen för läkemedel samt den del av sjukpenningförsäk-ringen och förtidspensionerna som avser rehabilitering, totalt ca 180 miljar-der kronor/år om man utgår från de resurser som åtgick 1997.Den hälsoförsäkring som vi förespråkar skall omfatta alla medborgare,oavsett betalningsförmåga, hälsotillstånd eller annat. Alla människor skallvara anslutna till valfri försäkringskassa eller motsvarande, som skall admi-nistrera försäkringen. Inom ramen för lagstiftning om en hälsoförsäkringskall frihet finnas för olika försäkringskassor att etablera sig och erbjudamedborgarna sina tjänster. Ingen försäkringskassa skall få välja bort försäk-ringstagare. Försäkringskassorna skall däremot konkurrera med varandra närdet gäller kvalitet, administration och organisation. Vi bedömer dock inte attdet är realistiskt med mer än ett begränsat antal olika försäkringskassor i ettland med folkmängd. Försäkringsavgiften skall vara inkomstrelate-rad och fastställas av . Försäkringskassorna tilldelas medel av dessaavgifter. Försäkringsmodellen innebär alltså att sjukvårdens pengar öron-märks. skall enligt vårt förslag också fastställa vilka typer avbehandling och omvårdnad som skall finansieras av hälsoförsäkringen. Idetta avseende skiljer sig inte försäkringsmodellen väsentligt från vad somgäller i dagens system. skall ha skyldighet att ersättavårdgivare för behandling av alla medborgare som är anslutna till kassan.Riksdagen fastställer en miniminivå för den ersättningen. Det står försäk-ringskassan och - inte minst viktigt - de enskilda vårdgivarna fritt att erbjudvård därutöver. Konkurrensen kommer att öka både kvalitet och utbud, efter-som det finns fördelar med att erbjuda medborgarna ett både bättre och rikareutbud av vård. Utbudet kan inkludera även t.ex. viss tandvård, trots att dettainte ingår i minimiåtagandet. Avgifter vid patientbesök m.m. skall vara tillåt-na men det skall finnas ett högkostnadsskydd som mildrar avgiftsbördan försärskilt utsatta patientgrupper. Ett sådant högkostnadsskydd bör utformassom en avtrappningsmodell där patienten alltid betalar ett mindre belopp förett sjukvårdsbesök, även om det beloppet kan vara mycket lågt.Enligt vår uppfattning andas regeringens förslag om en nationell hand-lingsplan för sjukvården - innefattande utvecklingsavtal med Landstingsför-bundet och - en närmast obegripligtilltro till effektiviteten och flexibiliteten hos de planekonomiska plane-ringsinstrumenten. Vi anser att de gångna decenniernas utveckling tydligtvisat på dessa instruments ineffektivitet och hindrande effekt på utvecklingenav en modern sjukvård. I stället krävs öppenhet och flexibilitet så att nyaimpulser snabbt kan omsättas i praktiska åtgärder ute i sjukvårdens verklig-het. En sådan snabb omsättning underlättas med en mångfald av oberoendeaktörer inom vården. Ett minimikrav på statens agerande borde enligt våruppfattning vara att man åtminstone inte försöker motverka de positiva re-former för mångfald och valfrihet som genomförs ute i landstingen.Sjukvården behöver enligt vår mening internationaliseras inte bara vad av-ser själva den medicinska forskningen utan i lika hög grad när det gällerorganisation och arbetssätt. Vi måste bort ifrån en sjukvård som styrs i stelaoffentliga strukturer närmast i form av ett offentligt vårdmonopol. I ställetbör varje sjukhus av dignitet se till att man ingår i någon form av internatio-nellt nätverk. Enligt vår uppfattning skulle vidare svensk sjukvård kunna blien viktig exportprodukt.När det gäller överenskommelsen mellan staten och landstingen om ersätt-ningar till hälso- och sjukvården för , den s.k. Dagmarskrivelsen,anser vi att det behov av signal- och stimulansmedel som nämns i skrivelsenavslöjar minst sagt avgörande brister i organisationen av svensk