bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — Regeringen beräknar att behöver avsättas för år2000 och lika mycket för för att förstärka Sisus anslag med anled-ning av uppgifterna i samband med det nationella kompetensutvecklingspro-grammet. Utöver detta anser regeringen att Sisus bör få disponera 9 miljonerkronor t.o.m. för att stödja olika modellprojektför kompetensutveckling.MotionerI motion So490 av m.fl. (v) begärs tillkännagivande om ettnationellt kompetensutvecklingsprogram (yrkande 1 delvis). Motionärernaanför att människor med funktionshinder skall kunna ingå i samhällsgemen-skapen med samma rättigheter och möjligheter som människor som inte ärfunktionshindrade. Den grundläggande tanken är att alla människor är jämli-ka och har rätt till sina liv, sin personlighet och till integritet. Motionäreranser att ett nationellt kompetensutvecklingsprogram behövs för att spridakunskap om de handikappolitiska målen och om funktionshindrades livsvill-kor.I motion So488 av () begärs tillkännagivande om bättresamverkan mellan och handikapporganisationer (yrkande7). Kunskapen om olika funktionshinder är enligt motionärerna, särskiltviktig hos personal. Ett bättre samarbete måste byggasupp med handikapporganisationerna för att också ta till vara deras kunskaperoch erfarenheter. Det gäller för såväl yrkesutbildning som omskolning, an-passning och rehabilitering. Bemötandet av de anhöriga är en annan viktigdel.I motion So393 av () begärs tillkännagivande om funk-tionshindrade i informationssamhället. Enligt motionären känner mångapersoner med funktionsnedsättningar och deras närstående inte till och till-godogör sig inte information om vilka rättigheter de har till olika insatser avvård, omsorg och service. Samordning och information om var och hur manfår en komplett bild av vad samhällets stödfunktion omfattar är nödvändigt.Samarbetet mellan huvudmännen måste bli bättre.I motion So321 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande omatt den personal som ansvarar för ärenden rörande funktionshindrade får enadekvat utbildning som krävs för ett bra bemötande av den funktionshindra-des behov (yrkande 16). Motionärerna anför att när det gäller attityder tillmänniskor med funktionshinder finns tyvärr fortfarande stora brister, inteminst gäller detta tjänstemän och handläggare som har direkt kontakt medfunktionshindrade och deras anhöriga. Motionärerna anser detta oaccepta-belt.I motion So41 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivande om perso-nalförsörjning och kompetensutveckling (yrkande 13). Enligt motionärernamåste samhället fokusera på kompe-tensutveckling och personalförsörjning för dem som arbetar med dementaeftersom antalet äldre ökar i rask takt.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning att kompetens och kunskap röran-de bemötande av funktionshindrade och ideologin bakom de handikappoli-tiska målen är viktigt på alla samhällsnivåer och bör ständigt hållas levande.Enligt utskottets mening är det angeläget att funktionshindrade personersegen kunskap och erfarenhet i så stor utsträckning som möjligt tas till vara idessa sammanhang. Utskottet ser positivt på regeringens förslag på området.Förslaget kommer, enligt utskottet, att utgöra en utgångspunkt för huvud-männens egna insatser att ge ökad kunskap om området och om de grundläg-gande värderingar som präglar samhällets stöd till personer med funktions-hinder. Mot bakgrund av den stora ökningen av antalet äldre vill utskottetsärskilt lyfta fram behovet av kompetens hos de personer som på olika sättarbetar med t.ex. dementa. Utskottet vill även peka på vikten av en väl fun-gerande personalförsörjning på detta område. Enligt utskottets mening ärmotionerna So41 (mp) yrkande 13, So321 (fp) yrkande 16, So393 (kd),So488 (kd) yrkande 7, So490 (v) yrkande 1 delvis i allt väsentligt tillgodo-sedda med det anförda.ForskningPropositionenRegeringen anför att har visat på en rad områden därforskningen om handikapp behöver utvecklas