bet · GO01UbU2 · 2000-11-28 00:00:00 — Det finns inga tecken på att utbildningsanordnarna hindras från attfylla utbildningsplatserna på grund av studiestödssystemet. Regeringen anseratt den begränsning på av tillgängliga medel som gäller för tilldelningav ubs till personer som har anställning bör kvarstå.U t s k o t t e t har inget att erinra mot regeringens resultatredovisningoch -bedömning. I betänkande 2000/01:UbU1 erinrar utskottet om att målen förde statliga insatserna bör utformas så att de blir mätbara ochuppföljningsbara. I detta ligger att regeringens resultatredovisning och -bedömning bör göras med utgångspunkt i målen för verksamheten och gemöjlighet att bedöma i vilken utsträckning målen har uppnåtts.Ändringar i vissa lagarUnder kommer den tidigare studiestödslagen (1973:349)att vara fortsatt gällande. Likaså kommer dentidigare lagen om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (1983:1030) attvara gällande. Den upphör att gälla när den nya studiestödslagen (1999:1395)träder i kraft.Regeringen föreslår - i konsekvens med sitt förslag under utgiftsområde 12 omhöjning av barnbidraget - att beloppet för studiebidraget inomstudiehjälpssystemet skall höjas med fr.o.m. den 1 januari2001. Beloppet för studiebidrag i studiehjälpssystemet anges istudiestödslagen. Regeringen föreslår ändring av 3 kap. 6 § studiestödslagen(1973:349) och av 2 kap. 7 § studiestödslagen (1999:1395), där beloppetanges. Det nya beloppet är , dvs. en höjning med 100 kr.I propositionen föreslås också vissa andra ändringar i den nya studie-stödslagen. Det gäller förtydligande i 3 kap. 17 § att fribeloppet är högrevid kortare studietid och lägre , p. 8övergångsbestämmelserna angående rätten till viss avskrivning av studielånsom man fått för studier på gymnasial nivå och en ny punkt 12 iövergångsbestämmelserna angående tidpunkten då man måste börja återbetalningav studielån i vissa fall.Med anledning av ändringar som gjorts i arbetsmarknadsförfattningarnaföreslås vidare ändringar i ett antal paragrafer såväl i den gamla som i dennya studiestödslagen samt även i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudie-stöd för arbetslösa. Ändringarna innebär att ordet aktivitetsstöd skallersätta ordet utbildningsbidrag.Den nya studiestödslagen (1995:1395) träder enligt tidigarebeslut i kraft . Ändringarna i den gamla studiestödslagen(1973:349) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösaföreslås träda i kraft den 1 januari 2001.U t s k o t t e t föreslår att antar regeringens förslag.Anslag för budgetåret 2001Regeringens förslagRegeringens förslag till anslagsbelopp framgår av bilaga 4.Regeringen föreslår att under anslaget 25:1 Studiehjälp m.m. anvisar 2 696 483 000 kr.Kostnaden för höjningen av studiebidraget i studiehjälpssystemet anges till300 . Anslagsbeloppet är beräknat med utgångspunkt i dennahöjning.Regeringen föreslår att under anslaget 25:2 Studiemedel m.m. anvisar 8 478 256 000 kr.Anslaget är beräknat med hänsyn till de beslutade förändringarna den 1juli 2001, nämligen att bidragsdelen höjs från dagens till avtotalbeloppet vid ett studieår på heltid och att särskiltvuxenstudiestöd (svux) eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa)inte kan beviljas nya sökande fr.o.m. . Vidare äranslagsbeloppet beräknat med hänsyn till att en successiv minskning avKunskapslyftet avses ta sin början (-), att en särskildresursram har avsatts för att ge ca 71 000 personer som är eller meroch studerar med studiemedel på grundskole- eller gymnasienivå en högrebidragsandel (av totalbeloppet), att möjligheterna för studerande ikompletterande utbildningar att få studiestöd skall förstärkas (+3 mkr) ochatt medel för räntor och avskrivningar på studielån föreslås bli anvisadeunder ett särskilt anslag (-4,).Under ett nytt anslag 25:3 Studiemedelsräntor m.m. föreslås 4 522 690 000kr för . Avskiljandet till ett särskilt anslag har till syfteatt göra statsbudgeten tydligare.Regeringen föreslår att under anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.mför