bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Huvuddelen avförändringarna bör enligt regeringens mening vara avslutade senast den 31december 2001. Omlokaliseringarna bör vara genomförda senast den 31december 2001.Försvarsmakten skall pröva möjligheterna att genomföra avvecklingen, avsådana grundorganisationsenheter som skall läggas ned, i en snabbare taktför att därigenom bidra till att finansiera de förändringar regeringen föreslårförhållande till Försvarsmaktens förslag den 19 maj 1999.Regeringens förslag om nedläggningarRegeringen föreslår när det gäller nedläggningar att ? godkänner regeringens förslag (hemställan nr 3) att lägga ned Livgar-desbrigaden i , Värmlandsbrigaden i , Små-landsbrigaden i , Hallandsbrigaden i , Dalabrigaden iFalun, Ångermanlandsbrigaden i och Skånska dragonbrigadeni ?? godkänner regeringens förslag (hemställan nr 4) att lägga ned Wendesartilleriregemente i , i i ?? godkänner regeringens förslag (hemställan nr 5) att lägga ned Gotlandsluftvärnskår i , luftvärnskår i och Norrlandsluftvärnskår i ?? godkänner regeringens förslag (hemställan nr 6) att lägga ned Norrlandssignalkår i ?? godkänner regeringens förslag (hemställan nr 7) att lägga ned Norrlandsingenjörkår i ?? godkänner regeringens förslag (hemställan nr 8) att lägga ned Norrlandsträngkår i ?? godkänner regeringens förslag (hemställan nr 9) att lägga ned Livgar-dets dragoner i och i ?? godkänner regeringens förslag (hemställan nr 10) att lägga ned Karls-krona kustartilleriregemente med Andra kustartilleribrigaden i Karls-krona och i ?? godkänner regeringens förslag (hemställan nr 11) att lägga ned Norr-lands helikopterbataljon i och helikopterbataljon i ?? godkänner regeringens förslag (hemställan nr 12) att lägga ned Skånskaflygflottiljen i . ?Regeringens förslag om omfattning och lokaliseringRegeringen föreslår att grundorganisationen skall ha den omfattning ochorganisationsenheterna skall vara lokaliserade i enlighet med vad som fram-går av det följande. Det är regeringen som skall bestämma organisationsen-heternas benämningar.Regeringens förslag innebär att följande organisationsenheter kommer attingå i Försvarsmaktens grundorganisation. Som regeringen redovisat kangrundorganisationsförändringarna innebära att benämningar ändras. I denföljande sammanställningen används regeringens nuvarande eller preliminärabenämningar på organisationsenheterna utgående från tidigare riksdagsbe-slut.LedningHögkvarteret insatsledning /BålstaSödra militärdistriktsstaben GöteborgMellersta militärdistriktsstaben SträngnäsNorra militärdistriktsstaben BodenGotlands militärdistriktsstab /VisbyFörbandSödra skånska regementet ochSödra skånska brigaden /RevingehedSkaraborgs regemente och Skaraborgsbrigaden SkövdeLivregementets husarer KarlsborgGöta luftvärnskår HalmstadGöta ingenjörkår EksjöGöta trängkår SkövdeTredje ytstridsflottiljen KarlskronaÄlvsborgs kustartilleriregemente GöteborgSkaraborgs flygflottilj /SåtenäsBlekinge flygflottilj /KallingeSödra underhållsregementet KristianstadSvea livgarde /KungsängenSödermanlandsbrigaden SträngnäsBergslagens artilleriregemente KristinehamnUpplands regemente EnköpingAndra ytstridsflottiljen /BergaFörsta ubåtsflottiljen /BergaAndra minkrigsavdelningen /BergaVaxholms kustartilleriregemente ochFörsta kustartilleribrigaden VaxholmUpplands flygflottilj UppsalaFörsvarsmaktens helikopterflottilj /MalmenSvea helikopterbataljon /BergaÖstgöta helikopterbataljon /MalmenMellersta underhållsregementet SträngnäsMuskö örlogsvarv /MusköJämtlands fältjägarregemente ochFältjägarbrigaden ÖstersundNorrbottens regemente ochNorrbottensbrigaden BodenNorrlands dragonregemente ArvidsjaurJämtlands flygflottilj ÖstersundNorrbottens flygflottilj LuleåNorra underhållsregementet BodenGotlands regemente och Gotlandsbrigaden /VisbySkolor m.m.Militärhögskolan //BodenFörsvarets internationella kommando /KungsängenFörsvarets sjukvårdscentrum HammaröFörsvarsmaktens underrättelse-och säkerhetscentrum UppsalaFörsvarsmaktens