bet · GN01UU9 · 2000-05-11 00:00:00 — Som ett led i denna strävan har ett multilateralt försvarsminister-möte ägt rum med den amerikanska, de nordiska och de baltiska ministrarna.Sedan 1994 finns ett ramavtal om nordisktförsvarsmaterielsamarbete. harsamarbetet ökat betydligt, och en rad gemensamma projekt påolika områden pågår. Likaså pågår ett särskilt nordisktsäkerhetspolitiskt forskningsprogram.Redogörelse till 1999/2000:NR1Norden är inte bara ett geografiskt begrepp. Det är också ett uttryck för vär-deringar och identitet. Det nordiska samarbetet handlar i grunden om att vimed utgångspunkt i den nordiska värdegemenskapen kan finna gemensammalösningar på gemensamma har anpassat sin organisationtill det nya . Utrikes- och säkerhetspolitiken intar numera en framträ-dande plats på den nordiska dagordningen. Individens fria rörlighet ochtrygghet vid flyttning inom , det nordiska kultur- och språksamarbe-tet, samverkan om forskning och utbildning utgör fortsatt tyngdpunkter isamverkan mellan de fem nordiska länderna och de tre självstyrande är ett samarbetsorgan för de nordiska ländernas parlamentoch regeringar. Rådet är initiativtagande, rådgivande och kontrollerande.Plenarförsamlingen, som utgörs av rådets 87 valda medlemmar samt avregeringsrepresentanter, höll sin årliga session i riksdag den 8-11november 1999. Den svenska parlamentarikerdelegationen leddes av GunHellsvik (m).En stor del av arbetet bedrivs i rådets tre utskott: , och . har att utöva kontrollöver den verksamhet som finansieras med nordiska medel. Den nordiskabudgeten för fastställdes till , vilket inne-bar en oförändrad ram för femte året i rad.Sessionen i visade att det råder stor enighet om värdet av detnordiska samarbetet. Kärnan i arbetet är att bidra till fred, säkerhet och stablitet i hela . Det nordiska samarbetet har kommit att spela en allt vik-tigare roll i ett vidare europeiskt perspektiv, och insatser i , , , Barents och i har ett stort värde även utanförNorden. Under sessionen antogs ett uttalande om den nordliga dimensionen iEuropa, i vilket behovet av flera nordiska initiativ i EU som kan bidra till atförverkliga den nordliga dimensionen särskilt framhölls.Den 51:a sessionen satte fokus på medborgarna i , och under möteti diskuterades förslag som rörde barn och unga, frivilligorganisa-tioner, arbetslivets förändring, globaliseringens effekter samt åtgärder för atnå ett gränslöst tillsatte också en särskild grupp av visa män och kvinnor föratt utforska viktiga trender som formar samhällsutvecklingen i början av2000-talet. Gruppen kommer att avlämna en rapport till rådets 52:a session iReykjavik, vilken kommer att ligga till grund för diskussioner om det framti-da nordiska samarbetet.Nordiska ministerrådet fattade ett principbeslut om att det ibörjan av skulle finnas gemensamma nordiska medel för upprättandeav nordiska informationsfönster i , och Norge.Den 8-9 februari höll sitt andra gemensamma möte medBaltiska församlingen i som ett led i arbetet att stärka det politika samarbetet inom den nordisk-baltiska regionen. Under mötet diskuteradesbl.a. den nordliga dimensionen, säkerhetspolitik i och be-kämpande av brottslighet. Vidare arrangerades i samarbete med norska stor-tinget en parlamentarisk i i . I mötet deltogförutom parlamentariker från de nordiska länderna även representanter förRysslands parlament, , EU samt för urbefolkningarna i bådeNorden och Ryssland.Sammanfattning av motionernaMotioner väckta med anledning av skrivelsenI motion 1999/2000:U15 (m) yrkande 1 påminner om att ettenigt kulturutskott uttalade att den svenska TV-publiken bör få till-gång till andra nordiska länders public service-kanaler. I yrkande 2 begärs attregeringen påskyndar förhandlingarna med de andra nordiska ländernasregeringar för att lösa de ekonomiska, juridiska och tekniska problem somhar samband med distributionen av de nordiska TV-kanalerna i Sverige.Motionärerna bakom motion 1999/2000:U16 (kd) yrkande 1 pekar på bety-delsen