bet · GO01JuU1 · 2000-11-23 00:00:00 — 6).I den nu förevarande budgetpropositionen hänvisar regeringen till vadutskottet anförde i nyssnämnda betänkande. Regeringen redogör förorganisationsförändringar beträffande vissa tingsrätter och aviseraratt den avser att till anmäla ytterligareförändringar (prop. 2000/01:1 utg.omr. 4 avsnitt 4.4.5).Utskottet kan inte nu finna skäl till någon annan bedömning rörandeförändringarna av tingsrättsorganisationen än den som utskottet gjordevid /2000. Någon anledning för att kräva enutredning av domstolsväsendet eller att reformplanerna presenteras iform av en proposition eller att eljest stoppa förändringsarbetetföreligger således inte. Ett generellt uttalande om bevarande av dennuvarande tingsrättsorganisationen finner utskottet uteslutet.Utskottet avstyrker motionerna Ju407, Ju927 och Ju933 i nu behandladedelar.DomkretsindelningenI motionerna Ju407 (kd) och Ju415 (m) begärs atttingsrättsorganisationen skall bestämmas i lag. skall beslutas av begärs imotionerna Ju408 (c, fp), Ju820 och Ju921, båda (c).Enligt 11 kap. 4 § regeringsformen (RF) gäller bl.a. att föreskrifterom huvuddragen av domstolarnas organisation meddelas i lag. I1 kap. 1 § (RB) stadgas inledningsvis att tingsrätt ärallmän underrätt och, om ej annat är föreskrivet, första domstol. Avparagrafens andra stycke framgår att domsaga är tingsrättens domkretsoch att regeringen förordnar om indelningen i domsagor.Tingsrätternas domkretsar bestäms genom förordningen (1982:996) omrikets indelning i domsagor. Även om det sålunda är regeringen sombestämmer om indelningen i domsagor och därmed om antalet tingsrätterfår, med hänsyn till de ändringar i anslagsbehov ochpersonaluppsättning som en domsagoreglering kan föranleda, riksdagenofta ett avgörande inflytande på frågan, se betänkandet Nydomkretsindelning för underrätterna (SOU 1967:4) s. 32. Ett exempelhärpå utgör riksdagsbehandlingen av frågan om nedläggning av nuvarandeLjusdals tingsrätt (bet. JuU 1973:44). Det bör också anmärkas attregeringen i budgetpropositionen för anmältplanerade organisationsförändringar när dessa inneburit att någontingsrätt skulle läggas ned.Utskottet hade vid /99 att ta ställning tillmotionsyrkanden om domstolsorganisationen, bl.a. i fråga om antalettingsrätter. Utskottet uttalade då att regeringen borde - som skett iärendet - anmäla organisationsförändringar som innebar att domstolarlades ned. I övrigt hade utskottet inga invändningar mot det nödvändigautvecklingsarbete som bedrevs. Det saknades anledning för attdå uttala sig om antalet tingsrätter. Utskottet avstyrkte de dåföreliggande motionerna (bet. 1998/99:JuU1 s. 35).Utskottet vidhöll denna uppfattning vid budgetbehandlingen (bet. 1999/2000:JuU1 s. 57).I samband med behandlingen av regeringens skrivelse om reformeringenav domstolsväsendet erinrade utskottet om att första lagutskottet i1969 års ärende om riktlinjer för domstolsorganisationen avstyrktenågra motionsyrkanden om att förslag till ny domkretsindelning skulleunderställas för yttrande innan beslut fattades.Första lagutskottet hade i den delen anfört att ett sådant förfarandeskulle strida mot den praxis som dittills tillämpats vid indelningenliksom mot vad som tillämpats i andra liknande sammanhang. Härtill komatt ett tillmötesgående av motionärernas önskemål skulle kräva antingenproposition till vid varje planerad indelningsändring ellerutarbetande av ett förslag till ny indelning omfattande hela landet.Den senare lösningen kunde vara möjlig om genomförandet kunde skesamtidigt i hela landet. Första lagutskottet hade emellertid framhållitatt det av flera skäl, främst hänsyn till personalen ochlokalförhållandena, vore fördelaktigt om genomförandet kunde skesuccessivt.Efter att ha redovisat första lagutskottets uttalanden konstateradeutskottet först att den nuvarande ordningen där regeringen beslutade omindelningen i domsagor hade gällt utan att möta kritik.Utskottet var alltjämt av uppfattningen att en lagreglering avdomkretsindelningen skulle