och stimuleras. Några viktigauppgifter är enligt utredningen:att studera hur sociala faktorer och funktionshindrade personers livsvillkoroch ställning i samhället påverkar deras möjligheter till delaktighet och jäm-likhet,att klargöra vad som kännetecknar diskriminering av funktionshindrade ochstudera omfattningen av sådan diskriminering. Detta innefattar också forsk-ning om samspelet mellan människor, där den ena parten är beroende avandra på grund av funktionshinder,att ta fram kunskap om vilka särskilda krav som ställs på undervisning avelever i behov av särskilt stöd,att anlägga ett genderperspektiv genom att studera särskilda problem förfunktionshindrade kvinnor respektive män,att ta fram kunskap om hur olika invandrargruppers syn på funktionshinderkan och bör påverka utformningen av de svenska insatserna på handi-kappområdet.Socialvetenskapliga forskningsrådet () har ansvar för att samordna han-dikappforskningen. Med hänsyn till det breda spektrum av forskningsönske-mål som riktas mot handikappforskningen är det, enligt regeringens mening,dock nödvändigt att diskutera den långsiktiga inriktningen av handikapp-forskningen. SFR har på eget initiativ påbörjat en utvärdering avforskningen om handikapp. Därmed kommer det att finnas en bas för den typav långsiktiga avvägningar och satsningar inom området som, enligt rege-ringens uppfattning, bör åvila SFR att samordna så att alla berörda forsk-ningsfinansiärer kan ta sitt ansvar för forskningen i handikappfrågor inomsina områden.I den proposition om ny organisation för forskningsfinansiering som rege-ringen lagt fram (prop. 1999/2000:81 Forskning för framtiden -en ny organisation för forskningsfinansiering) föreslås att SFR avvecklas ochdess ansvarsområden övertas av ett nytt forskningsråd för sociala frågor ocharbetsliv. Det innebär att den nya myndigheten även övertar ansvaret attsamordna handikappforskningen.Regeringen anför vidare att den långsiktiga utformningen och utvecklingenav handikappforskningen bör läggas fast i ett nationellt forskningsprogramsom utarbetas av SFR (det föreslagna nya forskningsrådet för sociala frågoroch arbetsliv som övertar ). Det bör framgå av pro-grammet vad som kan göras för att rekrytera fler forskare, bland dem perso-ner med funktionshinder, och hur funktionshindrade personers erfarenheteroch konkreta frågor som uppkommer i olika verksamheter på handikappom-rådet skall kunna formuleras som forskningsbara och vetenskapligt intres-santa frågor. SFR (det nya forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv)bör även överväga hur information om handikappforskningen skall finansie-ras och föras ut samt finna former för att ge företrädare för forskarna, handi-kapprörelsen och representanter för olika samhällssektorer tillfälle att utbytaerfarenheter. SFR (det nya forskningsrådet för sociala frågor och arbetsliv)bör regelbundet redovisa utvecklingen av handikappforskningen för rege-ringen.Regeringen har i budgetpropositionen för uttalat att handikapp-forskningen är ett prioriterat område. Det är angeläget att området successivttillförs resurser för en förstärkning. Regeringen anser att den socialveten-skapligt inriktade handikappforskningen bör tillföras år2001 och år 2002.Regeringen kommer, bl.a. mot bakgrund av resultatet av utvärderings- ochprogramarbetet på området, att lämna förslag till resursfördelning i denforskningspolitiska proposition som avses överlämnas till under år2000 och i budgetpropositionen för år 2001.MotionerI motion So32 av m.fl. (m) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om den nationella hand-lingsplanen för handikappolitiken (yrkande 1, delvis). Motionärerna anser attdet är anmärkningsvärt att propositionen saknar förslag till långsiktiga forsk-ningsinsatser för att belysa värdet av de föreslagna åtgärderna för den enskil-de individen så att resurserna kan användas på bästa sätt.I motion So37 av m.fl. (fp, s, m, v, kd, c, mp) begärstillkännagivande om att i den aviserade forskningspolitiska