bet · GN01NU10 · 2000-03-09 00:00:00 — 1996/97:AU2). Därefter har det intefunnits krav på att ändra de nämnda principerna förmyndighetslokalisering eller för denbeslutshantering som uttalat sig om.Motions-önskemål om översyn, framtagande av en planför utlokalisering samt utlokalisering av enskildamyndigheter m.m. har dock behandlats och avslagitsav riksdagen.Den framtagna exempelsamlingen överutlokaliseringar av statliga organ ,som redovisas i bilaga 2, ger enligt utskottetsuppfattning underlag för viss tveksamhet om den avarbetsmarknadsutskottet formuleradelokaliseringspolicyn varit uppmärksammad avriksdagens utskott. Endast i ett par fall harprinciperna nämnts av utskott som berörtlokaliseringsfrågor i sitt betänkande.Som redovisas ovan är utgångspunkten att riksdagenkan förvänta sig att regeringen underställer ärendenom "lokalisering av statlig verksamhet som är avstörre vikt eller på annat sätt av principielltintresse" för bedömning och beslut.Självklart föreligger alltid möjligheten för utskottoch riksdag att göra bedömningen att man inte villta ställning i ett lokaliseringsärende. Detta harockså skett i ett antal fall enligt vad som kanutläsas av exempelsamlingen. Det sagda betyder dockinte att regeringen har befriats från detgrundläggande kravet att lokaliseringsärenden avstörre vikt eller på annat sätt av principielltintresse bör underställas riksdagen.Enligt utskottets uppfattning utgör de redovisadeprinciperna för utlokalisering av statligamyndigheter och beslutshanteringen av sådana ärendenen modell som är väl ägnad att utgöra grunden förutlokaliseringsärenden i allmänhet. Riksdagensuttalande om kriterierna för utlokalisering ochbeslutshanteringen ger vägledning i såväl detnuvarande ärendet som i framtida ärenden, vilka nuinte kan förutses.Liksom tidigare är utgångspunkten för de nuförestående utlokaliseringarna att myndigheternaäven efter en omlokalisering skall kunna utföra sinaarbetsuppgifter effektivt. Vidare förutsätterutskottet att en tidsplan för omställningsarbetetsgenomförande redovisas för och attriksdagen successivt informeras om utvecklingen,t.ex. i samband med budgetpropositioner ochekonomiska vårpropositioner. Som tidigareframhållits utgår utskottet vidare från att deomdisponeringar eller ytterligare resurser som kanvisa sig vara nödvändiga underställs förbeslut i samband med den ekonomiska vårpropositionenår 2000 eller i propositioner därefter.Sammanfattningsvis anser utskottet att de gällandeprinciperna för utlokalisering av statligamyndigheter och beslutshanteringen i sådana ärendenäven fortsättningsvis bör äga giltighet.Med hänvisning till vad som anförts anser inteutskottet att det finns behov av något initiativfrån sida med anledning av de nu aktuellamotionerna.Lokalisering av statlig verksamhetSkrivelsenSom en del av utvecklingsprogrammen för de nämndakommunerna skall enligt vad som förutskickas iskrivelsen (avsnitt 3.4) ca 1 280 statligaarbetstillfällen lokaliseras till följande kommuner:- : ca 100 arbetstillfällen,-- : ca 75 arbetstillfällen,-- : ca 300 arbetstillfällen,-- : ca 15 arbetstillfällen,-- : ca 135 arbetstillfällen,-- : ca 150 arbetstillfällen,-- : ca 90 arbetstillfällen,-- : ca 215 arbetstillfällen.-Vidare kommer lokalisering av ytterligare ca 200arbetstillfällen till de prioriterade kommunerna attbeslutas. har tillsammans medFörsvarsmakten tagit fram en rikstäckande plan föravvecklingsarbetet. Den som väljer att inte följamed till den nya orten omfattas av trygghetsreglernapå samma sätt som den som blir uppsagd på grund avarbetsbrist.I det följande redovisas - uppdelat i tre avsnitt -motioner och utskottets ställningstagandebeträffande utredning om utlokaliseringsfrågor,lokaliseringen av utlokalisering av annan statlig verksamhet.Utredning om utlokaliseringsfrågorMotionernaCenterpartiet framför i motion 1999/2000:N214 attregeringen bör tillsätta en utredning som får tilluppgift att studera förutsättningarna förutlokalisering av statlig verksamhet. Moderninformationsteknik