ledningscentrum EnköpingFörsvarsmaktens underhållscentrum KarlstadRikshemvärnscentrum StockholmMilitärhögskolan /BergaFlygvapnets Uppsalaskolor UppsalaTotalförsvarets skyddsskola UmeåMilitärhögskolan ÖstersundRegeringen föreslår (hemställan nr 17) att godkänner regeringensförslag att omlokalisera Försvarets internationella kommando från Södertäljetill och (hemställan nr 19) att godkänner regering-ens förslag till omfattning av Försvarsmaktens grundorganisation och lokali-sering av däri ingående organisationsenheter.MotionernaYrkanden som rör grundprinciperna och Försvarsmaktens organisatoriskautformning i stortI flera motioner behandlas de principer som bör ligga till grund för Försvars-maktens organisation i fred och organisationens utformning i stort.I Moderata samlingspartiets partimotion Fö20 (m) anges följande bedömningav vad det tidigare redovisade exemplet på inriktning av stridskrafterna inne-bär för infrastrukturen i Försvarsmakten.Två divisionsledningar med stödförband. Tio brigadförband varav en bri-gadledning för en nordisk brigad. Fler funktionsförband för integrerad ut-bildning och utbildning i vintermiljö.Helikopterförbanden organiseras i en flottiljledning samt två bataljoner försjö- och markoperativ verksamhet lokaliserade i södra respektive norra . En helikopterenhet för utveckling av attackhelikopterkompetens lokali-seras i södra flygflottiljer med vardera en aktiv division och en till två flygdivisio-ner i reserv. Det erfordras tolv flygbasförband och tre stridsledningscentralerTre ytstridsflottiljledningar, varav en ledning för internationell sjöstyrka,med fyra ytstridsdivisioner. En ubåtsflottilj, en minröjningsflottilj samt enamfibiebrigadledning med amfibiebataljoner och en kustartilleribataljon.Basering sker i tre basområden.Motionärerna vill låta frivilligrörelsen utgöra en rekryteringsgrund och basför de nationella skyddsstyrkorna bestående av Norrlandsjägarbataljoner,markstridsbataljoner, basskyddsbataljoner och hemvärnet.Det framhålls i motionen att det har varit naturligt om underlaget till för-svarsbeslut hade grundats på behov och intressen och därmed deninsatsorganisation, nationella skyddsstyrkor och ledning detta kräver. Däref-ter hade det varit möjligt att på ett kostnadseffektivt sätt utforma grundorga-nisationen.Motionärerena avvisar regeringens förslag till grundorganisation då un-derlaget är motsägelsefullt.Motionärerna föreslår att , under förutsättning av avslag på yr-kande 1, som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgrundorganisationens utveckling (yrkande 6).I samma motion framhålls att för att reellt kunna anpassa försvaret till för-ändringar i omvärlden bör nuvarande övnings- och skjutfält icke försäljas.Möjligheterna att vårda och hålla dessa områden öppna genom att arrenderaut dem bör undersökas (yrkande 7).I kommittémotion Fö32 (kd) framhålls att det är nödvän-digt med en grundorganisation som medger samträning, samövningar ochfördjupad systemkunskap. Motionärerna anser att specialtruppslagen börlokaliseras tillsammans med brigadutbildningar (yrkande 3). Enligt motionä-rerna förhindrar regeringens och ekonomiska uppgörelse en dubble-ring av truppslagen, dvs. luftvärn, ingenjör, träng, m.fl. (yrkande 4).I partimotion Fö28 (fp) framförs att vad gäller samövning innebär proposi-tionen något av ett paradigmskifte. Från att ha haft lokal samverkan för tvåtredjedelar av förbanden erhålls ett läge då bara har förband ur merän ett truppslag. En mellanform kommer att vara där man får ett pan-sarförband och i övrigt detachement ur andra förband. Motionärerna påpekaratt om den tidigare strävan mot att ge bättre samövning och ökad förståelseöver truppslagsgränser genom samordning i garnison var riktig innebär detnaturligtvis en motsvarande förlust om denna samverkan nu dramatisktminskar genom att den helt dominerande delen av arméns utbildning kom-mer att bedrivas på orter med bara ett truppslag (yrkande 17).Motionärerna anser att grundprincipen bör vara att alla