bet · GN01SoU6 · 2000-02-03 00:00:00 — Motionärerna anför att en expansion avsocialbidragsutbetalningarna som medför att en alltstörre andel av hushållen omfattas av bidrag i sigmotiverar en förutsättningslös utvärdering avsocialbidragsreglernas konstruktion och överens-stämmelse med det allmänna rättsmedvetandet.Tolkningen av termen skälig levnadsnivå isocialtjänstlagen har enligt motionärerna skett medstort inflytande av beräkningar från centralastatliga myndigheter. Tolkningen bör i ökad ut-sträckning ske lokalt med hänsyn till lokalaförhållanden och till individens behovsnivå, anförsdet. Motionärerna pekar vidare på att bidrags-nivåerna ibland kan bli helt orimliga t.ex. förmycket stora familjer. Motionärerna yrkar även attriksdagen hos regeringen begär förslag som gör detmöjligt för kommunerna att ersätta korttidasocialbidrag med lån (yrkande 7). Motionärerna anseratt socialbidrag borde kunna lämnas som lån ibetydligt större utsträckning än vad som sker idagsläget. Lånemöjligheten borde i första hand kunnaanvändas då en person mer tillfälligt hamnat iekonomisk knipa men däremellan har normala in-komstmöjligheter. Motionärerna yrkar vidare attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt i motionen anförts om en lånemöjlighetsom ersättning för socialbidrag (yrkande 8).Motionärerna pekar på att möjligheterna att i ökadutsträckning ersätta socialbidrag med lån bör prövasäven i andra situationer. Detta kan t.ex. vara enmöjlighet för egenföretagare.I motion So304 av m.fl. (v) hemställsatt hos regeringen begär utredning omförsöksverksamhet med "sociallån" i enlighet med vadi motionen anförts. Motionärerna anför att ökadesociala klyftor, arbetslöshet och socialanedskärningar har medfört att många människor fårsvårt att klara sin försörjning och blir skuldsatta.I genomför man på prov något man kallarsociallån. Dessa går ut på att människor, som kommitpå obestånd eller saknar marginaler i sinhushållsekonomi och behöver pengar för att uppsökatandläkare, eller till köp av någon nödvändigkapitalvara, kan få hjälp med att få kommunalaborgenslån. Dessa lån ges med mycket låg ränta ochmed en amorteringstakt som är avpassad till denutsattes betalningsförmåga.I motion So229 av och () begärsett tillkännagivande till regeringen om att göra enöversyn av socialbidragsnormerna. Motionärerna pekarpå att man i den nuvarande riksnormen för etthushåll har räknat med att en familj har 1,6 barn.Många invandrarfamiljer som är i behov av social-bidrag består ofta av sex eller ännu fler barn,vilket gör att socialbidragen uppräknas efterantalet barn. Det medför att socialbidraget kanuppgå till ganska höga summor och därtill tillkommerbostadsbidrag samt barnbidrag. Detta sammantaget göratt arbetsmarknaden inte är intressant för de vuxnafamiljemedlemmarna.I motion So450 av m.fl. (c) yrkasatt regeringen tillkännages vad i motionen anförtsom att nivån i socialbidraget skall fastställas avkommun- respektive stadsfullmäktige (yrkande 4).Motionärerna pekar på att riksnormen som den nu ärkonstruerad inte ger den rättvisa som bör efter-strävas för landets invånare. Att den i princip ärutformad i kronor och ören, gör att biståndet ivissa delar av landet är otillräckligt medan det iandra delar kan upplevas som alltför generöst. Mo-tionärerna anser det därför vara bättre att i lag-texten ange socialbidragens konstruktion ochinnehåll och att kommunerna fastställer beloppetsstorlek med utgångspunkt från kostnadsnivån ikommunen. Motionärerna begär också att riksdagenbeslutar att 6 a § socialtjänstlagen skall ges föl-jande lydelse: Den enskilde skall genom biståndettillförsäkras en social grundtrygghet. Biståndetskall utformas så att det stärker hans eller hennesresurser att ta ansvar och leva ett självständigtliv (yrkande 5). Motionärerna pekar på att 6 a §socialtjänstlagen, som stadgar att biståndet skallutformas så att det stärker biståndstagarensresurser att leva ett självständigt liv, saknar enviktig aspekt. För att kunna leva