bet · GN01UbU10 · 2000-03-23 00:00:00 — Enligt direktiven skall kommittén bl.a.utreda om och i så fall hur ansvarsfördelningen mellan stat och kommunbehöver förtydligas samt utreda och föreslå hur en ökad rättssäkerhet föreleverna kan åstadkommas. Vidare skall kommittén utreda och föreslå hurmålstyrningen samt det kommunala ansvaret för kvalitet och likvärdighet kanförtydligas och stärkas.Skolornas resursanvändning m.m.RevisorernaUnder minskade den genomsnittliga kostnaden per elev igrundskolan . Även med hänsyn tagen till dessa besparingar satsarSverige mycket resurser på grundskoleutbildning. Revisorerna konstateraratt är det OECD-land som satsar störst andel av sinbruttonationalprodukt på grundskoleutbildning. Det saknas en analys avhur skolorna prioriterar och använder sina resurser. har docki olika studier funnit att skolornas resurser inte fördelas efter elevernasbehov. Revisorerna föreslår att regeringen tar initiativ till en oberoendeutbildningsekonomisk analys av hur skolorna prioriterar och använder sinaresurser. Den kunskap som finns inom liksom hos skolornas olikayrkesgrupper bör tas till vara vid genomförandet av en sådan analys.Regeringen bör också ge bättre information om skolornas resurseroch resursanvändning.Revisorerna föreslår i rapporten att uppmärksammar skolhu-vudmännen på deras ansvar för att rektorerna ges reella möjligheter attarbeta med det nationella uppdraget, att utveckla skolan mot bättremåluppfyllelse. En ingående prövning och omprövning av skolornasresursanvändning är en central del i rektors nationella uppdrag, heter deti rapporten.Skolverket når enligt revisorerna dåligt ut till skolorna med sin kunskapfrån uppföljning och utvärdering om nationella mål, målavvikelser, negativatrender, undervisningens kostnader samt möjligheter att förbättra undervis-ningen. Detta problem är tydligt när det gäller lärarna. För att rektorerskall få gehör hos den stora, viktiga lärargruppen behöver denna grupp fåbättre kunskap om nationella krav på utbildningen samt få information omresultat från verkets uppföljning och utvärdering av de nationella målenoch möjligheter att förbättra skolans verksamhet. Revisorerna pekar ocksåpå att verkets information om elever i behov av särskilt stöd samtbetydelsen av undervisningsgruppers storlek är av betydelse. Skolverketbör därför få regeringens uppdrag att utforma ett program förskolförbättring med detta innehåll. Skolhuvudmännen bör sedan få iuppdrag att inom ramen för systemet med kompetensutveckling av lärarnagenomföra programmet.Revisorerna pekar på att de statliga skolinspektörerna i en rapport ijanuari 1999 - efter att förordningen (1997:702) omkvalitetsredovisning hade trätt i kraft - konstaterar att skolornas kunskapom undervisningens resultat i många fall är dålig. Få initiativ tas tillatt ompröva och utveckla verksamheten. Revisorerna föreslår att regeringenomformulerar den nämnda förordningen. Av förordningstexten bör klart framgåatt skolornas redovisning av måluppfyllelse och åtgärder för att nå målenskall grundas på en ingående analys av skolornas resursanvändning ochundervisningens resultat.MotionernaKristdemokraterna anser (mot. 1999/2000:Ub2 yrk. 2) att den utbildnings-ekonomiska analys som revisorerna föreslår är mycket intressant. Specielluppmärksamhet bör ägnas åt fördelningen av resurser till elever i behov avsärskilt stöd, eftersom studier visar att resurser ofta fördelasefter "per capita-system" i stället för utifrån elevers behov.Centerpartiet framhåller (mot. 1999/2000:Ub212 yrk. 1) att en utvärderingmåste göras av hur kommunernas anslag till skolan fördelas och hur mycketav de ekonomiska resurserna som faktiskt går till skolans huvuduppgift -att ge eleverna kunskaper. Motionärerna anser att det är värdefullt attregeringen tillsatt en arbetsgrupp för att studera resursanvändning ochmåluppfyllelse i kommunerna. Regeringen måste i detta arbete också strävaefter att skapa en samlad bild av hur resurserna används