bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om frivilligorganisationernas medverkan i arbetet tillskydd mot olyckor.1999/2000:Fö301 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av fort-satta satsningar på Skånska flygflottiljen F10 i Ängelholm.1999/2000:Fö302 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samverkanmellan Försvarsmaktens helikopterverksamhet och den civila rädd-ningstjänsten.1999/2000:Fö303 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hänsynstagandetill den civila räddningstjänsten vid lokalisering och dimensionering av för-svaret.1999/2000:Fö304 av () vari yrkas att Försvarsorganisationenpå skall innehålla en allsidigt sammansatt insatsorganisation ochmot den en korresponderande grundorganisation som därmed är försvars-grenssamordnad i enlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Fö305 av och () vari yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt påbörja serieanskaffning och införande av luftvärnsrobotsystem BAMSE.1999/2000:Fö306 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om helikopterdivisionen på ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samverkan mellan polisen, sjukvården och försvaret.1999/2000:Fö307 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en territoriell ledningsstab grupperas i rikets andra stad medfredsförband för samverkan med den civila ledningen i regionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det nya försvaret utvecklas och utbildas vid förbanden i VästraGötaland genom att amfibie-, fartygs-, och helikopterutbildning förläggs dit.1999/2000:Fö309 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ettsamverkansorgan mellan Försvarsmusikcentrum och SMOK med uppgift attrekrytera unga musiker för framtidens musikverksamhet i Sverige.1999/2000:Fö310 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsningav skjutfältsverksamheten i Villingsberg och tillvaratagande av de möjlighe-ter som skjutfältet i ger.1999/2000:Fö311 av () vari yrkas att beslutaratt definiera ordet "snabb" i enlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Fö312 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot sextrakasserier inom totalförsvaret,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vidta sådana åtgärder att den sociala miljön inom totalförsvaretanpassas även till kvinnors behov.1999/2000:Fö313 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om garnisonen iHässleholm.1999/2000:Fö314 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om överföring av försvarsmateriel till civil verksamhet.1999/2000:Fö315 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försvarets civilaroll och att detta tillsammans med de rent militära övervägandena skall varaen avgörande lokaliseringsfaktor.1999/2000:Fö316 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hur långsiktigmiljöpåverkan och tillgänglighet bör påverka valet avgrundorganisationsplatser för Försvarsmakten.1999/2000:Fö317 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning avstatlig maritim verksamhet på till Fårösund.1999/2000:Fö318 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom Skaraborgsbrigadens styrka inför Försvarsmaktens organisationsföränd-ring.1999/2000:Fö319 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om analys av och optimal återvinning av utrangerat materiel inomFörsvarsmakten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa ett centralt dataregister.1999/2000:Fö320 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Dalregementet.1999/2000:Fö321 av och tredje vice talman ( ) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en framtida satsning på ett storskjutfält i Älvda-len.1999/2000:Fö322 av () vari yrkas att hosregeringen begär en övergripande utredning om hemvärnets och andra frivil-liga organisationers roll inom totalförsvaret.1999/2000:Fö323 av och () vari yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöversyn, och dess förläggning samt kunskapsuppbyggnad.1999/2000:Fö324 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en långsiktig inriktning för frivilligorganisationernasfortsatta planläggning av utbildning och stöd till de baltiska länderna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheterna till utbildning av ett rörligt sjöfrontsartilleri.1999/2000:Fö325 av tredje vice talman m.fl. (kd, m, v,c, fp, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts mot Försvarsmaktens planerade utveckling av Villingsbergs