har gjort verksamheteravståndsoberoende, argumenterar motionärerna.Likartade skäl ligger bakom motion 1999/2000:N233(s), i vilken begärs en utredning om en mer aktivlokaliseringspolitik för statlig verksamhet. Även imotion 1999/2000:N262 (s) anses att regeringen börutreda vilka statliga verksamheter som kanutlokaliseras från de snabbt växandestorstadsområdena. I motion 1999/2000:N314 (s)framhålls att man noga bör pröva vilka verksamhetersom kan utlokaliseras och att nya myndigheter ochverk i första hand bör lokaliseras till Norrland.I motion 1999/2000:N244 (fp) hävdas att nyamyndigheter har etablerats i ,trots att tidigare uttalat att sådanlokalisering bör undvikas. Enligt motionärensuppfattning bör regeringen tillsätta en utredningangående de samhälleliga konsekvenserna avkoncentrationen av statliga verk och styrelser tillStockholmsområdet.Vissa kompletterande uppgifterEnligt information från den regionalpolitiskautredningen (dir. 1999:2) kommer utredningen attanalysera värdet av statliga myndigheter somregionala utvecklingsverktyg. Bland annat studerasolika slags effekter såsom fördelningseffekter ochdynamiska effekter av tidigare utlokaliseringar. Enav frågorna är hur målen (t.ex. starka regioner) kanrelateras till medlen (t.ex. utlokalisering avmyndigheter och andra åtgärder). Resultaten av dettautredningsarbete planeras att vara färdigt den 31augusti 2000.Utskottets ställningstagandeMed hänsyn till den redovisade informationen om denregionalpolitiska utredningens analyser anserutskottet att samtliga här upptagna motionsyrkandenbör avslås av riksdagen.Lokaliseringen av motionerna 1999/2000:N17 (m) och 1999/2000:N15(kd) begärs ett riksdagsuttalande om att tidigarebeslut att ()skall vara lokaliserad till står fast.Enligt motionärerna har ÖCB en utpräglat centralroll som endast kan lösas i huvudstaden. Enutlokalisering av myndigheten skulle skapa en djupkompetenssvacka , enligt vad somsägs i motionen.På liknande sätt påpekas i motion 1999/2000:N19(mp) att det inte finns anledning att omprövariksdagens ursprungliga beslut att lokalisera ÖCBtill . ÖCB:s dagliga arbete innebärkontakter med ett stort antal cen-trala myndigheter och organisationer iStockholmsområdet, sägs det.Med hänsyn till att drabbats hårt avnedläggningar föreslås i motion 1999/2000:N329 (c)att bl.a. (), ÖCB,Kammarkollegiet och skallomlokaliseras till yttrandePå näringsutskottets förfrågan har försvarsutskottetavgett yttrande (1999/2000:FöU4y) i ärendet. I dettaavsnitt redovisas en sammanfattning avförsvarsutskottets yttrande, vilket återfinns i sinhelhet i bilaga 1.Försvarsutskottet behandlade frågan om ÖCB:slokalisering första gången (bet.1984/85:FöU11). Detta skedde i samband medutskottets beredning av regeringens proposition(1984/85:160) om ledningen av totalförsvarets civiladelar, vari regeringen föreslog att Överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF) skulle ombildas tillÖverstyrelsen för civil beredskap (ÖCB). Enligtförslaget i propositionen avsågs ÖCB lösa sinasamordningsuppgifter i samråd med berördamyndigheter. tog fasta på dettaoch uttalade bl.a. att ledning och samordning inomtotalförsvaret måste bedrivas på annat sätt inom dencivila delen än inom den militära. På grundval avsina uppgifter och sin kompetens samt genom enframsynt och kontaktskapande verksamhet borde ÖCBkunna få en självklar auktoritet inomtotalförsvaret, ansåg utskottet.Vid beredningen av detta ärende behandladeförsvarsutskottet även två motioner med förslag omutlokalisering av ÖCB. Enligt utskottet motiveradedock myndighetens uppgifter att denna, liksomtidigare ÖEF, lokaliserades till . Vid trepåföljande riksmöten behandlade försvarsutskottetliknande motionsyrkanden, vilka avstyrktes medhänvisning till tidigare uttalanden i frågan.Sedan ÖCB bildades har frågor inom dencivila delen av totalförsvaret uppmärksammats meroch mer. Detta gäller inte minst mot bakgrund av detvidgade säkerhetsbegreppet och den ökandeinternationella verksamheten inom totalförsvaret.