bet · GN01FiU29 · 2000-05-25 00:00:00 — 9 (kd)7. beträffande hälso- och sjukvårdenatt avslår motionerna 1999/2000:Fi49 yrkande 4,1999/2000:Fi50 yrkandena 6-10 och 1999/2000:Fi51 yrkandena 4och 5,res. 10 (m)res. 11 (kd)res. 12 (c, fp)8. beträffande äldreomsorgatt avslår motionerna 1999/2000:Fi49 yrkandena 5 och 6samt 1999/2000:Fi50 yrkande 11,res. 13 (m)res. 14 (kd)9. beträffande handikappomsorgatt avslår motionerna 1999/2000:Fi49 yrkande 7 och1999/2000:Fi50 yrkande 12,res. 15 (m)res. 16 (kd)10. beträffande försörjningsstödatt avslår motion 1999/2000:Fi51 yrkande 6,res. 17 (fp)11. beträffande barnomsorgenatt avslår motionerna 1999/2000:Fi50 yrkande 14 och1999/2000:Fi51 yrkande 7,res. 18 (kd)res. 19 (c, fp)12. beträffande skolanatt avslår motionerna 1999/2000:Fi49 yrkande 8,1999/2000:Fi50 yrkandena 13, 15, 16 och 18-21 samt 1999/2000:Fi51yrkandena 8, 9 och 11,res. 20 (m)res. 21 (kd)res. 22 (fp)13. beträffande vuxenutbildningenatt avslår motionerna 1999/2000:Fi50 yrkande 17 och1999/2000:Fi51 yrkande 10,res. 23 (m, kd)14. beträffande integrationatt avslår motionerna 1999/2000:Fi12 yrkande 20,1999/2000:Fi15 yrkande 27 och 1999/2000:Fi49 yrkande 9,res. 24 (m)res. 25 (c, fp)15. beträffande fysisk miljöatt avslår motion 1999/2000:Fi50 yrkande 22,res. 26 (kd)16. beträffande bostadsförsörjning m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Fi15 yrkande 24 och1999/2000:Fi50 yrkandena 4 och 5.res. 27 (m, kd, c, fp)den 25 maj 2000På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (),(), (), SoniaKarlsson (s), (), (), (), (), PerLandgren (kd), (), MatzHammarström (mp), (), ()och (). Skrivelsens utformning (mom. 2) (m, kd)(), (), (), (), Per () och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:I 2000 års ekonomiska vårproposition beskrivs arbetet med att bygga uppen databas. Databasen anges kunna skapa förutsättningar för bl.a.en bättre samlad uppföljning och aktiva jämförelser. Detta gör att utform-ningen av regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunalasektorn kan avsevärt förbättras.Enligt finansutskottets mening borde skrivelsen till sin natur dessutom varasåväl sakligt deskriptiv och analyserande som problemorienterad. Tyvärrfinns det i stället en alltför tydlig tendens att under många avsnitt försökaförsköna utvecklingen och inte redovisa de uppenbara problem som finns påmånga områden. Vissa av de statistiska uppgifter och beräkningar som redo-visas blir genom sitt urval missvisande. Genom dessa brister blir skrivelsen idelar en tydlig partsinlaga som genom ett lämpligt urval av fakta lätt blir ensubjektiv redovisning. Som exempel kan nämnas sifferexercisen kringgrundskolans resultat (s. 132). I avsnittet försöker man leda i bevis att flerelever än nu lämnar med "godkända"resultat. Försiktigtvis åberopas inte alla de rapporter som visat hur vanligt där att elever lämnar utan att ens ha de nödvändigaste färdighe-terna i räkning, läsning eller skrivning. Skrivelsens utformning bör i dessaavseenden rättas till i kommande skrivelser.Det är även av stor vikt att påpeka att de skrivelser som regeringen hittillsavlämnat till är i nästan total avsaknad av jämförelser som redovi-sar t.ex. de goda resultat som uppnåtts genom konkurrensutsättning i kom-munerna. Inte heller har den ökade valfrihet och pedagogiska stimulans somåstadkommits genom det ökande antalet friskolor uppmärksammats.Regeringen bör därför i skrivelsen om utvecklingen inom den kommunalasektorn kommande år lyfta fram bl.a. goda exempel på hur tjänsteproduktionkan bedrivas på ett för medborgarna bra sätt i olika kommuner.För att skall ges en mer heltäckande redovisning av uppnåddaresultat i olika kommuner bör skrivelsen kommande år även redovisa vilkakommuner som uppnått de bästa resultaten inom olika verksamhetsområden.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi49 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Motion Fi51 (fp) yrkande1 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande skrivelsens utformningatt med anledning av motion 1999/2000:Fi49 yrkande 1 ochmed avslag på motion 1999/2000:Fi51 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Skrivelsens utformning (mom. 2) (c, fp)() och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Redovisningen i regeringens skrivelse om utvecklingen i kommuner ochlandsting visar sammantaget på en förbättring inom kommuner och lands-ting. De förbättringar som presenteras är i vissa avseenden otillräckligt grun-dade på klara siffror. Andra delar av skrivelsen hänvisar direkt eller indirekttill klart otillfredsställande förhållanden. Som exempel