propositio-nen beakta behov av att särskilda medelutgår för att trygga grundfinansieringen och garantera att utbyggnad kan skeenligt planerna. Motionärerna anför att regeringen i propositionen inte upp-märksammat den omfattande verksamhet inom handikappområdet som be-drivs vid universiteten i och , . Där finns redan en påbörjad verksamhet som fortfarande står underuppbyggnad och ännu inte fått sin finansiering tryggad.I motion So44 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande omstöd för finansiering och uppbyggnad av (yrkande 9). Motionärerna anför att i och är ett tvärvetenskapligt samarbete mellan två universitet,unikt även internationellt. Regeringen bör i budgeten 2001 beakta behovet avsärskilda medel för grundfinansiering och uppbyggnad av centret.I motion So46 av tredje vice talman och (kd, fp) begärs tillkännagivande om att vid universiteten i och uppmärksammas somresurser för handikappforskningen (yrkande 1). Motionärerna anför att forsk-ningsutbildning i handikappvetenskap inte finns på något annat centrum iSverige. En satsning på detta centrum ger en förstärkning av en forskarut-bildning som redan är unik i . Stödet till kan inte anstå tills den nya forskningsorganisationen med ett nytt forsk-ningsråd fungerar fullt ut. Vidare yrkar motionärerna ett tillkännagivande omatt medel till grundfinansiering av anvisasså att uppbyggnad enligt planerna kan ske (yrkande 2). Enligt motionärernabör regeringen anslå resurser till i sambandmed den aviserade forskningspropositionen och i budgetpropositionen för år2001.I motion So27 av m.fl. (s) yrkas tillkännagivande (yrkande 1). Motionärerna anför att vid och universitetbedrivs och planeras handikappforskning med både naturvetenskapliga,tekniska, medicinska och kulturvetenskapliga perspektiv. Enligt motionärer-na bör regeringen inför kommande forskningsproposition överväga bådeformer för och resursbehov inom handikappforskningen och skapa förutsätt-ningar för utveckling av . Motionärernabegär vidare ett tillkännagivande om att i samband med det svenskaordförandeskapet 2001 bör medverka till att den europeiska handikappforsk-ningen stärks (yrkande 2). Enligt motionärerna bör och Centrum förhandikappvetenskap ges en central roll i detta arbete.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet har under rubriken högre utbildning och forskning an-fört följande.Utskottet instämmer med motionärerna att det hade varit befogat att i propo-sitionen nämna den satsning på handikappforskning som inletts i samverkanmellan universiteten i och genom och högskolor har haft i uppdrag att utarbeta forskningsstrate-gier som underlag för beredningen av nästa forskningspolitiska propositionhösten 2000 och budgetpropositionen för . Ett sådant underlag röran-de handikappvetenskap som gemensam forsknings- och utbildningsprofile-ring har avlämnats av och i form av en ge-mensam skrivelse med bilagd promemoria.Utskottet anser att regeringens beredning av universitetens och högskolor-nas forskningsstrategier bör avvaktas och att ställning till fördelningen avforskningsresurser bör tas samlat i samband med forsknings- och budgetpro-positionerna.Socialutskottet bör alltså enligt utbildningsutskottets mening avstyrka mo-tionsyrkandena om har i denna del en avvikande mening (v, kd, c, fp) fogats.Socialutskottets bedömningEnligt utskottets mening är handikappforskning ett viktigt område som påolika sätt bör stödjas och uppmuntras. Utskottet ser positivt på regeringensbedömning att den socialvetenskapligt inriktade handikappforskningen börtillföras ytterligare resurser . Utskottet tar dock inte ställntill hur dessa medel bör fördelas och var sådan forskning lämpligen bör be-drivas. delar utbildningsutskottets bedömning att ett samlatställningstagande till fördelningen av forskningsresurser bör tas i sambandmed forsknings- och budgetpropositionerna. Motionerna So27 (s), So32 (m)yrkande 1 delvis, So37 (fp, s, m, v, kd, c, mp), So44 (kd) yrkande 9 och So46(kd, fp) avstyrks.BrukarstödPropositionenRegeringen