ÖCB:s samordningsansvar för det civila försvaret harsåledes fått ökad betydelse. Försvarsutskottetinstämmer därmed i vad som framförs i de nu aktuellamotionerna om ÖCB:s viktiga samordningsroll inom detcivila försvaret.I 1996 års totalförsvarsbeslut (prop. 1996/97:4,bet. 1996/97:FöU1) uttalades i fråga om ledning avdet civila försvaret att den breddade hotbildenskärper kraven på en gemensam planeringsinriktningutifrån en gemensam föreställning om vilka hot ochrisker som skall kunna mötas. Det blir därvidväsentligt att ansvariga myndigheter och andraaktörer har en enad uppfattning om det väpnadeangreppets karaktär, men också om innebörden av ensvår påfrestning på samhället i fred och vilka kravsom då kan komma att ställas.För att kunna ge statsmakterna en aktuell ochheltäckande bild av genomslaget avtotalförsvarsbeslutet fick också ÖCB en stärktroll i samordningen av uppföljningen ochutvärderingen av beslutet.Försvarsutskottet vill i sammanhanget också anföraatt utskottet bereder regeringensproposition (prop. 1999/2000:30) om det nyaförsvaret, vari regeringen föreslår att de nuvarandemyndigheterna Civilbefälhavaren i Södracivilområdet, Civilbefälhavaren i Mellerstacivilområdet och Civilbefälhavaren i Norracivilområdet läggs ned . Avpropositionen framgår också att riksdagsbeslutetvåren (prop. 1998/1999:74, bet. 1998/99:FöU5)innebar att formerna för att på ett effektivt ochrationellt sätt kunna möta ett bredare spektrum avhot och risker successivt måste utvecklas.Utgångspunkten borde härvid vara en förbättradhelhetssyn. Mot bakgrund av detta har regeringen ijuni 1999 beslutat om direktiv (dir. 1999:63) för ensärskild utredare som skall lämna förslag tillprinciper för en bättre helhetssyn vid planeringenför civilt försvar och beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred.Försvarsutskottet förutsätter att frågan om ÖCB:slokalisering noga övervägs och att regeringen idenna fråga beaktar vad statsmakterna tidigareuttalat. har, som framgått, vidflera tillfällen avvisat en omlokalisering av ÖCBmed hänsyn till förutsättningarna att kunna utförasina uppgifter. En omlokalisering av viktigamyndigheter inom det civila - liksom inom detmilitära - försvaret är av central betydelse förriksdagen. Därför utgår försvarsutskottet ifrån atten sådan fråga kommer att bli föremål för riksdagensöverväganden och beslut.Enligt försvarsutskottets uppfattning bör riksdageninstämma i det anförda i ett uttalande tillregeringen. Mot den bakgrunden anserförsvarsutskottet att de berörda motionerna1999/2000:N15 (kd), 1999/2000:N16 (kd),1999/2000:N17 (m), 1999/2000:N19 (mp) och1999/2000:N329 (c) bör avslås av i dedelar som rör ÖCB:s lokalisering.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare konstaterat att de principerför utlokaliseringsärenden som låg i riksdagenstillkännagivande till regeringen (bet.1996/97:AU2) fortfarande gäller. Dessa principergäller generellt och alltså för alla ärenden om"lokalisering av statlig verksamhet som är av störrevikt eller på annat sätt av principiellt intresse".I olika motioner föreslås att skalluttala sig för att ÖCB även fortsättningsvis skallvara lokaliserad till . Information omhuruvida ÖCB ingår i regeringens beredning avmöjliga utlokaliseringar föreligger emellertid inte- varken i den behandlade skrivelsen eller genom deupplysningar som företrädare förNäringsdepartementet har lämnat inför utskottet.Det finns därför ingen anledning för utskottet attdiskutera frågan om ÖCB:s lokalisering.Enligt utskottets mening bör - med det anförda sombakgrund - de här aktuella motionsyrkandena inteföranleda någon åtgärd av riksdagen.Utlokalisering av annan statlig verksamhetMotionernaI motion 1999/2000:N352 (s) begärs etttillkännagivande om att lokaliseringen av statligverksamhet bör göras så att den kan påverka denregionala obalansen i positiv riktning. Lokaliseringav huvudkontor bör ske till regioner därverksamheten har sitt huvudsakliga ursprung. Somexempel nämns