skjutfält,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en anpassningsplan för vissa delar av Villingsbergs skjutfält,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skjutfält.1999/2000:Fö326 av m.fl. (m, kd, fp) vari yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omFörsvarsmaktens framtida roll i Göteborgsregionen.1999/2000:Fö327 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid Malmen, , säkerställa fortsatt verksamhet medbäring på försvarsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid , , säkerställa och utveckla försvarsverk-samheten.1999/2000:Fö328 av m.fl. (mp, m, v, kd, c, fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utöka Försvarsmaktens minröjningsförmåga som en del avSveriges internationella insatser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att underlätta för att fullfölja sina planer på attbygga upp en egen minröjningskapacitet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att främja det nordiska samarbetet kring minröjning, exempelvisavseende samordnad forskning om minornas molekylvandring och gemen-sam delfinansiering av utvecklingsarbetet med den konstgjorda hundnosen.1999/2000:Fö329 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att be-akta de militära, miljömässiga och sociala fördelarna med Revinge garnison.1999/2000:Fö330 av m.fl. (s, c) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om framtidamilitär verksamhet i Göteborgsregionen.1999/2000:Fö331 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla Swedecs verksamhet i till ett internationelltkunskapscentrum för minröjning och ammunitionsröjning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta ett psykologiskt centrum för minskadade i samverkanmed Swedec i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsammans med Hälsohögskolan i utveckla ettcentrum för protesteknik för minskadade i samverkan med Swedec i Eksjö.1999/2000:Fö501 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av de industriella spridningseffekterna och samhällsnyttanav ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att bibehålla ett tillräckligt stort svenskt ubåtsförsvar.1999/2000:Fö502 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning avförsvarsmaktens provnings- och testverksamhet.1999/2000:Fö503 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om testcenter.1999/2000:Fö601 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Kustbevaknin-gens överförande till marinen.1999/2000:N241 av och () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Försvarsmaktens betydelse på västkusten.1999/2000:U416 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör upprätta en fullskalig bataljon för snabbinsatser.1999/2000:U417 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att detta institut finansieras inom utgiftsområde 6,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de otidsenliganivåerna på militärutgifterna och dessas sänkning isamband med nästa försvarsbeslut. Försvarsplanering och försvarsekonomi, m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet under rubriken vad regeringen anfört i propositionens avsnitt 2 Ärendetoch dess beredning (s. 8-9), avsnitten 3.1 Politiska utgångspunkter (s. 10-14) och 3.2 Ekonomiska utgångspunkter (s. 18-21) samt motionerna Fö4(m) yrkande 1, Fö5 (m), Fö11 (m) yrkandena 1och 2, Fö12 (m), Fö13 (m),Fö14 (m, kd, fp) yrkande 1, Fö15 (m) yrkandena 1 och 2, Fö16 (m) yrkande1, Fö17 (m) yrkande 1, Fö18 (m) yrkande 1, Fö19 (m) yrkande 1, Fö20 (mparti) yrkandena 1, 2 och 9, Fö21 (m) yrkande 1, Fö22 (m) yrkande 1, Fö24(m) yrkande 1, Fö25 (m) yrkandena 1 och 2, Fö27 (m) yrkandena 1 och 2,Fö28 (fp parti) yrkande 1, Fö32 (kd kommitté) yrkande 1 och Fö37 (m) samtunder rubriken frågor även motionerna Fö20 (mparti) yrkande 16, Fö28 (fp parti) yrkande 9 och U417 (mp) yrkandena 3 och4.Den försvarspolitiska beslutsprocessenRegeringenPolitiska utgångspunkterVårt försvar står inför en nödvändig förnyelse och modernisering. Bakgrun-den till behovet av en försvarsreform, som bär in , är den säker-hetspolitiska situationen i vår omvärld.Den säkerhetspolitiska utvecklingen beskrevs i propositionen Förändradomvärld - omdanat försvar som ställde sig bakom. Under periodenefter riksdagsbeslutet har Försvarsberedningen följt den säkerhetspolitiskautvecklingen och lämnade den rapporten - försvar (Ds 1999:55). Rapporten stödjer den tidigarebeslutade inriktningen.Mot denna bakgrund är regeringens bedömning att vi nu kan skapa ett