anför i propositionen att en försöksverksamhet med personligtstöd till brukare med funktionshinder bör inledas i handikapporganisationer-nas regi. Olika metoder för hur ett sådant stöd kan utformas, organiseras,administreras och finansieras bör prövas.I samband med psykiatrireform genomfördes försöksverksamhetmed s.k. personligt ombud. Centrala uppgifter för ombuden har varit attföreträda och bistå den enskilde i kontakterna med vård- och omsorgsgivareoch att samordna insatserna. Ombuden har också arbetat med frågor somberört sociala relationer, boende, arbete eller daglig verksamhet. Socialsty-relsen har i sin uppföljning av reformen konstaterat att försöksverksamhetenfallit väl ut och rekommenderar att verksamheten utvidgas till att gälla helalandet. Mot denna bakgrund anser regeringen att verksamheten skall perma-nentas och göras landsomfattande. I budgetpropositionen för harregeringen avsatt medel fr.o.m. för att utveckla verksamhetenmed personligt ombud för psykiskt funktionshindrade personer. Regeringenanvisade för och därefter 90 miljoner kronorårligen Regeringen skulle återkomma i frågan. följde utskottet, rskr. 1999/2000:93.Enligt regeringens uppfattning är utredarens förslag om personligt stöd tillbrukare med funktionshinder och till brukarstödscenter intressant, eftersomdet bygger på handikapporganisationernas egen aktiva medverkan. Organi-sationernas oberoende ställning i förhållande till huvudmännen bör därvidvara en tillgång i sammanhanget liksom de möjligheter till samarbete organi-sationerna emellan som förslaget ger utrymme för. Regeringen finner därföratt övervägande skäl talar för att brukarstöd till personer med funktionshin-der bör prövas i en försöksverksamhet. Handikapporganisationerna själva börkomma överens om hur organisationen och lokaliseringen av brukarstödetbör se ut och vem som skall vara ansvarig för verksamheten.MotionI motion So33 av de () begärs tillkännagivandeom behovet av personliga ombud för psykiskt funktionshindrade (yrkande 6).Motionären anför att ett hjälpmedel kan vara att få ett personligt ombud.Detta gäller inte minst de psykiskt funktionshindrade. Många psykiskt funk-tionshindrade har komplexa behov. Det är inte ovanligt att alla de tre hu-vudmännen - stat, kommun och landsting - är inblandade. Det personligaombudet skall ha en självständig roll och den funktionshindrade som sinuppdragsgivare. Det personliga ombudet skall samordna den enskildes behovoch önskemål och inte vara ett serviceorgan åt huvudmännen. Regeringenbör enligt motionären återkomma med förslag som gör det möjligt att fåpersonligt ombud i enlighet med vad som ovan anförts.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att regeringen avser att permanenta försöksverksamhe-ten med personliga ombud för psykiskt funktionshindrade och göra verksam-heten landsomfattande. Regeringen har också avsatt medel för att utvecklaverksamheten. Utskottet har erfarit att regeringen kommer att geSocialstyrelsen i uppdrag att fr.o.m. samordna en nationell upp-byggnad och utveckling av verksamhet med personliga ombud till psykisktfunktionshindrade personer. Arbetet skall enligt uppgift samordnas inomramen för en beredningsgrupp som tillkallar med represen-tanter från länsstyrelserna, , , och samt brukarorganisa-tionerna. kommer enligt uppgift att få i uppdrag att utvärderahur verksamheten utvecklas samt vilka effekter den får för psykiskt funk-tionshindrade. En första delrapport skall enligt uppgift lämnas strax förekommande årsskifte. Mot bakgrund av det anförda får motionsyrkandet So33(m) yrkande 6 anses åtminstone delvis tillgodosett.Kultur och mediaPropositionenRegeringen anför i propositionen att statens insatser för ökad tillgänglighettill kultursektorn för funktionshindrade personer bör förstärkas. Inriktningenbör vara den som regeringen förordade i propositionen om kulturpolitik(prop. 1996/97:3). Målet bör vara att verka för allas möjlighet till kulturupp-levelser och eget skapande. bör