sjukvård.Enligt vår uppfattning syftar medelstilldelningen framför allt till att avledauppmärksamhet och intresse från en diskussion om de grundläggande struk-turförändringar som skulle behöva genomföras på hälso- och sjukvårdsområ-det. Vad här anförts med anledning av motionerna So18 (m) yrkandena 1 och3, So261 (m) yrkande 2, So274 (m) yrkandena 1-3, 5, 7 och 12 och So322(fp) yrkande 5 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande hälso- och sjukvårdens organisation och finansiering,m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:So18 yrkande-na 1 och 3, 1999/2000:So261 yrkande 2, 1999/2000:So274 yrkandena1-3, 5, 7 och 12 och 1999/2000:So322 yrkande 5 och med avslag påmotionerna 1999/2000:So217, 1999/2000:So322 yrkandena 6, 7 och19, 1999/2000:So330 yrkandena 16, 19 och 22, 1999/2000:So355 yr-kande 1, 1999/2000:So426 yrkande 1, 1999/2000:So451 yrkande 3och 1999/2000:So482 yrkandena 1, 2, 9 och 10 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,2. och finansiering, m.m.(mom. 1)och (båda v) anför:Regeringen har lovat att presentera en nationell handlingsplanför utveckling och förnyelse av sjukvården. Enligt vår uppfattning bör enutgångspunkt för en sådan handlingsplan vara att såväl drift som finansieringav vården även i fortsättningen huvudsakligen sker i offentlig regi. Vi serdock gärna en utveckling av mångfald inom vården, men den bör ske huvud-sakligen inom ramen för denna offentliga drift och finansiering.När det gäller inriktningen av den nationella handlingsplanen vill vi sär-skilt framhålla följande.Sjukvården behöver en mer demokratisk arbetsorganisation med minskadelöneklyftor, där alla personalgruppers kompetens tas till vara. Arbetsvillko-ren och arbetsmiljöerna bör förbättras framför allt inom omvårdnadsarbetet.Förhållanden inom hemsjukvården och anhörigvårdarnas situation bör för-bättras. Också entreprenörer skall vara skyldiga att erbjuda bra arbetsvillkoroch arbetsmiljöer.Vårdutbildningen bör byggas ut och rekryteringen tillvårdyrken förbättras bl.a. genom att jobben blir mer självständiga och kvali-ficerade och genom att de anställda har inflytande och makt att förbättraarbetssituationen. I detta sammanhang vill vi särskilt lyfta fram rekryterings-behovet av psykologer. väntas stora pensionsavgångar. Detbehövs därför fler utbildningsplatser.Enligt vår uppfattning är det mycket väsentligt att man försöker förhindraatt människor blir sjuka. Sjukvården kan bidra till detta genom att föra utkunskap om sjukdomars orsaker och om hur man förebygger dem. Vidarekan uppsökande verksamheter som riktar sig till utsatta grupper, riktadehälsokontroller och hälsosamtal minska klyftorna i hälsotillstånd. Ävenarbetet med företagshälsovård bör förstärkas.Vi anser att det är av stor vikt att arbetet med kvinnors hälsa förstärks.Många kvinnor som söker hjälp inom sjukvården upplever att de inte blirtagna på allvar. Sjukdomar och symtom som i första hand drabbar kvinnorhar lägre status än mäns sjukdomar. Vi anser därför att såväl sjukvården somdet förebyggande arbetet i högre grad bör fokusera på kvinnors hälsa i fram-tiden. Som vi framhållit i andra sammanhang har mannen alltför länge varitden gällande normen.När det gäller primärvården anser vi att den bör förstärkas och att avgifter-na bör sänkas med avgiftsfrihet som mål. Det är också mycket viktigt att iarbetet med den nationella handlingsplanen utreda och föreslå åtgärder somfrämjar samverkan mellan primärvård och specialistvård. Det finns i dagalltför stort avstånd och dålig kommunikation mellan dessa olika delar avsjukvården, och det drabbar ytterst patienterna och innebär dessutom ofta ettineffektivt resursutnyttjande.Akutsjukvården bör ha tillgång till mycket avancerade undersöknings- ochbehandlingsmetoder. Den