bl.a. huvudkontoret för AB.Statliga verks IT-avdelningar bör utlokaliserastill glesbygden, enligt förslag i motion1999/2000:N318 (s). De offentliga myndigheternaskall vara föregångare i användandet av den nyatekniken, vilken kan användas som ett medel förvälfärd och konkurrenskraft.Parallellt med andra regionalpolitiskttillväxtfrämjande åtgärder som t.ex. satsning påkompetensutveckling och IT bör statsmakterna vid ny-eller omorganisation av myndigheter utlokaliserastatlig verksamhet till , är budskapeti motion 1999/2000:N354 (c). I en första etapp ärPost- och samt Statens va-nämndlämpliga för en utlokalisering till län.I motion 1999/2000:N211 (c) begärs att statligverksamhet skall utlokaliseras till län medhänsyn till att länet är ett regionalpolitisktproblem-område och att statsmakterna tidigare fattatett sådant målsättningsbeslut. I en första etapp börStatens naturvårdsverk, Svensk KärnbränslehanteringAB och Arkivet för ljud och bild, omfattande totalt650 arbetstillfällen eller mer, lokaliseras tilllänet.I motion 1999/2000:N345 (c) föreslås att statligverksamhet utlokaliseras till parallellt medatt andra tillväxtbefrämjande åtgärder vidtas.Konsumentverket och börenligt motionärerna lokaliseras till bör i en första etapputlokaliseras till , anförs det i motion1999/2000:N331 (c). I ett senare steg kan delar avmyndighetens arbetsområden flyttas ut till flerorter inom Värmland.I motion 1999/2000:N346 (c) krävs att statsmakternaaktivt och medvetet utlokaliserar statlig verksamhettill . I en första etapp bör Statenskulturråd utlokaliseras till ,Kommunikationsforskningsberedningen till ,för internationella adoptionsfrågortill och Alkoholinspektionen till Ludvika.En jämnare fördelning av den statliga verksamhetenär angelägen med hänsyn till såväl arbetstillfällensom den närhet och service som statens verksamhetstår för, är budskapet i motion 1999/2000:N242 (c).Eftersom situationen i försämratskrävs utlokalisering av statlig verksamhet tilldetta län, anförs det i motionen. I ett första stegbör utlokaliseras tillGävle och Datainspektionen till , föreslårmotionären.Även har drabbats avnedläggningar påpekas det i motion 1999/2000:N366(c). Informationsteknikens utveckling möjliggörlokaliseringar av verksamheter till deregionalpolitiskt prioriterade delarna av landet påett sätt som tidigare föreföll otänkbart. I enförsta etapp bör ,Patentbesvärsrätten, Riksutställningar,Arbetarskyddsstyrelsen och Posten Kredit AButlokaliseras till , sägs det imotionen.I motion 1999/2000:N330 (c) förordas enutlokalisering av statliga myndigheter tillVästerbottens län i syfte att bryta den negativabefolkningsutvecklingen. geologiskaundersökningar (SGU) bör lokaliseras till , och Rådet för arbetslivsforskningm.fl. Vidare menar motionären attutlokaliseringar måste följas av andra satsningarför att få till stånd en ökad användning av IT-kommunikation.Vissa kompletterande uppgifterI ett arbetsmaterial har redovisatsysselsättningen inom statliga civila myndigheter . Enligt materialet har antaletsysselsatta minskat från ca 114 000 till ca 109 000personer , eller med ca 4,5 %.Minskning har skett inom socialförsäkringsområdet,polisverksamheten och rättsväsendet med totalt ca 6 800personer, medan antalet anställda inom "offentligförvaltning" har ökat med nästan 1 700 personer. I tabell1 på nästa sida redovisas förändringarna länsvis.Tabell 1: Förändring i antalet sysselsatta i statligacivila myndigheter .