bet · GN01SoU9 · 2000-03-22 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kostnaden för den föreslagna specialistutbildningen finansierasinom ramen för det av regeringen föreslagna anslaget för kompetensutbild-ning.1999/2000:So436 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en snar utred-ning om ersättningsfrågor till levande av organ eller vävnader.1999/2000:So437 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om piercing ochtatuering.1999/2000:So438 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avpsykologisk kompetens inom primärvården.1999/2000:So442 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ökad tillgång på specialistutbildade neurologer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barn med epilepsi måste ges större tillgång till högspecialise-rad epilepsivård.1999/2000:So451 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de principiella utgångspunkterna för en mångfald av vårdgivare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om entreprenad inom sjukhusvården,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stimulera den sociala ekonomin inom hälso- och sjukvårdensområde,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av lagstiftningen för att säkra lika villkor för olikadriftsformer i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av jämförbara nyckeltal.1999/2000:So452 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bredare syn på samsyn mellan den medicinska rehabiliteringenoch den arbetslivsinriktade rehabiliteringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om otraditionella behandlingsmetoder för patienter med FM.1999/2000:So455 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtgärder för att minska antalet tonårsaborter.1999/2000:So457 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillämpning och utvärdering av reformen om amalgamsaneringinom hälso- och sjukvårdens ram,1999/2000:So458 av m.fl. (c) vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barnlösa par.1999/2000:So460 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ettkunskapscentrum för livsåskådnings- och trosfrågor.1999/2000:So461 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande avspecialitet inom kunskapsområdet ortopedisk medicin.1999/2000:So463 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behandling av lymfterapeuter vid komplikationer efter bröstcan-ceroperationer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de statliga kostnaderna för behandling av lymfterapeuter skallavräknas mot statens bidrag till landstingen.1999/2000:So465 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av attsnabbt ta fram kompletterande utbildningar inom sjukvård för att öka mång-falden inom vård och utbildning och därigenom ta till vara den arbetskrafts-resurs som invandrarna utgör.1999/2000:So467 av och (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kvinnors sjukdomar och symtom måste tas på lika stort allvarsom mäns,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bearbeta attityder inom ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödja forskning rörande fibromyalgi,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödja smärtforskningen inklusive alternativa behandlingsme-toder,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om smärtbehandling och om att följa upp tidigareutredning angående smärta.1999/2000:So468 av och () vari yrkas att riksda-gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehov av statlig styrning vad gäller datasäkerhet inom sjukvården.1999/2000:So477 av m.fl. (mp, s, m, kd, c, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av kunskap om MSBP i Sverige.1999/2000:So482 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om 20 000 nya vårdplatser ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att resurserna till kommun och landsting främst skall användas tillgod vård och omsorg för svårt och långvarigt sjuka,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vårdgaranti,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om personalrekrytering till vårdyrken,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vårdpersonalens yrkesinnehåll, fortbildning, kompetenskrav ochkarriärvägar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bristen på specialistutbildade läkare,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av "fler händer i vården",9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om