kvalificerade akutsjukvården bör därför koncentre-ras till relativt få sjukhus. Det ställer i sin tur krav på ambulanser med välubildad personal och bra utrustning, kompletterade med helikopterambulans.De fullständigt utrustade akutsjukhusen bör kompletteras med närsjukhusmed möjlighet till direktintagning av patienter.Den kommunala äldreomsorgen anser vi bör ha stöd av geriatriskt utbilda-de läkare eller distriktsläkare med tillräcklig kompetens och med klara an-svarsområden.Den psykiatriska vården behöver förstärkas. Psykiatrin bör utveckla enbättre uppsökande verksamhet som också når de psykiskt sjuka som riskeraratt bli isolerade eller bostadslösa och som inte själva söker vård. Alltfler baoch ungdomar drabbas av psykiska problem. Det är därför viktigt att barn-och ungdomspsykiatrin byggs ut. Vidare vill vi betona att en ökad integre-ring av psykoterapi och psykologisk kompetens behöver tillföras sjukvårdeni framtiden. Psykoterapi som behandlingsform behöver lyftas fram och idiskussionen om läkemedlens roll och utveckling måste psykoterapeutiskabehandlingar vägas in som alternativ till eller i kombination med psykofar-maka.Vi anser att det behövs mycket mer forskning om sambanden mellan mil-jöförhållanden och sociala förhållanden samt ohälsa. Landstingen bör aktivtstödja samhällsmedicinskt forsknings- och utvecklingsarbete som förbättrarkunskaperna om vilka grupper i samhället som drabbas av sjukdom och vilkaorsaksfaktorer som finns. Det är mycket angeläget att man får bättre metoderför att utvärdera och följa upp förebyggande arbete. Också komplementärabehandlingsmetoder bör uppmärksammas. Arbetet med att utarbeta natio-nella riktlinjer när det gäller stora folksjukdomar bör förstärkas.Vi vill också betona att det är av största vikt att sjukvård, psykvård, social-tjänst och andra instanser präglas av en helhetssyn med förmåga att "kunnase bakom" de symtom för vilka patienten sökt hjälp. Vad här anförts medanledning av motionerna So355 (v) yrkande 1 och So426 (v) yrkande 1 börges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande hälso- och sjukvårdens organisation och finansiering,m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:So355 yrkande1 och 1999/2000:So426 yrkande 1 och med avslag på motionerna1999/2000:So18 yrkandena 1 och 3, 1999/2000:So217, 1999/2000:So261 yrkande 2, 1999/2000:So274 yrkandena 1-3, 5, 7 och 12,1999/2000:So322 yrkandena 5-7 och 19, 1999/2000:So330 yrkandena16, 19 och 22, 1999/2000:So451 yrkande 3 och 1999/2000:So482 yr-kandena 1, 2, 9 och 10 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,3. och finansiering, m.m.(mom. 1)och (båda kd) anför:Hälsa i vid bemärkelse handlar om ett fysiskt, psykiskt, socialt och andligttillstånd av välbefinnande. Det är viktigt att allt folkhälsoarbete och allapreventiva insatser utgår från denna helhetssyn på människan och på hälso-begreppet. Även om hälsoläget i allmänt sett är bra så är hälsan ändåväldigt ojämlikt fördelad. Forskning visar att resurssvaga gruppers hälsout-veckling och medellivslängd är sämre än för dem som är välutbildade ochresursstarka. Detta kan inte accepteras. Det krävs krafttag mot hälsans ojäm-lika fördelning i befolkningen.Antalet vårdplatser på sjukhusen har reducerats så mycket att det blir stör-ningar i patientflödet och flera kliniker påverkas. Den drastiska minskningenav antalet vårdplatser har inte heller blivit kompenserad genom en motsva-rande utbyggnad av sjukhem, ålderdomshem eller av . Därför börinriktningen vara att skapa ca 20 000 nya vård-platser. Dessa vårdplatser bör främst gälla de vårdformer där behoven avsjukvård och omvårdnad är störst, dvs. vård av svårt och långvarigt sjuka ochäldre.Det är viktigt att landsting och kommuner får ytterligare resurser under