bet · GN01KU18 · 2000-04-04 00:00:00 — Enligt motionären bör EU:sflagga finnas i plenisalen för att markera den stora och viktiga betydelsen avSveriges medlemskap i unionen.Gällande reglerFrån EU-upplysning har inhämtats följande.Användning av EuropaflagganDet finns inga särskilda EU-regler som styr användningen av Europaflagganutan flaggan kan användas inom ramen för de eventuella begränsningar somnationell lagstiftning uppställer.Det finns ingen svensk lagstiftning som reglerar användningen av Europa-flaggan. och regeringen flaggar med Europaflaggan vid officiellabesök från någon av EU:s institutioner.Användning av EU-symbolen i offentliga sammanhangEnligt kommissionens beslut av om de informations- ochpublicitetsåtgärder som skall genomföras av medlemsstaterna i fråga om stödfrån strukturfonderna och Fonden för fiskets utveckling (FFU) slås fast attbidragsmottagare på olika sätt är skyldiga att informera om att finansielltstöd erhållits från gemenskapen.I beslutet hänvisas till rådets förordning (EEG) nr 4253/88 i vilken det an-ges (artikel 32.2) att det organ som ansvarar för genomförandet av en åtgärdsom finansieras med stöd från gemenskapen skall säkerställa att lämpligpublicitet ges åt åtgärden i syfte att uppmärksamma potentiella stödmottagareoch branschorganisationer på de tillfällen som erbjuds genom åtgärden ochgöra allmänheten medveten om den roll som gemenskapen har i sambandmed åtgärden.Informationskravet omfattar åtgärder som får stöd från Europeiska regio-nala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, utvecklingssektionen vidEuropeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket eller Fonden förfiskets utveckling.Det är de nationella, regionala och lokala myndigheter som ansvarar förgenomförandet av gemenskapens olika stödformer som ansvarar för publici-teten. För investeringar i infrastruktur som når över ett visst gränsvärde krävatt skyltar sätts upp på de aktuella platserna. För andra typer av investeringasamt för delfinansierade utbildnings- och sysselsättningsåtgärder krävs"åtgärder för att göra potentiella stödmottagare och allmänheten medvetnaom gemenskapsstödet". Det anges inte närmare hur dessa skall utformas,men det sker i praktiken i regel med skyltning och genom att projektanordna-re använder EU:s logotyp på affischer, broschyrer, videofilmer och liknande,som har med projekten att göra. Då det i projektsamarbetet utvecklas enkonkret produkt (t.ex. ett skriftligt arbete) finns det i de flesta fall krav pdet på produkten tydligt anges att den har utvecklats med EU-stöd.De behöriga myndigheterna skall också på andra sätt informera både me-dierna och allmänheten om strukturåtgärder som medfinansieras av gemen-skapen. Gemenskapens bidrag skall klart framgå av denna information, bl.a.genom att EU-flaggan och/eller EU-logotypen används under seminarier ochkonferenser samt att information om gemenskapens deltagande finns påbroschyrer och foldrar.Utskottets bedömningI en motion begärs ökad användning av Europaflaggan och EU-symbolen ioffentliga sammanhang. Berörda myndigheter bör enligt motionen flagga påoffentliga myndigheter med både den svenska flaggan och Europaflaggan.EU-symbolen bör användas för att markera att EU deltar i finansieringen avett projekt.Som framgår av den redovisning som lämnats ovan finns EU-regler som slår fast att bidragsmottagare på olika sätt är skyldiga att informera om att finansiellt stöd erhållits från gemenskapen. Det organ som ansvararför genomförandet skall säkerställa att lämplig publicitet ges åt åtgärden.Informationskravet omfattar åtgärder som får stöd från Europeiska regionalautvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, utvecklingssektionen vid Euro-peiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket eller Fonden för fisketsutveckling. Det anges inte närmare hur informationen skall utformas men detsker i praktiken i regel med skyltning och genom att projektanordnare an-vänder EU:s logotyp på affischer, broschyrer, videofilmer och liknande.Motionens krav är således i denna del tillgodosett genom existerande EU-regler.Beträffande användningen av EU-flaggan finns inga särskilda EU-regleroch inte heller några nationella regler.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att någon plikt att flagga medsvenska flaggan inte föreligger för statliga myndigheter ochinstitutioner utanför Försvarsmakten. Varje civil myndighet får själv utifrånpraktiska och andra överväganden avgöra i vilken utsträckning seden attflagga på de allmänna flaggdagarna lämpligen kan upprätthållas (se prop.1981/82:109 s. 12).Enligt utskottet bör flaggningen på statliga byggnader även i fortsättningenavgöras av de statliga myndigheterna och institutionerna själva. MotionK275 yrkande 1 (m) avstyrks.I några av motionerna föreslås att den svenska flaggan skall placeras mercentralt i plenisal, t.ex. i anslutning till talarstolen. Önskemålfinns också i ett par motioner om placering av en i plenisalen ochatt EU-flaggan skall användas i anslutning till riksdagsbyggnaderna.Utskottet anser att det får ankomma på talmannen att besluta om utsmyck-ningen av plenisalen och om flaggningen i och i anslutning till Riksdagshu-set. Med