bet · GO01KU10 · 2000-12-07 00:00:00 — Det blir aldrigfråga om att hela framställningar sparas utan endastvissa delar. ansåg ibetänkande 1997/98:KU19 att det borde införas eninskränkning i rätten att få kopior av de delar aven film eller ett vidogram som inte godkänts förvisning. Regeringen borde enligt utskottet övervägadenna fråga och återkomma med förslag. Fråganbehandlas i en departementspromemoria somJustitiedepartementet avser att presentera och sändaut på remiss . Proposition medanledning av promemorian planeras att överlämnastill senast i mars 2001.Riksdagsskrivelse 1997/98:280 gäller etttillkännagivande beträffande lydelsen av 2 kap. 18 §regeringsformen. Enligt borderegeringen i lämpligt sammanhang och underparlamentarisk medverkan utreda frågan om lydelsenav 2:18 RF och före valet år 2002återkomma till med förslag i dettaavseende. Regeringen beslutade den 2 september 1999att tillkalla en parlamentarisk kommitté. Kommitténsom antagit namnet författningsutredning,har bl.a. i uppgift att föreslå en ny lydelse avstadgandet. Uppdraget skall redovisas senast den 31december 2000.Riksdagsskrivelse 1997/98:295 gäller statligförvaltningspolitik. gav ibetänkande 1997/98:KU31 fyra tillkännagivanden tillregeringen beträffande kommittéväsendets roll,kommittéernas arbetsvillkor och arbetsformer,remisshantering av kommittérapporter ochkommittéernas sammansättning. Regeringen lämnade iskrivelse 1998/99:103 Kommittéberättelse 1999 enredovisning av pågående och planerade insatser föratt skapa bättre arbetsförutsättningar förkommittéväsendet. Regeringen har i skrivelse1999/2000:103 lämnat en redovisning av hur arbetetfortskrider. Momenten är enligt regeringenslutredovisade. I betänkandet gav utskottetregeringen ett tillkännagivande beträffandemedborgarsynpunkternas roll i resultatstyrningen.Frågan bereds enligt regeringen inom ramen förpågående förvaltningspolitiskt utvecklingsarbeteinom . Regeringen återkommerregelbundet, främst i budgetpropostionen, tillriksdagen i denna fråga. Utskottet gav också etttillkännagivande till regeringen omRegeringskansliets resultatredovisning. Ibudgetpropostionen 2000/01:1 skriver regeringen: Närdet gäller den interna styrprocessen pågår ettkontinuerligt utvecklingsarbete. Som ett led i dettaarbete har studien (Ds 2000:27). Verksamhetsplaneringen ärnumera samordnad för hela medundantag för . Departementetplanerar mål, aktiviteter och budget som samordnascentralt av förvaltningsavdelningen. Inför denaviserade sammanslagningen av ochUtrikesdepartementets förvaltningsanslag den 1januari pågår ett arbete med att ytterligaresamordna verksamhetsplaneringen. I fråga omresultatredovisningen har regeringen i 45 § andrastycket förordningen (1996:1515) med instruktion förRegeringskansliet föreskrivit att Regeringskanslietinte skall lämna resultatredovisning tillregeringen. har också i ett svarpå en fråga från i ettgranskningsärende motiverat varför myndigheten intebör åläggas att till regeringen lämnaresultatredovisning.Finansutskottet bilaga 6.1 anför bl.a. Allmänt kansägas att beslut inom finansutskottetsansvarsområde i allt väsentligt fullföljts på detsätt som avsåg vid beslutstillfället ochgenomförts i rimlig tid. vill göraett generellt påpekande beträffande regeringensåterrapportering till . I regeringensskrivelse redovisas en riksdagsskrivelse som ännuinte slutbehandlad så länge som inte vidtagnaåtgärder för samtliga moment återrapporterats tillriksdagen. Det går emellertid i nuvaranderedovisning inte att utläsa vilka eller hur mångamoment som är utestående. Utskottensuppföljningsarbete skulle underlättas om det avredogörelsen också framgick vilka moment somåterstår att behandla. Enligt finansutskottetsuppfattning är antalet moment sannolikt en bättremätare på den utestående ärendemängden än antaletriksdagsskrivelser. I likhet med vad finansutskottetframhöll i förra årets yttrande är det därförönskvärt att redogörelsen kompletteras på dennapunkt. Beträffande bemyndiganden anserfinansutskottet att det kan övervägas