anvisar 5 812 172 000 kr.Anslaget är beräknat utifrån bedömningen att efterfrågan på vuxenstudiestödkommer att fortsätta att minska, bl.a. på grund av minskning avKunskapslyftet (-). Särskilt utbildningsbidrag, som kan beviljasdeltagare i , finansieras under detta anslag.Studiestödsformerna svux och svuxa, som efter inte längrekommer att kunna ges till nya sökande, skall under en övergångstid kunnabeviljas studerande som påbörjat studier med dessa stöd. Desärskilda anslagen till svux vid vissa lärarutbildningar (nuvarande anslagA6) och vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar (s.k. NT-svux,nuvarande anslag A7) avskaffas och medel beräknas under detta anslag. Svuxvid vissa lärarutbildningar (specialpedagogutbildning) ersätts den 1 juli2001 med möjlighet till studiemedel bidragsdel. NT-svux kommer attupphöra helt vid utgången av . Medel till korttidsstudiestöd,internatbidrag och timersättning vid särvux fr.o.m. har förtsöver till ett nytt anslag (25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m.).Regeringen föreslår att under anslaget 25:5 Bidrag till kostnadervid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk anvisar 61 520 000 kr.Anslaget föreslås minskat med . Föräldrautbildningen iteckenspråk omfattade ca 550 föräldrar, medan anslaget för ärberäknat för ca 800 föräldrar.Regeringen föreslår att under anslaget 25:6 Bidrag till vissastudiesociala ändamål för anvisar 24 462 000 kr.Anslaget finansierar stöd till produktion av studielitteratur förhögskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker.Beloppet har enbart pris- och löneomräknats.Anslaget 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. är nytt. Regeringenföreslår att under anslaget för anvisar 26 223 000kr.Det nya anslaget omfattar medel motsvarande vad som anvisats underanslaget A3 Vuxenstudiestöd m.m. under anslagsposter till korttids-studiestödoch internatbidrag samt timersättning vid särvux. Regeringen skrev iproposition 1999/2000:10 Ett reformerat studiestöd att syftena medkorttidsstudiestöd och internatbidrag skulle tillgodoses i andra former.Bestämmelser om dessa stödformer finns därför inte med i den nya studie-stödslagen (1999:1395, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. föreslår regeringenatt det under anslaget 25:7 skall anvisas medel som fördelas avLandsorganisationen (LO) och () samtStatens utbildningsstöd (SISUS) för i huvudsak sammautbildningsinsatser som . Korttidsstudiestödet, som har varitskattepliktigt och pensionsgrundande, skall enligt regeringen i framtideninte beskattas. Regeringen anser det rimligt med ett påslag på det beräknadenettobeloppet som kompensation för bortfallet av pensionsrätt och rätt tillsemesterersättning. Studerande som har inkomstbortfall vid deltagande isärvux skall kunna söka timersättning hos SISUS. Regeringen avser att iförordning reglera vad som fr.o.m. skall gälla förkorttidsstudiestöd, internatbidrag och timersättning vid särvux. Denföreslagna utformningen av dessa stöd kan också komma att föranleda förslagsenare om vissa lagändringar.Regeringen begär godkännande av vad den förordar om bidrag tillvissa organisationer m.m.Vidare begär regeringen godkännande av att lån tasupp i för det samlade behovet av studielån om 103,2miljarder kronor.Regeringen begär också bemyndigande att , i fråga om ramanslaget25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål, beställa produktion avstudielitteratur som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst3 efter år 2001.MotionernaFörslagen till anslagsbelopp i oppositionspartiernas motioner framgår avbilaga 4.Moderata samlingspartiet föreslår i motion 2000/01:Ub819 ett lägre beloppän regeringen under anslaget 25:1 Studiehjälp (yrk. Förslaget bygger påatt studiebidragets belopp inte höjs. Under anslagen 25:2 Studiemedel m.m.och 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. föreslår lägre belopp änregeringen, vilket sammanhänger med partiets förslag om en successivneddragning av (yrk. 27 respektive 28). Motionärerna föreslåräven