det anförda avstyrks motionerna 1998/99:K215 (m), K218 (m),1999/2000:K208 (m) och K294 (fp).I en annan motion behandlas ordningsföljden mellan , ochRegeringskansliet när det gäller flagghissning.Enligt utskottet är denna fråga inte av det slaget att bör fatta be-slut i den. Motion 1999/2000:K270 (v) avstyrks. beträffande nationaldagen som helgdagatt avslår motionerna 1998/99:K246, 1999/2000:K240och 1999/2000:K278,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande som helgdagatt avslår motion 1998/99:K202,res. 2 (v)3. beträffande ordensväsendetatt avslår motionerna 1999/2000:K241, 1999/2000:K243och 1999/2000:K284,res. 3 (m, kd)4. beträffande användning av Europaflaggan och EU-symbolenatt avslår motion 1999/2000:K275 yrkande 1,5. beträffande flaggning i och i anslutning till riksdagsbyggna-dernaatt avslår motionerna 1998/99:K215 yrkande 1,1998/99:K218, 1999/2000:K208 och 1999/2000:K294,res. 4 (fp)6. beträffande ordningsföljden vid flagghissningatt avslår motion 1999/2000:K270.Stockholm den 4 april 2000På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (),(), (), MatsBerglind (s), (), (), (), (), Per (), (),(), () ochMagda (). Nationaldagen som helgdag (mom. 1)Per (), (), (), (), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottetvidhåller" och slutar med "K278 (kd) avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör nationaldagen ges ett större symbolvärde änvad den har . Utskottet delar därför flera motionärers uppfattning attnationaldagen bör göras till allmän helgdag. bör förslagsvis an-nandag upphöra att vara allmän helgdag. Med bifall till motionerna1998/99:K246 (m), 1999/2000:K240 (kd) och 1999/2000:K278 (kd) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande nationaldagen som helgdagatt med bifall till motionerna 1998/99:K246, 1999/2000:K240 och 1999/2000:K278 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,2. som helgdag (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Även försla-get" och slutar med "helgdag avstyrks" bort ha följande lydelse:År 1980 proklamerade FN som internationell kvinnodag. Detinnebär att har haft officiell status som den dagdå kvinnor världen över samlas och gör manifestationer. Många kvinnor ärdock förhindrade att delta i de evenemang som anordnas på den internatio-nella därför att den oftast infaller på en arbetsdag. 15 andraländer har redan beslutat att göra till helgdag. Utskottet anser attSverige bör vara ytterligare ett land bland dessa. Ett beslut om att den 8 marsskall vara helgdag skulle enligt utskottet vara en viktig markering av Sverigesom ett land som strävar efter jämställdhet. Utskottet tillstyrker således mo-tion 1998/99:K202 (v).dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande som helgdagatt med bifall till motion 1998/99:K202 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Ordensväsendet (mom. 3)Per (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Utskottet vill"och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse:Vid den reform av det svenska ordensväsendet som genomfördes 1975upphörde möjligheten att tilldela svenska medborgare ordensutmärkelser.Utskottet anser att erfarenheterna talar för att det finns ett behovav ett mer nyanserat offentligt belöningssystem än det nuvarande. Av bety-delse i sammanhanget är de ökade internationella kontakterna. Ett officielltordensväsende som omfattar egna medborgare finns i nästan alla övrigaländer i . Enligt utskottets mening finns det sålunda anledning att göraen översyn av det nuvarande belöningssystemet och utreda om detta fyllerstatens behov av att på ett tillfredsställande sätt kunna hedra och belönapersoner som på olika sätt gjort särskilt förtjänstfulla insatser. Med bifall tmotionerna 1999/2000:K241 (kd), 1999/2000:K243 (m) och 1999/2000:K284 (kd) bör som sin mening ge regeringen till känna vad ut-skottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande ordensväsendetatt med bifall till motionerna 1999/2000:K241, 1999/2000:K243 och 1999/2000:K284 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Flaggning i och i anslutning till riksdagsbyggnaderna(mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "och K294 (fp)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör EU:s flagga finnas i plenisalen för att markera den sto-ra och viktiga betydelsen av medlemskap i unionen. Utskottet till-styrker motion 1999/2000:K294 (fp) och avstyrker motionerna1998/99:K215 (m), K218 (m) och 1999/2000:K208 (m).dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande flaggning i och i anslutning till riksdagsbyggnadernaatt med bifall till motion 1999/2000:K294och med avslag på motionerna 1998/99:K215yrkande 1, 1998/99:K218 och 1999/2000:K208 somsin mening ger talmanskonferensen till känna vadutskottet anfört,Särskilt yttrandeAnvändning av Europaflaggan och EU-symbolen (mom. 4)Per (), () och () anför:Flaggning och annat utnyttjande av symbolen får ses som uttryck för densamhörighet som växer sig allt starkare mellan medborgarna i europeiskaländer. Vi anser det därför naturligt om staten går före med gott exempel ochlåter berörda myndigheter flagga på offentliga byggnader med både densvenska flaggan och Europaflaggan.