om enrapportering av huruvida regeringen utnyttjatbemyndigandet eller inte bör ingå i regeringensskrivelse.I betänkande 1997/98:FiU1 skrev finansutskottet:"Utskottet vill understryka ... att i synnerhetfrågan om bedömningen av lägesfaktorerna och derasbetydelse för taxeringen ges särskild prioritet.Utredaren bör , helst underförsta , presentera resultatet av sinaöverväganden när det gäller lägesfaktorerna ...Detta bör ges regeringen till känna." I skrivelse1999/2000:75 skriver regeringen:"(1997:06) genomfören omfattande statistisk undersökning för attklarlägga vilka värdefaktorer som påverkarfastighetspriserna och med vilken tyngd detta sker.Lägesfaktorn är en av flera värdefaktorer som ingåri denna undersökning. Frågan om vilken inverkanolika faktorer har - enskilt eller i samspel medandra - måste bedömas i ett sammanhang. Det ärdärför inte möjligt att behandla frågan omlägesfaktorns betydelse för sig." Det är enligtfinansutskottets mening inte klart om regeringenanser att ärendet i och med detta är slutbehandlat.Under punkt Fi55 redovisas utfärdandet av de lagarsom regeringen antagit. Momentet 3 i betänkande1998/99:FiU25 innehöll emellertid även en dels-satsom att godkänna regeringens förslag till riktlinjerför förändringar av utjämningssystemet. Innanregeringen avslutar ärendet bör enligt utskottetsuppfattning även frågan om riktlinjer för fortsattaförändringar kommenteras.När det gäller Utvärdering av Riksgäldskontoretsupplåning och skuldförvaltning 1993/94-1998 (punktFi59, mom. 6) anför finansutskottet: "Rege-ringenhänvisar i sin återrapportering tillbaka till sammaskrivelse som behandlat. Lämpligare hadevarit att hänvisa till det beslut som regeringenfattade om riktlinjer förstatsskuldens förvaltning 2000 och som lämnades tillRiksgäldskontoret. "Vad avser punkt Fi82 Allmänna bidrag till kommuneranför finansutskottet: "Andra dels-satsen ibetänkande FiU3 mom. 1 handlar om nettoredovisningenav inkomsterna från försäljningen av Haningebostädermedan det i regeringens redovisning handlar omregleringsbrev för anslag A2 ochBostadsdelegationen. Anslag A2 ochBostadsdelegationen behandlas även i nästa punktunder Fi82 eftersom anslaget ingår som en del avutgiftsområde 25. Regeringen anger att skrivelsen ärslutbehandlad, men det får enligt utskottetsbedömning anses tveksamt om regeringen har behandlatandra dels-satsen i betänkande FiU3 mom. ", bilaga 6.2, anför i yttrandet attFinansdepartementets ärende 1 gäller etttillkännagivande som gjordes till regeringenom införande av en avdragsrätt vid arvsbeskattningenför kostnader för vård och skötsel av gravplats. Atthandläggningen av detta ärende kommit att dra ut påtiden har av förklarats med till en början antog att frågan borde tas upp isamband med den pågående översynen av lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Denna översynhar bedrivits med utgångspunkt i det av avlämnadebetänkandet Ny arvs- och gåvoskattelag (SOU1987:62). Arbetet med översynen har emellertid ännuinte lett fram till något ställningstagande av rege-ringen, och med hänsyn till bl.a. den långa tid somförflutit sedan fattade sitt ovan nämndabeslut om ett tillkännagivande har Finansdeparte-mentet nu tagit upp den aktuella frågan för sig.Inom har således utarbetats enpromemoria med vissa förslag, promemorian harremissbehandlats. Avsikten är att regeringen skallta ställning och redovisa sittställningstagande i lämpligt sammanhang.Skatteutskottet har tidigare i yttranden tillkonstitutionsutskottet anmärkt på regeringens bristpå åtgärder avseende den aktuella frågan som förflutit sedan tillkännagivandetgjordes. vidhåller sin kritik mottidsutdräkten och kritiken gäller alla de regeringaroch finans- respektive skatteministrar som har haftansvar för skattefrågorna sedan dess.Skatteutskottet utgår från att regeringen kommer attredovisa sitt ställningstagande . Därförvill skatteutskottet inte nu föreslå att riksdagengör något uttalande i frågan.Lagutskottet, bilaga 6.3, anför bl.a. Lagutskottethar kunnat konstatera att