kan nämnas att rege-ringen i skrivelsen konstaterar: "1999 hade en fjärde-del av kommunerna och ett av tjugotvå landsting ett sammantaget positivtresultat." Det är i sig långt ifrån glädjande att av kommunernaoch av landstingen redovisar ett positivt resultat. Härtill kommer att helalandets ekonomi väsentligt förbättrades mot slutet av den studerade perioden.Under slutet av 1990-talet upplevde en av de starkaste högkonjunk-turerna i modern tid. Detta gör kommunsektorns ekonomiska resultat änmindre glädjande.Skälen till denna vinkling av resultaten står att finna i att regeringen önskardölja den socialdemokratiska politiska tradition som i kommuner och lands-ting försummade den ekonomiska analysens betydelse förverksamhetens resultat.Enligt finansutskottets mening bör det ankomma på regeringen att i kom-mande skrivelser vinnlägga sig om att låta redovisningen i den årliga skrivel-sen vara utförlig och deskriptiv samt innehålla även sådana områden som ärviktiga för möjlighet att följa upp beslut.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi51 (fp) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Motion Fi49 (m) yrkande1 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande skrivelsens utformningatt med anledning av motion 1999/2000:Fi51 yrkande 1 ochmed avslag på motion 1999/2000:Fi49 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Kommunala skattetvister (mom. 3) (m, kd, fp)(), (), (), (), Per (), () och ()anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken skat-tetvister bort ha följande lydelse:Finansutskottet ställer sig bakom motionärernas krav på en tydligare lag-stiftning beträffande kommunerna och de kommunala företagen. Utskottethänvisar bl.a. till det behov som tycks föreligga beträffande en särskild lag-stiftning om kommunala bolag. Behovet av en sådan tydligare lagstiftningbelyses bl.a. av att en rad av skattetvister mellan kommuner och skatteför-valtningar pågår . Utskottet anser också, i likhet med motionä-rerna, att effekterna av den skatteplanering som sker inom kommunerna skallredovisas på ett adekvat sätt i skrivelsen. Utskottet erinrar om att regeringengenom statsrådet utlovade en analys av kommunernasskatteplanering men att denna inte kommit till stånd.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi49 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande kommunala skattetvisteratt med anledning av motion 1999/2000:Fi49 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Den kommunala sektorns självfinansiering (mom. 4) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken självfinansiering bort ha följande lydelse:Regeringens skrivelse redogör för utvecklingen av den kommunala eko-nomin . Enligt finansutskottets mening framgår tydligt attden socialdemokratiska regeringen under den senare delen av haranvänt kommunsektorn som en budgetregulator alltefter saneringspolitikensbehov. Statsbidragen har urholkats, som specialdestinerade bidraghar försvagat självstyrelsen. Skatteintäkterna försvagades under sammaperiod som statliga reformer krävde ett ökat kommunalt ansvarstagande, sominte följde finansieringsprincipen. ökade behoven inom de obliga-toriska verksamheterna.Utskottet anser att det är viktigt att slå vakt om den kommunala självsty-relsen. Även subsidiaritetsprincipen är dessutom en viktig princip för såvälstöd som maktdelning. Självstyrelsen förutsätter emellertid en stabilare eko-nomisk bas för den kommunala verksamheten.Mot bakgrund av dessa principer och erfarenheter från besparingstider ärdet angeläget att stärka den kommunala självstyrelsen och förbättra plane-ringsförutsättningarna genom att på kort sikt öka de generella statsbidragenoch på lång sikt öka den kommunala sektorns möjlighet till självfinansiering.Detta motiverar ett resurstillskott på 5 miljarder kronoroch på att kommunsektorn genom en skatteväxling får ta överfastighetsbeskattningen och omvandla den till en fastighetsavgift.