bet · GO01KU9 · 2000-12-05 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottetmotioner från de allmänna motionstidernaåren 1998, 1999 och 2000 om yttrande-och tryckfrihetsfrågor. följande ämnen- yttrandefrihet,-- Internet,-- etableringsfrihet,-- hets mot homosexuella m.m.,-- religionskränkningar,-- våldsskildringar,-- pornografi,-- jurysystemet,-- nationell nyhetsbyrå.-Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats nioreservationer. Motion från allmänna motionstiden 19981998/99:T809 av ochAmanda () vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om censur på Internet,Motioner från allmänna motionstiden 19991999/2000:K201 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om att yttrandefrihet börgaranteras för alla.1999/2000:K214 av Per m.fl. (m)vari yrkas1. att hos regeringen begärförslag till lagändring som innebär attkraven på oavhängighet och opartiskhetvid valet av jurymän uppfylls i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begärförslag till lagändring som innebär attmöjligheten att överklaga beslut ijävsfrågan till införs.1999/2000:K222 av ()vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om att erforderliga åtgärder börvidtas i syfte att även i praktikengarantera yttrandefrihet och skyddamedborgare som tillämpar densamma.1999/2000:K250 av m.fl.(v) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till ändring avlagstiftningen till skydd föryttrandefriheten i enlighet med vad imotionen anförts.1999/2000:K258 av m.fl.(fp) vari yrkas att beslutarom sådana ändringar i 7 kap. 4 §tryckfrihetsförordningen och 16 kap. 8 §brottsbalken i enlighet med vad somanförts i motionen.1999/2000:K266 av m.fl.(v) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentliganställdasyttrandefrihet på arbetsplatsen.1999/2000:K272 av ochCarina () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ombegränsning av vissa hemsidor påoffentliga datorer.1999/2000:K276 av Per m.fl. (m)vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om etableringsfrihetensbetydelse för tryck- ochyttrandefriheten,1999/2000:K286 av Skånberg ochErling Wälivaara (kd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om enlag mot religionskränkning.1999/2000:K292 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att noggrant följautvecklingen när det gäller arbetet medatt minska våldsskildringarna.1999/2000:K299 av m.fl.(v) vari yrkas att begär attregeringen tillsätter en parlamentariskutredning om en fristående nationellnyhetsbyrå i allmänhetens tjänst enligtvad som anförts i motionen.1999/2000:K301 av m.fl. (mp)vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anspelningspornografi ialla dess former förbjuds.1999/2000:K309 av ochMikael () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ettlagförslag enligt vad som anförts imotionen.1999/2000:K330 av m.fl.(s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Internet.1999/2000:K356 av . (mp) vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att kunskapen omyttrandefrihetens innehåll behöver höjasi ,1999/2000:Ju722 av m.fl.(mp) vari yrkas7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda möjligheten tillatt exponering av pornografi förbjuds påsamma sätt som reklam för tobak ochalkohol.1999/2000:Ju906 av m.fl.(m) vari yrkas7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om sanering av medievåld,1999/2000:L430 av ()vari yrkas1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av lagstiftningen omhets mot folkgrupp,1999/2000:So225 av . (fp, s, v, c, mp) vari yrkas1. (DEL) att som sin meningger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändring avtryckfrihetsförordningens, brottsbalkensoch regeringsformens bestämmelser omkränkning av och hets mot person grundatpå tillhörighet till folkgrupp,1999/2000:Kr232 av () variyrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av en 18-årsgräns,6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om att videogramgranskning skallvara obligatorisk,1999/2000:Kr314 av ochKenth Skårvik (fp) vari yrkas15. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om en ny åldersgräns isamband med att vuxencensuren böravskaffas.1999/2000:T705 av m.fl. (fp)vari yrkas3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om grundlagsskydd förelektroniska medier,1999/2000:A819 av m.fl.(mp) vari yrkas25. att hos regeringen begärsådan ändring i lag så att pornografiskreklam förbjuds på liknande sätt somtobaks- och alkoholreklam.Motioner från allmänna motionstiden 20002000/01:K210 av () variföreslås att fattar följandebeslut:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt erforderliga åtgärder vidtas i syfteatt även i praktiken garanterayttrandefrihet och att skydda medborgaresom tillämpar densamma.2000/01:K211 av () variföreslås att fattar följandebeslut:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt yttrandefrihet bör garanteras föralla.2000/01:K277 av Per m.fl. (m)vari föreslås att fattarföljande beslut:1. begär att regeringenlägger fram förslag till lagändring sominnebär att kraven på oavhängighet ochopartiskhet vid valet av jurymänuppfylls,2. begär att regeringenlägger fram förslag till lagändring sominnebär att det skall bli möjligt attöverklaga beslut i jävsfråga till Högstadomstolen.2000/01:K292 av ()vari föreslås att fattarföljande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omatt alla anställda inom offentligverksamhet skall få grundläggandeinformation om meddelarfriheten somtillkommer dem enligt yttrande- ochtryckfrihetsgrundlagarna.2000/01:K315 av . (kd) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening att lagförslag motporrindustrin bör utredas med motivetatt koppleri är straffbart.2000/01:K341 av m.fl.(c) vari föreslås att fattarföljande beslut:2. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utsträcka den reellayttrandefriheten till nya medier,9. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärka Justitiekanslernsmöjligheter att värnaoffentlighetsprincipen.2000/01:K363 av () variföreslås att fattar följandebeslut:Riksdagen begär att regeringen läggerfram förslag till ändring av lag(1998:814) med särskilda bestämmelser omgaturenhållning och skyltning (den s.k.affischeringslagen), så att ideellaföreningars yttrandefrihet enligt vadsom anförs i motionen säkras.2000/01:K380 av m.fl.(s) vari föreslås att fattarföljande beslut:1. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett förbud mot porrklubbar,2. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett förbud mot reklam förporrklubbar.2000/01:K400 av Per m.fl. (m)vari föreslås att fattarföljande beslut:1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ometableringsfrihetens betydelse för tryck-och yttrandefriheten.2000/01:Ju724 av m.fl.(v, s, c, fp, mp) vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. (DEL) tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring avtryckfrihetsförordningens, brottsbalkensoch regeringsformens bestämmelser omkränkning av och hets mot person grundadpå tillhörighet till folkgrupp.2000/01:Ju929 av m.fl. (m)vari föreslås att fattarföljande beslut:7. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om sanering av medievåld.2000/01:L459 av m.fl.(fp) vari föreslås att fattarföljande beslut:7. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om tryckfrihetsförordningensbestämmelse om hets mot folkgrupp,2000/01:Ub821 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:5. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det är upp till varjevuxen individ att få tillägna sigsexuellt upphetsande alster och att detinte är samhällets uppgift att lägganågon värdering i det, underförutsättning att ingen skadas ellerkränks.2000/01:A808 av m.fl.