redovisningarna i alltväsentligt ger en god bild av beredningsläget i deenskilda ärendena och att pågående beredningsarbeteligger väl i linje med beslut. Vidbehandlingen av skrivelse noteradeutskottet särskilt att det äldsta ännu inteslutbehandlade ärendet, ett tillkännagivande frånriksdagens sida rörande producentskydd för sceniskaoch musikaliska verk, härrörde (LU1985/86:32, rskr. förutsattedärvid att skrivelsen skulle komma att slutbehandlasinom en snar framtid. Enligt vad lagutskottet nuerfarit kommer ärendet att läggas till handlingarnagenom ett regeringsbeslut inom den närmaste tiden.När det gäller den närmare utformningen avregeringens redogörelse vill lagutskottet, i likhetmed vad utskottet gjorde i sitt yttrandeöver skrivelse, ånyo aktualisera frågan omman från regeringens sida inte kundegöra ifrågavarande skrivelser än mer överblickbaraför genom att redogörelserna ställdes upputskottsvis i stället för departementsvis. anförde skulle utskottenmed en sådan uppställning nämligen inte behöva gåomvägen via det utskottsindelade registret för attfinna de för varje utskott aktuella skrivelserna. Ensådan ordning skulle dessutom göra skrivelserna merlättillgängliga och användbara i utskottensuppföljningsarbete. I övrigt föranleder regeringensredogörelse inga ytterligare kommentarer frånlagutskottets sida.Socialförsäkringsutskottet, bilaga 6.4, anför bl.a.Socialförsäkringsutskottet har vid sin granskningav redovisningen inte funnit anledning att kritiserabehandlingen av något enskilt ärende, men villframföra en del allmänna synpunkter. Dessasynpunkter är särskilt föranledda av redovisningenför behandlingen av de två äldsta ärendena, vilkaärenden får tjäna som exempel. Ärendena, som grundarsig på riksdagsbeslut fattade ,avser fråga om dels differentieradearbetsgivaravgifter som styrmedel för att åstadkommabättre arbetsmiljöer (bet. 1990/91:SfU16, rskr.1990/91:303), dels problem som gränsdragningenmellan arbetstagar- och uppdragstagarbegreppen kange upphov till i sjuklönesystemet (bet.1990/91:SfU18, rskr. 1990/91:372). Här kan nämnasatt utskottets majoritet i betänkande 1990/91:SfU16ansåg att regeringen borde återkomma tillriksdagen med förslag om differentieradearbetsgivaravgifter som kan tjäna som ekonomiskastyrmedel för att åstadkomma bättre arbetsmiljöer,medan utskottets s-ledamöter i en reservationframhöll att ett sådant avgiftssystem inte fick ledatill ökad utslagning och utestängning av arbetskraftoch att frågan därför måste utredas och övervägasnoga. Eftersom en utredning i frågan redan varaviserad ansåg reservanterna att bordeavslå motionerna. När det gäller beslut iärendet om arbetstagar- och uppdragstagarbegreppenfattades detta med införandet av ettlagstadgat sjuklönesystem. Det kan tilläggas attutskottet redan under det följande ibetänkande 1991/92:SfU5, i avvaktan på attgränsdragningsfrågorna kunde lösas på ett säkraresätt, tog initiativ till en lagändring så att enenskild inte skulle drabbas vid problem medgränsdragningen mellan arbetstagar- ochuppdragstagarbegreppen. I redogörelser förbehandlingen av dessa frågor har under årens lopphänvisats till varierande beredningsåtgärder, inteminst till beredningen i olika offentligautredningar. Ärendet om differentieradearbetsgivaravgifter har angivits somslutbehandlat genom att ärendet i december 1999överlämnades till en ny utredning, medan detbeträffande ärendet om arbetstagar- ochuppdragstagarbegreppen anges att regeringen undervåren 2000 avser att ta ställning till den slutligahanteringen. Även om den uppfattning utskottetursprungligen gav uttryck för i de angivna ärendenainte blivit inaktuell, kan utskottet ändå konstateraatt under den långa tid som förflutit sedanriksdagens beslut har ytterligare aspekter i deolika frågorna tillkommit. Det nu redovisade belysersåledes i första hand vikten av att regeringenskyndsamt bereder frågor som beslutföranleder, men också att regeringen i vissa fall påett tidigare stadium bör överväga att avslutabehandlingen av en riksdagsskrivelse. I