av nordisk samordning i fråga om biståndsinsatser i närområdet. Nor-diska rådets kontrollkommitté lade 1998 fram en rapport om det nordiskabiståndet till de baltiska länderna och nordvästra , i vilken det bl.a.föreslogs ett utökat informationsutbyte på flera områden samt en förstärktsamordning i policyfrågor.I yrkande 2 lyfter fram frivilligorganisationernas roll idet nordiska samarbetet, och särskilt den betydelsefulla funktion som Före-ningen informationsbutik Arena fyller i . Motio-närerna förutsätter att verksamheten ges möjlighet att fortsätta tills en samfinansierad nordisk lösning nåtts.Vidare framhålls att utbildning och forskning är ett viktigt inslag i det nor-diska samarbetet. Medan rätten att studera i är väl etablerad behövsen översyn för att få examina godkända i andra nordiska länder, menar mo-tionärerna i yrkande 3.Samernas ställning har varit föremål för diskussion i underen följd av år. menar i yrkande 4 att samerna bör gesmöjlighet att ta steget från observatörskap till fullt medlemskap. Det är där-för viktigt att nå en lösning i frågan om samernas ställning som kan accepte-ras av de svenska samerna.Kristdemokraterna framhåller i yrkande 5 miljöfrågorna som ett av de vik-tigaste områdena i det nordiska samarbetet. Miljöhänsyn bör genomsyra detnordiska samarbetet inom alla områden, och även i högre utsträckning om-fatta samarbetet med och de baltiska länderna, menar motionärerna.I motion 1999/2000:U17 (fp) yrkande 1 framhålls de möjligheter att vidgadet nordiska samarbetet som följt av det slut. Samarbetet med detre baltiska länderna har utvecklats till ett normalt vardags-samarbete. Motionären menar att det nordiska samarbetet kan bidra till attförbereda de baltiska länderna för EU-medlemskap, och därmed ge ett viktigtbidrag till utveckling och säkerhetspolitisk stabilitet i det nordiska närområ-det.Den ryska enklaven kan ses som ett testfall för möjligheternaför det nordiska samarbetet att medverka till en positiv säkerhetspolitiskutveckling, menar motionären i yrkande 2. En stabil politisk, ekonomisk ochsocial utveckling i enklaven är av betydelse för i sin helhet.Den nordiska informationspunkt som inrättas i bör därför sessom ett led i ett framtida vidare samarbete.I yrkande 3 påpekas att givit särskild prioritet åtarbete mot rasism och främlingsfientlighet, varvid kultursektorn ålagts ettsärskilt ansvar på området. Motionären menar dock att insatser för att bättreintegrera invandrare på arbetsmarknaden i de nordiska länderna är väl såviktiga. Den nordiska arbetsmarknaden behöver den kompetens som invand-rare besitter, som många invandrare känner bristande delaktighetoch gemenskap i samhället.Motionären menar i yrkande 4 att årliga session, som nu-mera äger rum , på ett olyckligt sätt krockar med en intensivarbetsperiod i flera parlament. bör därför återgå till den tidi-gare ordningen att mötas /mars varje år.I yrkande 5 framhålls betydelsen av TV-samarbete för att främja den nor-diska språkförståelsen. Motionären finner dock att förhållit sig pas-sivt på området, med resultat att mindre än en tiondel av svenska hushåll hartillgång till TV från andra nordiska länder. Den bör där-för engagera sig för att undanröja de hinder som finns för att nordisk TVskall erbjudas svenska tittare.I partimotion 1999/2000:U18 (c) lyfter fram betydelsen avnordiskt samarbete på IT-området. Vid toppmötet i konstateradeEU:s regeringschefer att digitaltekniken kommer att vara en avgörande till-växtfaktor . Motionärerna menar i yrkande 1att det är ett svenskt intresse att mobilisera de nordiska länderna på IT-området. bör därför verka för att göra den digitala tekniken tillgäng-lig för alla nordiska medborgare - en digital allemansrätt. Statens roll bör ihuvudsak vara att tillhandahålla infrastrukturen, som operatöreroch tjänsteproducenter tillåts verka på en fri marknad. gällande avtal ochkonventioner i det nordiska samarbetet bör ses över för att underlätta IT-lösningar, framförs det i yrkande 