bet · GN01FiU24 · 2000-03-30 00:00:00 — Utskottet hemställerbeträffande statliga kreditgarantieratt med anledning av revisorers förslag1999/2000:RR8 om statliga kreditgarantier som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om invärdering av äldre garantier, om översynav bostadskreditgarantier samt om de övriga synpunkter som framkommitvid revisorernas granskning.Stockholm den 30 mars 2000På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), Sven-ErikÖsterberg (s), Per (), (), (), (), (), () och ().Bostadsutskottets yttrande1999/2000:BoU5yStatliga kreditgarantierTill finansutskottetFinansutskottet har berett bostadsutskottet tillfälle att yttra sig över revisorers förslag 1999/2000:RR8 Statliga kreditgarantier i de delarförslaget berör bostadsutskottets beredningsområde.Revisorernas förslag avser risktagande och informationsgivning i sambandmed statliga kreditgarantier. Bland de fyra garantimyndigheter som berörs avförslaget finns . yttrande avserprimärt revisorernas förslag i de delar det berör kreditgivningen vid nämn-den.UtskottetInledningPå förslag av regeringen i budgetpropositionen beslutade riksdagenhösten 1996 om en ny modell för statens garantigivning (prop. 1996/97:1volym 1, s. 89-92, bet. 1996/97:FiU1 s. 228-231). Den nya formen för ga-rantihanteringen grundade sig på beslut om tak för de offentligautgifterna och de därmed ökade kraven på utgiftskontroll. Den utgjordeockså en anpassning till bestämmelserna i den nya budgetlagen. Enligt bud-getlagen skall en avgift tas ut för statliga garantier. Avgiften skall motsvaraden ekonomiska risk som garantin innebär för staten, om inte förett visst fall beslutar om annat. I de fall beslutar att avgift inteutgå uppkommer en subvention som skall finansieras över budgeten i förväg.I korthet innebär den nya garantimodellen att risken i varje garanti-engagemang eller grupp av engagemang skall beräknas och att det därige-nom sätts ett pris på garantin. Priset erläggs i form av en årlig avgift sombetalas av garantitagaren eller genom subventioner som tillförs via anslag.Såväl avgifter som subventioner förs till ett konto inom det statliga betal-ningssystemet i form av en särskild reserv. Till reserven förs även eventuellaåtervinningar. Reserven används för att finansiera garantiåtaganden, admi-nistration och andra utgifter. Till garantireserven är kopplad en kreditmöjlig-het om inte tillgängliga medel täcker garantiåtaganden som måste infrias.Resultatansvaret för garantiverksamheten har fördelats på fem myndigheter.En av dessa myndigheter är ().Garantigivningen vid Statens bostadskreditnämndRiksdagens revisorer har på eget initiativ genomfört en granskning av risk-tagande och informationsgivning i samband med statliga kreditgarantier.Granskningen behandlar framför allt statsmakternas generella kontroll avgarantigivningen. Utgångspunkten för granskningen är den nya modell förhanteringen av statliga kreditgarantier som fattat beslut om. Syftetmed granskningen har varit att klarlägga i vilken mån den nya modellen hargenomförts i praktiken och vilka eventuella problem som uppstått i sambandmed genomförandet.Revisorerna har i rapporten - kontrollen över risk-tagande redovisat en sammanfattande analys samt myndighetsvisa studier avgarantigivningen. De fyra garantimyndigheter som omfattas av rapporten ärRiksgäldskontoret, (), Exportkreditnämn-den och (Sida). På grund-val av granskningsrapporten och remissbehandlingen av den har Riksdagensrevisorer för redovisat sina överväganden och lagt fram förslag tillförändringar m.m.Enligt revisorerna måste utgångspunkten för den statliga garantigivningenvara att den baseras på ekonomiskt sunda principer. Det anges bl.a. innebäraatt kostnaderna för garantigivningen liksom frågan om finansieringen måsteklargöras innan beslut fattas om att utfärda en garanti.Sammanfattningsvis föreslår revisorer att som sinmening skall ge regeringen till känna vad revisorerna anfört- om garantimodellen, garantisystemen och styrningsfrågorna,-- om garantitekniken och myndigheternas handläggning,-- om redovisningsmetoderna,-- om regeringens stöd till garantimyndigheterna samt-- beträffande regeringens information till riksdagen.