-------------------------------------------------------------------------------|Län |Offenlig|Utrikes|Rätts- |Polisverk-|Obligatorisk|Summa|Förändring || |förvaltning|förvaltning|skipning|samhet|social-| | % || | | | | |försäkr. | | |-------------------------------------------------------------------------------|| 1 879 | 51 | -398 | -1 149 | 67 | 450 | |-------------------------------------------------------------------------------|län | 105 | -11 | -53 | -27 | -36 | -22 | -0,|-------------------------------------------------------------------------------|| 284 | 1 | -18 | -166 | -121 | -20 | -0,||län | | | | | | | |-------------------------------------------------------------------------------|| -346 | 1 | -51 | -81 | -137 | -614 | -12,0||län | | | | | | | %|-------------------------------------------------------------------------------|| 110 | 1 | -137 | -63 | -85 | -174 | -4,|-------------------------------------------------------------------------------|| 226 | 0 | -71 | -48 | -61 | 46 | |-------------------------------------------------------------------------------|län | -141 | 0 | -61 | -88 | -111 | -401 | -17,2|| | | | | | | | %|-------------------------------------------------------------------------------|| 124 | 0 | -46 | -17 | -23 | 38 | |-------------------------------------------------------------------------------|| 79 | 0 | 11 | -63 | -91 | -64 | -3,|-------------------------------------------------------------------------------|län | -750 | -5 | -68 | -398 | -440 | -1 | -13,3|| | | | | | | 661 | %|-------------------------------------------------------------------------------|| 44 | -4 | -53 | -28 | -83 | -124 | -5,|-------------------------------------------------------------------------------|Västra | -105 | 1 | 167 | -407 | -543 | -887 | -5,||| | | | | | | |-------------------------------------------------------------------------------|| -85 | 0 | -59 | -107 | -93 | -344 | -12,3|| | | | | | | | %|-------------------------------------------------------------------------------|län | 29 | -1 | -6 | -64 | -84 | -126 | -3,|-------------------------------------------------------------------------------|| -50 | -1 | -33 | -151 | -127 | -362 | -14,0||län | | | | | | | %|-------------------------------------------------------------------------------|| 61 | | -85 | -84 | -102 | -212 | -6,|| | |-2 | | | | | |-------------------------------------------------------------------------------|| 426 | -1 | -78 | -78 | -66 | 203 | |-------------------------------------------------------------------------------|| 62 | -1 | -82 | -144 | 312 | 147 | ||län | | | | | | | |-------------------------------------------------------------------------------|| -17 | 0 | -46 | -22 | 47 | -38 | -2,|-------------------------------------------------------------------------------|| -240 | 2 | -56 | -35 | -129 | -458 | -15,8||län | | | | | | | %|-------------------------------------------------------------------------------|| -9 | 0 | -120 | -163 | -218 | -510 | -14,5||län | | | | | | | %|-------------------------------------------------------------------------------|Riket | 1 686 | 31 | -1 | -3 383 | -2 124 | -5 | -4,|| | | | 343 | | | 133 | |-------------------------------------------------------------------------------har också studerat omfattningen avminskningen med uppdelning på olika slags kommuner´enligttabell 2 nedan.Tabell 2: Antal statligt sysselsatta per kommungrupp 1993och 1997-----------------------------------------------------------|Kommunkategori | 1993 | 1997 |Förändring|Förändring || | | | |% |-----------------------------------------------------------|Glesbygdskommuner | 1 011 | 826 | -185 | -18,|-----------------------------------------------------------|Tätortsnära |23 000 |19 169 | -3 831 | -16,||landsbygdskommuner | | | | |-----------------------------------------------------------|Tätortskommuner i | 1 820 | 1 671 | -149 | -8,||inland | | | | |-----------------------------------------------------------|Övriga |87 881 |86 913 | -968 | -1,||tätortskommuner | | | | |-----------------------------------------------------------|Samtliga |113 712 |108 579 | -5 133 | -4,|-----------------------------------------------------------Den till antalet största minskningen av antalet statligt sysselsatta mellanåren 1993 och 1997 återfinns i gruppen tätsortsnära landsbygdskommuner. Denprocentuellt största minskningen av antalet statligt sysselsatta underperioden har emellertid skett i gruppen glesbygdskommuner. En justering avantalet statligt sysselsatta