bet · GN01SkU16 · 2000-02-22 00:00:00 — beträffande energibeskattningensallmänna inriktningatt avslår motionerna 1999/2000:Sk623,1999/2000:Sk690, 1999/2000:Sk763, 1999/2000:U504yrkandena 9 och 10, 1999/2000:U505 yrkande 15, 1999/2000:U512 yrkande 11,1999/2000:U514 yrkandena 4-6, 1999/2000:U513yrkande 20, 1999/2000:U515 yrkande 7,1999/2000:MJ255 yrkande 8, 1999/2000:MJ807yrkandena 3 och 4, 1999/2000:N228 yrkande 25 och1999/2000:N266,res. 1 (m)res. 2 (kd, c, fp)res. 3 (mp)2. beträffande jordbrukets energi- ochmiljöskatteratt avslår motionerna 1999/2000:MJ212 yrkande 3,1999/2000:MJ252 yrkande 11, 1999/2000:MJ255yrkande 14, 1999/2000:MJ257 yrkandena 3 och 4,1999/2000:MJ547 yrkande 4 och 1999/2000:MJ605yrkande 3,res. 4 (m)res. 5 (kd)res. 6 (fp)3. beträffande industrins ochväxthusnäringens energiskattatt avslår motionerna 1999/2000:Sk307,1999/2000:Sk310, 1999/2000:Sk311,1999/2000:MJ221 yrkande 2, 1999/2000:MJ253yrkande 1 och 1999/2000:N228 yrkande 24,res. 7 (m)res. 8 (kd)4. beträffande värmeleveranser tillindustrinatt avslår motion 1999/2000:Sk745,5. beträffande fossila drivmedelatt avslår motionerna 1999/2000:Sk619,1999/2000:Sk620, 1999/2000:Sk621,1999/2000:Sk634 yrkandena 2 och 3, 1999/2000:Sk722 och 1999/2000:Sk729,res. 9 (m)6. beträffande biodrivmedelatt avslår motionerna 1999/2000:Sk622,1999/2000:Sk635, 1999/2000:Sk766, 1999/2000:T210yrkandena 16 och 17 och 1999/2000:N349,res. 10 (kd)res. 11 (c)7. beträffande differentierad drivmedels-och fordonsskattatt avslår motionerna 1999/2000:Sk746,1999/2000:Sk751, 1999/2000:Sk761 och1999/2000:Sk767,res. 12 (c)8. beträffande fordonsskattatt avslår motionerna 1999/2000:Sk617,1999/2000:Sk618, 1999/2000:Sk652,1999/2000:Sk660 och 1999/2000:Sk716,res. 13 (m)9. beträffande åkerinäringen, m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Sk325 yrkande 25,1999/2000:Sk625 yrkandena 1-3, 1999/2000:Sk656,1999/2000:Sk753 och 1999/2000:T466 yrkande 1,res. 14 (m, kd)10. beträffande alkohol- ochtobaksbeskattningenatt avslår motionerna 1999/2000:Sk616 yrkande 3,1999/2000:Sk624, 1999/2000:Sk636,1999/2000:Sk650, 1999/2000:Sk688, 1999/2000:Sk715 och 1999/2000:So201yrkande 2,res. 15 (m)11. beträffande införsel för privat bruk,m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Sk744,1999/2000:Sk814 och 1999/2000:U505 yrkande 17,res. 16 (m)12. beträffande reklamskattatt avslår motionerna 1999/2000:Sk683,1999/2000:Sk721, 1999/2000:Sk728,1999/2000:Sk747, 1999/2000:Sk754, 1999/2000:Sk756 och 1999/2000:Kr509 yrkande 14,res. 17 (m, kd, fp)13. beträffande båtskattatt avslår motionerna 1999/2000:Sk676,1999/2000:Sk711, 1999/2000:T210 yrkande 35,1999/2000:T609 yrkande 2, 1999/2000:T610 yrkande 2 och 1999/2000:T611 yrkande 2,res. 18 (m, kd)res. 19 (v)14. beträffande avfallsskattatt avslår motion 1999/2000:MJ755 yrkande 2,res. 20 (m)15. beträffande skatt på plastkassaratt avslår motion 1999/2000:Sk672 yrkandena 1 och2,16. beträffande amalgamatt avslår motion 1999/2000:MJ808 yrkande 3.Stockholm den 22 februari 2000På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), CarlFredrik (), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), de (), (), (), (), (), (), (), ClaesStockhaus (v), () och (). Energibeskattningens allmänna inriktning(mom. 1) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Inledningsvis vill vi framhålla vikten av attarbetet med att reformera nuvarande lapptäcke tillenergiskattesystem måste påskyndas. Översynen avenergibeskattningens framtida utformning har nupågått och vi finner det märkligt attregeringen inte förmår lämna besked om när översynenberäknas vara slutförd.Enligt vår mening är klimatfrågan det störstamiljöproblemet och en global överlevnadsfråga förmänskligheten. Därför måste bedriva enoffensiv klimatpolitik och fullgöra sinainternationella åtaganden på området.Koldioxidbeskattningen kan stödja klimatpolitikengenom att medverka till en begränsning av utsläppenfrån fossila bränslen. Den förutsätter dockåtminstone en europeisk