bli en otymplig ordning som saknademotsvarighet på andra jämförbara områden. Med den ordning somregeringen aviserade i skrivelsen saknades dessutom motiv för den avmotionärerna förordade ordningen. Här tänkte utskottet på attregeringen utfäst sig att också fortsättningsvis informera omkommande förändringar. Utskottet noterade att detta även gällde deförändringar som kunde bli aktuella i fråga om s.k. kansliorter (bet.1999/ 2000:JuU22 s. 7 f).Utskottet, som anmärker att regeringen nu föreslår en lagändring somskall möjliggöra att en tingsrätt har kansli på en eller flera orter,står fast vid sina uttalanden vid förra och avstyrkermotionerna Ju407, Ju408, Ju415, Ju820 och Ju921 i nu ifrågavarandedelar.I detta sammanhang behandlar utskottet regeringens ibudgetpropositionen upptagna förslag till lag om ändring irättegångsbalken.Enligt 1 kap. 5 § samma balk skall tingsrätt ha sitt kansli på denort regeringen bestämmer. Tingsrätten skall ha tingsställe på denorten, om regeringen inte bestämmer annat, och får ha tingsställe ocksåpå annan ort som regeringen bestämmer.Enligt förslaget skall regeringen kunna bestämma att en tingsrättskall ha kansli på en eller flera orter. Tingsrätten skall hatingsställe på den eller de orterna om regeringen inte bestämmer annat.I budgetpropositionen anför regeringen att det nu pågåendereformarbetet förutsätter att tingsrätter inrättas som har fastverksamhet på flera orter inom en gemensam domkrets. Ett av syftena meddenna reform är att bibehålla dömande verksamhet och domstolspersonalpå mindre orter. För att reformen skall kunna fullföljas måste såledesen tingsrätt kunna ha kansli på fler än en ort. Regeringen föreslårdärför att bestämmelsen i 1 kap. 5 § första meningen rättegångsbalkenförtydligas (prop. 2000/01:1 utg.omr. 4 avsnitt 4.8).Utskottet instämmer i regeringens bedömning och tillstyrkerregeringens förslag. vill utskottet framhålla att regeringenäven i fortsättningen för bör redovisa ändringar i fråga omkansliorter.En samordning av de geografiska ansvarsområdena för polis, åklagareoch domstolar efterfrågas i motion Ju933 (fp).Frågan är inte behandlad i budgetpropositionen. Som anmärkts ovanframhöll regeringen i skrivelsen rörande reformeringen avdomstolsväsendet att starka praktiska skäl talade för en bättregeografisk samordning mellan domstolarna och rättsväsendets övrigamyndigheter, framför allt med åklagarorganisationen.Utskottet kan konstatera att frågan om en bättre geografisksamordning mellan domstolarna och rättsväsendets övriga myndigheter äruppmärksammad av regeringen. Något särskilt uttalande av riksdagenkrävs därför inte. Utskottet avstyrker motion Ju933 i denna del.TingsrätternaFlera motionsyrkanden går ut på bevarande av vissa tingsrätter. Sålundabegärs i motion Ju404 (c) att tingsrätterna i skallbehållas och i motion Ju414 (c) att tingsrätterna i län skallfinnas kvar. I motion Ju408 (c, fp) yrkas att tingsrätterna i Karlskogaoch skall bevaras, under det att det i motion Ju409 (c)anförs att tingsrätten i bör få en större domkrets. I motionJu418 (s) anförs att regeringen bör avvakta med att lägga sammantingsrätterna i och Luleå.I motionerna framhålls bl.a. att små domstolar är effektiva ochhåller en lika god kvalitet i sitt dömande som större domstolar.Medborgarnas närhet till domstolarna är viktig frånrättssäkerhetssynpunkt och lokalkännedom hos domare och nämndemänönskvärd. Läggs en tingsrätt ned, kan den juridiska servicen på orten iform av t.ex. advokatbyråer också komma att försvinna.Som ovan nämnts hade enligt sina ursprungligadirektiv att lägga fram förslag till en helt ny domstolsorganisation. Idirektiven uttalades bl.a. att det var ofrånkomligt att antalettingsrätter skulle komma att minska. meddelatregeringen att en så långtgående förändring av tingsrättsorganisationensom de ursprungliga direktiven förutsatte inte kunde vinna ledamöternasstöd, begränsades kommitténs uppdrag till att avse domstolsväsendetsinre organisation (dir. 1998:22).I budgetpropositionen anför regeringen