ett självständigtliv krävs också att man har möjlighet att ta egetansvar.I motion So281 av () begärs att riksdagenhos regeringen begär en översyn av möjligheterna förkommunerna att ge ungdomar som studerar igymnasieskolan socialbidrag i sådana speciella fallsom beskrivs i motionen. Motionären pekar på attkonflikter ibland uppstår mellan föräldrar och barnoch att dessa kan bli så djupa och så långvariga attbarnet/ungdomen tvingas att flytta hemifrån. Isådana lägen kan det uppstå problem medförsörjningen. Motionären anser det befogat att ivissa fall göra avsteg från den regel som säger attungdomar som går på gymnasiet inte är berättigadetill socialbidrag.Tre motioner handlar om kraven för bistånd i 6 c-e §§ isocialtjänstlagen.I motion So345 (m) yrkas att hosregeringen begär förslag om villkorat bistånd(yrkande 6). Motionärerna anser att kommunerna börkunna villkora bistånd även i andra fall än de somomfattas av lagändringen . Villkoret börkunna avse fler sorters aktiviteter och dessutomkunna tillämpas på alla som söker socialbidrag, intebara ungdomar.I motion So489 av m.fl. (v) hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att arbetspliktenför ungdomar bör tas bort ur socialtjänstlagen(yrkande 3). Motionärerna anför att det den 1 ja-nuari infördes nya bestämmelser isocialtjänstlagen som ger kommunerna rätt att begäraatt den som är och som fårförsörjningsstöd skall delta i arbete, praktik,utbildning eller annan kompetenshöjande verksamhet.Motionärerna anser att ett villkorande av rättentill försörjningsstöd på det sätt som skettstrider mot socialtjänstlagens portalparagraf omrespekt för individens självbestämmande ochintegritet. Det är viktigt att socialbidragenbehåller sitt ursprungliga syfte att vara etttillfälligt ekonomiskt stöd.I motion Ub499 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring av 6 c §socialtjänstlagen (1998:620) att studerande inte om-fattas av kravet på att delta i anvisad praktik(yrkande 24). Vad gäller studenter som i många fallhar sina studier att återvända till torde behovet avaktiveringsåtgärder emellertid vara begränsat.Socialtjänstlagen bör därför ändras så att studenterinte innefattas i möjligheten att begära motpres-tationer av socialbidragstagaren.Två motioner berör barnfamiljernas ekonomiska situation.I motion So489 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen hos regeringen begär en utredning övermodeller och kostnader så att generella bi-dragshöjningar även får genomslag för barnfamiljersom uppbär socialt ekonomiskt bistånd (yrkande 1).Motionärerna anför att det är viktigt att höjningarav generella bidrag även innebär en höjning för defamiljer som lever på socialbidrag. Det bör enligtmotionärerna ske genom att riksnormen förbarnfamiljer höjs med samma belopp som barnbidraget.En annan långsiktig lösning kan vara att barnbi-draget lyfts ur så att framtida förändringarej påverkar socialbidragen. Motionärerna begärvidare ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om att myndiga personer skall ha ett egetförsörjningsstöd och att denna skyldighet inte skallåvila föräldrarna (yrkande 2). Enligt motionärernalämnar samhället dubbla signaler. har myndigaunga personer nekats socialbidrag till eget boendeoch "egen försörjning" med hänvisning till attföräldrarna skall ta försörjningsansvaret. Samtidigtär bostadsbidragen konstruerade så att dessa sänksnär barnen blir myndiga med hänvisning till attbarnen då skall ta eget ekonomiskt ansvar för sittboende och inte räknas in i hushållet.I motion So414 av m.fl. (mp) hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att barnbidragetinte skall medräknas vid beräkningen avsocialbidraget. Motionärerna anför att de ställersig positiva till de aviserade höjningarna avbarnbidraget. För dem som mest av alla behöver denhär höjningen, de familjer som uppbär socialbidrag,innebär dock höjningen att socialbidraget minskarmed lika mycket som barnbidraget höjs. Det är enligtmotionärerna inte acceptabelt att barnen i deekonomiskt mest utsatta familjerna riskerar att heltgå miste om barnbidragshöjningarna.