i förhållande till faktiskabefolkningsförändringar i respektive kommunkategori innebär enligtGlesbygdsverket enbart marginella skillnader i resultaten.Det bör noteras att tabellerna ovan avser nettosiffror och att vissa kommunerkan inrymma både ökningar och minskningar av antalet statligt sysselsatta.Gruppen Övriga tätortskommuner omfattar såväl landets allra största städer somrelativt små kommuner i vilka befolkningen till största delen bor i tätortermed över 3 000 invånare. I många kommuner i denna grupp har antalet statligtsysselsatta minskat . Detta uppvägs dock av andras ökningar,t.ex. i där ökningen uppgick till nästan 2 000 personer.Nedgången i antalet sysselsatta i gruppen Glesbygdskommuner förklaras främstav en minskning av antalet sysselsatta inom försäkringskassorna. I gruppenTätortsnära landsbygdskommuner beror minskningarna på nedgång av antaletsysselsatta inom försäkringskassorna, polisverksamheten, domstols- ochåklagarväsende m.m.Birger () ställde en fråga (1999/2000:105) tillnäringsminister om utvärdering av utlokaliseringar. Enligtfrågeställaren fanns det anledning att diskutera vilket beslutsunderlag somfinns på området. I sitt svar anförde näringsministern bl.a. följande:De mest omfattande omlokaliseringarna av statliga verksamheter genomfördesredan under 1970-talet. Det handlade då om utlokaliseringar av inte mindre änett femtiotal myndigheter från till ett femtontal orter,främst regionala centrum. Dessa utlokaliseringar berörde ca 11 000 personer.En utvärdering av dessa omlokaliseringar gjordes av Statskontoret 1989.Utvärderingen kom bl.a. fram till att omlokaliseringarna innebar påfrestningar för såväl berörda myndigheter som enskildaindivider. påverkades mottagningsortens befolkningsunderlag ochskatteunderlag positivt. På har mottagningsortens arbetsmarknadbreddats. Den nya personalen har medverkat till en vitalisering av de flestamyndigheterna och personalens arbetsmiljö har förbättrats avsevärt.Myndigheterna har också fått markant lägre lokalhyror.Omlokalisering av statlig verksamhet kan således vara ett verktyg både föratt främja en myndighets utveckling och för den regionala utvecklingen iSverige. har statlig verksamhet av tradition och logistiska skälplacerats i huvudstaden, när regional närvaro inte varit nödvändig. Denalltmer avancerade informationstekniken gör nu också myndigheter merlättrörliga.Riksdagen har också uttalat att omlokalisering av statlig verksamhet är ettviktigt inslag i strävandena att åstadkomma en balanserad regionalutveckling inom landet.Bl.a. som ett led i strävan att effektivt utnyttja det modernasamhällskapitalet i hela landet anser jag att statliga myndigheter bör kunnaetableras på många orter.Den pågående utredningen om den framtida regionalpolitiken har bl.a. iuppdrag att bedöma den hittillsvarande regionalpolitikens effekter på denregionala utvecklingen och att göra en samhällsekonomisk analys av de intäkteroch kostnader som den hittillsvarande regionalpolitiken bedöms ha medfört. Idet avseendet har regeringen redan gått till mötes vad gälleranalyser av utlokaliseringar av statlig verksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående utförligt redovisat de allmänna principer föromlokalisering av statlig verksamhet som beslutat om. Dessaprinciper är ännu gällande. Därtill kommer att den regionalpolitiskautredningen kommer att presentera ett nytt material på detta område.Enligt utskottets uppfattning ger de här upptagna motionerna inte underlag förnågot särskilt uttalande om omlokalisering av statlig verksamhet till någon avde av motionärerna föreslagna orterna.Med det anförda avstyrks samtliga här behandlade motionsyrkanden.SkrivelsenUtskottets ställningstagandeSlutligen föreslår utskottet att regeringens skrivelse 1999/2000:33 läggs tillhandlingarna utan vidare åtgärd från sida. beträffande behov av åtgärder i allmänhetatt avslår motionerna 1999/2000:N3 yrkandena1, 2, 4 och 5 och 1999/2000:N16 yrkandena2-4,res. 1 (m, kd,fp) - motiv.2.