i huvudsak följande i dessafrågor.Under senare år har det blivit allt tydligare att domstolarnasnuvarande organisation inte är riktigt anpassad till den omvärld ivilken de har att verka som garanter för rättssäkerhet ochrättstrygghet. Den nuvarande organisationen behöver alltså ses över.Regeringen har efter det att ställt sig bakom regeringensskrivelse rörande reformeringen av domstolsväsendet beslutat följandedomkretsreformer.Tingsrätterna i , och bildar en gemensam domkretsmed kansliorter i , och . , ochLinköpings tingsrätter bildar en gemensam domkrets med kansliorter iLinköping och . och läggssamman med kansliort i . Tingsrätterna i bildar engemensam domkrets med kansliorter i och Karlskrona.Hudiksvalls och tingsrätter läggs samman med kansliort iHudiksvall.Den 1 juli 2000 sammanlades med Sollentunatingsrätt med kansliort i Sollentuna.I budgetpropositionen anmäler regeringen vidare att den avser att geDomstolsverket i uppdrag att lägga samman vissa tingsrätter.Sålunda skall , och tingsrättersenast läggas samman till en tingsrätt med kansliorteri och . Vidare skall Falu, och Ludvikatingsrätter läggas samman med kansliort i Falun.Senast samma datum skall och tingsrätter läggas sammanmed kansliort i . Tingsrätterna i och skall senastden läggas samman med kansliort i . Slutligenskall och Ystads tingsrätter senast den 1 januari 2002läggas samman med kansliort i Ystad.Utskottet har ingen erinran mot de sammanläggningar av tingsrättersom regeringen aviserar i budgetpropositionen. När det gällermotionerna följer av den principiella inställning till reformarbetetinom domstolsväsendet som godkänt att den inte nu bör uttalasig om de enskilda tingsrätter som omfattas av motionsyrkandena. I denmån dessa tingsrätter kommer att beröras av nedläggningar ellersammanläggningar får tillfälle att ta ställning därtill närregeringen anmäler sådana organisationsförändringar. Utskottetavstyrker motionerna Ju404, Ju408, Ju409, Ju414 och Ju418 i nubehandlade delar.I motion Ju408 (c, fp) begärs vidare att en utvärdering skall görasav de sammanläggningar av tingsrätter som ägt rum.Enligt vad utskottet inhämtat har någon sådan utvärdering ännu intebeslutats. Av regeringens förslag till prioriteringar fördomstolsväsendet för framgår emellertid att de satsningar somgenomförs noga skall följas upp och utvärderas.Utskottet utgår från att det pågående reformarbetet inomdomstolsväsendet kommer att grundligt följas upp och utvärderas. Någotskäl för att nu uttala sig särskilt i frågan kan utskottetinte finna. Motion Ju408 i nu berörd del avstyrks.Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolarI motion Ju913 (kd) anförs att de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna bör slås samman. En sådan sammanslagning börkomma till stånd enligt motion Ju415 (m).Frågan om sammanläggning av tingsrätter och länsrätter skulleövervägas av (dir. 1997:50). ladedock aldrig fram några förslag rörande domstolarnas yttre organisation.I skrivelsen rörande reformeringen av domstolsväsendet anförderegeringen att den specialisering som följde av att vissa mål hanterasi de allmänna domstolarna och andra i de allmännaförvaltningsdomstolarna borde bibehållas. borde samverkanutvecklas ytterligare. Försöksverksamhet med gemensam ledning ochadministrativ samverkan hade bedrivits vid Länsrätten i länoch och vid Länsrätten i Kronobergslän och sedan år 1999.Verksamheten i , som gick ut på att de båda domstolarna hadeen gemensam chef och även i övrigt samverkade, hade nyligenutvärderats. Den samverkan som skett hade bl.a. inneburit att mansambrukade förhandlingssalar och hade en gemensam telefonväxel ochreception. Vidare hade ett visst arbetsutbyte kunnat ske mellanmålkanslierna, notarierna och domarna. Enligt utvärderingen hadesamverkan medfört kostnadsbesparingar som servicenivångentemot allmänheten höjts och arbetstrivseln ökat.Regeringen anförde i skrivelsen att försöksverksamheten varitframgångsrik. Vidare konstaterade regeringen att lösningen med en chefoch