därför få disponera ytterli-gare medel för genomförande och utvidgning av handlingsprogrammet förökad tillgänglighet. Vidare bör Talboks- och nyhetsinformation och litteratur (- Cent-rum för lättläst) vardera få disponera ytterligare medel för genomförande avprojekt som syftar till att göra litteratur tillgänglig för funktionshindrade.MotionerI motion So32 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande om TV-textning för synskadade (yrkande 11). Motionärerna pekar på att synskadadehar behov av att få texterna i TV tillgängliga, s.k. "talande textremsa", för ainte utestängas från information och kulturella upplevelser.I motion So33 av de () begärs tillkännagivandeom stöd till (yrkande 8). Motionären anför att förrariksdagsåret uppdragit åt regeringen att finna former för en finansiering avdenna bokklubb för synskadade och blinda. Vidare yrkas tillkännagivandeom SVT och försökssändningar med hörbar textremsa (yrkande 9). Motionä-ren anför att SVT haft i uppdrag att göra sina program till-gängliga även för synskadade. SVT kan för att pröva tekniken redan nupåbörja försökssändningar med hörbar textremsa i vissa delar av Sverige.I motion So44 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande omde krav som kan ställas på public service-företagen avseende funktionshind-rades möjligheter till delaktighet (yrkande 8). Motionärer anför att det ärviktigt att TV-program tillgängliga för synskadade kan börja sändas så snartdigitala TV-sändningar kommer i gång. Enligt motionärerna gäller det attinformera allmänheten om filmens tillgänglighet för funktionshindrade. Härhar filmindustrin ett stort ansvar. Motionärerna vill framhålla hur viktigt detär att medel säkras för textning och syntolkning av film.I motion So42 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande ommedietillgängligheten för funktionshindrade (yrkande 6). Enligt motionärer-na bör radiosändningar göras tillgängliga för hörselskadade genom att radio-sändningar nedtecknas och läggs ut på Internet, likaså bör textremsan i TVgöras hörbar.I motion So35 av m.fl. (s) begärs tillkännagivande om an-svarsbibliotek för döva. Motionärerna föreslår att ett nationellt ansvarsbibli-otek inrättas i . Länsbiblioteket i är berett att ta på sig ansvarsom ansvarsbibliotek för döva men behöver både ett nationellt uppdrag ochriktade resurser för att fullgöra uppgiften.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet har under rubriken anfört bl.a.följande.I motion So33 (m) påminner motionären om att redan under förrariksmötet, med bifall till en annan motion av motionären, begärde att rege-ringen skulle överväga former för finansiering av bokklubben synskadade och blinda. Enligt motionärens mening framgår det tyvärrinte klart och tydligt av propositionen hur detta skall kunna bli verklighet.Riksdagen bör därför göra ett nytt tillkännagivande i frågan (yrkande 8).Kulturutskottet anförde i sitt betänkande 1998/99:KrU1 (s. 47) att det ärviktigt att synskadade ges möjlighet att använda och utveckla sin förmåga attläsa och skriva punktskrift. Utskottet ansåg att Synskadades Riksförbundsinitiativ att stödja bokklubbsverksamheten för punktskriftsläsare är av stortkulturpolitiskt värde. Regeringen borde inför nästa budgetår överväga i vilkaformer denna verksamhet kunde stödjas genom ett särskilt bidrag. Detta gav- som påpekas i motionen - som sin mening regeringen till känna(rskr. 1998/99:55). När regeringen redovisade för sinaåtgärder med anledning av beslut angavs att ärendet var underberedning. Något förslag i frågan lämnades inte i budgetpropositionen hösten1999.Som utskottet redovisat ovan anger regeringen i den nu aktuella propositio-nen att insatserna för ökad tillgänglighet skall förstärkas, bl.a. genom stöd tbokklubbar för synskadade i enlighet med tidigare beslut. Ut-skottet förutsätter självfallet att medel till förstärkt stöd beräknas i budgetpropositionen för . Något förnyat tillkännagivande till regeringen frånriksdagen i frågan bör således inte