2. I yrkande 3 anförs att IT-samarbetet iNorden bör utvecklas som ett led i en regionalpolitisk satsning genom attbl.a. knyta nätverk mellan olika regionala nordiska kompetensmiljöer somutnyttjar och utvecklar IT-baserade tjänster som distansarbete, telemedicinoch distansutbildning. Frågor om lagstiftning, offentlighet och yttrandefrihetpå Internet lämpar sig också för ett fördjupat nordiskt samarbete, menarmotionärerna i yrkande 4.Motion väckt med anledning av redogörelsenModeraterna menar i motion 1999/2000:U19 (m) yrkande 1 att tiden nu ärmogen att erbjuda de baltiska länderna fullt medlemskap i rådet.Historiskt har länderna kopplingar till , och geografiskt ligger de näradet nuvarande samarbetets centrum. I yrkande 2 anförs att många Europafrå-gor har en nordisk dimension, varför det vore motiverat att kunna nomineraledamöter i till . Samarbetet mellan denordiska parlamenten bör vidare intensifieras, menar motionärerna. I yrkande3 föreslås att de traditionella utskotten inleder ett direkt samarbete, som ledav ordförandelandets utskott. Förändringsarbetet inom börockså gå vidare, menar i yrkande 4. Ett reformerat, kan utgöra en dynamisk och kraftfull församling med fokuse-ring på aktuella frågor med nordisk anknytning och ge ett viktigt bidrag tillfred, säkerhet och samarbete i och dess närområde.Utskottets övervägandenI motionerna 1999/2000:U15 (m) yrkandena 1 och 2 samt 1999/2000:U17(fp) yrkande 5 förespråkas att regeringen skall agera för att ge svenska TV-tittare ökad tillgång till public service-kanaler från andra nordiska länder.Utskottet vill inledningsvis instämma i det önskvärda i att svenska TV-tittare får tillgång till utbudet av public service-kanaler från övriga Norden.Möjlighet att ta del av nordisk TV främjar såväl förståelsen för grannländer-na som kunskaper i de nordiska språken. Utbudet av TV-kanaler och pro-gram från de övriga nordiska länderna har ökat , mycket tackvare utbyggnaden av kabel-TV, som av de svenska tittarna äranslutna till. Vissa av kabel-TV-företagen har dock valt att inte erbjuda nor-diska program. Inom ramen för Nordvisionsamarbetet finns också sedandecennier ett utbyte av program och gemensam produktion mellan publicservice-företagen i de nordiska länderna.I sammanhanget bör det understrykas att yttrandefrihetsgrundlagen innebäratt det är kabel-TV-företagen som självständigt avgör vilka kanaler de skallerbjuda, utöver de svenska public service-kanaler de är skyldiga att sända.Att ålägga distributörerna för kabel-TV att sända andra nordiska länderspublic service-TV skulle således erfordra en ändring i yttrandefrihetsgrund-lagen.Samtidigt håller den ökade digitala TV-distributionen på att ge de nordiskamedborgarna ett ytterligare utökat utbud av kanaler. Utskottet har inhämtatatt de nordiska TV-bolagen är i färd med att starta digitala sändningar viasatellit. kommer merparten av att täckas även av grann-ländernas TV-sändningar. Enligt vad utskottet erfarit har Televisioninlett digitala satellitsändningar med huvudsakligt syfte att förbättra möjlig-heten för de nordiska grannländerna och övriga att kunna ta emotdessa. Vidare har TV-företagen i tillsammans med de stora distribu-törerna av TV via marknät, satellit samt kabel- och telenät enats om gemen-sam teknisk specifikation för distribution av digital TV inom . Syftetmed arbetet är att göra övergången till digital distribution så enkel som möj-ligt för TV-tittarna och att försäkra sig om att det inte föreligger tekniskahinder för att tittarna skall kunna välja av utbudet. De nordiska public ser-vice-företagen har vidare planer på en gemensam nordisk TV-kanal (Nor-dik).Mot denna bakgrund kan utskottet således konstatera att ett stort antalsvenskar har tillgång till TV från public service-företag från deövriga nordiska länderna samt att dagens teknikutveckling bidrar till att isnabb takt utöka utbudet och höja den andel som har tillgång till det.Med vad ovan anförts anses motionerna 1999/2000:U15 (m) yrkandena 1och 2 samt 1999/2000:U17 (fp) yrkande 5 vara besvarade.I motion 1999/2000:U16 (kd) yrkande 1 framhålls behovet av nordisk sam-ordning av biståndsinsatser i närområdet, och i yrkande 5 lyfter motionärernafram det nordiska miljöarbetet som särskilt viktigt, inte minst i samarbetetmed de baltiska länderna och nordvästra instämmer i värdet av samordning av de nordiska ländernas bi-ståndsinsatser i närområdet och noterar att i sitt svarpå rekommendation framhållit de samarbetsstrukturer somde nordiska regeringarna har för biståndsinsatser i närområdet - bl.a. , , , Baltiska investeringsprogrammet samtinom ramen för de nordiska ministermötena. Mycket av den konkreta sam-ordningen sker vid de nordiska möten som regelbundet hålls på tjänsteman-nanivå. När det gäller Nordiska ministerrådets egna insatser i närområdetinrättades 1999 ett nytt styrsystem i syfte att öka öppenheten och förbättraden politiska styrningen. Vidare har en arbetsgrupp för översyn av strateginför ministerrådets närområdesinsatser tillsatts.Såsom motionärerna framhåller är det nordiska samarbetet på miljöområ-det omfattande. Miljösamarbetet, som utgör en av fyra sam-arbetssektorer, utgår från målen i den särskilda miljöstrategin som antagits avrådet. Utöver de aktiviteter som finansieras över Nordiska ministerrådetsbudget görs viktiga insatser av det nordiska miljöfinansieringsbolagetNEFCO. Insatser i nordvästra och de baltiska länderna har gettshög prioritet i det nordiska miljösamarbetet.Med detta anser utskottet att motion 1999/2000:U16 (kd) yrkandena 1 och 5kan besvaras.I motion 1999/2000:U16 (kd) yrkande 2 understryks värdet av frivilligorga-nisationernas arbete, och då i synnerhet det som bedrivervid informationsbutiken i vill gärna instämma i att frivilligorganisationerna spelar en viktigroll i det nordiska samarbetet. Utskottet har även vid tidigare tillfällen ut-tryckt sin uppskattning över den informationsverksamhet som bedrivs vidFöreningen Arena . Regeringen har fleragånger fattat beslut om ekonomiskt stöd i avvaktan på en samnordisk lösningav verksamhetens finansiering. Det är därför glädjande att Nordiska minister-rådet beslutade att anslå medel för ett nordiskt informations-fönster i Stockholm.Därmed anses motion 1999/2000:U16 (kd) yrkande 2 vara besvarad.I motion 1999/2000:U16 (kd) yrkande 3 föreslås en översyn för att få exami-na godkända i andra nordiska länder.Den nordiska utbildningsgemenskapen utgör en viktig del av det nordiskasamarbetet, inte minst genom att främja rörligheten på den nordiska arbets-marknaden. I det s.k. beslutade 1975om ömsesidigt erkännande av examina från de nordiska länderna, vilketinnebar att de flesta dåvarande hindrena på området undanröjdes. Betydandeförändringar i fråga om den högre utbildningens organisation och innehållhar dock skett . Vidare har den s.k. Lissabonkonventionen omgodkännande av internationella utbildningar undertecknats av de nordiskaländerna. Mot den bakgrunden tillsattes 1999 en särskild utredare med upp-drag att föreslå åtgärder för att reducera hindrena för tentamensgiltighet iNorden. Utskottet instämmer i motionärernas syn på vikten av att undanröjaåterstående hinder för erkännande av examina men finner det i dagslägetlämpligt att avvakta särskilda utredning på området.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion 1999/2000:U16 (kd) yrkan-de 3 kan besvaras.I motion 1999/2000:U16 yrkande 4 framför motionärerna att samerna börges möjlighet att ta steget från observatörskap till fullt medlemskap i rådet.Frågan om samernas ställning i det nordiska samarbetet har varit föremålför diskussion , och utskottet har vid flera tidigare tillfälen tagit ställning till frågan. har samerna ställning som obser-vatörer i , med yttranderätt i generaldebatten. Beslutet togsmot bakgrund av att endast ledamöter i nordiska parlament eller självstyrel-seorgan kan ingå i . Inom gällande överenskommelser finnsdet således ingen möjlighet att ge samerna ställning som