förband så långtsom möjligt skall vara allsidigt användbara och kunna användas var somhelst i landet. Enligt motionärerna måste det betecknas som olyckligt omSverige har förband utan säkerställd förmåga att verka också under snöför-hållanden och kyla. Det pekas i motionen på att propositionens förslag inne-bär att andelen förband med säkerställd vinterutbildning går ned medankravet borde vara det motsatta i en numerärt mindre försvarsmakt. Det kom-mer att finnas en lägre andel utbildade under snöförhållanden än tidigare,som starka skäl talar för att med en mindre organisation bordestörre delen eller helst hela ha säkerställd förmåga också för operationer i snoch kyla (yrkande 18).Motionärerna konstaterar vidare att i samtliga fall där alternativa lokalise-ringar ställts mot varandra har propositionen avdömt varje sådan lokaliseringtill nackdel för . Det har därvid anförts att det är lättare att försörverksamheter med personal i södra och mellersta delarna av landet. Enligtmotionärerna finns det tvärtom många vittnesbörd om att försvaret haft extrastora svårigheter att särskilt i högkonjunkturer kunna behålla kvalificeradpersonal särskilt i närheten av . Det är tveksamt menar motionä-rerna att staten på sätt som sker på försvarsområdet så tydligt och starktproklamerar att den inte tror att verksamheter i kan försörjas medkvalificerad personal. Även om det skulle ligga en del i att det är svårare attpersonalrekrytera i så är det inte givet att slutsatsen bör vara attingen enda huvudplattform förläggs där. Man kan tvärtom hävda att åtmins-tone någon sådan borde finnas i just för att öka benägenheten hosunga i att söka en yrkeskarriär i försvaret. Motionärerna menarvidare att om det visar sig att försvaret har svårare att rekrytera personal iNorrland finns det extra starka skäl att ha en militärhögskola där just i syfteatt långsiktigt stimulera fler norrlänningar att söka anställning inom försva-ret. I motionen framförs att det bör göras en studie kring försvarets rekryte-ringskraft i och övriga skogslän. Med hänvisning till det anfördahemställer motionärerna att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av insatser för att främja försvaretspersonalrekrytering i skogslänen (yrkande 19).I motionen understryks att det är viktigt att vid beslut om framtida strukturför försvaret ha ett långsiktigt perspektiv (yrkande 20). Ofta tycks det somom näraliggande och mer kortsiktiga argument tar över hänsynen till vadsom på vore bästa lösning. Motionärerna anger att ett sådantexempel kan vara luftvärnet. Just långsiktiga bedömningar bör tillmätassärskild tyngd om man vidtar organisationsförändringar som kan väntas gällaunder framöver. Operativa och beredskapsmässiga skäl talar enligtmotionärerna sannolikt till fördel för att ha kvar luftvärnsutbildningen iNorrtälje. Argumenten som anförs för är av mer kortsiktig karak-tär. Kortsiktiga argument är att det skulle ta tid att bygga upp en kunskap iNorrtälje för att hantera robotsystem 77/97 (Hawk) samt att personal vidluftvärnsregementet bara flyttade från till Halm-stad.I motion Fö316 (m) av förordas att långsiktig miljöpåverkanoch tillgänglighet bör påverka valet av grundorganisations-platser för Försvarsmakten. Platserna skall utgöras av orter där tillväxten ärbegränsad och där miljöpåverkan inte på lång sikt påverkar tillgänglighetenför den tänkta övningsverksamheten.I motion Fö31 (kd) av framförs yrkande om vikten av beva-rande av vinterkompetens (yrkande 1).I ett par motioner pekas på att försvarets stöd till det civila samhället börpåverka Försvarsmaktens organisation. I motion Fö303 (m) av HenrikWestman yrkas att hänsyn tas till den civila räddningstjänsten vid lokalise-ring och dimensionering av försvaret. I motion Fö315 (m) av () understryks att det vid det kommande försvarsbeslutet är av största viktatt försvarets civila möjligheter beaktas och att detta tillsammans med de rentmilitära övervägandena skall vara en avgörande lokaliseringsfaktor.Yrkanden som