att skall anvisa i motionen angivna belopp under de olikaanslagen för budgetåren 2002 och 2003.Kristdemokraterna föreslår i motion 2000/01:Ub724 under anslaget 25:2Studiemedel m.m. ett belopp som är högre än detregeringen föreslagit, och under anslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. ettbelopp som är lägre än det regeringen föreslagit (yrk.11). vill med början successivt införa ettnytt vuxenstudiestöd, som skall ersätta svux, svuxa och särskiltutbildningsbidrag. Det nya vuxenstudiestödet skall ge alla mellan 25 och 55år som inte har fullständiga betyg från grund- och/eller gymnasieskolaskattefria studiemedel motsvarande gällande totalbelopp istudiemedelssystemet, men dessa skall i sin helhet vara bidrag. Därutöverskall möjlighet finnas till lån per månad.Centerpartiet föreslår i motion 2000/01:Ub725 under anslaget 25:2 Studie-medel m.m. ett belopp som är högre än det regeringenföreslagit. Partiet vill ha ett studiemedelssystem som bygger på principenhälften bidrag och hälften lån. Hela det belopp som regeringen föreslår underanslaget 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. föreslås i centermotionen överflyttat tillutgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet.Folkpartiet föreslår i motionerna 2000/01:Fi211 yrkande 18 och2000/01:Ub820 yrkande 34 en ökning av beloppet på anslaget 25:2 Studiemedelm.m. på och en minskning på anslaget 25:4 Vuxenstudie-stöd m.m. på . vill också minska anslaget25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. med , jämförtmed regeringens förslag. Totalbeloppet i studiemedlen skall enligtFolkpartiet ökas med för alla studerande, och den högrebidragsdelen i studiemedlen skall för vuxna i gymnasiala studier vara avtotalbeloppet, inte som regeringen föreslår . Av andra yrkanden i motion2000/01:Ub820 framgår att vill göra en kraftig minskning avKunskapslyftets omfattning. Motionärerna vill ta bort svux vid vissalärarutbildningar och NT-svux och hänvisa studenterna till studiemedel.Inga motioner tar upp regeringens förslag om bemyndigande, lån iRiksgäldskontoret eller det regeringen förordar om bidrag till vissaorganisationer.UtskottetU t s k o t t e t föreslår att anvisar anslagen enligt regeringensförslag och avslår samtliga nu refererade motionsyrkanden.Enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen kan besluta om anslagsbeloppförst sedan utgiftsram för det berörda budgetåret har fastställts. Dettakommer för att ske tidigast . Riksdagenkan således inte nu besluta om anslagsbelopp för budgetåren 2002 och 2003.U t s k o t t e t föreslår vidare att godkänner att under år 2001lån tas upp i för det samlade behovet av studielån om 103,2miljarder kronor, att godkänner vad regeringen föreslår om bidragtill vissa organisationer samt att bemyndigar regeringen att underår 2001, i fråga om ramanslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål,beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst efter år 2001.Utskottet övergår nu till motionsyrkanden om tillkännagivanden tillregeringen.Studiestöd till ungdomar i gymnasial utbildningKristdemokraterna föreslår i motion 2000/01:Ub724 att alla skall ges rätttill studier i gymnasieskolan och att denna rätt skall gälla underhela tidsperioden från 16 till (yrk. För studierna igymnasieskolan skall enligt deras förslag fr.o.m. ettgymnasiestudiebidrag på utgå (yrk. 6).Även i motion 2000/01:Ub412 (kd) framförs förslag om att ett sådantgymnasiestudiebidrag skall införas (yrk. 1).I motion 2000/01:Ub724 framför också krav på att elever igymnasiesärskolan skall omfattas av samma förmåner som elever igymnasieskolan (yrk. Dessa får studiehjälp, som inkluderarmöjlighet i vissa fall att få extra tillägg och/eller inackorderingstillägg,medan elever i gymnasiesärskolan får förlängt barnbidrag och intestudiehjälp. Motsvarande förslag förs fram i motion 2000/01:Ub722 (mp).En översyn av studiebidragssystemet för gymnasieungdomar begärs i motion2000/01:Ub713 (s). Motionärerna vill ha en kartläggning av konsekvenserna avatt studiebidrag inte utgår under årets samtliga månader, utan endast i niomånader per år.