inom skolan.Rektorernas roll för utvecklingen av skolan behandlas i flera motioner.Enligt (mot. 1999/2000:Ub275 yrk. 22) har rektorerna högarbetsbelastning och är stressade och deras arbete försvåras av att målen ikommunernas skolplaner ofta är otydliga. Det måste skapas förutsättningarför skolledaren att vara pedagogisk ledare och inte i första handadministratör och ekonomisk förvaltare. Den bristande överensstämmelse somofta råder mellan kommunernas budgetar och skolplaner är anmärkningsvärd.Liknande synpunkter förs fram i motion 1999/2000:Ub2(yrk. Motionärerna anser att det krävs en rejäl satsning av dekommunala skolhuvudmännen. I denna måste ingå en satsning för rektorer påskolutveckling. Det måste skapas rimliga förutsättningar för att dessanyckelpersoner skall kunna medverka i skolutvecklingen. Även i motion1999/2000:Ub236 (kd) yrkande 6 betonas att en huvuduppgift för rektor äratt driva skolutveckling. Det är enligt motionärerna av stor vikt attrektorer får en högklassig grundutbildning och en kontinuerligfortbildning och vidareutbildning så att de i verklig mening kan varaledare för såväl skolans pedagogiska som administrativa verksamhet.Centerpartiet betonar (mot. 1999/2000:Ub212 yrk. 23) att skolledaren måsteges en starkare roll i skolans utvecklingsarbete. Varje kommun bör beslutaom en mer självständig roll för skolledaren. Regeringen bör ta initiativtill överläggningar med kommunerna om ett nytt ledarskap i skolan. EnligtFolkpartiet (mot. 1999/2000:Ub294 yrk. 27 och 1999/2000: Ub801 yrk. 15)skall rektor vara pedagogisk ledare - inte kamrer. Rektors uppgift sompedagogisk ledare måste slås fast i riktlinjerna för skolan. Lön ochvillkor för tjänsterna bör ses över.Frågor med anknytning till lärarnas kompetensutveckling tas upp i Krist-demokraternas motion 1999/2000:Ub2 (yrk. Reformarbetet måste förank-ras bland skolans professionella grupper, framför allt lärarna.Verkligheten visar att många lärare hellre väljer ämnesfördjupning änarbete med skolförbättring. I en målstyrd skola krävs att tid avsätts förorganisationsarbete. Frågan är om den föreslagna satsningen påskolförbättringsprogram inom ramen för lärarnas kompetensutveckling löserproblemet, heter det i motionen.Moderaterna föreslår (mot. 1999/2000:Ub1 yrk. 3) att en nationell skol-peng införs. visar att kostnaden per grundskoleelev varierademellan och beroende på kommun. Motionärerna anser attalla elever måste garanteras resurser så att de nationella kvalitetsmåleninte äventyras. Utbildningen i och gymnasieskolan är en natio-nell angelägenhet. Genom att överföra ansvaret för skolans finansieringtill staten och direkt rikta anslagen till skolorna - en nationell skolpeng- garanteras alla elever och skolor likvärdiga förutsättningar, heter deti motionen.I motion 1999/2000:Ub2 tas frågor upp med anknytningtill föräldrarnas roll i arbetet med skolutveckling m.m. Enligt motionä-rerna måste samarbetet mellan hem och skola uppmärksammas. Att många i dagväljer att låta sina barn gå i fristående skolor tyder enligt motionärernapå att det är något som föräldrarna saknar i de kommunala skolorna. Lyhörd-heten måste öka ( yrk. Alla barn har rätt till en vuxen som taransvaret för deras fostran. I första hand är detta föräldrarnas uppgift,men skolan har ett ansvar för att se varje barns behov även när det gällerden sociala utvecklingen. Diskussioner måste enligt motionärerna föras omvem som skall ta ansvar för att ge varje barn den fostran som det har rätttill, särskilt i de fall föräldrarna av någon anledning inte gör det(yrk. 5).Utskottets bedömningUtbildningsekonomisk analys m.m.Det finns självfallet ett behov av kunskaper om samband mellan resurser ochresultat i skolan. Utskottet konstaterar att i maj 1999redovisat en omfattande studie om samband mellan resurser och resultat avlandets grundskolor med elever i årskurs 9 (rapport nr 170). Studien ärden första stora svenska undersökningen om resurser och resultat påskolnivå. Syftet