administration inom sjukvården,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en värdighetsgaranti,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad mångfald bland vårdgivare,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett ackrediteringssystem införs på nationell eller regional nivå,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förstärka primärvården med kurator och psykolog,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en översyn bör göras av hela systemet med högkostnadsskydd.1999/2000:So484 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten ser migrän som en samhällsekonomisk angelägenhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att forskning om barn och migrän uppmuntras,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om migränikers rätt till effektiv behandling och medicinering,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att överväga om migräniker bör få lägre högkost-nadsskydd eller gratis mediciner.1999/2000:So486 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av analyser av de sociala och ekonomiska effekterna avalternativa behandlingsmetoder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjuk-vårdsområdet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av forskning om alternativmedicin,4. att begär att regeringen återkommer med förslag om riktaderesurser till ett och till forskning i enlighet med vad imotionen anförts,6. att hos regeringen begär en utredning om alternativa behand-lingsmetoder.1999/2000:So488 av m.fl. (kd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rehabilitering för barn med hjärnskada,1999/2000:So493 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att migräniker efter behov har rätt till effektiva smärtlindrandemediciner,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det abortförebyggande arbetet.1999/2000:Sk693 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnadsfria preventivmedel.1999/2000:Sf637 av m.fl. (c) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till tolk.1999/2000:Ub431 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kraven på vetenskapligt beprövad erfarenhet hos legitimeradpersonal och att ges i uppgift av regeringen att se över omlegitimationen hos sådana som överträder detta kan dras in.1999/2000:A807 av m.fl. (fp) vari yrkas26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en handlingsplan för hur hälso- och sjukvården skall utformas såatt vården i ordets rätta bemärkelse skall bli jämställd.1999/2000:A819 av m.fl. (mp) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att prioritera forskning om preventivmedel i allmänhet och förmän i synnerhet. Regeringens skrivelseI skrivelsen 1999/2000:21 lämnas en redogörelse för den överenskommelsesom träffades mellan företrädare för staten ochlandstingen om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården för år 2000.Parterna har enats om att utgiftsramen för , ,skall fördelas enligt följande.Den ekonomiska omfattningen av överenskommelsen för år 20001. Att stärka patientens ställning 848 mkr1.1 Förbättrad tillgänglighet 789Ökad delaktighet1.2 Ersättning för vissa verksamheter 501.3 Nationella informationssystem (STRAMA3 mkr, producentobunden läkemedels-information ) 92. Rehabiliterings- och behandlingsinsatser . Nationellt utvecklingsarbete 31 mkr3.1 Verksamhetsutveckling 203.2 Särskilda medel för utvecklingsarbete 114. Stöd för kunskapsbaserad vård 5 mkr5. Stöd till IT-utveckling 10 mkr6. Nationellt råd 2 mkr7. Bidrag inom hjälpmedelsområdet 51 mkr7.1 Ersättning till 45,57.2 Metod och kunskapsutveckling 5,5Summa: 1 182 mkrEnligt överenskommelsen skall huvuddelen av medlen, totalt 848 miljonerkronor, användas för en långsiktig satsning på att stärka patientens ställninginom svensk hälso- och sjukvård. Parterna vill verka för att patienternaöverlag skall finna tillgängligheten inom vården rimlig. Behovet av att på-tagligt förbättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården kvarstår oförändrat.Landstingsförbundet har med anledning av överenskommelse på-börjat ett arbete som syftar till att tydliggöra vilka valmöjligheter som finnsinom vården. kommer förbundets styrelse att ta ställningtill en ny rekommendation till landstingen som tydliggör valmöjligheternaoch som innebär större likhet över landet. Parterna har den gemensammauppfattningen att arbete bör fullföljas innan frågan omen lagstiftning övervägs vidare.Parterna har i