rör markstridskrafternaEtt antal motioner tar upp frågor om markstridskrafternas utformning ochlokalisering m.m.I partimotion Fö7 (v) framhålls att det bör prövas om MekB18 kan flytta sin verksamhet till för att där samla demilitära resurserna (yrkande 6).I de grönas kommittémotion Fö36 (mp) framhålls att i stället föratt avveckla Lv 3 i vore det klokare att avveckla Lv 6 i (yrkande 8). Det påpekas att regeringen föreslår att i avvecklaockså Hallandsbrigaden. Övningsbetingelserna är bättre i än iHalmstad och med närheten till finns samverkansmöj-ligheter med andra förband. Motionärerna understryker vidare att Luftvärnetsstridsskola ligger i . Den utredning som gjorts visar också att ur ettluftvärnsperspektiv har Lv 3 de bästa förutsättningarna att bedriva luft-värnsutbildning.Motionärerna menar vidare att i stället för att avveckla Ångermanlandsbri-gaden i vore det klokare att avveckla Fältjägarbrigaden i Öster-sund (yrkande 9). Ett av regeringens argument är att garnisonen i Östersundhar bättre förutsättningar för en fortsatt utveckling. Enligt motionärerna ärdet mer sannolika med regeringens förslag att det kommer att bli ett omtagför avveckling av ytterligare militär verksamhet inom de närmaste åren.Nästa flygflottilj som bör avvecklas är F 4 i . I är öv-ningsbetingelserna goda. Motionärerna påpekar att med det totalförsvarskon-cept som bedrivs bland annat i samarbete med Sandöskolan, Räddningsver-ket och Hundskolan motsvarar man på ett bra sätt de behov som ett ökatinternationellt engagemang ställer på det svenska försvaret.Enligt motion Fö4 (m) av bör markstridsförbanden organi-seras i 10 brigader vid ett lika stort antal regementen, men med större diffe-rentiering än dagens. En av brigadledningarna med tillhörande betjäningsför-band bör organiseras för att kunna leda en multinationell nordisk brigad(yrkande 2). Motionären påpekar att en nedläggning av NB 13 innebär att10 % av landets yta lämnas utan försvarskontakt. Motionären påpekar vidareatt det varit naturligt att förlägga till när nu regeringen ochCenterpartiet föreslagit att Dalabrigaden skall läggas ned.I motion Fö320 (m) av och uttrycksstor oro inför hotet att Dalregementet kan komma att läggas ned. Det pekaspå den ovärderliga hjälp man i haft av försvaret i sambandmed oväder. Vidare understryks att närhetsprincipen är viktig för att få en såbred och folklig förankring som möjligt kring vårt lands säkerhet och för-svarspolitik. Motionärerna anser det synnerligen angeläget att Dalregementetbevaras för tryggheten i södra och tar i motion Fö34 (kd) också upp frå-gan om att Dalregementet bör bibehållas. Flera skäl talar för detta enligtmotionärerna. Historiska meritfaktorer, förankring i folkdjupet, det strategis-ka läget, närheten till , möjligheterna till vinterutbildning ochnärheten till skjutfältet vid Trängslet i är sådana faktorer. Motionä-rerna yrkar därför att beslutar att bibehålla Dalabrigaden och Dal-regementet (yrkande 1).I motion Fö9 (v) av m.fl. understryks att de militära övnings-förutsättningarna är avsevärt bättre i än i . Det blir enligmotionärerna dyrare att avveckla garnison än NB 5 i Östersund.Även regionalpolitiska hänsyn talar emot en nedläggning av garni-son. I motionen yrkas att avslår regeringens förslag att lägga nedNB 21 i (yrkande 1), att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om att lägga ned NB 5 i (yrkande 2)samt att avslår regeringens förslag att lägga ned T 3 i (yrkande 3).