(mp) vari föreslås att fattarföljande beslut:36. begär att regeringenlägger fram förslag till förbud motanspelningspornografi.39. begär att regeringenlägger fram förslag till ändring i lagså att pornografisk reklam förbjuds påliknande sätt som tobaks- ochalkoholreklam. YttrandefrihetMotionerI motionerna 1999/2000:K201 och2000/01:K211 båda av ()begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionerna anförtsom att yttrandefrihet bör garanteras föralla. Enligt motionären skall, i ettdemokratiskt samhälle som , allaha rätt att framföra sina åsikter. Detmåste vara upp till varje medborgare attvärdera budskapens bärighet. Motionärenmenar att yttrandefriheten aldrig fårbaseras på trender eller politikerstyckande då gränsdragningar mellanacceptabelt och inte acceptabelt intebör förekomma. Såväl kommunister somnazister bör enligt motionären fåmöjlighet att framföra sina ideologierutan att riskera att bli dömda avdomstol för detta. Motionären anser attlagstiftningen bör ändras så att Sverigetill fullo lever upp till ommänskliga fri- och rättigheter avseendeåsikts- och yttrandefrihet.Offentliganställdas yttrandefrihetI motion 1999/2000:K266 av ClaesStockhaus m.fl. (v) begärs att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentliganställdas yttrandefrihet påarbetsplatsen. Motionärerna anför, medhänvisning till en studie utförd avArbetslivsinstitutet, attoffentliganställda inte vågar säga sinmening om förhållanden på sinaarbetsplatser. Studien visar att rädslanoch tystnaden är större bland deoffentliganställda än bland deprivatanställda, trots attoffentliganställda i lag har rätt attöppet kritisera sin arbetsplats. Enligtmotionärerna uppfattas denna rätt ipraktiken som motsatsen, och därföranser motionärerna att regeringen måsteåterkomma med förslag till riktlinjer omhur offentliga arbetsgivare skall fåsatt följa beslutadlagstiftning.Privatanställdas yttrandefrihetI motion 1999/2000:K250 av MatsEinarsson m.fl. (v) begärs att riksdagenhos regeringen begär förslag tilländring av lagstiftningen till skydd föryttrandefriheten i enlighet med vad imotionen anförts. Motionärerna anför attprivata arbetsgivare utan hinder avgrundlagen kan sätta munkavle på sinaanställda och pekar på ett antaluppmärksammade fall som avgjorts iArbetsdomstolen (1994,Samariten 1997 m.fl.). Enligtmotionärerna har Arbetsdomstolenklargjort hur svag yttrandefriheten ärnär den kommer i konflikt med denlojalitet som arbetsgivare anser sig harätt att kräva av de anställda. Att talamed massmedier om allvarligamissförhållanden på arbetsplatsen elleratt utnyttja sina demokratiskarättigheter som folkvald utan att frågaarbetsgivaren om lov har avArbetsdomstolen bedömts som illojalitet- även om man inte alltid ansett brottetså allvarligt att det motiverat avsked.Den långtgående lojalitetsplikt som denanställde anses ha gentemot sinarbetsgivare och som bl.a. innebär attarbetsgivaren kan förbjuda sinaanställda att delta i samhällsdebatteneller på andra sätt utnyttja sinademokratiska rättigheter ansermotionärerna vara i akut behov avreformering. Även offentligaarbetsgivare har enligt motionärernabörjat betrakta "lojalitet" som synonymtmed tystnad. En undersökning utförd avSKTF visar att offentliganställda är merrädda att kritisera sina arbetsgivare änprivatanställda, trots att derasyttrandefrihet är grundlagsskyddad.Motionärerna anser därför att riksdagenav regeringen bör begära förslag tilllagstiftning som innebär attyttrandefriheten och meddelarfrihetenutvidgas till att även gällaförhållanden utanför den offentligasektorn.Skydd för yttrandefrihetenI motionerna 1999/2000:K222 och2000/01:K210 båda av ()begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionernaanförts om att erforderliga åtgärder börvidtas i syfte att även i praktikengarantera yttrandefrihet och skyddamedborgare som tillämpar densamma.Enligt motionären är många människor"tysta" och vågar av olika skäl inteoffentliggöra sin