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionärernas yrkanden omtillkännagivanden.Riksdagen bör inte göra några ställningstaganden till genomgripandeförändringar i skolsystemet - t.ex. om till vilken ålder man får förbli elevi gymnasieskolan - utan att frågan varit föremål för grundlig utredning.Också förslag om betydligt höjda studiebidrag kräver underlag innan riksdagenbör ta ställning.Frågan om ekonomiskt stöd till eleverna i gymnasiesärskolan har behandlatsi , senast i samband med propositionen om nationellhandlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, yttr. UbU4y, bet.SoU14, rskr. anslöt sig i sitt yttrande tilluppfattningen att det är en viktig princip att elever med funktionshinder sålångt möjligt skall ha lika möjligheter till utbildning med studiestöd somandra elever. Denna fråga, när det gäller elever i gymnasiesärskolan, beredsför närvarande inom Regeringskansliet.StudiemedelCenterpartiet begär i motion 2000/01:Ub479 att regeringen låter göra enöversyn av de bestämmelser som tillämpas vid bedömningen av vilkautbildningar som skall vara studiemedelsberättigade (yrk. Motionärernapåpekar att studiemedel ges till de studerande som väljer en av deväletablerade utbildningar som finns att tillgå, medan studenter i vissautbildningar som har tillkommit inte har ansetts berättigadetill studiemedel. Som exempel nämns naprapatutbildningen.Även i motion 2000/01:Ub718 (fp) efterlyses principerna för beslut i dessafrågor (yrk. Naprapatutbildning nämns som exempel. Motionärerna vill attregeringen skall lämna förslag till hur nya utbildningar skall kunna prövasför att komma i fråga för rätt till studiefinansiering (yrk. 2).Utredning av förutsättningarna för att göra naprapatutbildningenstudiemedelsberättigande begärs också i motionerna 2000/01:Ub727 (s) och2000/01: Ub729 (s).U t s k o t t e t föreslår att med anledning av motionerna görett tillkännagivande till regeringen.Riksdagen beslutade att naprapater skulle få legitimation förutövande av sitt yrke (prop. 1993/94:145, bet. SoU24, rskr. 409).Naprapathögskolan fick därmed officiellt erkännande som utbildningsanordnareför ett yrkes som tillerkänts legitimation. Även om utbildningen vid prövninginte har befunnits vara att betrakta som en högskoleutbildning, har denställts under tillsyn av . Motsvarande situation gäller för denfyraåriga utbildningen vid , som kanligga till grund för legitimation som kiropraktor. har påregeringens uppdrag utrett möjligheterna att inordna kiropraktor- ochnaprapatutbildningarna i den statliga högskolan (Kan kiropraktor- ochnaprapat-utbildningar inordnas i den statliga högskolan? Högskoleverketsrapportserie 1998:12R). Inget beslut om sådant inordnande har fattats.Regeringen avslog Naprapathögskolans ansökan om att dess utbildningskulle berättiga till statligt studiestöd.Att ge eleverna i de legitimationsgrundande utbildningarna vidNaprapathögskolan och Skandinaviska Kiropraktorhögskolan rätt till statligtstudiestöd skulle marginellt öka statens kostnader för studiestödet.Utskottet anser det skäligt att eleverna ges sådan rätt. Regeringen börsnarast möjligt fatta beslut om detta.Den maximala tiden som man kan få studiemedel för studier på eftergymnasialnivå är enligt den nya studiestödslagen (1999:1395) , vilketmotsvarar (tolv terminers) heltidsstudier under läsår av normallängd. beslutade vid förra , på förslag av regeringen, attdet skall krävas synnerliga skäl för att studiemedel skall kunna beviljas förtid därutöver (prop. 1999/2000:10, bet. UbU7, rskr. Samma tidsgränsgäller i den gamla studiestödslagen, men villkoret för att tiden skall kunnautsträckas är att det finns särskilda skäl. För studier på gymnasial nivåblir den maximala tiden för studiemedel i det nya systemet minskad från tretill , när det gäller elever som redan har en treåriggymnasieutbildning.I fem motioner ifrågasätts skärpningarna.Moderaterna vill enligt motion 2000/01:Ub819 att tolvterminersregeln