Även i motion Fö35 (kd) av framhålls att garnisonbör bibehållas. Det främsta argumentet för ett behållande av garni-son är enligt motionären det koncept för totalförsvarsregionen som tagitsfram i . Dessutom talar ekonomiska skäl för att garnisonen inteläggs ned. Motionären yrkar att garnison med Ångermanlandsbri-gaden, NB 21, och trängkår, T 3, skall bibehållas.Per-Richard Molén tar i motion Fö15 (m) också upp betydelsen av Sollefteågarnison. Motionären understryker att det i den rapport som utgjort grund förregeringens proposition angetts att garnisonen har goda förutsättningar förmekaniserade förband. Motionären framför vidare att i finns ingakonkurrerande intressen rörande garnisonens övnings- och skjutfält. Det harinvesterats betydande belopp i . är starktberoende av de militära förbanden på orten. Förutsättningarna att bibehålladet kommersiella och kulturella utbudet är klart avhängigt av vad som händermed garnison. Enligt motionären vore en nedläggning av Sollefteågarnison utan överdrift en stor olycka för och dess invånare. Mo-tionären yrkar att den militära förmågan att försvara intereduceras i avvaktan på en sådan utredning (yrkande 3 i denna del).I motion Fö10 (kd) av och framhålls attEksjö garnison med SWEDEC, Smålandsbrigaden (IB 12), och ingen-jörkår (2) är näst intill ensam i sitt slag med denna unika utbildningsmil-jö. I motionen framförs också att en nedläggning av IB 12 även ur regionaltperspektiv är förödande. Motionärerna yrkar att beslutar bibehållaverksamheten vid IB 12 vid garnison.Förste vice talman och framhåller i motionFö12 (m), utan särskilt yrkande i frågan, att det förslag till ny fredsorganisation som föreslås inte kan läggas till grund för ett riksdagsbeslut. Motionä-rerna menar att en strävan har varit att satsa på garnisonermed en sådan bredd att möjligheterna till samdrift och rationaliseringar kanutnyttjas så långt som möjligt. Ett exempel på detta är försvarsbe-slut som vad gäller garnison innebar en samlokalisering av ortensförband till ett område. Det förefaller enligt motionärerna oklokt att nu över-ge detta samlokaliseringskoncept genom att lägga ned I 12.Lars och anför i motion Fö29 (kd) att denframtida integrerade stridsmiljön kommer att ställa krav på ytterligare ut-veckling av markstridsförbandens kompetens. Minst två funktioner måsteenligt motionärerna vidareutvecklas. Den ena är förmågan att verka i ellernära bebyggelse. Den andra är att samordna markburen och luftburen verk-samhet. Utbildningsbetingelser och kompetens för dessa funktioner finns inom garnison. Motionärerna yrkar att dessa tillvaratas (yr-kande 3).Carl m.fl. fäster i motion Fö13 (m), utan särskilt yrkande, upp-märksamhet på de utvecklingsmöjligheter som finns inom garni-son. I och med beslutet att flytta Lv 6 till i samband med 1992 årsförsvarsbeslut öppnades möjligheter att utveckla garnisonen till en väl funge-rande armégarnison. Motionärerna menar att om man till detta lägger denutbildning som finns av mekaniserade infanteriförband ochverksamheten vid Försvarsmaktens Halmstadsskolor och iHalmstad syns en struktur som på många sätt erbjuder mycket goda utbild-ningsbetingelser. Motionärerna menar att propositionen inte ger entydigabesked när det gäller den långsiktiga utvecklingen för garnison.Nuvarande utformning av förslaget gör att det kommer att kvarstå osäkerhetom LvSS framtida lokalisering efter riksdagsbehandlingen. När det gällermilitärhögskolorna finns enligt motionärerna inte heller något konkret för-slag till beslut framgent. Motionärerna tar också upp några konsekvenser avatt lägga ned Hallandsbrigaden. Motionärerna anser att en stor garnison meden kombination av bl.a. mekaniserade förband och funktionsförband leder tillmycket bra utbildningsförutsättningar. I motionen pekas på att inom garniso-nen finns en av de två anläggningar som Försvarsmakten disponerar förstatsskytteutbildning. Det borde enligt motionärerna vara möjligt att också iregeringens ram föreslå att får förbli en av flera utbildningsplatt-formar för strid i bebyggelse.Betydelsen av i framhålls i motion Fö327 (kd) av DanEricsson och . är enligt motionärerna det storaövningsfältet för arméns pansarförband och utgör också ett värdefullt öv-ningsområde för helikopterbataljonen. I motionen understryks att det finns endirekt koppling mellan , Malmen och . Motionärerna yrkar attförsvarsverksamheten säkerställs och utvecklas vid , (yr-kande 2).Marianne hävdar i motion Fö313 (s) att det finns starka skäl attbevara garnisonen i . Garnisonen är framtidsinriktad