med studien har varit att kartlägga resursmässiga yttreförutsättningar som har betydelse för skolors resultat. Den centralafrågeställningen har varit om den svenska skolan har en kompensatoriskresurstilldelning och om en sådan resurstilldelning i så fall har betydelseför resultatet på skolnivå. konstaterar att frågeställningar omskolans resurser och resultat är ett mycket komplext frågeområde. Ettresultat från studien är enligt att vi i har en uttalatkompensatorisk resurstilldelning. Skolor med elever från hem med lägreutbildningsnivå tilldelas i genomsnitt mera lärarresurser per elev änskolor med elever från hem med högre utbildningsnivå. Skolor med eleverfrån hem med lägre utbildningsnivå har i genomsnitt lägremedelbetyg. Detta innebär att det vid tilldelning av lärarresurser finnsett negativt samband mellan lärarresurser per elev och medelbetyg.Samtidigt kan man enligt rapporten göra antagandet att mera lärarresursermedför positiva effekter på medelbetyget för enskilda elever och skolor.Skolverket pekar på att många svårfångade faktorer har betydelse för hurskolor når sina resultat och sin måluppfyllelse. Sammanfattningsvis tyderdock studien på att det finns positiva samband mellan resurser ochresultat, men att det är svårt att uppskatta styrkan i dessa samband.Skolverket konstaterar att resurser betyder olika mycket för skolor medolika förutsättningar. Resurser är av större betydelse för skolor medsämre förutsättningar. Den genomsnittliga situationen i riket är attresurser kan förbättra elevernas förutsättningar i skolan, men inte heltöverbrygga det från början sämre utgångsläget.Skolverket har också genomfört en särskild studie om hantering av skolansekonomiska resurser. Denna studie visade att resursfördelningen i kommu-nerna genomförs enligt ett komplicerat och varierat mönster. ärprinciperna klart uttalade och väldefinierade. I andra fall tilldelasmedel genom förhandling där beslutskriterierna ställs upp från fall tillfall.Utskottet vill framhålla att det ankommer på kommunerna själva att för-dela resurser mellan de olika skolorna i kommunen. Det är därför intemöjligt eller ens önskvärt att söka ta fram en generell modell förresursfördelning mellan skolor inom kommunerna. Det strider också enligtutskottets uppfattning mot den nya mål- och resultatstyrningen inomskolväsendet. Det är däremot viktigt att det finns kunskap och medvetenhetom resursfördelning och resursanvändning på såväl nationell som lokal nivå.Utskottet utgår från att det arbete som bedrivs av kommer attinnebära ökade kunskaper inom området. Utskottet anser att det arbete sompågår inom kommer att kunna utvecklas vidare och är inte berettatt ta initiativ till att en särskild oberoende utbildningsekonomisk analysgenomförs i enlighet med revisorernas förslag. Utskottet noterar attregeringen i regleringsbrev har begärt en redovisning av vilkaåtgärder har vidtagit för att bidra till kunskap om de olikaskol- och verksamhetsformerna med avseende på måluppfyllelse ochsambandet mellan resurser och resultat, bl.a. insatser i syfte att utvecklamodeller för resultatjämförelser mellan skolor.Utskottet vill i sammanhanget också peka på att regeringen förriksdagen presenterar en redogörelse för ekonomi och verksamheter i kom-muner och landsting. Regeringen aviserade ekonomiska vårpropo-sition att arbetet med att förbättra och utveckla uppföljningen ochutvärderingen av verksamhet och ekonomi i kommuner och landsting skulleintensifieras. Som ett led i detta arbete tillsatte regeringen i maj 1998en interdepartemental arbetsgrupp. I uppdraget ingår bl.a. att lämnaförslag till åtgärder för att på åstadkomma en väl fungerandeuppföljning av måluppfyllelse och resursanvändning i den kommunalaverksamheten. Regeringen pekar på att det är viktigt att hitta gemensammamått som beskriver kvalitet och måluppfyllelse i verksamheterna. Resultatetav detta arbete beräknas föreligga (prop. 1998/99:100 s.187).När det gäller revisorernas förslag