samordning, eftersomeffekten annars blir att produktion flyttar tillandra länder. Man bör också vara försiktig med attinternalisera miljökostnader i energipriset eftersomman riskerar att hamna i ett slags statligprispolitik som leder till ineffektivitet och sämreresurshushållning.Miljöskatter bör ses som ett komplement tillmiljöpolitiken. En avvägning mellan miljöskatter ochandra medel, såsom administrativ reglering, förbuds-lagstiftning, informationsinsatser etc., måstegöras. Miljöskatterna är mest effektiva när deriktas mot miljöproblem som är relativt lätta attåtgärda. Nya ekonomiska styrmedel bör enligt vårmening framför allt innefatta skatterabatter i syfteatt uppnå en snabbare introduktion av ny teknik ochmiljövänligare produkter. Ett gott exempel är detsnabba införandet av katalytisk avgasrening somskatterabatten på katalysatorförsedda bilar leddetill.När det gäller de befintliga energiskatterna finnsdet utrymme för en omfördelning så att skatternablir mer utsläppsrelaterade och mindre beroende avenergiinnehållet. Skatt på energi bör, i denutsträckning det skall förekomma, tas utproportionellt mot energiinnehållet. ärexempelvis energiskatten lägre på kol än på olja,vilket inte är motiverat.Därutöver anser vi att fiskala skatter endast ut i konsumtionsledet medan miljöstyrandeskatter och avgifter bör användas endast iproduktionsledet. Vi återkommer nedan till frågan omindustrins- och växthusnäringens energiskatter.Vad som här anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande energibeskattningens allmännainriktningatt med bifall till motion 1999/2000:N228 yrkande25, med anledning av motion 1999/2000:Sk690 samtmed avslag på motionerna 1999/2000:Sk623,1999/2000:Sk763, 1999/2000:U504 yrkandena 9 och10, 1999/2000:U505 yrkande 15, 1999/2000:U512yrkande 11, 1999/2000:U514 yrkandena 4-6,1999/2000:U513 yrkande 20, 1999/2000:U515yrkande 7, 1999/2000:MJ255 yrkande 8, 1999/2000:MJ807 yrkandena 3 och 4 och 1999/2000:N266 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts.2. Energibeskattningens allmänna inriktning(mom. 1) - kd, c, fpKenneth (), (),() och () hardels anfört följande:Enligt vår mening är det angeläget att en gemensamkoldioxidskatt införs i EU. Ekonomiska styrmedel påmiljöområdet bör av konkurrens-, effektivitets- ochmarknadsskäl regleras på unionsnivå. Så länge besluthärom måste fattas med enhällighet i rådetomöjliggörs i praktiken målet om en gemensamminiminivå för miljöavgifter på koldioxid och andraskadliga utsläpp liksom målet om att sänkta avgifterpå avlönat arbete skall "växlas" mot högre avgifterpå miljöförstörande produktion. Trots att fempartier i krävt ökad överstatlighet ocheffektivare beslut när det gäller miljöstyrandeskatter/avgifter har regeringen visat sigointresserad av att driva frågan med motiveringenatt det är fråga om en skatt och därför skallomfattas av samma beslutsregler som övriga skatter,dvs. Vi anser att det i första hand rörsig om en miljöfråga och inte en skattefråga ochdärmed bör besluten kunna fattas med kvalificeradmajoritet. Regeringen måste nu med kraft verka föratt detta skall bli möjligt.Därutöver anser vi att arbetet med att reformeranuvarande lapptäcke till energiskattesystem måstepåskyndas samt att miljörelateringen i skatteuttagetskall öka.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande energibeskattningens allmännainriktningatt med anledning av motionerna 1999/2000:U504yrkandena 9 och 10, 1999/2000:U505 yrkande 15,1999/2000:U512 yrkande 11, 1999/2000:U514yrkandena 4-6 och 1999/2000:MJ255 yrkande 8 samtmed avslag på motionerna 1999/2000:Sk623,1999/2000:Sk690, 1999/2000:Sk763, 1999/2000:U513yrkande 20, 1999/2000:U515 yrkande 7,1999/2000:MJ807 yrkandena 3 och 4,1999/2000:N228 yrkande 25 och 1999/2000:N266 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts.3. Energibeskattningens allmänna inriktning(mom. 1) - mpYvonne Ruwaida (mp) hardels anfört följande:Enligt min mening har arbete inom EU meduppföljningen av gått mycket