med en gemensam administration kunde vara en lämplig lösning påvissa orter. Regeringen avsåg att återkomma till medorganisationsförslag i budgetpropositionen för år 2001.Regeringen betonade att man inte avsåg att minska den specialiseringsom dömande i länsrätt respektive tingsrätt innebär. Det borde alltsåinte vara aktuellt att sprida dömandet av alla mål på alla domare. Omdomarna från respektive domstol hade möjlighet att avlasta i mål i denandra domstolen var detta emellertid önskvärt. Det var dock viktigt,anförde regeringen, att det överlag inte blev så att domarna generelltdömde i både förvaltningsmål och i övriga mål eftersom specialiseringendå tunnades ut. Denna lösning innebar att all personal, även domarna,kunde få möjlighet till rörlighet.Vid sin behandling av skrivelsen hade utskottet att ta ställning tillmotions-yrkanden motsvarande de nu ifrågavarande. Utskottet anförde dåatt det för sin del inte ville bestrida att det kunde finnas vissafördelar med en sammanslagning av de båda domstolsorganisationerna. Härtänkte utskottet på att en sådan ordning antagligen skulle framstå somlättare att överblicka för enskilda. Medborgarperspektivet skullealltså tjäna på detta. Mot en sådan ordning måste dock ställasnackdelar som också de hade sitt samband med justmedborgarperspektivet. Ett viktig fråga i sammanhanget var nämligen attallmänhetens berättigade krav på en kompetent rättskipning krävdespecialisering. Som regeringen påpekat skulle en förändring i denriktning som förordas i motionerna kunna leda till att specialiseringentunnades ut. Utskottet kunde vidare konstatera att de övriga fördelarsom en sammanslagning skulle kunna erbjuda också kunde tas till varainom ramen för en sådan inriktning av reformarbetet som regeringen togupp i skrivelsen. Den genomförda utvärderingen hade pekat på någrasådana fördelar. Utskottet var för sin del inte berett att lägga framnågra mer långtgående förslag för och avstyrkte de dåaktuella motionsyrkandena (bet. 1999/2000:JuU22 s. 9 f).Några organisationsförslag rörande tingsrätter och länsrätter finnsinte i årets budgetproposition.Enligt vad utskottet inhämtat har en utredare fått i uppdrag attutvärdera den samverkan mellan länsrätt och tingsrätt som skett iBlekinge respektive . Utvärderingen skall vara klar den31 . Regeringen avser att återkomma tillriksdagen i frågan.Vad gäller den principiella frågan om sammanslagning av allmännadomstolar och förvaltningsdomstolar vidhåller utskottet sina uttalandeni det nämnda betänkandet. När det gäller former för samverkanmellan de båda domstolsslagen bör det pågående utvärderings- ochberedningsarbetet inte föregripas. Utskottet avstyrker motionerna Ju415och Ju913 i nu aktuella delar.SidoverksamheterI budgetpropositionen föreslår regeringen att skall godkännaatt sjöfartsregistret förs över från tillSjöfartsverket och att inskrivning enligt lagen (1984:649) omföretagshypotek förs över från till Patent- ochregistreringsverket.I motion Ju412 (s) framställs ett med regeringens förslag såvittavser inskrivningen av företagshypotek överensstämmande yrkande.I propositionen anför regeringen att verksamheten vidInskrivningsmyndigheten för företagsinteckningar och vidSjöfartsregistret har möjligheter att utvecklas och effektiviseras omde flyttas över till respektiveSjöfartsverket som överflyttningarna bidrar till en renodlingav domstolarnas verksamhet. Överflyttningarna bedöms inledningsvismedföra vissa övergångskostnader men i ett längre tidsperspektivinnebära besparingar. Eftersom reformen kräver omfattande lagändringar,avser regeringen att lägga fram en proposition med sådana förslag undervåren 2001 i syfte att förändringarna såvitt avserföretagsinteckningsärenden skall kunna träda i kraft den 1 juli 2001och beträffande sjöfartsregisterärenden samma år.Utskottet, som tillstyrker regeringens förslag, konstaterar att dettainnebär att motionsyrkandet är tillgodosett. Motion Ju412 avstyrks.Utnämning av domareI motionerna Ju415 (m) och Ju933 (fp) begärs att regeringen