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi50 (kd) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande den kommunala sektorns självfinansieringatt med anledning av motion 1999/2000:Fi50 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Utjämningssystemet (mom. 5) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad som sägs i motion Fi49 (m) att enskrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn bör innehålla enkorrekt redogörelse för de tillväxtfientliga konsekvenser som följer av detnuvarande utjämningssystemets konstruktion. Konstruktionen leder till attom en kommun - oberoende av skattekraftens nivå - lyckas öka sin relativaskattekraft, t.ex. genom åtgärder som leder till lägre arbetslöshet eller höjdförvärvsfrekvens, förlorar den nästan hela ökningen (och ibland mer) tillutjämningssystemet. Mellan taxeringsåren 1998 och 1999 var det 130 kom-muner i landet som hade en sådan utveckling. Utskottet konstaterar att ca 30kommuner ökade sin relativa skattekraft per innevånare med mer än en pro-centenhet . av denna tillväxtkonfiskerades av utjämningssystemet. Det visar sig också att det ofta ärkommuner i glesbygd som har sviktande befolkningsunderlag och som sam-tidigt vidtar åtgärder för att stärka sin näringsstruktur som får höjd relativskattekraft. Ett belysande exempel är kommun i som detsenaste året ökade sin relativa skattekraft näst mest av alla kommuner i Sve-rige men som - i likhet med andra kommuner som ökat sin skattekraft - intefår behålla denna ökning. Utskottet anser det mycket otillfredsställande medett sådant tillväxtfientligt system som, om det får fortleva, torde få långsiktnegativa verkningar, något som inte berörs i skrivelsen.Finansutskottet anser mot denna bakgrund att regeringen i kommandeskrivelser om utvecklingen inom kommunsektorn utförligt bör redovisa detillväxtfientliga konsekvenserna av rådande utjämningssystem.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Fi49 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi50 (kd)yrkande 2 och Fi51 (fp) yrkande 2 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande utjämningssystemetatt med anledning av motion 1999/2000:Fi49 yrkande 3 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Fi50 yrkande 2 och1999/2000:Fi51 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,6. Utjämningssystemet (mom. 5) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening bör en invånare i kunna få lika godsjukvård och service oavsett var hon eller han bor. Däremot hörrimliga skillnader i servicenivå, servicestandard, effektivitet och skattesatstill den kommunala självstyrelsen och skall således inte kompenseras genomdet kommunala utjämningssystemet. Medborgarna skall i stället själva avgö-ra detta genom demokratiska val av partier som förordar olika lösningar ellergenom den enskildes val av bostadsort. Systemet skall förena en utjämningmed starka incitament för tillväxt och förnyelse. Det skall stödja och driva påen stark och solidarisk ekonomisk utveckling i hela landet. Utjämningssys-temet måste dessutom vara tillgängligt, begripligt och demokratiskt förankrathos alla kommuner och landsting. Det skall vara möjligt för kommuner ochlandsting att kunna parera t.ex. befolkningsförändringar genom att styra ochförändra verksamhet och ekonomi utan att behöva överraskas av det ekono-miska utfallet i utjämningssystemet.Finansutskottet ställer sig negativt till att inkomstutjämningen är inom-kommunal och anser att den för med sig tillväxthämmande konsekvenser.Vidare är utskottet kritiskt mot kostnadsutjämningens bristande träffsäkerhetoch att den, milt uttryckt, inte kan anses begriplig och demokratiskt förank-rad bland medborgarna.Vad finansutskottet nu anfört med anledning av motion Fi50 (kd) yrkan-de 2 bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi49(m) yrkande 3 och Fi51 (fp) yrkande 2 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande utjämningssystemetatt med anledning av motion 1999/2000:Fi50 yrkande 2 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Fi49 yrkande 3 och1999/2000:Fi51 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,7. Utjämningssystemet (mom. 5) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Riksdagen har i bred enighet slagit fast att utjämningssystemet skall med-verka till att kommuner och landsting skall ha likvärdiga ekonomiska förut-sättningar att bedriva sin kärnverksamhet. Det har också slagits fast att kost-nadsutjämningen inte skall kompensera för skillnader i servicenivå, kvalitet,avgiftssättning och effektivitet. Utskottet anser att det nuvarande systemethar blivit alltför omfattande och komplicerat, och det kompenserar inte baraför strukturella opåverkbara skillnader vad avser kärnverksamheter. Liksommotionärerna anser utskottet att den långtgående inkomstutjämningen ledertill negativa incitament för kommunerna.Inför införandet av det nya utjämningssystemet krävde att in-komstutjämningen skulle vara i stället för av medelskattekraftenmed perspektiv på en ännu lägre sats . kan i dagkonstatera att skillnaderna mellan s.k. rika kommuner och andra kommunerhar tilltagit och att det nuvarande utjämningssystemet inte på något sätt harlett till långsiktiga förbättringar för några kommuner