skallses över så att den inte omöjliggör längre utbildningar av mer avanceradkaraktär (yrk. 17 delvis).Centerpartiet anser enligt motion 2000/01:Ub479 att reglerna för dispensfrån tolvterminersregeln bör ses över (yrk. Motionärerna påpekar attmöjligheterna att ändra inriktning av sina studier eller bygga vidare på sintidigare utbildning begränsas av de nya bestämmelserna.Samma sak påtalas i motionerna 2000/01:Ub702 (m), 2000/01:Ub705 (m) och2000/01:Ub720 (s) som alla särskilt tar upp de läkarstuderandes situation.I motion 2000/01:Ub719 (c) är det de konststuderandes problem som motiverarmotionärens begäran om översyn av reglerna. har man kunnat fåstudiemedel för förberedande konstnärlig utbildning på gymnasial nivå i treår, medan detta enligt den nya lagen kommer att begränsas till två år.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena.Syftet med skärpningen var att förebygga omfattande skuldsättning. En avföljderna av de nya reglerna kommer enligt utskottets bedömning att bli attstudenterna måste planera sina studieval effektivare än . En studentsom finner att hon eller han vill ändra studieinriktning kommer att behövabestämma sig för detta tidigare än i dag.Den nya studiestödslagen träder i kraft . Enligtövergångsbestämmelserna till lagen kan den, som före detta datum har påbörjathögskoleutbildning och beviljats studiemedel för den, beviljas studiemedelenligt den äldre studiestödslagens bestämmelser om särskilda skäl. Denna rättgäller enligt vad har beslutat t.o.m. den 30 juni 2003.Utbildningsministern har i ett svar på en skriftlig fråga (2000/01:1) sagtatt det kan bli aktuellt att se över dispensreglerna för studenter som harförutsatt dispens när de påbörjade studierna, men inte hinner slutföra sinutbildning inom . CSN har i ett pressmeddelande förklarat attmyndigheten kommer att anse att det finns synnerliga skäl att studerande, sompåbörjade sina studier innan det nya regelverket var beslutat i () och som kommer att avsluta dessa efter , fårbeviljas studiemedel med utgångspunkt i dagens regler och praxis även efterden 30 juni 2003.För dem som påbörjar sina studier i det nya systemet skall de av riksdagenbeslutade reglerna gälla, dvs. att det för studiemedel utöver tolv terminerskall krävas synnerliga skäl. Vad som skall anses vara synnerliga skäl blirdet en uppgift för CSN och den överklagandenämnd som kommer att inrättas den1 att avgöra.Konstnärlig utbildning vid folkhögskola används ofta som förberedelse förinträde vid konstnärlig högskoleutbildning. Denna folkhögskoleutbildningräknas som gymnasial utbildning. Utbildningsprogrammen för konstnärlighögskoleexamen är oftast femåriga. Den totala utbildningstiden efteravslutad treårig gymnasieutbildning skulle med treårig förberedandeutbildning alltså bli . Utskottet anser att begränsningen av den kan beviljas studiemedel för förberedande utbildning på gymnasial nivå ärväl motiverad med hänsyn till syftet att förebygga alltför omfattandeskuldsättning.Ett stort antal motioner tar upp frågor om villkoren i övrigt för att fåstudiemedel.Moderata samlingspartiet framför i motion 2000/01:Ub819 förslag om attinkomstprövningen i studiemedelssystemet - det s.k. fribeloppet - skallavskaffas (yrk. 17 delvis). I motion 2000/01:Ub260 föreslår Moderaternalikaså avskaffande av fribeloppet samt att räntorna på studielån skall varaavdragsgilla vid beskattningen (yrk. Avskaffande av fribeloppet förordasäven i motionerna 2000/01:Ub706 (yrk. 1), 2000/01:Ub710, 2000/01:Ub711 (yrk.2) och 2000/01:Ub715 (alla m). I den sistnämnda motionen sägs att enpoänggräns bör införas i stället för fribeloppet.Kristdemokraterna vill enligt motion 2000/01:Ub724 se ett nytt heltäckandestudiestödssystem med en ny struktur (yrk. För studier på grundskole- ochgymnasienivå skall skilda system gälla för personer upp till och förpersoner . Ett tredje system skall gälla för studier viduniversitet och högskolor. För yrkesverksamma skall studiefinansieringen skegenom utbildningskonton. vill vidare att bidragsdelen istudiemedel för