åsikt. Dagligenoffentliggörs hur människor i privatlivoch på arbetsplatser, framför allt inomstat, landsting och kommun, upplever attde måste vara "tysta" av olika skäl. huvudsak rädsla för att förlora arbeteoch karriär tiger man inför oförrätteroch vågar inte framföra berättigadkritik. Dessutom drar sig människoralltmer för att ställa upp som vittnen idomstolar av rädsla för hot om fysiskakonsekvenser. Inte heller törs människorkritisera den svenska flyktingpolitiken,eftersom kritiken viftas bort avpolitiker med hjälp av medierna somokunnig och även främlingsfientlig.Enligt motionären är det av stor vikt dådet gäller medborgarnas förtroende förmyndigheterna att dessa skapar resurseroch agerar så att yttrandefrihetenfungerar även vid sidan om högtidligamiddagstal.Information om yttrandefrihetenI motion 1999/2000:K356 av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) begärs attriksdagen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attkunskapen om yttrandefrihetens innehållbehöver höjas i (yrkande 1).Motionärerna anser att yttrandefrihetenär en förutsättning för varjedemokratiskt samhällsskick. Trots dettabreder enligt motionärerna en tystnad utsig på arbetsplatserna runt om iSverige. Motionärerna frågar hur detkommer sig att t.ex. kommunpolitiker,chefstjänstemän och företagsledare ärokunniga om innehållet iyttrandefriheten, de bakomliggandemotiven och dess olika delar såsommeddelarskydd och skillnaden mellan vadman får och inte får säga i tjänstenrespektive som medborgare. Vidare anförmotionärerna att frågan omyttrandefriheten på vissa storaarbetsplatser mest ses som enarbetsrättslig fråga om hur mycketarbetsgivaren skall tåla att en anställd"läcker". Kompetensen omyttrandefrihetens innehåll behöver höjasi innan en praxis skapasinnebärande att yttrandefriheten ipraktiken inskränks på grund av att såmånga personer är okunniga om dessinnehåll och gränser, ansermotionärerna. En inskränkning riskerarannars att ske utan att vi i är medvetnaom att det händer.I motion 2000/01:K292 av TanjaLinderborg (v) begärs etttillkännagivande till regeringen om attalla anställda inom offentlig verksamhetskall få grundläggande information omden meddelarfrihet som tillkommer demenligt yttrande- ochtryckfrihetsgrundlagarna.Skyddet för offentlighetsprincipenI motion 2000/01:K341 av . (c) begärs ett tillkännagivandetill regeringen om att stärkaJustitiekanslerns möjligheter att värnaoffentlighetsprincipen (yrkande 9). Föratt anställda skall våga utnyttjameddelarfriheten är det enligtmotionärerna av stor vikt att det finnssanktioner vid övergrepp. Motionärernaanser därför att det bör övervägas attge Justitiekanslern möjlighet attanvända disciplinära åtgärder motanställda eller att bestraffamyndigheter som hindraroffentlighetsprincipen.Ideella föreningars yttrandefrihetI motion 2000/01:K363 av () begärs att regeringen skall läggafram förslag till ändring i lagen(1998:814) med särskilda bestämmelser omgaturenhållning och skyltning (den s.k.affischeringslagen), så att ideellaföreningars yttrandefrihet säkras.Motionären framhåller att affischeringär ett sätt för den breda allmänhetenoch det ideella föreningslivet attsprida sitt budskap och att informera ommöten och olika arrangemang. Sedan den 1januari 1999 har polisen i med samt Skönhetsrådetbeslutat angripa affischerande med s.k.nolltolerans. Det innebär att man nuingriper och river ned allaaffischer samt hotar med höga böter försåväl arrangörer som affischerare. Dettainskränker yttrandefriheten för denideella föreningsverksamheten och kanockså leda till att affischer sätts upppå mindre lämpliga platser. Enligtmotionären bör landets kommuner ställaett rimligt antal anslagstavlor tillförfogande för sina föreningar. Ju flerföreningar och ju fler invånare i enkommun, desto fler anslagstavlor medrätt till affischering.Affischeringslagen bör därför ändras påett sätt som gynnar