skallinrätta ett fristående råd med uppgift att bereda domarutnämningar.Rådet skulle även bereda de tjänster som omfattas av det s.k.kallelseförfarandet.Av 11 kap. 9 § första stycket regeringsformen samt 4 kap. 2 §rättegångsbalken och 3, 10 och 15 §§ lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar framgår att ordinarie domare alltid utnämns avregeringen. I fråga om de högsta domartjänsterna, dvs. tjänsterna somjustitieråd, regeringsråd, president i hovrätt och kammarrätt, ihovrätt och kammarrätt, domare i Arbetsdomstolen och ,ordförande och vice ordförande i samt tjänsternasom i tingsrätterna och länsrätterna i , ochMalmö och tjänsterna som ordförande i hyresnämnderna i nämnda städer,gäller att de tillsätts direkt efter ett kallelseförfarande. Tjänsternakungörs alltså inte lediga och det sker inte heller något formelltanmälningsförfarande.Övriga ordinarie domartjänster och tjänster som hyresråd ochdispaschör tillsätts efter ett ansökningsförfarande sedan tjänsternakungjorts lediga. Ansökan ställs till regeringen men ges in tillDomstolsverket. ()bereder tillsättningsärendena och avger förslag till regeringen påvilken sökande som bör få tjänsten.Med anledning av motionsyrkanden av innebörd att formerna förtillsättande av de högre domartjänsterna borde utredas, anfördeutskottet vid /98 bl.a. följande.Utskottet ansåg att regeringen borde få i uppdrag att tillsätta enparlamentarisk utredning med uppgift att se över rekryteringen till dedomartjänster som tillsattes efter kallelseförfarande. En utgångspunktför utredningen borde vara att säkerställa en allsidig rekrytering därerfarenheter från t.ex. lagstiftande, dömande, rättsvetenskaplig ellerpraktisk verksamhet beaktades. I fråga om urvalet av domare bordeutredningen också överväga t.ex. ett anmälningsförfarande eller omtjänsteförslagsnämnden kunde ges en roll i sammanhanget. Vad utskottetuttalat borde som sin mening ge regeringen till känna (bet.1997/98:JuU24 s. 4 f).Riksdagen biföll utskottets hemställan (rskr. 1997/98:228).Regeringen beslöt att tillkalla en parlamentariskkommitté med uppgift att utreda dels domstolschefens roll, delsförfarandet vid utnämning av högre domare. Direktiven i sistnämnda delutformades i enlighet med vad uttalat (dir. 1998:84).Enligt vad utskottet erfarit kommer kommittén att redovisa sittuppdrag den 1 december 2000.Enligt utskottets uppfattning finns det inte skäl att föregripa detpågående utredningsarbetet. Utskottet avstyrker motionerna Ju415 ochJu933 i nu ifrågavarande delar.I detta sammanhang behandlar utskottet regeringens ibudgetpropositionen upptagna förslag att en advokat skall ingå i TFNoch att ordföranden skall ansvara för ärendenas beredning.På de av regeringen anförda skälen tillstyrker utskottet regeringensförslag.Domarutbildning och notariemeriteringI budgetpropositionen föreslår regeringen att skall bemyndigaregeringen att närmare ange detaljer och tidsfrister för deobligatoriska momenten i domarbanan.I motionerna Ju415 och Ju927, (båda m), yrkas avslag på regeringensförslag.Regeringen anför i denna del att en särskild domarbana har långvarigtradition i vårt land. Även om strävandena framöver kommer att vara attrekrytera så brett som möjligt kommer det fortfarande att finnas skälatt i varje fall övergångsvis behålla en domarbana av ungefär det slagsom finns.För närvarande gäller att den som förvärvat notariemeritering och somdärefter tjänstgjort som fiskalsaspirant vidhovrätt eller kammarrätt kan anställas som fiskal i överrätten. Den somhar antagits som fiskal skall tjänstgöra i tingsrätt ellerlänsrätt. Efter fullgjord underrättstjänstgöring och tjänstgöring somadjungerad ledamot i hovrätt eller kammarrätt får fiskalen anställassom assessor i den berörda överrätten. Efter förordnande som assessorär de obligatoriska momenten i domarbanan genomförda.Genom förordningen (1998:1238) om försöksverksamhet vid hovrätternaoch kammarrätterna ersätts aspiranttjänstgöringen med tjänstgöring somöverrättsnotarie. Sådan tjänstgöring pågår