denärmaste åren. och framåt har regeringen aviserat utökade stats-bidrag. Dessa statsbidrag innebär ett realt resurstillskott för hälso- och sjukvården med . Med dessa resurser sam-manhänger krav på att öka kvaliteten och tillgängligheten inom primärvårdenoch psykiatrin. Resurserna är dock otillräckliga för att kunna hantera deutökade vårdbehov som belysts ovan. Vi anser att vård och omsorg måste gesen särställning i samhället och därmed tillförsäkras tillräckliga resurser. Deresurser som läggs på landsting och kommuner måste främst användas tillatt säkerställa en god vård och omsorg för svårt och långvarigt sjuka.Det finns onödiga administrativa regler och medicinska metoder samt pro-cedurer som behöver tas bort. Alltfler administrativa uppgifter läggs på läka-re och sjuksköterskor. Administrationen måste begränsas och utföras avsärskilt avdelad personal.Vi vill också betona att det finns all anledning att arbeta med fördjupadekvalitetskrav inom sjukvården. Det är dessa kvalitetskrav som vi vill lyftafram genom att skapa en värdighetsgaranti för trygghet i vården och stärkapatientens ställning. Detta får inte enbart begränsas till att handla om väntetder, tillgänglighet och ökade valmöjligheter. Frågor om patientens delaktig-het i sin egen vård, personlig integritet och respekt för den enskilde liksomtid för omvårdnad och tid för möten mellan människor måste bli centraladelar i en värdighetsgaranti inom hälso- och sjukvården. Den oro som alltförmånga patienter känner i väntan på provsvar går inte att mäta. Tydliga be-sked är ett minimum. I en värdighetsgaranti för sjukvården bör också skrivasin att ingen skall vårdas i korridorer eller behandlingsrum. Alla skall garanteras en egen sängplats. Och om det ändå på grund av extrema förhållandenblir nödvändigt att överbelägga i exempelvis korridor skall patienten givetviskompenseras genom att ingen vårdavgift tas ut. På samma sätt bör värdig-hetsgarantin för sjukvården tydligt ange att polikliniska operationer helst intfår ändras . Om detta ändå blir nödvändigt skall patienten kom-penseras. Vad här anförts med anledning av motion So482 (kd) yrkandena 1,2, 9 och 10 bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande hälso- och sjukvårdens organisation och finansiering,m.m.att med anledning av motion 1999/2000:So482 yrkandena1, 2, 9 och 10 och med avslag på motionerna 1999/2000:So18 yrkan-dena 1 och 3, 1999/2000:So217, 1999/2000:So261 yrkande 2,1999/2000:So274 yrkandena 1-3, 5, 7 och 12, 1999/2000:So322 yr-kandena 5-7 och 19, 1999/2000:So330 yrkandena 16, 19 och 22,1999/2000:So355 yrkande 1, 1999/2000:So426 yrkande 1 och1999/2000:So451 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,4. och finansiering, m.m.(mom. 1)() anför:Enligt min uppfattning krävs en höjd ambitionsnivå när det gäller det hälso-främjande arbetet inom vård och omsorg. Ett led i detta är försvarsuppgörel-sen som träffats mellan och Socialdemokraterna och som bl.a.innebär en särskild satsning på områdena primärvård, vård och omsorg omäldre, psykiatri samt tillgänglighet och mångfald.Jag anser att hälso- och sjukvården skall finansieras gemensamt via skatteroch fördelas rättvist efter behov. Det politiska och demokratiska inflytandetöver hälso- och sjukvården är viktigt och ger medborgarna möjlighet att hainflytande över och insyn i hur de gemensamma resurserna fördelas. För atttydliggöra den politiska ansvarsrollen måste enligt min mening finansierings-och utföraransvaret åtskiljas. Stor vikt bör läggas vid att stärka medborgarensoch patientens ställning i vården och omsorgen. För detta krävs mångfaldoch decentralisering inom vården. Det skall finnas utrymme och möjligheterför privata, offentliga och kooperativa alternativ med olika behandlingsin-riktningar och metoder.