ideella föreningarsmöjligheter att sprida information omsin verksamhet och sina olikaaktiviteter och därigenom säkrar derasyttrandefrihet.BakgrundGällande bestämmelser m.m.Varje svensk medborgare är, enligt 2kap. 1 § regeringsformen, gentemot detallmänna tillförsäkrad bl.a.yttrandefrihet, dvs. frihet att i tal,skrift eller bild eller på annat sättmeddela upplysningar samt uttryckatankar, åsikter och känslor.Yttrandefriheten kan begränsas i lag.Enligt 2 kap. 12 § regeringsformen fårbl.a. yttrandefriheten begränsas genomlag i den utsträckning som 13-16 §§medgiver. Sådan begränsning får dockgöras endast för att tillgodose ändamålsom är godtagbart i ett demokratisktsamhälle. Den får aldrig gå utöver vadsom är nödvändigt med hänsyn till detändamål som föranlett den. Begränsningenfår inte heller sträcka sig så långt attden utgör ett hot mot den friaåsiktsbildningen såsom en avfolkstyrelsens grundvalar. Vidare får enbegränsning aldrig göras enbart på grundav politisk, religiös, kulturell ellerannan sådan åskådning.Enligt 2 kap. 13 § regeringsformen fåryttrandefriheten begränsas med hänsyntill rikets säkerhet, folkförsörjningen,allmän ordning och säkerhet, enskildsanseende, privatlivets helgd ellerförebyggandet och beivrandet av brotteller i övrigt om särskilt viktiga skälföranleder det. Vid bedömandet av vilkabegränsningar som får ske, skallsärskilt beaktas vikten av vidastemöjliga yttrandefrihet i politiska,religiösa, fackliga, vetenskapliga ochkulturella angelägenheter.Med tryckfrihet förstås enligt 1 kap. 1§ tryckfrihetsförordningen varje svenskmedborgares rätt att, utan några avmyndighet eller annat sådant allmäntorgan i förväg lagda hinder, utgivaskrifter, att sedermera endast införlaglig domstol kunna tilltalas för derasinnehåll, och att icke i annat fallkunna straffas därför, än om dettainnehåll strider mot tydlig lag, givenatt bevara allmänt lugn, utan attåterhålla allmän upplysning.Varje svensk medborgare är, enligt 1kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen,gentemot det allmänna tillförsäkrad rättatt i ljudradio, television och vissaliknande överföringar samt filmer,videogram, ljudupptagningar och andratekniska upptagningar offentligenuttrycka tankar, åsikter och känslor ochi övrigt lämna uppgifter i vilket ämnesom helst. Yttrandefriheten har tilländamål att säkra ett frittmeningsutbyte, en fri och allsidigupplysning och ett fritt konstnärligtskapande. I den får inga andrabegränsningar göras än de som följer avyttrandefrihetsgrundlagen. Inte hellerpå detta område får det förekomma censureller andra hinder för offentliggörandeoch spridning bland allmänheten frånmyndigheter eller andra allmänna organ.Tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen innehållerregler som syftar till att skydda densom medverkar vid tillkomsten av entryckt skrift eller ett radio- eller TV-program eller en teknisk upptagning avtext, bild eller ljud genom att lämnauppgifter för offentliggörande. Skyddetåstadkoms genom bestämmelser ommeddelarfrihet och anonymitetsskydd.Grundläggande bestämmelser ommeddelarfrihet finns i 1 kap. 1 § tredjestycket tryckfrihetsförordningen och i1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen.Meddelarfriheten innebär att det i vissutsträckning är möjligt att straffrittlämna normalt sekretessbelagda uppgifterför publicering i tryckt skrift, radioeller TV eller teknisk upptagning.Enligt 1 kap. 1 § tredje styckettryckfrihetsförordningen har var och enrätt att lämna meddelanden i vilket ämnesom helst för publicering i trycktaskrifter. Meddelandet skall lämnas tillskriftens författare, till någon annanupphovsman till en framställning iskriften, till dennas utgivare, tillskriftens redaktion eller till ennyhetsbyrå. Bestämmelsen innebär attuppgiftslämnaren går fri från ansvar ochskadeståndsskyldighet, även ommeddelandet normalt skulle varastraffbart som brott