trögtoch några steg i riktning mot att bekämpaväxthuseffekten har egentligen inte tagits. Sverigemåste med kraft verka för att en koldioxidskattinförs på EU-nivå, bl. a. genom att driva fråganinför och under ordförandeskap i EU.Miljöpartiets uppfattning är dock att miljöavgifteroch miljöskatter i EU alltid skall vara minimireglerså att de enskilda medlemsländerna har frihet att gåföre och nationellt fastställa högre nivåer.För att stoppa växthuseffekten behövs övergripandeekonomiska styrmedel även på global nivå. Det ärdärför angeläget att den ocksåinternationellt verkar för att sådana styrmedelinförs. En koldioxidskatt på global nivå skulleockså stärka konkurrenskraft. Utöver EUmåste frågan diskuteras och beslutas i fora somOECD, WTO () och G 8 gruppen liksom i regionalaekonomiska sammanslutningar som Asean och NAFTA.Globalt subventioneras fossil energi såsom kol ocholja med , vilketleder till negativa effekter för klimatet samtförsvårar utvecklingen av miljöanpassad, förnybarenergi. I har subventionerna på förbränningav torv lett till ökad växthuseffekt och försämradkonkurrenskraft för biobränslen.Miljöpartiet menar att målet för regeringensinternationella agerande bör vara att samtligasubventioner av fossil energi såsom kol och oljaskall upphöra. På det nationella planet bör viföregå med gott exempel och avveckla subventionen avtorv, dvs belägga bränslet med energi- ochkoldioxidskatt.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande energibeskattningens allmännainriktningatt med bifall till motionerna 1999/2000:U513yrkande 20 och 1999/2000:MJ807 yrkandena 3 och4, med anledning av motion 1999/2000:U515yrkande 7 och med avslag på motionerna1999/2000:Sk623, 1999/2000:Sk690,1999/2000:Sk763, 1999/2000:U504 yrkandena 9 och 10, 1999/2000:U505 yrkande15, 1999/2000:U512 yrkande 11, 1999/2000:U514 yrkandena 4-6,1999/2000:MJ255 yrkande 8, 1999/2000:N228yrkande 25 och 1999/2000:N266 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.4. Jordbrukets energi- och miljöskatter(mom. 2) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Enligt vår mening måste det svenska jordbruketsenergiskatter sänkas till en nivå som är likvärdigmed vad som gäller i våra främsta konkurrentländer.De skatter och avgifter som belastar den svenskaråvaruproduktionen har oftast inte sin motsvarigheti konkurrentländerna, varför konkurrensen snedvridstill svenska jordbruksproducenters nackdel.Energiskatter finns också i men är avdrags-gilla i momsberäkningen och utgör därför ingenbelastning.Därutöver måste jordbruket ges villkor som ärlikvärdiga med andra näringsgrenar. Ettkonkurrenskraftigt jordbruk är en förutsättning föratt hela livsmedelssektorn skall kunna utvecklas.Livsmedelssektorn har sammantaget stor ekonomiskbetydelse och svarar för en stor del avarbetstillfällena i landet. Regeringens aviseradeförslag om att sänka jordbrukets energiskatter tillindustrins nivå är ett steg i rätt riktning och börskyndsamt läggas fram för riksdagen.Vidare har de senaste årens höjningar av skatten påhandelsgödsel lett till en kraftig försämring av detsvenska jordbrukets och livsmedelsnäringenskonkurrenskraft. Någon motsvarande skatt finns intei och saknas i stort sett också i andra EU-länder. Flera utredningar har också konstaterat attsambandet mellan skatten på handelsgödsel ochkväveläckaget är mycket svagt och den verkligamiljöstyrande effekten av skatten är svår attuppskatta. Enligt vår uppfattning bör skatten påhandelsgödsel vad avser kväve sänkas med förslagsvis40 öre per kg. Detta förslag innebär inte att vinegligerar växtnäringsläckaget från jordbruket utanvi menar att problemet bör angripas med andrametoder än konkurrenssnedvridande skatter, t.ex.genom forskning, information och ökad kunskap ombättre odlingsmetoder.Sammanfattningsvis anser vi att det är hög tid attförslagen från Utredningen om livsmedelssektornsomställning och expansion (den s.k. Björkska utred-ningen) genomförs. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande jordbrukets energi- ochmiljöskatteratt bifall till motionerna 1999/2000:MJ212 yrkande 3och 1999/2000:MJ605 yrkande 3, med anledning avmotion 1999/2000:MJ257 yrkandena 3 och 4 samt med avslag påmotionerna 1999/2000:MJ252 yrkande 11,1999/2000:MJ255 yrkande 14 och 1999/2000:MJ547yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.5. Jordbrukets energi- och miljöskatter(mom. 2) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:Sverige bör inom EU med kraft driva frågan omharmonisering av avgifter och skatter förjordbruksnäringen. I avvaktan härpå måste enligt vårmening det svenska jordbrukets energiskatter sänkastill en nivå som är likvärdig med vad som gäller ivåra främsta konkurrentländer. De skatter ochavgifter som belastar den svenska råvaruproduktionenhar oftast inte sin motsvarighet ikonkurrentländerna, varför konkurrensen snedvridstill svenska jordbruksproducenters nackdel.Energiskatter finns också i men är avdrags-gilla i momsberäkningen och utgör därför ingenbelastning.Därutöver måste jordbruket ges villkor som ärlikvärdiga med andra näringsgrenar. Ettkonkurrenskraftigt jordbruk är en förutsättning föratt hela livsmedelssektorn skall kunna utvecklas.Livsmedelssektorn har sammantaget stor ekonomiskbetydelse och svarar för en stor del avarbetstillfällena i landet. Regeringens aviseradeförslag om att sänka jordbrukets energiskatter tillindustrins nivå är ett steg i rätt riktning och börskyndsamt läggas fram för riksdagen.Vidare har de senaste årens höjningar av skatten påhandelsgödsel lett till en kraftig försämring av detsvenska jordbrukets och livsmedelsnäringenskonkurrenskraft. Någon motsvarande skatt finns intei och saknas i stort sett också i andra EU-länder. Flera utredningar har också konstaterat attsambandet mellan skatten på handelsgödsel ochkväveläckaget är mycket svagt och den verkligamiljöstyrande effekten av skatten är svår attuppskatta. Enligt vår uppfattning bör även skattenpå handelsgödsel anpassas till omvärldens. Dettainnebär inte att vi negligerar växtnäringsläckagetfrån jordbruket utan vi menar att problemet börangripas med andra metoder än konkurrenssnedvridandeskatter, t.ex. genom forskning, information och ökadkunskap om bättre odlingsmetoder. En annan metod äratt den miljöstyrande skatten på t.ex. handelsgödselåtergår för miljöinsatser i jordbruksnäringen.Sammanfattningsvis anser vi att det är hög tid attförslagen från Utredningen om livsmedelssektornsomställning och expansion (den s.k. Björkska utred-ningen) genomförs. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande jordbrukets energi- ochmiljöskatteratt med bifall till motion 1999/2000:MJ257 yrkandena3 och 4, med anledning av motionerna1999/2000:MJ212 yrkande 3 och 1999/2000:MJ605yrkande 3 samt med avslag på motionerna1999/2000:MJ252 yrkande 11, 1999/2000:MJ255yrkande 14 och 1999/2000:MJ547 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.6. Jordbrukets energi- och miljöskatter(mom. 2) - fpJohan () hardels anfört följande:Folkpartiet välkomnar regeringens aviserade förslagom att jordbruket skall få tillämpa sammaskattereduceringar som tillverkningsindustrin närdet gäller förbrukning av el och bränslen föruppvärmning, dvs. ingen energiskatt skall tas ut ochkoldioxidskatten är nedsatt till hälften. Attjordbruket och livsmedelsnäringen skall ges villkorsom är likvärdiga med andra näringsgrenar är någotsom vi länge efterlyst.När det gäller skatten på handelsgödsel anser viatt denna skatt är nödvändig för att minskaövergödningen av våra sjöar och vattendrag och ilängden även av kustvattnen. Skatten är ocksånödvändig för att indirekt göra den naturligastallgödseln mer värdefull. föreslårdärför en höjning av skatten på handelsgödsel fråndagens till per kilo kväve. Vi menaratt det är mycket angeläget att ett system för skattpå handelsgödsel baserat påkväveeffektivitet/kväveförluster tas fram.