såvitt avser ändring i förordningen omkvalitetsredovisning (1997:702) hänvisar utskottet till vad utskottetanfört i det föregående om pågående översyn av förordningen inomUtbildningsdepartementet.Riksdagen bör med hänvisning till vad utskottet anfört lämna revisorernasförslag beträffande utbildningsekonomisk analys m.m. utan vidare åtgärd ochavslå motionerna 1999/2000:Ub2 yrkande 2 och 1999/2000:Ub212 yrkande 1.Rektorernas roll i skolans utveckling m.m.I och med att kommunerna 1991 övertog driftsansvaret för skolan och mångadetaljregler avskaffades blev kommunernas och skolornas möjligheter attpåverka skolverksamheten större. I de nya styrdokumenten - skollag, skol-formsförordningar och läroplaner - förändrades rektors roll markant. Chefs-rollen gentemot lärarna förtydligades och krävdes också ettledarskap från rektor. Rektor förväntas leda utvecklingen av denpedagogiska verksamheten. Rektor skall som chef, ledare och handledare idet dagliga arbetet se till att verksamheten bedrivs i enlighet med deuppställda nationella målen.Skolverket har på regeringens uppdrag genomfört en kvalitets-granskning av rektors uppdrag i en decentraliserad skola (Skolverketsrapport nr 160). Enligt denna granskning ges rektor inte tillräckligt godaförutsättningar för att genomföra uppdraget i en mål- och resultatstyrdskola och för att leda det pedagogiska arbetet. De åtgärder som föreslås irapporten berör i stor utsträckning den lokala nivån, men kräver i viss månockså analyser och insatser från statens sida. På lokal nivå handlaråtgärderna främst om samspelet mellan rektor och den överordnadekommunala ledningsfunktionen och samspelet mellan rektor och skolanspersonal. Det krävs enligt rapporten tydligare ansvarsvägar, uttalade kravoch förväntningar samt uppföljning av resultaten. En översyn av nationellabestämmelser föreslås, liksom en bred satsning på kompetensutvecklingavseende ledarskapet i skolan.Mot bakgrund av bl.a. denna rapport har en expertgrupp tillsatts i decem-ber 1999 av . Expertgruppen skall tydligt definieraskolledares ansvar och befogenheter och skapa bättre förutsättningar förett effektivt ledarskap. Gruppen skall inbjuda till seminarier och/eller påannat sätt stimulera till diskussion kring skolledarnas ansvar ocharbetsuppgifter. Gruppen skall också överväga hur kommunikationen mellanstaten, kommunledningar och skolledare kan förbättras. Gruppens arbeteskall redovisas senast den 30 maj 2001.Utskottet vill också peka på att rektors roll och uppgifter behandlas inomramen för skollagsöversynen (dir. 1999:15). skall redovi-sa sitt uppdrag . Vidare bereds frågan om utbildningav skolledare inom i samband med planeradproposition om en ny lärarutbildning. Propositionen avses bli lämnad tillriksdagen i maj 2000.Riksdagen bör med hänvisning till vad utskottet anfört lämna revisorernasförslag om rektors nationella uppdrag utan vidare åtgärd och avslåmotionerna 1999/2000:Ub2 yrkande 3, 1999/2000:Ub212 yrkande 23,1999/2000: Ub236 yrkande 6, 1999/2000:Ub275 yrkande 22, 1999/2000: Ub294yrkande 27 och 1999/2000:Ub801 yrkande 15.Utskottet avstyrker även revisorernas förslag såvitt avserskolförbättringsprogram och förslag i motion 1999/2000:Ub2 yrkande 4 omkompetensutveckling för lärare. Utskottet vill peka på ett flertalåtgärder som har vidtagits inom området. ekonomiskavårproposition (prop. 1997/98:150) presenterade regeringen ett program itio punkter i syfte att förbättra kvaliteten och likvärdigheten i skolan,bl.a. kompetensutveckling av lärare. För att genomföra tiopunktsprogrammethar regeringen avsatt under perioden 1999-2001.Vidare undertecknades en gemensam avsiktsförklaring avUtbildningsdepartementet, , ,och Skolledarna som syftar till åtgärder för attfrämja läraryrkets utveckling och rekrytering. Regeringen har ibudgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1, utg.omr.16 s. 67)avsatt sammanlagt för utvecklingsinsatser inomskolväsendet , bl.a. för kompetensutveckling avlärare inom vissa strategiska områden. avses medel avsättasför bl.a. kompetensutveckling av lärare inom det specialpedagogiskaområdet och inom området språkutveckling (läs- och skrivprocessen).Vidare har sammanlagt avsatts under treårsperioden1999-2001 för en satsning på IT i skolan.ÖvrigtUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat och avstyrktmotionsyrkanden från Moderata samlingspartiet om införande av en nationellskolpeng (jfr senast bet. 1999/2000:UbU1 s. 40 och 1999/2000:UbU6 s. 12).Riksdagen har varje gång avslagit yrkandena. Utskottet har ingen annanuppfattning . En schablonberäknad nationell skolpeng ger enligtutskottets uppfattning inte de grundläggande förutsättningarna för attkraven på en likvärdig skola av hög kvalitet för alla elever skall kunnauppfyllas. Resurser till skolans verksamhet skall enligt utskottetsuppfattning fördelas med utgångspunkt i behov som enskilda elever, olikagrupper av elever och skolor faktiskt har. Det är därför inte rimligt attinföra en central resursfördelning. Utskottet vill än en gång betona attskolans verksamhet måste vara utformad så att den genom stöd och stimulansger varje elev möjlighet att nå målen. Utskottet hänvisar även till vadutskottet anfört i det föregående beträffande samband mellan resurser ochresultat. Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub1 yrkande 3.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Ub2 yrkandena 1 och 5 beträffandeföräldrarnas roll för skolutveckling m.m. och vill som skäl anföraföljande.I läroplanen (Lpo 94) anges att skolan skall vara ett stöd för familjerna ideras ansvar för barnens fostran och utveckling och att arbetet i skolandärför måste ske i samarbete med hemmen. Skolan har i uppdrag att överföragrundläggande värden och främja elevernas lärande för att därigenom förbe-reda dem för att leva och verka i samhället. Utskottet vill i sammanhangetframhålla att ett särskilt Värdegrundsprojekt bedrivs inom Utbildningsde-partementet i syfte att stimulera det lokala arbetet med värdegrunden iskolan och omsätta värdegrunden i praktisk handling. Projektgruppen kommeratt redovisa sina slutsatser och förslag inom kort.I likhet med vad regeringen har anfört i utvecklingsplanen (skr. 1998/99:121 s. 60) vill utskottet betona vikten av ett kontinuerligt ochförtroendefullt samarbete mellan skolan och hemmen. Utvecklingssamtalet ärdet viktigaste inslaget i kontakterna mellan eleven, föräldrarna ochskolan. Det är också mycket viktigt med ett spontant och informelltsamarbete mellan skola och hem. Det förekommer olika former avklassombudsarbete, samrådsgrupper, föräldraråd och föräldraföreningar. Detfinns även en försöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritetsom inleddes och skall avslutas . Regeringen pekar iutvecklingsplanen på att de utvärderingar som gjorts avförsöksverksamheten visar på en positiv inställning både hos föräldrar,skolpersonal och kommuner. I försöksverksamheten deltar ca 150 grund- ochsärskolor.Skolverkets rollRevisorernaRevisorerna anser att roll behöver klargöras. Revisorerna delarregeringens uppfattning om behovet av en utökad granskning av skolväsen-det. De ifrågasätter dock den form som regeringen valt - kvalitetsgransk-ningsnämnden. kontrollerande uppgift inför skolhuvudmän ochskolor - att följa upp, utvärdera och utöva tillsyn - riskerar att blioklar. Verket måste ha ett tydligt mandat inför regeringen för attregeringen skall kunna utkräva ansvar av myndigheten. Regeringen bör därförklargöra behovet av en granskningsnämnd bredvid utökadetillsyn, heter det i rapporten.Enligt revisorerna är främjandeuppdrag mångtydigt och riske-rar att splittra upp verkets resurser. De föreslår att verketsfrämjandeuppdrag på nationell nivå klargörs. Enligt revisorerna bör verketshuvuduppgift i kontakter med skolhuvudmän och skolor vara att hävdanationella krav på utbildningen. Verket bör däremot inte ha något ansvarför lokalt utvecklingsarbete.