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1998/99:SoU9 behandlade utskottetsenast ett antal motioner från den allmännamotionstiden , flera liknande de nu aktuella. Ibetänkandet ges en bred bakgrundsbeskrivning överekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen,allmänna råd om försörjningsstöd(SOSFS 1998:11), pågående arbete, uppföljning m.m.vartill hänvisas (s. 14-19).Motionsyrkanden från Moderata samlingspartiet, medi huvudsak samma innehåll som den nu aktuella motionSo345 yrkandena 3, 6 och 7, om riksnormen, om s.k.villkorat bistånd och om att ersätta korttidasocialbidrag med lån behandlades i det av riksdagengodkända betänkandet 1998/99:SoU9. Utskottet vidhöllsin inställning i dessa frågor och avstyrkteyrkandena.Motionsyrkanden om barnfamiljernas ekonomiskasituation och om att en höjning av barnbidraget ävenbör komma de familjer till del som är i behov av so-cialbidrag till sin försörjning har behandlats avutskottet i det av godkända betänkandet1998/99:SoU9 (s. 16 f.).I betänkandet behandlades också motionsyrkanden omavskaffande av skyldigheten enligt 6 c §socialtjänstlagen att delta i anvisad praktik m.m. Ibetänkandet ges en bakgrundsbeskrivning vartillhänvisas.I betänkande 1996/97:SoU18, där regeringensproposition /97:124 med förslag om bl.a.införandet av begreppet försörjningsstöd isocialtjänstlagen behandlades, förekom ettmotionsyrkande från med i huvudsaksamma innehåll som det nu aktuella yrkandet, So489yrkande 2, om att myndiga personer skall ha ett egetförsörjningsstöd och att denna skyldighet inte skallåvila föräldrarna (s. 43). Utskottet avstyrktemotionsyrkandet med hänvisning till att det inte börfinnas något hinder mot att, enligt gällande praxis,beakta den samlade ekonomiska förmågan hos dem somlever i en hushållsgemenskap. Utskottet uttaladedärvid att med hushållsgemenskap, förutom makar ochandra som lever samman under äktenskapsliknandeförhållanden, även bör avses den situationen att tvåeller flera personer stadigvarande bor i sammabostad på ett sådant sätt att flerpersonshushålletsekonomiska fördelar kan utnyttjas. Frågan har ävenberörts av i dess slutbe-tänkande (s. 238-239).Utskottet har i det av godkändabetänkande /98:SoU10 behandlat ettmotionsyrkande om att ungdomar somfortfarande studerar skall ha en ovillkorlig rätttill socialbidrag för att fortsätta sina studier ide fall då föräldrar vägrar att ta ansvar för denunges försörjning (s. 16). Utskottet ansåg motioneni allt väsentligt tillgodosedd genom föräldrabalkensregler om föräldrars underhållsskyldighet samtsocialtjänstlagens bestämmelser om bl.a. kommunensyttersta ansvar för att den enskilde får det stödoch den hjälp han eller hon behöver när inga andramöjligheter står till buds och allmänna skyldighetersom åligger socialnämnden när det gäller barn ochungdomar. Motionen avstyrktes.Utskottet har i det av godkändabetänkande /97:SoU18 behandlat de ändringar avsocialtjänstlagen som innebar bl.a. förtydligandenav 6 § socialtjänstlagen och införandet av den s.k.riksnormen. Utskottet har därvid avstyrkt en motionfrån med i huvudsak samma lydelse somden nu aktuella motion So450 yrkandena 4 och 5 medhänvisning till att de föreslagna ändringarna ipropositionen (prop. 1996/97:124) utgjorde en braavvägning mellan kommunens självbestämmande och denenskildes behov av att få sina behov tillgodoseddanär andra möjligheter inte står till buds. För enbakgrundsbeskrivning hänvisas till betänkandet (s.40 f.).I budgetpropositionen för (volym 6 utg.omr.9) anger regeringen att riksnormen enligt en avSocialstyrelsen utförd utvärdering synes ha bliviten enhetsnorm snarare än en miniminivå. Vidareframgår av utvärderingen att många kommuner harsänkt den godtagbara nivån för bidrag tillbostadskostnader och att barnfamiljer har fåttmindre genomsnittligt bidrag.Kommittén Välfärdsbokslut har i sitt delbetänkandeVälfärd vid vägskäl (SOU 