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande jordbrukets energi- ochmiljöskatteratt med bifall till motionerna 1999/2000:MJ252yrkande 11 och 1999/2000:MJ255 yrkande 14 samtmed avslag på motionerna 1999/2000:MJ212 yrkande3, 1999/2000:MJ257 yrkandena 3 och 4,1999/2000:MJ547 yrkande 4 och 1999/2000:MJ605yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.7. Industrins och växthusnäringensenergiskatt (mom. 3) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Det är statens uppgift att fastställa ramar ochvillkor som medför att hushåll och företag geslångsiktigt hållbara spelregler. Enligt vår meningär det angeläget att nya energipolitiska riktlinjer,som bl.a. innebär att energibeskattningen görskonkurrensneutral, nu skyndsamt antas. Endastmiljöstyrande skatter och avgifter bör användas iproduktionsledet, och den fiskala beskattningenskall ske på ett konkurrensneutralt sätt ikonsumtionsledet.När det gäller produktionsskatterna på el har denelintensiva industrin drabbats särskilt hårt, ochför dessa företag räckte det inte med den sänkningsom genomfördes . Situationen för dessaföretag har förvärrats genom att löftet om att tabort elproduktionsskatten i stället resulterat ihöjd produktionsskatt på kärnkraftsel.Produktionsskatten innebär att dessa företag fårallt svårare att klara sig på den internationellamarknaden, vilket leder till att nödvändigalångsiktiga investeringar inte genomförs. Den höjdaproduktionsskatten kan också sägas innebära en"svart" skatteväxling eftersom kärnkraftsbaserad eli än högre grad kan förvänts ersättas med importeradkolbaserad el. Även mot bakgrund av arbetslöshetenär det viktigt att regeringen tänker om när detgäller produktionsskatter på el.De särskilda produktionsskatterna på vattenkraftoch kärnkraft skall således enligt vår meningavvecklas i enlighet med löftet i 1998 årsvårproposition.En annan viktig uppgift på energiskatteområdet äratt få till stånd en ökad harmonisering avenergibeskattningen mellan de nordiska länderna.Ökande skillnader och olika beskattningsprinciperhotar effektiviteten på den gemensamma, nordiskaelmarknaden. De samlade produktionsresursernautnyttjas mindre effektivt, vilket i sin tur ledertill samhällsekonomiska kostnader och en ökadnegativ miljöpåverkan.Även i övrigt måste den svenska industrins energi-och koldioxidbeskattning ges en utformning som gergoda förutsättningar att konkurrera internationellt.I annat fall är risken stor för utflyttning tillländer med gynnsammare beskattningsklimat.Beträffande växthusnäringen anser vi att det är avyttersta vikt att svenska växthusodlare ges sammaproduktionsvillkor som sina främsta konkurrenterinom EU. Genom EU-inträdet har konkurrensen för densvenska växthusodlingen ökat markant. Det skersuccessivt en reducering av priser och intäkter somen anpassning till de nivåer som finns inom EU. Detär därför, menar vi, rimligt att de svenskaproduktionsskatterna på energi också anpassas tilleuropeiska förhållanden. Regeringen bör därföråterkomma till med förslag att avveckladen s.k. 0,8-procentsregeln och i stället införa engenerell reducerad koldioxidskatt förväxthusnäringen. En sådan åtgärd skulle också varaett betydelsefullt steg mot en rättvisarebeskattning mellan företag med samma typ avproduktion men med olika uppvärmningssystem och ettled i strävandena att förenkla administrationen försmåföretagen inom näringen.Vad nu anförts bör enligt vår uppfattning riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 3 hemställt:3. beträffande industrins och växthusnäringensenergiskattatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk307,1999/2000:Sk310, 1999/2000:Sk311, 1999/2000:MJ221 yrkande2 och 1999/2000:N228 yrkande 24 och medanledning av motion 1999/2000:MJ253 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.8. Industrins och växthusnäringensenergiskatt (mom. 3) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:Genom EU-inträdet har konkurrensen för den svenskaväxthusodlingen ökat markant. Det sker successivt enreducering av priser och intäkter som en