eller landsting. Effek-terna av systemets dåliga utformning fördunklar och försvårar medborgarensrelation till den lokala politiken. På grund av den förödande metodkritik somframförts mot det gällande systemet anser utskottet att det är dags att refor-mera den kommunala utjämningen. Utskottet förespråkar ett nytt system, därutjämningen grundas på strukturella faktorer för både kostnader och in-komster, vilket kan medföra att kommuner med högre skattekraft men ocksåhöga strukturella kostnader i större utsträckning kan klara dessa själva. In-riktningen för utjämningen kan då bli betydligt färre samt mer renodlade ochstrukturella faktorer.Vad finansutskottet nu anfört med anledning av motion Fi51 (fp) yrkande2 bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi49(m) yrkande 3 och Fi50 (kd) yrkande 2 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande utjämningssystemetatt med anledning av motion 1999/2000:Fi51 yrkande 2 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Fi49 yrkande 3 och1999/2000:Fi50 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,8. (mom. 6) (m, fp)(), (), (), AnnaÅkerhielm (m) och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken företagbort ha följande lydelse:I den aktuella skrivelsen över kommunernas och landstingens utvecklingfinns ett avsnitt som belyser den kommunala koncernredovisningen. Enligtregeringen har antalet kommuner som sammanställer koncernredovisningarökat snabbt, från 1998 till i princip samtliga 1999. under1990-talet har kunnat visa upp förbättrade resultat för de kommunala kon-cernerna, men detta är ändå fakta som är svåra att tolka, eftersom en stor delav de positiva siffrorna beror på stora positiva extraordinära poster.När man studerar de tabeller som regeringen nu lägger fram kan man alltsåinte dra tillräckligt tydliga slutsatser angående de kommunala bolagens bi-drag till kommunernas ekonomi eller vilka eventuella belastningar de utgörför kommunerna. Kommunpolitiken bör dock inriktas på avveckling av dekommunala bolagen med undantag av en del av bostadsföretagen som underöverskådlig tid av bostadssociala skäl bör behållas i vissa kommuner.Det är enligt utskottets mening högst otillfredsställande att kommuner ochlandsting bedriver näringsverksamhet inom områden som inte kan ansesligga inom deras formella kompetens och naturliga verksamhetsområden. Enkonsekvens av denna utveckling är att konkurrensen mellan privata företagoch kommunala företag som uppträder på samma marknad snedvrids till deprivata företagens nackdel. En grund för denna snedvridning är att kommu-nernas och landstingens risktagande är lågt eller obefintligt till följd av möjligheten att balansera eventuella underskott i verksamheten med skattemedel.En verksamhet som i många fall erhåller kapitaltillskott från ägaren ochgaranteras täckning av förluster med kommunala medel kan, enligt utskottetsmening, inte förväntas vara effektiv. Det medför att kommunala medel riske-rar att användas på ett för skattebetalarna otillfredsställande sätt.Kommunala bolag skapar problem beträffande demokratin, ekonomin ochkonkurrensen gentemot privata företag. Utskottet vill särskilt fästa uppmärk-samheten på att ett stort inslag av bolag i den kommunala verksamheten gördet svårare för kommunmedlemmarna att överblicka hela verksamheten,vilket är en klar nackdel från demokrati- och insynssynpunkt. Å andra sidanfinns det bostadssociala skäl för att i vissa kommunerbehålla åtminstone delar av de kommunala bostadsföretagen.Finansutskottet anser mot denna bakgrund att kommunpolitiken bör inrik-tas på avveckling av de kommunala bolagen med undantag för vissa bostads-företag.Detta bör med anledning av motion Fi51 (fp) yrkande 3 som sinmening ge regeringen till känna. Motion Fi13 (kd) yrkande 12 avstyrks avutskottet.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande kommunala företagatt med anledning av motion 1999/2000:Fi51 yrkande 3 ochmed avslag på motion 1999/2000:Fi13 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. (mom. 6) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken företagbort ha följande lydelse:Det är enligt utskottets mening högst otillfredsställande att kommuner ochlandsting bedriver näringsverksamhet inom områden som inte kan ansesligga inom deras formella kompetens och naturliga verksamhetsområden. Enkonsekvens av denna utveckling är att konkurrensen mellan privata företagoch kommunala företag som uppträder på samma marknad snedvrids till deprivata företagens nackdel. En grund för denna snedvridning är att kommu-nernas och landstingens risktagande är lågt