2000:3) pekat på attsocialbidragen ökat i de flestatänkbara avseenden. Parallellt med expansionen harregelverk och policy förändrats . Sammanfattningsvis kan enligt kommitténutvecklingen sägas ha gått i riktning mot minskadgenerositet och ökade krav. Vidare anförs attkommunernas möjlighet att ställa krav i form avmedverkan i kommunala arbetmarknadsinsatser harutökats, i synnerhet för ungdomar, och attkommunernas tolkning av vad det innebär att stå tillarbetsmarknadens förfogande har skärpts.Utskottets bedömningSedan bestämmelsen om den s.k. riksnormen i 6 b §socialtjänstlagen antogs av har utskottetansett det angeläget att nivån på det ekonomiskastödet till försörjning inte varierar alltför mycketmellan kommunerna. Denna inställning står fast.Vidare bör staten ha ansvaret för att den enskildegaranteras en miniminivå för de mest grundläggandebehoven. Utskottet har inte heller ändrat inställ-ning när det gäller frågan att ersätta korttidasocialbidrag med lån. Motionerna So345 (m) yrkandena3, 7 och 8 samt So450 (c) yrkande 4 avstyrks därför.Det är heller inte aktuellt att utreda enförsöksverksamhet med sociallån i enlighet medförslaget i motion So304 (v). Motionen avstyrks.Socialtjänstutredningen har i sitt slutbetänkandeanalyserat begreppet skälig levnadsnivå från såvälrättslig som ekonomisk utgångspunkt. Betänkandet ärför närvarande föremål för beredning iRegeringskansliet. Enligt utskottets mening börriksdagen inte ta något initiativ. Motionerna So229(m), So345 (m) yrkande 5 och So450 (c) yrkande 5 av-styrks.Utskottet anser att motion So281 (fp) i alltväsentligt är tillgodosedd genom föräldrabalkensregler om föräldrars underhållsskyldighet samtsocialtjänstlagens bestämmelser om bl.a. kommunensyttersta ansvar för att den enskilde får det stödoch den hjälp han behöver när inga andra möjligheterstår till buds. Motionen avstyrks.I motionerna So489 (v) yrkande 3 och Ub499 (c)yrkande 24 framförs kritik mot att försörjningsstödi vissa fall skall kunna villkoras av deltagande ipraktik eller annan kompetenshöjande verksamhet. Imotion So345 (m) yrkande 6 begärs å andra sidan enutvidgning av socialnämndens befogenheter i dettahänseende. Utskottet anser inte att skallfrångå sitt tidigare ställningstagande i frågan omhuruvida och i vilka fall försörjningsstöd skallkunna villkoras enligt 6 c-e §§ socialtjänstlagen.Utskottet avstyrker därför de nämnda motionerna.Utskottet vidhåller också sin inställning när detgäller frågan om åtgärder för att en höjning avbarnbidraget även skall komma de familjer till delsom är i behov av socialbidrag för sin försörjning.Med det nu sagda avstyrker utskottet motionernaSo414 (mp) och So489 (v) yrkande 1.Utskottet, som noterar att frågan omförsörjningsstöd behandlats av , vidhåller sin inställning ifrågan om försörjningsstöd, varför motion So489 (v)yrkande 2 avstyrks.Ideella skadestånds inverkan på rätten tillekonomiskt biståndMotionernaI motion So479 av m.fl. (s) begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av regler förskadestånd i samband med behovsprövade bidrag.Motionärerna anser det orimligt att ersättningar somär avsedda att i någon mån kompensera för lidandeeller kränkning eller båda betraktas som en resursvid beviljandet av behovsprövade bidrag. Därför ärdet rimligt att uttalar stöd för behovetav en översyn av rådande lagstiftning och regelverk,i syfte att skapa lika rättigheter för drabbade atttillgodogöra sig skadestånd som syftar till attkompensera för lidande eller kränkning.I motion Sk770 av m.fl. (v) hemställs attregeringen ges till känna vad i motionen anförts omatt ideella skadestånd och skadestånd som enligtpunkt 1 ovan (avser yrkande 1 i motionen) likställsmed ideella skadestånd inte skall tas med iunderlagsberäkningen när det gäller beslut omekonomiskt bistånd eller bostadsbidrag (yrkande 2).Motionärerna anser inte att det är rimligt attideella skadestånd läggs till grund förunderlagsberäkningen av bostadsbidrag ellerekonomiskt bistånd från det sociala. Motionärernapekar