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår (mot. 1999/2000:Ub1 yrk. 1 och 2) att ettnationellt fristående kvalitetsinstitut inrättas. Enligt motionärerna måstegranskning och utvärdering av utbildningens kvalitet i olika skolor geshögsta prioritet. De anser att det krävs en annan organisation av dettaarbete och att utvärderingsarbetet bedrivs fristående och inte som en delav den politiska sfären. roll bör vara att bedriva denmyndighetsutövning som är nödvändig. skall utöva tillsyn ochkontroll och ges i uppdrag att prioritera utvärderingar som syftar till attgarantera likvärdiga villkor för alla elever i skolan. skallockså ha hand om tillståndsärenden i fråga om fristående skolor. Enarbetsgrupp bör tillsättas av regeringen för att utarbeta principer ochriktlinjer för arbetet vid ett nationellt fristående utvärde-ringsinstitut.Utskottets bedömningSkolverket bildades . I propositionen om ansvaret för skolan (prop.1990/91:18 s. 107) angavs att huvudsakliga uppgifter skall varadels utveckling av skolan, dels uppföljning, utvärdering och tillsyn avskolans verksamhet. Verket har därefter fått sitt ansvarsområde kraftigtutvidgat genom att verket har blivit sektorsmyndighet förförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Verket har även övertagit ansvaretför det nationella . uppdrag har successivtförtydligats sedan myndigheten bildades. I den förra utvecklingsplanen(skr. 1996/97:112) underströk regeringen att ett decentraliserat mål- ochresultatstyrt skolsystem kräver en stark central myndighet som aktivtföljer upp och hävdar utbildningens likvärdighet och kvalitet.Skolverkets tillsyn och kontrollerande uppgifter har kompletterats mednationella kvalitetsgranskningar. En kvalitetsgranskningsnämnd har somutskottet redovisat i det föregående knutits till fr.o.m. den1 juli 1999.Utskottet vill beträffande revisorernas förslag såvitt avser Skolverketsfrämjande uppgift anföra följande.Varje kommun och skola har det huvudsakliga ansvaret för det lokala ut-vecklingsarbetet. huvuduppgift är att hävda nationella krav påutbildningen. Som ett led i detta arbete skall stödja det lokalautvecklingsarbetet framför allt inom nationellt prioriterade områden. har utifrån sitt övergripande sektorsansvar för skolan även ettansvar för att följa upp och utvärdera lokalt utvecklingsarbete på ettgenerellt och nationellt plan. har självfallet inte ett ansvarför hur utvecklingen sker vid de enskilda skolorna, eftersom detta primärtär rektors ansvar. Däremot har verket ansvar för att på nationell grundoch på olika sätt ge stöd till utvecklingen vid skolorna. Utskottet är inteberett att förorda någon förändring såvitt avser främjandeuppgift.Utskottet delar inte heller revisorernas uppfattning att det finns behov avatt klargöra kontrollerande uppgift och behovet av enkvalitetsgranskningnämnd bredvid verkets utökade tillsyn. Utskottet har isamband med att förslaget att inrätta kvalitetsgranskningsnämnden (prop.1998/99:1 utg.omr. 16, bet. UbU1 s. 22) ställt sig positiv tillkonstruktionen av en nämnd knuten till den ansvariga sektorsmyndigheten.Utskottet framhöll att detta kommer att bidra till att viktigasynergieffekter uppnås för den totala verksamheten. Utskottet har ingenannan uppfattning . De nationella kvalitetsgranskningarna fyller enmycket viktig funktion. Det är självfallet viktigt att arbetet med attförbättra och utveckla skolan grundas på ingående kunskaper omverksamheten. De nationella kvalitetsgranskningarna som genomförtshar enligt utskottets bedömning tillfört skolområdet mycket viktiginformation som kommer att bidra till utvecklingen av verksamheten.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet avslag på revisorernasförslag och motion 1999/2000:Ub1 yrkandena 1 och 2 om inrättande av ettfristående nationellt kvalitetsinstitut. Utskottet vill också peka på attutskottet vid ett flertal tillfällen behandlat och avstyrkt (senast i bet.1999/2000:UbU1 s. 24) förslag om inrättande av ett fristående nationelltkvalitetsinstitut.