-De av revisorerna förordade tillkännagivandena innebär i korthet följande.Innebörden av den nya garantimodellen bör preciseras. Garantisystemetsom sådant bör ses över för att så långt möjligt anpassa det till garantimo-dellens intentioner. De oklarheter i styrningen som finns måste klarasut.Garantitekniken och myndigheternas handläggning bör bl.a. utformas såatt man så långt möjligt ökar garantitagarnas incitament att samarbeta medgarantimyndigheten för att begränsa statens förluster.Redovisningsmetoderna bör utredas.Regeringen bör ta erforderliga initiativ för att stödja myndigheternas arbetemed att införa den nya garantimodellen.Regeringen bör förbättra sin information till genom att bl.a. re-dovisa i vilka avseenden den nya garantimodellen inte har genomförts när detgäller BKN-garantierna och orsakerna till detta. Dessutom bör regeringenpresentera en preciserad modell för BKN-garantierna för och begä-ra godkännande av denna modell.Sedan arbetet med den granskningsrapport som ligger till grund för reviso-rernas förslag avslutats tillsatte regeringen en särskild utredareför att utvärdera systemet med statliga kreditgarantier för bostäder. Utredarenhar - efter det att revisorer lagt fram sitt förslag -avgivit sitt slutbetänkande Statsgarantier för investeringar i bostäder - enutvärdering av BKN-systemet (SOU 2000:13).I betänkandet föreslår utredaren att garantisystemet för lån till bostadsin-vesteringar skall behållas men reformeras. Förslaget innebär att staten även ifortsättningen skall vara engagerad i att lämna garantier för investeringar ibostäder och kunna utfärda kreditgarantier för nybyggnader oavsett besitt-ningsform. Även för ombyggnader av hyresrätter och bostadsrätter skallgarantier kunna ställas ut. Förslagen går sammanfattningsvis ut på att- "äkta" garantier ställs ut och att dessa skall kunna ställas ut vid byggstart-- utgångspunkten för verksamheten skall vara att minimera statens risker förförlust, dvs. övergång till ett försäkringsmässigt agerande,-- det ekonomiska målet behålls, dvs. att verksamhetens kostnader långsiktigtskall täckas av intäkterna,-- en övergång till differentierad och riskrelaterad avgiftssättning sker,-- en övergång från årliga avgifter till att ta ut avgiften för hela eller delargarantiperioden i förväg övervägs,-- BKN i fortsättningen fastställer garantivillkoren och inte som regering-en,-- BKN får i uppdrag att utforma konkreta förslag utifrån de av utredarenredovisade förslagen.-De motiv som utredaren redovisar för sina förslag är i korthet följande:BKN-systemet har brister som behöver rättas till för att det skall kunnamedverka till att förverkliga de bostadspolitiska målen. Utvärderingen visaratt garantisystemet har positiv betydelse för bostadsbyggandet i tillväxtregi-onernas ytterområden.Kreditgarantin är enligt utredaren inte en "äkta" garanti i den meningen attutgångspunkterna leder till att BKN undviker att skador uppstår och att av-giftssättningen begränsar vilka projekt som BKN kan garantera. Detta skaparen osäkerhet om garantins värde som gör att risktagandet hos kreditgivarnaminskar och som håller tillbaka byggandet.Statens engagemang måste tjäna ett reellt syfte och bostadspolitiska motivmåste finnas om BKN-systemet skall behållas. Utredaren konstaterar att detfinns bärande bostads- och regionalpolitiska skäl för att behålla de statligakreditgarantierna. anförs att branschen av i första hand kommersi-ella skäl inte är intresserad av att utveckla ett privat alternativ, men att extensen av BKN inte utestänger sådana alternativ från att växa fram.Utan att här gå in i detalj på de förslag som revisorer respekti-ve den särskilde utredaren lagt fram avseende de statliga kreditgarantierna påbostadsområdet kan utskottet konstatera att förslagen i väsentliga avseendenuppvisar en betydande samstämmighet.Både revisorerna och utredaren har sålunda i sin granskning funnit att dennya garantimodellen inte har genomförts fullt ut för BKN. Såväl revisorernasom utredaren riktar också kritik mot premiesättningen och mot metoden föratt fastställa garantivillkoren. Det finns alltså i viktiga principiella frågorgemensam syn på behovet av förändringar. Även enligt utskottets meningfinns det anledning att nu överväga de statliga kreditgarantiernas roll ochutformning när det gäller bostadsinvesteringar. Till grund för de förordadeövervägandena bör förutom revisorers förslag ligga den särskildeutredarens förslag och remissbehandlingen av detta. Det får närmast ansesvara en självklarhet att de fortsatta övervägandena skall ha som utgångspunktatt framtida garantier skall utformas så att de fyller sitt avsedda syfte. Somanfördes redan i samband med införandet av de nuvarande kreditgarantierna1992 bör garantin utformas så att den utgör ett stöd för sådant önskvärt byg-gande som annars inte skulle komma till stånd. Garantin bör sålunda under-lätta den nödvändiga kreditgivningen liksom igångsättningen av sådanabyggnadsprojekt. Övervägandena bör enligt utskottets mening därför görasur ett brett perspektiv där inte minst bostadspolitiska motiv vägs in.Stockholm den 21 mars 2000På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), (), StenAndersson (m), (), (), (),(), (), (), Rig-mor (), (), () och LeifJacobsson (s).