överenskommelsen framfört att de anser att frågan om attförbättra läkarinsatserna i den kommunala äldrevården skall ha fortsatt högprioritet.Av överenskommelsen framgår vidare att parterna framfört att de är enigakring betydelsen av att stärka patientens inflytande och delaktighet i vården.Parterna gör bedömningen att det ställer krav på ett fortsatt föränd-rat arbetssätt i hälso- och sjukvården som utgår från att patienterna är delak-tiga och ses som en resurs. I landstingen pågår också utvecklingsarbete föratt göra verklighet av dessa ambitioner. I en kartläggning som genomfört framgår att arbetet med att stärka patientens ställning iallmänhet ingår som en integrerad del i landstingens budget- och planerings-arbete. Flera landsting framhåller att informations- och kompetensutveck-lingsaktiviteter som syftar till ökad patientfokusering ingår i ordinarie ut-vecklingsaktiviteter. Parterna konstaterar att ett fortsatt långsiktigt utveck-lingsarbete på lokal nivå är avgörande för att åstadkomma förändring i prak-tiken.I överenskommelsen påpekas vidare att det finns vissa verksamheter inomden svenska hälso- och sjukvården vars kostnader belastar några få landstingmer än andra och att ett exempel på sådan verksamhet är tvångsisolering avhivsmittade. För att kompensera dessa landsting avsätts enligt överenskom-melsen 50 miljoner kronor.Ett nätverk benämnt STRAMA (och minskad antibiotikaresistens) har bl.a.arbetat med att sprida information i syfte att åstadkomma en rationell ochlångsiktigt hållbar användning av antibiotika. Parterna har enats om att undermaximalt fördela till STRAMA. Parterna ärvidare överens om att avsätta för producentobunden läke-medelsinformation.Även för lämnas särskild ersättning för medicinska rehabiliterings-och behandlingsinsatser. Ersättningsbeloppet är oförändrat jämfört med åren1998 och 1999, dvs. 235 miljoner kronor.Parterna är överens om att arbetet med stöd till kunskaps- och verksam-hetsutveckling inom hälso- och sjukvården bör fortsätta och vidareutvecklas.31 miljoner kronor avsätts för detta ändamål. Medlen skall bl.a. användas tillprojektet i vården samt utvecklingsarbete rörandebehandlingsindikationer och prioriteringar.Den snabba kunskapsutvecklingen inom hälso- och sjukvården tillsam-mans med ökande vårdbehov och knappa ekonomiska resurser förstärkerbehovet av att säkerställa att vården baseras på vetenskapliga metoder. Sta-tens beredning för utvärdering av medicinsk metodik (SBU) har till uppgiftatt utvärdera befintlig och ny medicinsk metodik samt att förmedla resultatentill sjukvårdshuvudmännen. Parterna har enats om att avsätta 5 miljonerkronor i syfte att stödja arbetet med att få bättre genomslag för nya forsk-ningsresultat.I överenskommelsen anförs att det finns behov av ett nationellt organ förstrategiska frågor på IT-området som arbetar på uppdrag och med finansielltstöd av alla sjukvårdshuvudmän och vårdgivare, såväl offentliga som privata.Landstingsförbundet utreder de närmare formerna för ettsådant nationellt organ. Inriktningen är att organisationen skall vara i funk-tion fr.o.m. årsskiftet 1999/2000. För detta ändamål har parterna enats om attavsätta år 2000.I 1999 års överenskommelse beslutades inrätta ett råd för hälso- och sjuk-vårdspolitik. I samband med avvecklingen av Spri () har inriktningen för ett sådant råd ytterligare belysts.Avsikten är att rådet skall vara forum för en kontinuerlig dialog mellan statenoch huvudmännen i angelägna vårdfrågor. Parterna har beslutat att avsätta2 till rådets verksamhet.Av överenskommelsen framgår vidare att avsätts tillbidrag inom hjälpmedelsområdet.Slutligen anförs i överenskommelsen att i samband med överenskommel-sen för kom parterna överens om att samtliga mottagare av ekono-misk ersättning, som utbetalats enligt överenskommelsen, skall följa upp ochredovisa användningen och resultaten av de tilldelade medlen.Landstingsförbundet har gjort en kartläggning av landstingens arbete medatt stärka patientens ställning . Av denna framgår att arbetetmed att stärka patientens ställning i allmänhet ingår som en integrerad del iordinarie utvecklingsaktiviteter både gällande vård och behandling och vår-dens organisation. Det handlar således om fortlöpande aktiviteter som ge-nomsyrar hela organisationen. Mot denna bakgrund har parterna enats om attbegränsa redovisningen för till de centrala aktörer som erhåller eko-nomisk ersättning enligt överenskommelsen.Hälso- och sjukvårdens organisation, finansiering m.m.I motion So274 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om vadi motionen anförts om erfarenheter av planekonomi i sjukvården (yrkande 1).Motionärerna anför att det i utvecklade marknadsekonomier går att ge allasom behöver en kvalificerad vård . Detta är däremot inte möjligt i socia-listiska samhällen eller system. Tvärtom måste sjukvården organiseras ifriare former, så att patienten kan välja sjukvård som har god kvalitet ochsom förmår följa med i den snabba globala kunskapsutvecklingen på detmedicinska området. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om vadi motionen anförts om problemen i svensk sjukvård (yrkande 2). Motionärer-na anför att vårdköerna numera är mycket långa och att väntan på behandlingskapar mycket lidande och oro hos patienterna. De långa väntetiderna skaparockså stora kostnader för samhället i form av bl.a. produktionsbortfall genomsjukfrånvaro och förtidspensioneringar samt de extra sociala stödinsatsersom inte minst pensionärer kan behöva eller efter en mindreframgångsrik operation. Vidare anförs att personalen inom sjukvården ärmissnöjd och att utvecklingsmöjligheterna är små. I yrkande 3 begärs etttillkännagivande om sjukvårdens finansiering. Enligt motionärerna har ten-densen varit att länder med skattefinansierade system söker sig mot lösningari form av obligatorisk sjukvårdsförsäkring. Det är också den finansierings-form som de nya industriländerna, t.ex. och , väljer. Det ger enmer flexibel finansiering och större utrymme för den enskildes önskemål ochprioriteringar. Vidare begär motionärerna i yrkande 4 ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om monopol respektive mångfald och valfrihet isjukvården. Motionärerna anför att en ökad mångfald och konkurrens gerstora välfärdsvinster, inte bara genom bättre tillgänglighet och ökad kvalitetutan också därför att resurser frigörs genom ett bättre resursutnyttjande.Alternativ till de offentliga monopolen är inte viktiga bara för att få resursena att räcka längre eller för att klara de nya krav som ställs på sjukvårdensorganisation. De är också viktiga för att säkra valfrihet åt patienterna, anfördet. I yrkande 5 begärs att beslutar införa en allmän obligatoriskhälsoförsäkring. Alla medborgare skall enligt motionärerna omfattas av enallmän obligatorisk försäkring, oavsett betalningsförmåga, hälsotillstånd ellerannat. Försäkringsavgiften skall bero på inkomsten och fastställas av riksda-gen. Vidare skall försäkringskassorna tilldelas medel ur dessa avgifter. Riks-dagen skall också fastställa vilka typer av behandling och omvårdnad somskall finansieras av hälsoförsäkringen. skall ha skyldighetatt ersätta vårdgivare för behandling av alla medborgare som är anslutna tillkassan. fastställer en miniminivå för den ersättningen. Avgiftervid patientbesök m.m. skall vara tillåtna, men det skall finnas ett högkost-nadsskydd som mildrar avgiftsbördan för särskilt utsatta patientgrupper. Ettsådant högkostnadsskydd bör utformas som en avtrappningsmodell där pati-enten alltid betalar ett mindre belopp för ett sjukvårdsbesök, även om belop-pet kan vara mycket lågt. Ett liknande yrkande finns i motion So18 av ChrisHeister m.fl. (m) yrkande 3. I yrkande 7 i motion So274 vidare begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om den s.k. nationella hand-lingsplanen för sjukvården. Motionärerna anför att förslaget om en nationellhandlingsplan för sjukvården andas en närmast obegriplig tilltro till effekti-viteten och flexibiliteten hos de planekonomiska planeringsinstrumenten.Förslaget visar en bristande respekt för den lokala demokratin och för lands-tingens rätt att sköta sina egna angelägenheter i enlighet med det uppdragsom de fått från sina väljare, anförs det. I yrkande 8 begärs ett tillkännagi-vande om vad i motionen anförts om hinder mot att sjukhus bedrivs utifrånprivata vinstintressen. Motionärerna påtalar att statsministern i regeringsför-klaringen slog fast att svenska sjukhus inte skall drivasutifrån privata vinstintressen. Enligt motionärerna låser regeringen fast sig ifrågan om organisationsformer i stället för att medverka till en situation därsjukvården kan få utvecklas och förbättras på bästa sätt. Privata inslag ochalternativ är en absolut förutsättning för att utveckla och förbättra vården,heter det i motionen. I motionen begärs vidare ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om utkrävbara patienträttigheter (yrkande 9 delvis). Motio-närerna anför att patienten måste få en starkare ställning i sjukvården. Deutkrävbara rättigheterna bör omfatta dels fritt val av distriktssköterska, läkare, sjukgymnast och barnmorska, dels fritt val av vårdcentral, sjukhus ellermotsvarande, dels rätt till s.k. second opinion, dvs. en ny och oberoendebedömning gjord av en annan läkare. I motionen begärs vidare ett tillkänna-givande om vad i motionen anförts om en sjukvård utan gränser (yrkande12). Sjukvården behöver internationaliseras inte bara vad avser själva denmedicinska forskningen utan i lika hög grad när det gäller organisation ocharbetssätt. Varje sjukhus av dignitet bör se till att man ingår i någon form avnätverk.I motion So255 av () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om behovet av att speciellt studera värdet av den samhälls-nytta som tillförs hälso- och sjukvården genom brukarägande. Enligt motio-nären är Spenshults reumatiker- och rehabiliteringssjukhus det enda sjukhus iSverige som har två unika kvaliteter. Sjukhuset har en tydlig avgränsning avsitt medicinska uppdrag och det är brukarägt. Denna typ av alternativ sjuk-vårdsdrift och dess samhällsnytta bör uppmärksammas och studeras mernoggrant, anför motionären.I motion So18 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande omregeringens lösning på vårdkrisen (yrkande 1). Motionärerna anför att denmedelstilldelning som omnämns i regeringens skrivelse 1999/2000:21 fram-för allt syftar till att genom en symbolisk penningutdelning - som inte följsupp eller utvärderas - avleda uppmärksamhet och intresse från en diskussionom de grundläggande strukturförändringar som skulle behöva genomföras påhälso- och sjukvårdsområdet. Vidare begärs i yrkande 2 ett tillkännagivandeom införande av nationell vårdgaranti. Motionärerna anför att en garantileder till minskade kötider. Den nationella garantin skall innebära att ingenskall behöva vänta på operation eller behandling. Äveni motion So274 av m.fl. (m) framställs ett yrkande om nationellvårdgaranti (yrkande 9 delvis).I motion So261 av och () begärs att riks-dagen hos regeringen begär förslag till ny vårdgaranti (yrkande 1). Motionä-rerna anför att vårdgarantin skall innebära att den vårdsökande garanterasoperation , specialisthjälp inom en månad och hjälp iprimärvården inom högst . I de fall det egna inte klararav denna garanti skall den enskilde kunna få vården utförd hos annat lands-ting eller hos privat vårdgivare. Vidare begär motionärerna att hosregeringen begär förslag om en allmän hälsoförsäkring (yrkande 2). Motio-närerna anför bl.a. att en sådan hälsoförsäkring innebär att patientens behovsätts i centrum som vårdens resurser öronmärks så att de inte kananvändas till annat.I motion So355 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om inriktningen av sjukvården inför arbetet medden nationella handlingsplanen (yrkande 1). Motionärerna anför att sjukvår-den behöver en mer demokratisk arbetsorganisation med minskade löne-klyftor, där alla personalgruppers kompetens tas till vara. Arbetsvillkorenoch arbetsmiljön bör förbättras, framför allt inom omvårdnadsarbetet.Vårdutbildningen bör byggas ut och rekryteringen till vårdyrken förbättras.Vidare anförs att det förebyggande arbetet bör ställas i centrum samt attarbetet med kvinnors hälsa bör förstärkas. Primärvården bör förstärkas ochavgifterna sänkas. Akutsjukvården bör ha tillgång till mycket avanceradeundersöknings- och behandlingsmetoder. Den kommunala äldreomsorgenbör ha stöd av geriatriskt utbildade läkare eller distriktsläkare med tillräcklkompetens och med klara ansvarsområden. Likaså bör psykiatrin förstärkas.Barn- och ungdomspsykiatrin behöver byggas ut. Vidare bör möjligheten attbättre integrera psykoterapins roll i sjukvården diskuteras inom ramen förarbetet med den nationella handlingsplanen. Motionärerna anför slutligen attsjukvården bör demokratiseras. Huvuddelen av vården bör också i framtidendrivas i offentlig regi. Andra vårdformer bör i huvudsak ses som komple-ment. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om inrättande av en patientom-budsman. En statlig patientombudsman skulle kunna fungera som en frånsjukvården fristående instans dit patienter kan vända sig med klagomål ochfå aktiv hjälp med att få sina ärenden prövade vid rätt instans.I motion So426 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om den nationella handlingsplanen för sjukvården(yrkande 1).