mo-dernt, flexibelt och rörligt försvar grundat på allmän totalförsvarsplikt. Deförband och system som behövs skall kunna användas såväl föratt försvara det egna landet som för internationella insatser.Det har skett stora säkerhetspolitiska förändringar under de senaste åren.Förändringarna innebär att vi kan frigöra oss från det och i störrutsträckning bidra till den kollektiva säkerheten i både med diplomatioch totalförsvarsresurser.Det senaste årets internationella utveckling har visat att kriser kan utveck-las snabbt och få långtgående konsekvenser. Därmed understryks behovet avatt kunna genomföra internationella insatser för krishantering. Våra totalför-svarsresurser kommer att successivt ställas om så att de blir bättre lämpadeför sådana insatser.De grundläggande förbättringarna av det säkerhetspolitiska läget gör att viefter en omställningsperiod kan minska försvarsutgifterna och samtidigtupprätthålla en god försvarsförmåga. Det gör vi genom att vi utformar total-försvarsresurserna så att de effektivt kan användas både nationellt och inter-nationellt. som vi bibehåller förmågan att möta hot mot Sverigekan vi bidra med resurser för internationell krishantering.Processen att förändra totalförsvarsresurserna efter det på-börjades redan med den borgerliga moderatledda regeringens förslag i 1992års försvarsbeslut och med preciseringar 1993.Totalförsvaret skulle ha en betryggande förmåga att möta ett s.k. strate-giskt överfall med kvantitativt begränsade styrkor av hög kvalitet, men kra-ven på förmåga i övrigt att möta ett väpnat angrepp över kust alternativtlandgräns behövde fullt ut tillgodoses först efter något års komplettering avutrustning och utbildning.I det försvarsbeslut som fattades i två steg vidgadessynen på vad som kan hota vår säkerhet. En helhetssyn anlades på hanteringav hot och risker i både krig och fred. Internationella fredsfrämjande ochhumanitära insatser lyftes fram som en väsentlig del av svensk säkerhetspo-litik. Totalförsvarsresurserna skulle också kunna bidra till att hantera svårapåfrestningar på samhället i fred. Förmågan till anpassning blev en centralfråga för försvarspolitiken.Det är emellertid först genom kontrollstation som invasionshotetkan avskrivas som den dominerande grunden för totalförsvarsresursernasutformning. Där slås fast att ett invasionsföretag syftande till ockupation avSverige inte ter sig möjligt att genomföra , förut-satt att har en grundläggande försvarsförmåga.Det betyder dock inte att alla hot försvunnit ochvad som kan hända på lång sikt går det givetvis inte att göra några säkrauttalanden om. Väpnade angrepp främst genom luften eller genom insatsermot begränsade mål i eller andra typer av avsiktliga hot och påtryck-ningar bedöms möjliga att genomföra även i nuvarande läge i omvärlden.Syftet skulle kunna vara att störa det svenska samhällets funktion eller attpåverka vårt agerande. Vår försvarsförmåga måste också kunna anpassas tillde hot som vi kan komma att ställas inför i framtiden.De framtida totalförsvarsresurserna skall svara mot vad det nya säkerhets-politiska läget i kräver. Regeringens bedömning är därför att vi intekan vidmakthålla resurser som utformats för en annan tid och andra behov änvad vi upplever eller kan förutse för framtiden.Ärendet och dess beredningEnligt försvarsbeslut, som omfattar , skulle säker-hetspolitiska kontrollstationer genomföras under försvarsbeslutsperioden.En säkerhetspolitisk kontrollstation genomfördes (prop.1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar, bet. 1998/99:FöU5, rskr.1998/99:224, bet. 1998/99:UFöU1, rskr. 1998/99:222). beslutadedärigenom om en ändrad inriktning av totalförsvaret och att nästa försvarsbe-slutsperiod skall omfatta . I samband med kontrollstations-propositionen och den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1998/99:100, bet.1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249) beslutade om de ekonomiskaplaneringsramarna t.o.m. år 2004.Den 29 april 1999 gav regeringen i uppdrag att, med an-ledning av kontrollstationspropositionen, redovisa ett förslag till planeringför som innebär en utveckling mot en struktur sombestår av en insatsorganisation av krigsförband och kompetenser som tillgo-doser förmågan att redan i grundberedskap lösa försvarsuppgifterna. Den 19maj 1999 redovisade Försvarsmakten ett förslag till en framtida struktur ochtill följd av detta förslag redovisade Försvarsmakten ävenett förslag till materielplan som var anpassad till