anpassningtill de nivåer som finns inom EU. Det är därför,menar vi, rimligt att de svenskaproduktionsskatterna på energi också anpassas tilleuropeiska förhållanden. I likhet med vad som anförsi motion MJ253 anser vi att regeringen skallåterkomma till med förslag att avveckladen s.k. 0,8-procentsregeln och i stället införa engenerell reducerad koldioxidskatt förväxthusnäringen. En sådan åtgärd skulle också varaett betydelsefullt steg mot en rättvisarebeskattning mellan företag med samma typ avproduktion men med olika uppvärmningssystem och ettled i strävandena att förenkla administrationen försmåföretagen inom näringen.Det är av yttersta vikt att svenska växthusodlareges samma produktionsvillkor som sina främstakonkurrenter inom EU. I annat fall är risken storatt näringen slås ut.dels vid moment 3 hemställt:3. beträffande industrins och växthusnäringensenergiskattatt med bifall till motionerna 1999/2000:MJ221yrkande 2 och 1999/2000:MJ253 yrkande 1 och medavslag på motionerna 1999/2000:Sk307,1999/2000:Sk310, 1999/2000:Sk311 och1999/2000:N228 yrkande 24 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.9. Fossila drivmedel (mom. 5) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:För enskilda människors välfärd är godakommunikationer avgörande. Goda kommunikationerunderlättar arbetspendling och är ett väsentligtinslag för en god livskvalitet och ökarmöjligheterna att kombinera en god boendemiljö meden bred arbetsmarknad. Utan bilen skulle mångamänniskor varken ha fungerande arbetsliv ellersocialt liv. Särskilt viktig är bilen för boende iglesbygd, barnfamiljer och för dem som har ettaktivt fritidsliv. Transporternas betydelse för enbredare arbetsmarknad och minskad arbetslöshet ärkraftigt underskattad.För att underlätta för hushållen och ökarörligheten på arbetsmarknaden föreslår vi återigenen sänkning av skatten på bensin med perliter (/liter inkl. moms). Vi avvisar vidarebestämt alla idéer om en fortsatt årlig ökning avbensinskatten. I stället bör ytterligarebensinskattesänkningar genomföras. Därutöver anservi att bensinskatten skall vara enhetlig i helalandet.Det skall också tilläggas att har en avEuropas äldsta bilparker, vilket är negativt urmiljösynpunkt eftersom nya bilar släpper ut mindrekolväten och kväveoxid och även ofta drar mindrebensin per mil. Ett lägre pris på bensin skulle gemånga hushåll en möjlighet att byta dengamla bilen mot en nyare och mer miljövänlig.Den höga skatten på bensin kan således sägas varakontraproduktiv ur miljösynpunkt.Vi anser vidare att en bilsocial utredning börtillsättas för att belysa bl.a. bilens betydelse förett fungerande samhällsliv.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 5 hemställt:5. beträffande fossila drivmedelatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sk619,1999/2000:Sk621, 1999/2000:Sk634 yrkandena 2 och3, 1999/2000:Sk722 och 1999/2000:Sk729 samt med avslag påmotion 1999/2000:Sk620 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts.10. Biodrivmedel (mom. 6) - kdKenneth () och ()hardels anfört följande:Biodrivmedel har en gynnsam effekt på mängdenkoldioxidutsläpp och minskar beroendet av importfrån oljeproducerande länder. Biodrivmedlens godaeffekt på miljön och på att skapa arbetstillfällenoch en konkurrenskraftig gröda för svenskt jordbrukgör det angeläget att fasa ut fossila bränslen tillförmån för förnybara biodrivmedel. Vi anser att detär angeläget att tekniken för alternativa drivmedeltill motorer stimuleras. Ett viktig steg i dennasträvan är att inom EU verka för harmoniseradeskatter för de olika energislagen. Därigenom kankonkurrensen bibehållas samtidig som drivmedlen ochtransporterna blir mer miljöanpassade.dels vid moment 6 hemställt:6. beträffande biodrivmedelatt med bifall till motion 1999/2000:T210 yrkande 16och med avslag på motionerna 1999/2000:Sk622,1999/2000:Sk635, 1999/2000:Sk766, 1999/2000:T210yrkande 17 och 1999/2000:N349 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.11.