vara nödvändigt. Mot denna bakgrundföreslår utskottet att socialutskottet avstyrker motion So33 (m) yrkande 8.I motion So35 (s) anförs att döva har samma självklara behov som andra avett rikt och levande språk. För dem, som för andra, kan biblioteken vara ettstöd i språkutveckling och kontakt med den rikedom som de samlade bok-skatterna utgör. Motionärerna föreslår därför att ett nationellt ansvarsbiblio-tek för döva inrättas vid länsbiblioteket i . bör få riktaderesurser för ändamålet. - - -Utskottet delar helt motionärernas uppfattning att litteraturen och bibliotekenhar en mycket stor roll att spela för att de döva och hörselskadade skall fåmöjlighet att tillägna sig och utveckla det svenska språket. Det är ocksåviktigt att de genom biblioteken kan få tillgång till videogram på teckensprå-ket.Utskottet vill påminna om att bibliotekslagen (1996:1596) stadgar att folk-och skolbiblioteken skall ägna särskild uppmärksamhet åt vissa grupper, bl.a.funktionshindrade, genom att erbjuda litteratur i former särskilt anpassade tildessa gruppers behov (8 §).Utskottet påminner också om att TPB har ett övergripande ansvar för att isamverkan med andra bibliotek arbeta för att synskadade och andra handi-kappade får tillgång till litteratur.Som utskottet redovisat fick ett övergripande ansvar föratt fullfölja handlingsprogrammet för funktionshindrades delaktighet i kul-turlivet. fick en resursförstärkning. har regeringen ipropositionen aviserat att ytterligare förstärkningar av insatserna för defunktionshindrade skall göras. Utskottet förutsätter att i sitt ordnarie uppföljningsarbete och inför sin fördelning av medel till funktionshind-rades delaktighet i kulturlivet gör de analyser som behövs dels av resultatenav redan gjorda insatser, dels av de behov som finns bl.a. inom litteratur- ochbiblioteksområdena.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att socialutskottet avstyrkermotion So35 (s).Kulturutskottet har vidare anfört följande under rubriken hosradio och TV.En ny tillståndsperiod för (), () och () inleds . Ensärskild utredare (dir. 1999:74) lägger fram ett brett underlag införkommande beredning under parlamentarisk medverkan av de villkor somskall gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperi-od. I direktiven för utredaren anges att en utgångspunkt bör vara att radio-och TV-programmens tillgänglighet för funktionshindrade skall öka. - - -Utskottet har i sitt betänkande 1999/2000:KrU8 redovisat nu gällan-de bestämmelser i tillståndsvillkoren för SVT, SR och UR som gäller företa-gens skyldigheter att beakta funktionshindrades behov. Genom att utnyttjabefintlig och ny teknik skall företagen öka möjlig-heterna för funktionshindrade att ta del av programmen. I fråga om programom och för funktionshindrade skall de tre företagen sinsemellan fördelaansvaret för olika slags insatser av detta slag.Vidare skall de tre företagen enligt bestämmelser i anslagsvillkoren för re-spektive företag - - lämna en s.k. uppföljningsrap-port till och till och med uppföljningsrapporterna är att skärpa företagens fokus på huruppdraget uppfylls och att ge statsmakterna ett underlag inför förnyade till-ståndsvillkor. (Se prop. 1995/96:161 s. )Av anslagsvillkoren framgår även att SVT, SR och UR sinsemellan skallfördela ansvaret för olika slags insatser för funktionshindrade. Eventuellaöverenskommelser i frågan skall tillställas och Gransk-ningsnämnden.Utskottet har i betänkandet avstyrkt motioner som rör synskadades, hörsel-skadades och dövas tillgång till SVT:s program.Utskottet har bl.a. redovisat att SVT arbetat på att upprätta en särskildljudkanal med syntetiskt tal för att göra programutbudet mer tillgängligt försynskadade. Metoden förutsätter att mottagningsutrustning finns hos TV-konsumenten. TV-apparatindustrin har inte något intresse avutveckling av sådan utrustning för de analoga sändningarna. Det föreståendeteknikskiftet från analoga till digitala sändningar kan emellertid bjuda på nyamöjligheter i detta avseende.