på att ideellt skadestånd för våldtäkt, miss-handel eller sexuella trakasserier betalas ut förpsykiskt lidande, för extra vårdkostnader, exem-pelvis psykoterapi, och för att ge den drabbademöjligheter att läka den skada hon eller han utsattsför och gå vidare.Bakgrund och tidigare behandlingÄven denna typ av yrkanden har behandlats i det avriksdagen godkända betänkandet 1998/99:SoU9.Utskottet ansåg inte att borde ta någotinitiativ i frågan då nyligenuppmärksammat regeringen på saken.Socialtjänstutredningen har, med anledning av attSocialstyrelsen påpekat att brottsoffer som fårideellt skadestånd kan nekas rätt tillförsörjningsstöd, i sitt slutbetänkandeuppmärksammat de problem som är förknippade med hurideella skadestånd skall bedömas i samband medansökningar om socialbidrag. Utredningenifrågasätter om det ideella skadeståndet skallanvändas för att tillgodose behov av engrundläggande försörjning och anför att fråganeventuellt bör utredas i särskild ordning (s. ).Från har inhämtats att frågankan komma att behandlas i anslutning till utarbe-tandet av den proposition angående brottsoffer somaviseras till maj 2000.Riksdagen har med anledning av proposition1998/99:139 Ändring i lagen om ersättning tillsteriliserade i vissa fall m.m. beslutat att antaett förslag till ändring i lagen av innebörd att vidberäkningen av inkomstprövadesocialförsäkringsförmåner och inkomstprövadekommunala bidrag och avgifter skall inte sådanersättning som utgått till den er-sättningsberättigade enligt lagen (1999:332) omersättning till steriliserade i vissa fall beaktas(rskr. 1999/2000:25).Utskottets bedömningFrågan om ideella skadestånds inverkan pårätten till ekonomiskt bistånd kan enligtuppgift komma att övervägas under våren2000 vid arbete med en proposition angåendebrottsoffer. Något initiativ frånriksdagens sida är därför inte nu påkallat.Motionerna So479 (s) och Sk770 (v) yrkande2 avstyrks.Annat bistånd m.m.MotionernaI motion So413 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar komplettera 6 § socialtjänstlagenmed en bestämmelse om avlösning (yrkande 11). Motio-närerna anför att avlösning innebär en stor hjälpsärskilt för föräldrar till funktionshindrade barnsom inte omfattas av LSS. Motionärerna anser attpersoner med funktionshindrade anhöriga skall harätt till avlösning.I motion So375 av () begärs attregeringen skall ges till känna vad i motionenanförts om att ge missbrukare rätt att överklagavissa beslut enligt socialtjänstlagen, SoL,(1980:620). Motionären pekar på att beslut ommissbrukarvård hänförs till socialtjänstlagens §varför de inte kan överklagas vad gäller beslutenslämplighet. I praktiken har lagändringen medfört attden enskilde missbrukaren är helt beroende avsocialsekreterarens och ytterst socialnämndens godavilja vad gäller val av vård. Motionären anser detinte värdigt en rättsstat att - av besparingsskäl påkort sikt - det förekommer att missbrukare nekas denvård de behöver och själva är motiverade för.Missbrukarna måste åtminstone få tillbaka sin rättatt överklaga beslut som kan påverka hela derasframtid, kanske även deras överlevnad.I motion So251 av och ()begärs ett tillkännagivande av vad i motionenanförts om att alla beslut om bistånd med stöd avsocialtjänstlagen skall kunna överklagas (yrkande1). Motionärerna anför att de försämrademöjligheterna att överklaga beslut har lett till attde svagaste i samhället fått det sämre med den nyasocialtjänstlagen, bl.a. har missbrukarvården blivitnedprioriterad. Motionärerna anser att det ärviktigt att åter ge de medborgare som behöversamhällets stöd rätt att överklaga kommunernasbeslut om bistånd. Rätten att få överklaga ett of-fentligt fattat beslut är en central fråga i endemokrati.Bakgrund och tidigare behandlingMotionsyrkanden liknande de nu aktuella harbehandlats i det av godkända betänkandet1998/99:SoU9, vartill hänvisas (s. 21 f.). Utskottetansåg att det pågående arbetet hos Socialstyrelsenatt se över effekterna av de ändrade bestämmelsernarörande