eller obefintligt till följd av möjligheten att balansera eventuella underskott i verksamheten med skattemedel.En verksamhet som i många fall erhåller kapitaltillskott från ägaren ochgaranteras täckning av förluster med kommunala medel kan, enligt utskottetsmening, inte förväntas vara effektiv. Det medför att kommunala medel riske-rar att användas på ett för skattebetalarna otillfredsställande sätt.Kommunala bolag skapar problem beträffande demokratin, ekonomin ochkonkurrensen gentemot privata företag. Utskottet vill särskilt fästa uppmärk-samheten på att ett stort inslag av bolag i den kommunala verksamheten gördet svårare för kommunmedlemmarna att överblicka hela verksamheten,vilket är en klar nackdel från demokrati- och insynssynpunkt.Mot denna bakgrund anser utskottet att kommunala bolag i princip bör av-vecklas på marknader där privata företag konkurrerar eller skulle kunnakonkurrera.Detta bör med anledning av motion Fi13 (kd) yrkande 12 somsin mening ge regeringen till känna. Motion Fi51 (fp) yrkande 3 avstyrks avutskottet.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande kommunala företagatt med anledning av motion 1999/2000:Fi13 yrkande 12och med avslag på motion 1999/2000:Fi51 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Hälso- och sjukvården (mom. 7) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken och sjuk-vården bort ha följande lydelse:Det är enligt finansutskottets mening en fundamental rättighet i ett väl-färdssamhälle att få vård av god kvalitet, när man behöver den. Patientenmåste få en starkare ställning i den svenska sjukvården. Det får vederbörandeförst i den stund han eller hon styr resurserna och har möjlighet att aktivtvälja god vård och välja bort dålig vård. Därför skall alla medborgare enligtutskottets mening omfattas av en obligatorisk hälsoförsäkring. Såväl ländermed skattefinansierad sjukvård som länder med privatfinansierad sjukvårdbyter till obligatoriska försäkringar. Den obligatoriska hälsoförsäkringen,anser utskottet, skall omfatta alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotill-stånd, och vara solidariskt finansierad. Med en allmän obligatorisk hälsoför-säkring kan de offentliga resurserna utnyttjas bättre, eftersom avvägningarmellan rehabilitering, vård, sjukskrivning och förtidspensionering kan göras iett helhetsperspektiv och i ett sammanhang. Med överblick över hela vård-kedjan öppnas möjligheter att sträva mot en bättre hälsa och en bättre eko-nomi genom förebyggande vård och bättre utvärdering av vårdinsatserna.Resurser frigörs till vård när kostnaderna för bl.a. sjukskrivningar minskasgenom att köerna försvinner.Att ersätta dagens föråldrade landstingsmonopol med en modern försäk-ringslösning tar dock tid. Utskottet vill därför införa en nationellvårdgaranti som innebär att ingen skall behöva vänta längre än tre månaderpå operation eller behandling. Klarar inte det egna av att ge vårdinom , skall man kunna få vården utförd hos ett annat landsting ellerhos en privat vårdgivare. Med vårdgarantin synliggör man för landstingenoch för de enskilda sjukhusen en del av de kostnader som köerna i vårdenför med sig. Genom att inte ta emot patienter går sjukhusen miste om pengaroch uppmuntras att förändra verksamheten så att köer inte uppstår.Utskottet anser att med anledning av motion Fi49 (m) yrkande 4bör ge regeringen detta till känna. Motionerna Fi50 (kd) yrkandena 6-10 ochFi51 (fp) yrkandena 4 och 5 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande hälso- och sjukvårdenatt med anledning av motion 1999/2000:Fi49 yrkande 4 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Fi50 yrkandena 6-10 och1999/2000:Fi51 yrkandena 4 och 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,11. Hälso- och sjukvården (mom. 7) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken och sjuk-vården bort ha följande lydelse:Finansutskottet kan konstatera att den drastiska minskning av antalet vård-platser som skett inte har blivit kompenserad genom en motsvarande utbygg-nad av särskilda boenden, eller av . Därför anserutskottet att inriktningen bör vara att skapa ca20 000 nya vårdplatser. Dessa vårdplatser bör främst gälla de vårdformer därbehoven av sjukvård och omvårdnad är störst, dvs. vård av svårt och långva-rigt sjuka och äldre. Utskottet vill ha en vårdgaranti. Därefter måstverksamheten dimensioneras och organiseras så att köer inte uppstår. uppfattning är personalbrist ett stort hot för vården. Personal slutoch ny tillkommer inte. För få vårdplatser och för litet personal bidrar vidaretill köbildningen och försämrar arbetsmiljön.