universitets- och högskolestudier skall höjas den 1 juli 2002till av totalbeloppet (yrk. Inkomstprövningen skall inte påverkabidragsdelen i studiemedlen (yrk. I motion 2000/01:Ub805 (kd), somhandlar om utbildning i , föreslås att inkomstprövningenhelt avskaffas (yrk. En utökning av bidragsdelen i studiemedlen börenligt motion 2000/01:Ub412 (kd) utredas (yrk. 2).Centerpartiet hävdar i motion 2000/01:Ub12 att studiemedelssystemet är denenskilt största orsaken till den sociala snedrekryteringen till högreutbildning. Motionärerna förespråkar ett nytt studiefinansieringssystem, därlån och bidrag utgör vardera av totalbeloppet, fribeloppet utgör 200 %av basbeloppet och återbetalningen sker i ett modifierat annuitetssystem överen period av (yrk. Samma modell förordas i motion 2000/01:Ub493 (c) där motionären skriver att den blir till nytta för studenter vidHögskolan i och i hela (yrk. 3).Folkpartiet anser enligt motion 2000/01:Ub820 att totalbeloppet skall ökasmed , att den högre bidragsdelen för vuxna i gymnasialastudier skall vara av totalbeloppet och att fribeloppet bör höjas till300 % av basbeloppet (yrk. 26-28).Motion 2000/01:Kr537 (m) handlar om idrottens villkor. Motionärerna anseratt elitidrottare bör kunna få studiemedel med lägre krav på studietakt änvad som gäller generellt, och under fler terminer (yrk. 4).Studiemedelssystemet måste utformas så att det inte automatiskt straffarden som presterar mindre på grund av barnafödande, skriver motionärerna imotion 2000/01:Sf227 (kd) yrk. 3.En översyn av reglerna om studiestöd till svenska ungdomar som är bosattautomlands och studerar där föreslås i motion 2000/01:Ub726 (fp).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Den studiestödsreform som beslutades vid förra innebär att sy-stemet blir mer sammanhållet och överblickbart än det nuvarande. Det nyasystemet har ännu inte trätt i funktion. ställde sig vid förrariksmötet bakom regeringens förslag om att bibehålla inkomstprövningen, menhöja fribeloppet. Det fribelopp som har beslutat skall gällafr.o.m. är av basbeloppet, alltså högre än det somCenterpartiet förordar men lägre än enligt förslag. Motionärernahar inte anfört några nya skäl som motiverar en ändrad ståndpunkt.Bidragsdelen höjs i det nya systemet, jämfört med det nuvarande. Regeringenförklarade sig dela uppfattning att ett högre bidraghar en stimulerande effekt på rekryteringen till högre utbildning särskiltbland inkomstsvaga grupper. Att höjningen inte är lika stor somStudiestödsutredningen hade föreslagit motiverades av regeringen med att detstatsfinansiella läget inte medger det (prop. 1999/2000:10, bet. UbU7, rskr.96). Utskottet utgår därför från att regeringen kommer att övervägamöjligheterna att höja bidragsdelen, när detta bedöms statsfinansielltmöjligt.Utskottet anser det inte rimligt att elitidrottare skall skuldsätta sig merän andra studenter.Vid prövningen av ansökan om fortsatta studiemedel skall, enligt både dengamla studiestödslagen och den nya, hänsyn tas till förhållanden avpersonlig natur som kan antas ha inverkat på studieresultaten. CSN harbemyndigats att meddela föreskrifter för tillämpningen av bl.a. dennabestämmelse i studiestödslagen. Utskottet utgår från att CSN liksom hittillskommer att räkna bl.a. svårigheter att kombinera föräldraskap och studier somett sådant förhållande av personlig natur.I studiestödsförordningen, såväl den nuvarande (1983:418) som den nya(2000:655), finns ett krav på att den som beviljas studiemedel för studierutanför skall ha varit folkbokförd i . Om det finns särskilda skäl, kan studiemedel beviljas fastän dettavillkor inte är uppfyllt. Utskottet anser inte att det finns anledning förriksdagen att begära en översyn på denna punkt.Centrala (CSN:s) roll i studiestödet tas upp i femmotioner (alla m).Enligt motion 2000/01:Ub701 bör regeringen lägga fram förslag om en modellmed studielån i bank (yrk. 1) och om nedläggning av CSN (yrk. Nedläggningav CSN föreslås också i motion 2000/01:Ub706 (yrk. I motion 2000/01:Ub711sägs att CSN bör läggas ned.