detsistnämnda fallet bör regeringen, i en särskildskrivelse till eller i en proposition medandra förslag på sakområdet, redovisa sin syn påfrågan. Regeringen bör då tydligt ange att den anseratt ett visst riksdagsbeslut därmed ärslutbehandlat. Skulle utskottet ha en annanuppfattning kan utskottet ånyo lägga fram förslag omett tillkännagivande i frågan. Utskottet vill idetta sammanhang också nämna att regeringensskrivelse med redovisning av behandlingen avriksdagens skrivelser skulle bli tydligare, särskilti äldre ärenden, om regeringen redovisar helaberedningen av ett ärende, dvs. även deberedningsåtgärder som vidtagits men somändå inte lett till att ärendet slutbehandlats.Socialutskottet, bilaga 6.5, har inga andrasynpunkter än att det regeringen anfört, medanledning av riksdagsskrivelse 1997/98:307 (mom. 3)om rätt till personlig assistans efter 65-årsåldernresp. riksdagsskrivelse 1998/99:171 (mom. 45) omboende och umgänge, är missvisande förklaringar tillatt skrivelserna angivits som slutbehandlade.Socialutskottet noterar emellertid i sammanhangetdels att proposition 2000/01:5 Personlig assistanstill personer beslutats den 14 september2000, dels att fått i uppdrag,vilket också motsvarar tillkännagivandet, attgenomföra studier och sammanställa kunskap om hursmå barn påverkas av växelvis boende samt att utredahur berörda parter bäst kan få information och stödså att barns bästa kan tillgodoses.Miljö- och jordbruksutskottet, bilaga 6.6,konstaterar att redan under riksmötena1992/93 och 1993/94 gjorde uttalanden angående vissabrister i djurskyddstillsynen och organisationen avdenna tillsyn. Miljö- och jordbruksutskottet anserdet beklagligt att de problem som påtalats ännu intefått någon ändamålsenlig lösning. Emellertid har detenligt miljö- och jordbruksutskottet upplysts attregeringen har tillsatt enutredare med uppgift att se över hur djurskyddetskulle kunna organiseras i genom inrättandetav en fristående djurskyddsmyndighet. Miljö-och jordbruksutskottet utgår således från attriksdagen och regeringen fårunderlag för fortsatta överväganden i dessa fråndjurskyddssynpunkt mycket viktiga frågor. I övrigtföranleder regeringens skrivelse inga kommentarerfrån miljö- och jordbruksutskottet.Arbetsmarknadsutskottet, bilaga 6.7, anför bl.a.följande. Sju skrivelser som hör tillarbetsmarknadsutskottet anges som ej slutbehandlade.Riksdagsskrivelse 1994/95:364 avser förläggning avföräldraledigheten . Tillkännagivandetgjordes i anslutning till behandlingen avpropositionen om en ny föräldraledighetslag.Arbetsmarknadsutskottet kommenterade skrivelsen isitt yttrande till medanledning av föregående års motsvaranderegeringsskrivelse. Efter att ha tagit del avregeringens redovisning i den nu berörda skrivelsenhar arbetsmarknadsutskottet ingen erinran mot attärendet kvarstår som icke slutbehandlat.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter dock att de avregeringen aviserade åtgärderna vidtas och attskrivelsen därmed kan slutbehandlas utan ytterligaredröjsmål. I övrigt har arbetsmarknadsutskottet ingenerinran mot att regeringen redovisar skrivelser somicke slutbehandlade.Bostadsutskottet, bilaga 6.8, anför följande.Bostadsutskottet noterade vid behandlingen avmotsvarande skrivelse under föregående attregeringen beträffande de skrivelser om vilka detinte fanns något nytt att rapportera endasthänvisade till tidigare års redogörelser. Ianslutning härtill framförde utskottet önskemål omen uttrycklig redovisning av vilka åtgärder som harvidtagits. Regeringen har i två fallhuvudsakligen hänvisat till avsnitt ibudgetpropositionen (rskr. 1989/90:209 och1998/99:186, mom. 5). ärfortfarande av den uppfattningen att en ordning därdet för alla skrivelser uttryckligen redovisas vilkaåtgärder som regeringen har vidtagit är att föredra.En sådan ordning skulle innebära att påett enkelt sätt kunde få en aktuell bild av samtligaskrivelsers behandling. Även om en sådan redovisningskulle öka omfattningen av regeringens skrivelsetill ligger det således enligt