mot tystnadsplikt.Undantag från denna huvudregel gällerbara i den mån sådana är angivna itryckfrihetsförordningen. Vidare harenligt 1 kap. 1 § fjärde styckettryckfrihetsförordningen var och en rättatt anskaffa uppgifter ochunderrättelser i vilket ämne som helstför att antingen själv offentliggöra demi tryckt skrift eller lämna meddelandesom avses i det beskrivna tredjestycket i paragrafen. Också undantagfrån detta anskaffarskydd skall ha stödi tryckfrihetsförordningen. Enmotsvarande reglering avmeddelarfriheten och skyddet föranskaffare för andra medier än trycktskrift finns i 1 kap. 2 §yttrandefrihetsgrundlagen.Bestämmelser om anonymitetsskydd finnsi 3 kap. tryckfrihetsförordningen.Anonymitetsskyddet består av fleradelar. En är rätten till anonymitet sominnebär att författare, meddelare samtutgivare av icke periodiska skrifterinte är skyldiga att låta sina namnsättas ut på skriften (1 §). En viktigdel i anonymitetsskyddet utgör vidarebestämmelserna i 3 § om tystnadspliktför dem som tagit befattning medtillkomsten eller utgivningen av trycktskrift och för dem som varit verksammavid t.ex. bokförlag och nyhetsbyråer.Dessa får enligt huvudregeln inte röjavem som är författare, meddelare ellerutgivare av en icke periodisk skrift. Enannan väsentlig del i anonymitetsskyddetär efterforskningsförbudet i 4 §. Dettainnebär att myndigheter och andraallmänna organ inte får efterforskaförfattaren till en framställning somhar införts eller varit avsedd attinföras i en tryckt skrift, den som hargett ut eller avsett att ge ut trycktskrift eller den som lämnat ettmeddelande för publicering. Författaren,meddelaren eller utgivaren får dockefterforskas då detta behövs för åtaleller annat ingripande som är tillåtetenligt tryckfrihetsförordningen. Vidsådan efterforskning skall den i 3 §stadgade tystnadsplikten beaktas.Motsvarande bestämmelser omanonymitetsskydd finns i 2 kap. 1, 3 och4 §§ yttrandefrihetsgrundlagen.Den som uppsåtligen utför otillåtnaefterforskningar döms till böter ellerfängelse i högst , 3 kap. 5 §tryckfrihetsförordningen respektive2 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen.Från meddelarfriheten finns undantag.Om någon lämnar ett meddelande som avsesi 1 kap. 1 § tredje styckettryckfrihetsförordningen och därmed görsig skyldig till någon av de gärningarsom anges i 7 kap. 3 § första stycket,gäller om ansvar för sådant brott detsom är föreskrivet i vanlig lag, dvs.brottsbalken. Motsvarande regleringgäller enligt 5 kap. 3 §yttrandefrihetsgrundlagen. De gärningarsom anges indelas i tre punkter. I punkt1 räknas högförräderi och vissa andraallvarliga brott mot rikets säkerhetupp. I punkt 2 upptas oriktigtutlämnande av allmän handling som inteär tillgänglig för envar ellertillhandahållande av sådan handling istrid med myndighets förbehåll vid dessutlämnande, när gärningen är uppsåtlig.I punkt 3 anges uppsåtligt åsidosättandeav en tystnadsplikt i de fall som angesi särskild lag. I 16 kap. 1 §sekretesslagen (1980:100) ges enuppräkning av de tystnadsplikter som harföreträde framför principen ommeddelarfrihet.I sammanhanget bör också nämnas att,enligt 1 kap. 9 § sekretesslagen, gällervad som föreskrivs itryckfrihetsförordningen om rätt att tadel av allmänna handlingar ocksåhandlingar hos aktiebolag, handelsbolag,ekonomiska föreningar och stiftelser därkommuner eller landsting utövar etträttsligt bestämmande inflytande. Ävenpå detta område gäller principen ommeddelarfrihet (prop. 1993/94:48, bet.1993/94:KU13).Meddelarskyddet innebär att deoffentliga funktionärerna, dvs. de somär anställda hos myndigheterna och andrapersoner som deltar i en myndighetsverksamhet på grund av uppdrag,tjänsteplikt eller annan liknande grund,kan utsättas för sanktioner för att dehar lämnat ett meddelande förpublicering bara i de fall och i denordning som tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen anvisar.