den nya strukturen.Regeringen beslutade att Försvarsberedningen skallsvara för samråd mellan företrädare för regeringen och företrädare för riks-dagspartierna rörande det långsiktiga försvarsbeslutet. Den 12 maj 1999beslutade regeringen att Försvarsberedningen även i fortsättningen skallsvara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktigainriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. I sin - försvar (Ds 1999:55) analyserade Försvarsberedningen densäkerhetspolitiska utvecklingen och drog slutsatser därav förSveriges säkerhets- och försvarspolitik. Försvarsberedningen redovisadeockså sin syn på viktigare frågor inför denna proposition.I maj 1999 bildades en arbetsgrupp (styrgruppen) med representanter förFörsvarsdepartementet och Försvarsmakten för att utarbeta ett underlag omFörsvarsmaktens grundorganisationsförändringar. Styrgruppen redovisadesitt förslag den 20 oktober 1999.Försvarsdepartementet har mottagit ett stort antal uppvaktningar från före-trädare för kommuner, länsstyrelser och organisationer. Samtliga uppvaktan-de länsstyrelser hade före sina uppvaktningar tagit del av styrgruppens för-slag.I propositionen redovisar regeringen sin värdering av säkerhets-politiska utveckling i omvärlden samt lämnar förslag till riksdagsbeslut omhur ominriktningen av totalförsvaret skall genomföras. Regeringen åter-kommer i den ekonomiska vårpropositionen 2000 med förslag till ekonomis-ka ramar för utgiftsområdet.Ekonomiska utgångspunkterRiksdagen har i enlighet med regeringens förslag ekonomiskavårproposition och den säkerhetspolitiska kontrollstationen beslutat ominriktningen för de ekonomiska ramarna för utgiftsområde 6 Totalförsvar föråren 2001-2004.Besluten innebär att den ekonomiska ramen för utgiftsområdet för varje årunder skall vara mindre än den ramför som godkände , exklusive den materielför-skjutning beslutade om våren 1996.Vidare beslutades att ett omställningsbidrag anslås med 3 miljarder kronorår 2002 och att användas för de kostnader somhänger samman med sådana strukturförändringar inom Försvarsmaktenskrigs- och grundorganisation som presenteras i denna proposition samt för deförskjutningar av materielleveranser som genomförs.Beslutet innebär vidare att utrymme för teknisk förnyelse skall rymmasinom fastställda ekonomiska ramar (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5,rskr. 1998/99:224, bet. 1998/99:UFöU1, rskr. 1998/99:222, prop.1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249).Regeringen har i budgetpropositionen för föreslagit ytterligare för-ändringar som påverkar utgiftsområdets ram även . De avser ihuvudsak en teknisk justering av utgiftsramen till följd av kompensationenför den premie som betalas för de statliga avtalsförsäkringarna (prop.1999/2000:1).Regeringen gav Försvarsmakten i uppdrag att inom de ekono-miska ramar som regeringen föreslog i kontrollstationspropositio-nen inkomma med ett förslag till förändrad struktur på och inriktning avFörsvarsmaktens framtida verksamhet. Försvarsmakten redovisade sitt för-slag för regeringen . Regeringen bedömer att Försvarsmak-tens förslag ryms inom de nu beslutade ekonomiska ramarna.Regeringen presenterar i denna proposition förslag och åtgärder som i vis-sa avseenden avviker från Försvarsmaktens förslag.Regeringens förslag avseende grundorganisationen innebär i förhållandetill Försvarsmaktens förslag att ytterligare en flygflottiljbehålls långsiktigt, att avvecklingen av en flygflottilj genomförs senare, attytterligare en organisationsenhet för kustartilleriutbildning behålls och attavvecklingen av helikopterverksamheten på senareläggs.Regeringen beräknar de ökade kostnaderna till år , , 180 miljonerkronor och . och framåtberäknar regeringen att förslaget innebär ökade kostnader om 230 miljonerkronor per år.Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att senast den 1 mars 2000redovisa de totala kostnaderna för den framtida strukturen för Försvarsmak-tens grundorganisation och lämna förslag till hur finansiering kan ske avse-ende de delar av regeringens förslag som avviker från Försvarsmaktens för-slag och som innebär kostnadsökningar.Regeringen har vidare beslutat att Försvarsmakten skall utreda behovet avtotalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt . Utgångspunktenskall vara att antalet skall uppgå till ca 18 000 värnpliktiga pår, vilket är 1 650 fler än vad Försvarsmakten föreslog regeringen den 19 maj1999. Regeringen beräknar nu de ökade