medlemmar. Fråganär dock föremål för utredning av rådet.Liksom vid tidigare tillfällen vill utskottet framhålla nödvändigheten av atti frågor som rör den samiska befolkningen ha fortlöpande och konstruktivakontakter med företrädare för denna. Det är självklart att Nordiska rådetsolika organ tar sådana kontakter, vilket också görs inom ramen för gällandebestämmelser.Utskottet ser det också som väsentligt att samiska intressen även beaktaspå såväl nationell som mellanstatlig nivå. Som exempel på pågående verk-samhet med denna inriktning kan nämnas den pågående , vars mandat kommer att förlängas , och densvenska renbeteskommissionen (och en norsk motsvarighet), vars arbete iförlängningen syftar till att reglera förhållandena då den svensk-norska ren-beteskonventionen löper ut . Av stor betydelse är också frågan omeventuell svensk anslutning till nr 169 om ursprungsfol-kens rättigheter, som är föremål för vidare utredning inom Regeringskansliet.Utskottet noterar också att det nordiska samarbetet stärkts på området. Bå-de och bedriver ett omfattande samar-bete med samernas organisationer och ger även stöd till flera av dessa. I april2000 ägde ett nordiskt sameministermöte rum mellan de församefrågor ansvariga ministrarna från , och . Avsiktenär att hålla ett gemensamt möte med ministrarna och sametings-presidenterna i de tre länderna. De nordiska sameministrarna diskuteradebl.a. frågan om en Nordisk samekonvention, vilket nu är föremål för remiss-förfarande i de tre länderna.Utskottet har vidare inhämtat att regeringen avser att redovisa dessa ochandra frågor rörande samerna i en särskild skrivelse till underhösten 2000. Utskottet avvaktar regeringens skrivelse innan det uttalar sigom samernas ställning i Nordiska rådet.Med detta anser utskottet att motion 1999/2000:U16 (kd) yrkande 4 kananses vara besvarad.I motion 1999/2000:U17 (fp) yrkande 1 framförs att det nordiska samarbetetmed de baltiska länderna kan stärka ländernas strävanden att bli medlemmari EU. I yrkande 2 framhålls den säkerhetspolitiska betydelsen av samarbetetmed den ryska enklaven instämmer i att det nordiska samarbetet med de baltiska ländernaär av stor betydelse för att stärka ländernas möjligheter att delta i annat intnationellt samarbete, och att det inte minst utgör ett stöd i förberedelserna fEU-medlemskap. Nordiska ministerrådets strategiska målsättningar för insat-serna i närområdet är att bidra till en ökad säkerhet i vid bemärkelse, attförmedla gemensamma nordiska värderingar och att öka det ekonomiskasamarbetet. Utskottet finner dessa målsättningar väl avvägda för att bidra tillde baltiska ländernas möjligheter att delta i det internationella samarbetet.Samarbete med nordvästra ingår i det nordiska samarbetet mednärområdet, och nyinrättade informationskontor i fungerar även som bas för dessa aktiviteter. har ocksånyligen föreslagit ryska myndigheter att öppna en informationspunkt i Kali-ningrad, men något svar har ännu inte erhållits. Utskottet ställer sig bakomplanerna på att etablera en nordisk närvaro i . kanspela en viktig roll för att stödja den ekonomiska och demokratiska utveck-lingen i enklaven - vilket är av betydelse för säkerheten i hela Östersjöregio-nen.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion 1999/2000:U17 (fp) yrkan-dena 1 och 2 kan besvaras.I motion 1999/2000:U17 (fp) yrkande 3 framhålls de insatser som görs motrasism inom det nordiska kultursamarbetet. Motionärerna menar dock att detär än viktigare att invandrare i högre grad integreras i den nordiska arbets-marknaden.Utskottet instämmer med motionärernas syn att invandrare måste ges likamöjligheter på arbetsmarknaden, något som är avgörande för att de skallintegreras i de samhällen de kommit till. Det är också klart att den nordiskaarbetsmarknaden kan dra stor nytta av den kompetens som invandrare besit-ter. Regeringen understryker i skrivelsen att sysselsättningsfrågorna är encentral samnordisk angelägenhet. I det nordiska samarbetet