och har tillsyfte att möjliggöra för flera notariemeriterade jurister att fåöverrättserfarenhet samt att göra det möjligt för domstolsväsendet attbättre reglera behovet av föredragande och domaraspiranter. Regeringenhar gett i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten(dnr Ju2000/2568).Vid förra godkände att den minsta tiden förfiskals-tjänstgöring i tingsrätt eller länsrätt skulle vara (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 4, bet. 1999/2000:JuU1, rskr.1999/2000:78). Regeringen framhåller att det redan nu visat sig finnasbehov av särskilda regler för fiskaler som tjänstgjort medadministrativa sysslor i överrätten. Den gällande ordningen, som komtill stånd när den nuvarande domarbanan infördes, innebär att alladetaljer i domarbanan godkänts av . Eftersom det hela tidenfinns behov av att anpassa utbildningens olika detaljer, föreslårregeringen att bemyndigar regeringen att närmare ange fristerm.m. för de olika momenten i domarbanan.Enligt vad utskottet erfarit förbereds inom Regeringskanslietdirektiv till en utredning om domarbanan.Utskottet vill för sin del framhålla att den särskilda domarbanantorde ha en stor betydelse för att säkerställa en god kvalitet på densvenska domarkåren. Att avskaffa domarbanan synes därför inte böra skeannat än om omsorgsfulla överväganden visar att en sådan åtgärd skullevara ägnad att påtagligt öka den dömande verksamhetens kvalitet.Utskottet välkomnar därför att regeringen nu avser att tillsätta enutredning om domarbanan.När det gäller regeringens förslag i fråga om momenten i domarbanan,anser utskottet att ett sådant bemyndigande som regeringen begär tersig motiverat av praktiska skäl. Utskottet tillstyrker därför förslagetoch avstyrker motionerna Ju415 och Ju927 i nu berörda delar.I motion Ju921 (c) begärs en översyn av bl.a. antagningskriteriernaför notarietjänstgöring, under det att det i motion Ju409 (c) betonasatt det är värdefullt med notarietjänstgöring i små tingsrätter.Bestämmelser om notarietjänstgöring finns i notarieförordningen(1990: 469). Enligt förordningen fullgörs notarietjänstgöring efterjuris kandidatexamen eller juristexamen av . Medsvensk examen jämställs juristutbildning som till övervägande del ägtrum i annat nordiskt land (1 §). Tjänstgöringen sker i tingsrätt ellerlänsrätt eller i båda slagen av domstolar (2 §). Notariemeritering harförvärvats av den som på ett tillfredsställande sätt har fullgjortnotarietjänstgöring (5 §). Tjänster som tingsnotarier ochlänsrättsnotarier tillsätts av (7 §). Beslut omantagning till notarietjänstgöring får överklagas hos (19 §).Vid antagning till notarietjänstgöring är i första hand betygen ijuris kandidatexamen eller juristexamen avgörande.Domstolskommittén lämnade i sitt betänkande Domaren ochberedningsorganisationen (SOU 1998:88) vissa förslag rörandenotarietjänstgöringens längd och innehåll.I budgetpropositionen framhåller regeringen att notariekåren utgör envärdefull resurs i våra domstolar. Notariesystemet bör därför bevarasoch utvecklas. Notarierna kommer att utgöra en del av basen i denutbyggda beredningsorganisation som är nödvändig i domstolarna iframtiden. Det är därför viktigt att det pågående förändringsarbetetinte leder till att antalet notarieanställningar minskar. Det mestatalar för att framtidens domstolar snarare har ett ökat behov avnotarier och andra jurister för att åstadkomma en högre kvalitet iverksamheten och för att möjliggöra en nödvändig renodling av domarnasarbetsuppgifter. Framför allt gäller detta i de domstolar som avtradition har en låg andel notarier bland sin personal (prop.2000/01:1, utg.omr. 4 avsnitt 4.4.5).När det gäller notarietjänstgöring har , på utskottetsinitiativ, i ett tillkännagivande uttalat att det är angeläget att, medbibehållande av kvalitetskraven, så många jurister som möjligt beredstillfälle till notarietjänstgöring. Enligt tillkännagivandet får detanses ha ett betydande värde att praktiskt verksamma jurister beredstillfälle till notarietjänstgöring (bet.