kostnaderna till 210 miljoner kronorper år. Beloppet omfattar kostnader direkt förknippade med ett ökat antalvärnpliktiga såsom kostnader för förmåner, mat, logi och resor samt öv-ningsverksamhet. Vidare avser regeringen att besluta att dagersättningen tillvärnpliktiga skall höjas fr.o.m. år 2000.Försvarsmakten har i sitt förslag till regeringen reserveratutrymme för en höjning . Kostnaderna till följd av regeringenstidigareläggning av höjningen beräknas till och50 . Regeringen avser vidare att införa ett särskiltbeklädnadsbidrag. I uppdraget ingår att redovisa de totala kostnadsökningar-na av dessa förslag samt att redovisa förslag till motsvarande besparingarinom Försvarsmaktens verksamhet.Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att pröva möjligheterna tilloch beräkna kostnaderna för att tidigarelägga förmågan att delta i interna-tionella insatser . Försvarsmakten skall beräkna kostna-derna för åtgärderna, vilka konsekvenser de får samt föreslå motsvarandebesparingar inom andra områden. Redovisningen skall lämnas senast den 1februari 2000.Sammantaget innebär regeringens förslag och åtgärder i förhållande till För-svarsmaktens förslag beräknade ökade kostnader om år2000, , , 390 miljo-ner kronor och samt 440 miljoner kro-nor och framåt. Till detta kommer eventuella merkost-nader vid en tidigareläggning av förmågan att delta i internationella insatser.Regeringen poängterar i propositionen att fördelningen av den ekonomiskaramen för utgiftsområdet på verksamheter inte är slutligt fastställd efter år2000. Inför nästa försvarsbeslutsperiod återstår således att fatta beslut inomflera områden inom utgiftsområdet, t.ex. fördelningen av totalförsvarsplikti-ga mellan det civila och det militära försvaret, inriktningen av det civilaförsvaret samt konsekvenserna för de totalförsvarsgemensamma myndighe-ternas verksamhet till följd av ominriktningen av Försvarsmakten.Regeringen återkommer ekonomiska vårproposition med förslagtill ekonomiska ramar för utgiftsområdet.MotionernaEtt stort antal motioner har yrkat avslag på propositionen i sin helhet. Sålun-da anser Moderata samlingspartiet i Fö20 (m parti) att regeringens förslaggör svagare. Det mest allvarliga är att förslaget till inriktning avförsvaret saknar grund i en trovärdig säkerhetspolitisk bedömning. I ställetför att utveckla försvaret påbörjas den mest omfattande nedrustningen sedan1925 års försvarsbeslut.Varken den grundläggande osäkerheten kring framtida utveck-ling eller EU:s snabbt framväxande försvarsdimension och de krav det ställerpå försvar har tillåtits påverka förslagen. Om regeringens inriktningblir verklighet så kommer vår förmåga att försvara att bli geografisktbegränsad till ett område, t.ex. . möjligheter attaktivt bidra till fred och säkerhet genom krishantering i såväl närområdetsom längre bort urholkas eftersom basen för att verka med förband utom-lands mer än halveras.Moderata samlingspartiet förordar en annan försvarspolitisk inriktning ochföreslår därför att propositionen avvisas i sin helhet (yrkande 1). I stället bett brett förankrat försvarsbeslut förberedas. En ny försvarskommitté bör gesi uppgift att ta fram ett heltäckande förslag för (yrkande2). Än finns det tid till eftertanke och framtagande av ett säkert underlag.Att tillsätta en ny försvarsutredning föreslås även i ett antal enskilda mo-tioner. Sålunda föreslås i Fö11 yrkande 2 av (), Fö15yrkande 2 av (), Fö25 yrkande 2 av (båda m) och Fö27 yrkande 2 av () att det tillsätts en ny försvarsutredning med nya direktiv. Dessamotionärers förslag ligger sålunda i linje med vad som anförs i Moderatasamlingspartiets motion Fö20 yrkande 2.Moderata samlingspartiet föreslår i yrkande 9 en ny modell för försvars-planeringen. Vid varje försvarsbeslut har ansvaret varit delat mellan politikeroch myndigher. Den femåriga försvarsbeslutsperioden, med en utblick överen tio till femtonårsperiod, grundlades försvarsbeslut.Under 1990-talet förändrades detta. Den tidigare femåriga processen för-nyades i princip en gång , utan att den grundläggande planeringsme-toden förändrades. Det som skulle ge en stabilitet i utvecklingen har tycktssönder av ideligen återkommande omprövningar och anpassningar till statensfinanser. De förändringar som inträffat visar på det orimliga i en stelplaneringsprocess.Försvarsbeslut bör delas upp i en kortsiktig och en långsiktig del. Den enadelen är beslutet om beredskap, uppgifter och förmåga i den befintliga orga-nisationen som avser .