bereds invandra-res integration på arbetsmarknaden dels i för ar-betsmarknad och arbetsmiljö, i vilken främst diskrimineringsfrågor tas upp,dels i den särskilda samrådsgruppen för flyktingfrågor. Frågan om invandra-res integration på den nordiska arbetsmarknaden ges hög prioritet inom detnordiska samarbetet. Givet den relativt stora invandring som skett i detsvenska samhället finner utskottet det naturligt att på detta område ärsärskilt aktivt. Utskottet vill dock understryka att kampen motrasism är en fråga av största vikt och att det inte råder någon motsättningmellan denna fråga och arbetet för att integrera invandrare på den nordiskaarbetsmarknaden.Därmed anses motion 1999/2000:U17 (fp) yrkande 3 vara besvarad.I motion 1999/2000:U17 (fp) yrkande 4 framförs att årligasession infaller som en intensiv arbetsperiod i fleranationella parlament, varför man borde återgå till den tidigare ordningen medmöten /mars.Utskottet konstaterar att beslutet att hålla de årliga mötena fat-tades efter samråd mellan och . I förstahand torde det vara självt som bestämmer när det skall sam-las. Enligt vad utskottet har inhämtat är regeringen beredd att överväga andraalternativ om så skulle föreslå. Utskottet kan instämma i attden nya mötsordningen innebär nackdelar. Frågan har diskuterats i där man dock har funnit att den rådande tidpunkten bör prövas ytterli-gare innan ett definitivt beslut fattas.Motion 1999/2000:U17 (fp) yrkande 4 anses därmed vara besvarad.Motionärerna bakom 1999/2000:U18 (c) yrkandena 1-4 lyfter fram betydel-sen av nordiskt samarbete på IT-området. menar att börverka för en digital allemansrätt i de nordiska länderna och att IT-samarbetetbör utvecklas som ett led i en regionalpolitisk satsning. gällande avtalmellan de nordiska länderna bör därför ses över, och frågor om lagstiftning,offentlighet och yttrandefrihet på Internet lämpar sig för fördjupat nordisktsamarbete, framhålls det av motionärerna.Utskottet vill inledningsvis instämma i motionärernas syn på vikten av attde nordiska länderna fullt ut drar nytta av de fördelar som informationssam-hället erbjuder. Det är likaså viktigt att involvera hela samhället i den ge-nomgripande förändring som informationstekniken innebär.Regeringen har lämnat propositionen Ett informationssam-hälle för alla (prop. 1999/2000:86), vilken är föremål förriksdagsbehandling. Utskottet noterar att regeringen i propositionen inteföreslår några specifika initiativ på IT-området inom ramen för det nordiskasamarbetet.Utskottet delar bedömningen att IT-området kan komma att lämpa sig förnordiskt samarbete. Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden, den likar-tade ekonomiska utvecklingsnivån och de allt närmare ekonomiska relatio-nerna samt inte minst den nordiska kulturgemenskapen gör det naturligt förde nordiska länderna att där så är lämpligt koordinera sina satsningar på IT-området. Många investeringar i infrastruktur kommer säkerligen att lämpasig för gemensamma satsningar. IT och utbildning kan likaså utgöra ett po-tentiellt samarbetsområde, t.ex. inom ramen för det pågående lärarsamarbe-tet.Inom har en särskild policygrupp tillsatts för att utreda vil-ken potential det nordiska samarbetet kan ha på IT-området. Utskottet villdock avvakta policygruppens rapport, som väntas , innan det tarnärmare ställning i frågan.Med vad ovan anförts anses motion 1999/2000:U18 (c) yrkandena 1-4 varabesvarad.I motion 1999/2000:U19 (m) yrkande 1 förespråkar motionärerna att debaltiska länderna erbjuds medlemskap i rådet.Utskottet delar motionärernas bedömning av vikten av ett utvecklat samar-bete med de baltiska länderna. arbete torde ocksåskapa goda förutsättningar för att ytterligare bredda och fördjupa detta. Närdet gäller medlemskap konstaterar dock utskottet att det nordiska samarbetetvilar på den språkliga och kulturella gemenskapen de nordiska ländernaemellan. Det nordiska samarbetet är ingen internationell organisation därandra länder kan söka medlemskap.