och en välsamordnad och anpassningsbar organisation. Utbildningskostnaderna för devärnpliktiga är låga. Bland officerarna finns en stor internationell erfarenhetEftersom ligger centralt placerat i är kostnaderna för resormycket låga. Det finns också starka sysselsättningspolitiska skäl för ett beva-rande. Enligt motionären skulle ett beslut om neddragning av verksamhetenvid garnison få förödande konsekvenser för . Deanställda vid garnisonen utgör av ortens samlade arbetskraft.Nedläggningen skulle också medföra en stark regional obalans i Skåne.Motionären hemställer att som sin mening ger regeringen till kän-na vad i motionen anförts om garnisonen i Hässleholm.I motion Fö30 (kd) av Skånberg och påpekas att detvore ett misstag ur såväl militärstrategisk som utbildningsmässig och eko-nomisk synvinkel att lägga ned förband i . Det är enligt motionä-rerna ett bättre val att lägga ned andra jämförbara enheter. I motionen fram-hålls också att stödet till de frivilliga totalförsvarsorganisationerna minskarMotionärerna yrkar att förslaget att lägga ned försvarsområdesstaben, Skåns-ka dragonbrigaden och A 3 i avvisas (yrkande 1).Maud framhåller i motion Fö11 (m), utan särskilt yrkande i frågan,att när det gäller garnison har hänsyn inte tagits till att det härfinns de flesta typer av arméförband som har unika förutsättningar till utbild-ning för en hel mekaniserad bataljon. Den förstklassiga garnisonssamman-slagningen återfinns inte på någon annan plats i landet. Dessutom finns ingetbehov av nyinvesteringar i Hässleholm.Ingvar och anser i motion Fö25 (m),utan särskilt yrkande, att förslaget att lägga ned Skånska dragonbrigaden(MekB 8) samt Wendes artilleriregemente (A 3) i innebär en radnegativa konsekvenser. De goda erfarenheterna av den tidigare samlokalise-ringen mellan P 2 och T 4 och senast mellan P 2 och A 3 förloras.I motion Fö329 (s) av m.fl. framhålls att på Revingehedfinns bästa pansarövningsfält. De korta avstånden mellan utbild-ning, förläggning och övning gör att man kan spara både tid och miljö. Re-vingehed är beläget i den mest befolkningstäta regionen i . Detgör enligt motionärerna arbetsförhållandena och restiderna korta för personaloch värnpliktiga. Det är lättare att rekrytera personal till en region där ocksfamiljemedlemmarna har goda arbetslivs- och studiemöjligheter vilket ärfallet i Lund- och . Motionärerna yrkar att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att beakta demilitära, miljömässiga och sociala fördelarna med Revinge garnison.Lars och menar i motion Fö318 (m) att Skaraborgs-brigaden disponerar landets bäst utbyggda utbildningsplattform för pansar-förband och mekaniserade förband. Garnisonen har mycket omfattande ga-rage- och vårdanläggningar, landets största miloverkstad och en stor, modernmekanikerskola. Man disponerar miljöprövade övnings- och skjutfält. Mo-tionärerna understryker också att samgrupperingen med Markstridsskolan(MSS) och trängkår (T 2) ger goda samövningsmöjligheter. Detta vid-gas ytterligare genom närheten till K 3 i . Enligt motionärerna stårdet klart att Skaraborgsbrigaden är väl att även bedrivautbildning på arméns modernaste materiel och fordon. Motionärerna yrkar attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom Skaraborgsbrigadens styrka inför Försvarsmaktens organisationsföränd-ring.I motion Fö22 (m) av framhålls att kvar av den samlade och ihög grad samordnade militära organisationen på avsedd för Got-lands försvar blir endast en militärdistriktsstab och medutbildning av mekaniserade enheter. Därmed försvinner möjligheterna tillsamträning mellan mekaniserade bataljoner som skall utbildas på Gotlandoch luftvärns- och artilleriförband. För att kunna genomföra strid mot ävenmindre luftlandsättningar är dessa komponenter helt nödvändiga. Mortionä-ren påpekar att de utomordentligt fina möjligheterna till den samträning somi dag finns på och Wisborgsslätt försvinner. Investeringar som tidi-gare gjorts för att samordna garnisonen avvecklas.