utskottetsmening alltjämt ett stort värde i att få allinformation samlad. Slutligen noterarbostadsutskottet att regeringen i enlighet med vadutskottet förespråkade vid behandlingen av förraårets skrivelse från regeringen åter fört uppriksdagsskrivelse 1995/96:229 på förteckningen över ärenden som ännu inte harslutbehandlats. bedömningKonstitutionsutskottet vill även framhålla attregeringens skrivelse med en redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen fyller en viktig funktion i riksdagensuppföljnings- och utvärderingsarbete.Finansutskottet gör ett generellt påpekandebeträffande regeringens återrapportering tillriksdagen. I regeringens skrivelse redovisas enriksdagsskrivelse som ännu inte slutbehandlad sålänge som inte vidtagna åtgärder för samtliga momentåterrapporterats till . går det inte i regeringensredovisning att utläsa vilka eller hur många momentsom är utestående. hartidigare uttalat att det, när det gällermomentindelade utskottsbetänkanden, är viktigt attdet av regeringens redogörelse framgår vilka momentsom har föranlett eller skall föranleda åtgärderfrån regeringens sida. I betänkande 1999/2000:KU10underströk vikten av attredovisa moment och i förekommande fall ocksådelmoment. vill åter betonavikten av att regeringen redovisar samliga aktuellamoment samt anger huruvida regeringen anser attrespektive moment är slutbehandlat.Med anledning av vad socialförsäkringsutskottet ochbostadsutskottet framfört villkonstitutionsutskottet liksom vid tidigaretillfällen framföra att det av regeringensredogörelse bör framgå vilka åtgärder regeringen harvidtagit och avser att vidta när det gällerriksdagsskrivelser som ännu inte kan ansesslutbehandlade. Att regeringen enbart hänvisar tilltidigare års redogörelser är enligtkonstitutionsutskottet inte tillfyllest.När det gäller den närmare utformningen avregeringens redogörelse aktualiserar lagutskottetåter frågan om man från regeringens sida i framtideninte kunde göra ifrågavarande skrivelser än meröverblickbara för genom att redogörelsernaställdes upp utskottsvis i stället fördepartementsvis. Med en sådan uppställning skulleutskotten, enligt lagsutskottet, inte behöva gåomvägen via det utskottsindelade registret för attfinna de för varje utskott aktuella skrivelserna.Lagutskottet framförde samma önskemål vidbehandlingen av regeringens skrivelse för ett årsedan. anförde i betänkande1999/2000:KU10 när det gäller redogörelsensutformning att det inte var berett att föreslå någonförändring. Utskottet gör inte heller någonannan bedömning. Skulle en annan utformning avredogörelsen i detta avseende underlätta förregeringen utgår från attregeringen framför detta i sin kommande redogörelse.Vad i övrigt gäller de ej slutbehandlade ärendensom utskotten kommenterat i sina yttranden finnerkonstitutionsutskottet - som för egen del inteföretagit någon närmare granskning av dessa ärenden- inte anledning att göra någon annan bedömning änden som respektive utskott gjort.Konstitutionsutskottet kan konstatera att det oftaär tvunget att återupprepa sina anmärkningar vadgäller regeringens redogörelse. Enligt utskottetborde inte det vara nödvändigt. Regeringensskrivelse 1999/2000:75 bör läggas till handlingarna. Utskottet anmäler härmed för resultatet avden i det föregående redovisade granskningen enligt12 kap. 2 § regeringsformen samt behandlingen avregeringens skrivelse 1999/2000:75.Stockholm den 7 december 2000På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (), KennethKvist (v), (), (),(), (),(), (), vonder Esch (kd), (), Per (), (), (),() och (). **FOOTNOTES** [1]: Den senaste versionen av Gula boken är Ds1998:39. Det här aktuella avsnittet är oförändrat(s. 54).Finansutskottets yttrande2000/01:FiU1yBehandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen (skr.1999/2000:75)Till konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har beslutatbereda samtliga utskott tillfälle att - i de delarsom har samband med respektive utskottsberedningsområde - yttra sig över regeringensskrivelse /2000:75 med redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen.Utskottets övervägandenGenerella synpunkterI redogörelse omfattas huvudsakligen sådanaåtgärder som regeringen vidtagit under kalenderåret1999 med anledning av skrivelser. För attunderlätta riksdagsutskottens möjligheter att vidsitt uppföljningsarbete få en så aktuell bild sommöjligt har redovisningen även fått omfatta vissaregeringsbeslut från tiden efter den egentligaredovisningsperiodens utgång. Detta förfarande haranvänts om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnatrapporteras som slutbehandlade.Sammantaget 54 skrivelser redovisas i åretsredogörelse inom finansutskottets ansvarsområde. Detskall jämföras med mellan 31 och 43 skrivelser imotsvarande redogörelser och 1998samt 49 skrivelser 1999. lämnades ingenredogörelse.Det kan också noteras att finansutskottet i sinabetänkanden enligt den gällande budgetordningennumera behandlar samtliga ärenden på tilläggsbudget.Vissa skrivelser omfattar bl.a. av detta skäl ettstort antal moment. En närmare uppföljning avregeringens åtgärder har gjorts för de moment itilläggsbudgetbetänkandena som faller inomutskottets eget ansvarsområde. Tio av de sammanlagt54 riksdagsskrivelserna som redovisats i regeringensåterrapportering avser frågor som tillhör andrautskotts ansvarsområden men som behandlats avfinansutskottet i samband med tilläggsbudgetar. Avriksdagsskrivelserna är elva stycken äldre än två åroch sex stycken äldre än . Av dessa senare sexredovisas fyra som ännu inte slutbehandlade. Detäldsta inte slutbehandlade ärendet avser riksmötet1994/95.Allmänt kan sägas att beslut inomutskottets ansvarsområde i allt väsentligtfullföljts på det sätt som avsåg vidbeslutstillfället och genomförts i rimlig tid.Utskottet vill göra ett generellt påpekandebeträffande regeringens återrapportering tillriksdagen. I regeringens skrivelse redovisas enriksdagsskrivelse som ännu inte slutbehandlad sålänge som inte vidtagna åtgärder för samtliga momentåterrapporterats till . Det går emellertidi nuvarande redovisning inte att utläsa vilka ellerhur många moment som är utestående. Utskottensuppföljningsarbete skulle underlättas om det avredogörelsen också framgick vilka moment somåterstår att behandla. Enligt utskottets uppfattningär antalet moment sannolikt en bättre mätare på denutestående ärendemängden än antaletriksdagsskrivelser. I likhet med vad utskottetframhöll i förra årets yttrande är det därförönskvärt att redogörelsen kompletteras på dennapunkt.Beträffande bemyndiganden anser utskottet att detkan övervägas om en rapportering av huruvidaregeringen utnyttjat bemyndigandet eller inte böringå i regeringens skrivelse.Synpunkter på enskilda punkter i regeringensskrivelseI det följande redovisas ett antal punkter därutskottet funnit anledning att kommenteraregeringens redovisning.Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna(punkt Fi 13, mom. 11)I betänkande 1997/98:FiU1 skrev utskottet: "Utskottet villunderstryka ... att i synnerhet frågan ombedömningen av lägesfaktorerna och deras betydelseför taxeringen ges särskild prioritet. Utredaren börså snart som möjligt, helst under första halvåret1998, presentera resultatet av sina överväganden närdet gäller lägesfaktorerna ... Detta bör gesregeringen till känna. "I skrivelse 1999/2000:75 skriver regeringen:"(1997:06) genomfören omfattande statistisk undersökning för attklarlägga vilka värdefaktorer som påverkarfastighetspriserna och med vilken tyngd detta sker.Lägesfaktorn är en av flera värdefaktorer som ingåri denna undersökning. Frågan om vilken inverkanolika faktorer har - enskilt eller i samspel medandra - måste bedömas i ett sammanhang. Det ärdärför inte möjligt att behandla frågan omlägesfaktorns betydelse för sig. "Det är enligt utskottets mening inte klart omregeringen anser att ärendet i och med detta ärslutbehandlat.Förändringar i utjämningssystemet för kommuner ochlandsting (punkt Fi 55)Under denna punkt redovisas utfärdandet av de lagar somregeringen antagit.