bl.a. missbrukarvården samt socialtjänstut-redningens uppdrag att tydligare lagregleraanhörigstödet borde avvaktas. Motionerna avstyrktes.Socialtjänstutredningen föreslår i sittslutbetänkande Socialtjänst i utveckling (SOU1999:97) att bestämmelserna om ekonomiskt bistånd iform av socialbidrag skall lyftas ut ursocialtjänstlagen och regleras i en särskild lag omsocialbidrag. Utredningen förespråkar attbestämmelserna om socialbidrag skall utformas somrättighetsbestämmelser. Beslut om socialbidrag skalldärigenom kunna överklagas genom förvaltningsbesvär.Vidare föreslås den nuvarande begränsningen av soci-albidrag till akut tandvård upphöra. Det skallföljaktligen vara möjligt att få socialbidrag ocksåför annan tandvård. I Socialtjänstutredningensbetänkande föreslås dessutom att den nuvaranderegleringen i 73 § socialtjänstlagen av vilka beslutsom får överklagas hos allmän förvaltningsdomstolskall ersättas av ett stadgande med innebörd attalla beslut om bistånd som meddelats med stöd av 14§, vilken är en motsvarighet till nuvarande 6 och 6a §§ i socialtjänstlagen, får överklagas hos allmänförvaltningsdomstol.I betänkandet föreslås även att den nuvarandebestämmelsen i 5 § socialtjänstlagen som säger attsocialnämnden bör genom stöd och avlösning un-derlätta för dem som vårdar närstående utgår och attlagen i stället tillförs en ny 11 § med följandelydelse: skall genom stöd ochavlösning underlätta för dem som vårdar närstående.Socialstyrelsen har ett uppdrag att under entreårsperiod följa upp och utvärdera de nyabestämmelser som införts i socialtjänstlagen den 1januari 1998. Enligt uppdraget skallåterrapporteringen särskilt belysa de ändringar somavser socialbidrag/försörjningsstöd, konsekvensernaav ändringarna i rätten att överklaga,missbrukarvårdens utveckling, kvalitets- och kompe-tensutveckling samt kraven på hänsyn till barnetsbästa. I rapporten 1999:3 Ändringar isocialtjänstlagen görs en första avrapportering.Ytterligare rapporter kommer att redovisas 2000 och2001.Utskottets bedömningSocialtjänstutredningen har i sitt slutbetänkandeföreslagit vissa ändringar i socialtjänstlagen avinnebörd att skyldigheten för socialnämnden attgenom stöd och avlösning underlätta för dem somvårdar närstående förtydligas. bör inteföregripa kommande förslag på området. Motion So413(m) yrkande 11 avstyrks därför.Socialtjänstutredningen har vidare i sittslutbetänkande föreslagit en utökad rätt attöverklaga beslut meddelade med stöd avsocialtjänstlagen. Utskottet anser att kommandeförslag även på detta område bör avvaktas ochavstyrker därmed motionerna So375 (kd) och So251(mp) yrkande 1.Våld mot kvinnorMotionenI motion Ju748 av m.fl. (s) hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd till miss-handlade kvinnor (yrkande 2). Motionärerna anför attriksdagens, i samband med kvinnovåldspropositionen,skärpta krav på att stödja demisshandlade kvinnorna måste följas upp avmetodutveckling. Detta för att förbättra bemötandetav kvinnorna både hos och sjukvården.Många kvinnor behöver också tekniskt stöd i form avs.k. skyddspaket.Bakgrund och tidigare behandlingI den av godkända propositionen 1997/98:55Kvinnofrid (bet. 1997/98:JuU13, rskr. 1997/98:250)föreslogs ett antal åtgärder för att motverka våldmot kvinnor, bl.a. skärpt lagstiftning och ökadesatsningar på förebyggande åtgärder och åtgärder somsyftar till att utsatta kvinnor skall få ett bättrebemötande och omhändertagande. Vidare behandladesett antal motioner liknande den nu aktuella i det avriksdagen godkända betänkandet 1998/99:SoU18,vartill hänvisas. Motionerna avstyrktes.I budgetpropositionen för (utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg) angerregeringen att socialtjänstlagen harkompletterats med en ny bestämmelse som innebär attsocialnämnden bör verka för att kvinnor som är ellerhar varit utsatta för våld eller andra övergrepp ihemmet får stöd och hjälp att förändra sin situation(s. 95). Vidare har kvinnojourerna fått ett utökatårligt stöd med .