bet · GO01TU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Ett förslag tillnytt inriktningsbeslut kan väntas föreläggas undervåren 2001.1.2.4 Anslag inom delområde administrationsanslagI budgetpropositionen föreslår regeringen att förnästa budgetår anvisar till Vägverketsadministration (anslag 36:1). Med anslaget finansieraskostnader för ledning, ekonomiadministration,personaladministration, planering och uppföljning avverksamheten, internt expertstöd, intern utveckling,utredning om alternativ finansiering av infrastrukturprojektoch andra transportpolitiska utredningar samt övrigakostnader som inte är direkt hänförliga till Vägverketsprodukter och tjänster. Att anslaget beräknats lägre än förinnevarande budgetår motiverar regeringen bl.a. med attVägverket får delfinansiera sinmyndighetsutövning med offentligrättsliga avgifter. Därförkan ett belopp motsvarande kostnaderna för verksamheten,, föras över till väghållningsanslaget(36:2). Dessutom redovisas en tekniskt betingad överföringav för avtalsförsäkring, motsvarande 173 miljonerkronor, till väghållningsanslaget.Två partier, och , anser att Vägverketsadministrationsanslag skall minskas ytterligare, med 120 miljoner kronorrespektive . I en enskild motion, T357 (c), föreslås attanslaget minskas med . Medlen bör enligt motionärernatillföras väghållningsanslaget (se nedan) och användas för bidrag till enskildavägar.VäghållningsanslagetFrån anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag bekostasVägverkets sektorsuppgifter och myndighetsutövning, denstatliga väghållningen samt de statsbidrag som Vägverketadministrerar. Regeringen anser att väghållningsanslaget förnästa budgetår skall föras upp med ,dvs. med ca mer än för innevarandebudgetår. Beräkningen innebär en resursförstärkning med472 samt härutöver en särskildanslagsförstärkning med på grund avsommarens översvämningar. Vad gäller fördelning avanslaget på anslagsposter framgår bl.a. att regeringenkraftigt vill förstärka resurserna för väginvesteringar iregionala planer, från till 2 miljarderkronor. Därmed vill regeringen markera att en större del avtillgängliga resurser bör användas för ökad bärighet,tjälsäkring och rekonstruktion på det regionala vägnätet.Regeringen vill också öka anslagsposten för drift ochunderhåll, från till 6,1 miljarderkronor nästa budgetår. för investeringar inationella vägar räknas däremot ned, med drygt 500miljoner kronor, till . Dessa resurserberäknas tas i anspråk för dels fullföljande av pågåendevägutbyggnadsprojekt, dels fysiska trafiksäkerhetsåtgärder.Av regeringens förslag till tilläggsbudget för framgår attregeringen till följd av sommarens översvämningarföreslår en höjning av väghållningsanslaget för innevarande budgetår med 80miljoner kronor.Alla de partier som presenterar alternativa förslag till ram ochanslagsfördelning inom utgiftsområde 22 anser att vägområdet bör tillförasännu större resurser. För det dyraste alternativet svarar Kristdemokraternasom vill höja anslaget med , jämfört med regeringensförslag. Därnäst kommer som beräknar anslaget 2,4 miljarderkronor högre än regeringen. och förslag innebären motsvarande höjning med respektive 1,8 miljarderkronor.Utskottets ställningstagande till anslagen inom delområde VägInledningsvis konstaterar utskottet att harfastställt utgiftstaket för utgiftsområde 22 Kommunikationerför till . Tre av de fyrapartier som föreslår ett högre väghållningsanslag änregeringen överskrider detta utgiftstak. Kristdemokraternavill finansiera den kraftfulla höjningen av anslaget tillväghållning - liksom ytterligare resursförstärkningar inomutgiftsområde 22 Kommunikationer - genom en utvidgningav utgiftsramen. Samma sak gäller Centerpartiet.Moderaterna, å andra sidan, löser till mer än två tredjedelarfinansieringsproblemet genom besparingar inom andra delarav utgiftsområdet, såsom järnväg, sjöfart, trafikupphandlingoch post. alternativ bygger till största delen påen minskning av resurserna till järnvägen. OmCenterpartiets och förslag kan dessutom sägasatt dessa förutsätter administrativa besparingar inomVägverket och med 8-9 %.Vidare vill utskottet med anledning av regeringens och motionärernasförslag peka på två viktiga förhållanden av betydelse för frågan om hur storamedel som bör tillföras vägsektorn och hur dessa medel skall fördelas.För det första instämmer utskottet i den bedömning oppositionspartierna isina motioner gör av den rådande vägstandarden. Det långvariga ochmödosamma arbetet med att sanera de statliga finanserna har haft till följd attunderhållet av vägnätet inte har kunnat hållas på en acceptabel nivå. Dettahar medfört att vägstandarden på många håll i landet försämrats. I vissa fallhar nedslitningen gått så långt att vanliga underhållsåtgärder inte längreräcker utan ett återställande kräver mer omfattande och betydligtkostsammare rekonstruktionsinsatser.För det andra vill utskottet - liksom i samband med behandlingenav trafiksäkerhetsfrågor (bet. 1999/2000:TU5) - peka på den oroväckandeförsämringen av vägtrafiksäkerheten . Enligt Vägverketssenaste prognos beräknas antalet dödade i trafiken komma att ligga runt600. Det verksamhetsmål om högst 400 dödade som regeringen harlagt fast för kommer därmed inte att uppfyllas. I stället för attnärma oss fjärmar vi oss från ett förverkligande av nollvisionen.I samband med förra höstens budgetberedning sade sig utskottet (bet.1999/2000:TU1) dela regeringens uppfattning att de för väghållningentillgängliga medlen i första hand borde gå till att befrämja en högtransportkvalitet och säkerhet på det statliga vägnätet. I enlighet härmedborde tillgängliga medel i första hand användas för drift och underhåll samtför fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Mot den bakgrunden fick en vissförskjutning av planerade nyinvesteringar accepteras.Självfallet vore det önskvärt att vägsektorn för upprätthållande av en godvägstandard kunde tillföras ännu större resurser än dem regeringen nuföreslår. finner utskottet att den föreslagna anslagsnivån, jämförtmed de medel som anslagits , ändå innebär en reell resursförstärkningmed nästan , vartill kommer förreparation av skador uppkomna i samband med sommarens översvämningar.Med hänsyn till den fortsatt besvärliga situationen på underhållssidan måste,som regeringen förespråkar, tyngdpunkten i resursanvändningen ävenfortsättningsvis ligga på underhåll samt på åtgärder för ökad bärighet och pårekonstruktion av vägnätet. Dessutom bör satsningen på fysiskatrafiksäkerhetsåtgärder fullföljas. Denna prioritering, jämte det faktum attinledda investeringsprojekt måste fullföljas samt att räntor och amorteringarpå upptagna lån måste betalas, innebär med nödvändighet att satsningen pånybyggnation tidsmässigt får förskjutas något i förhållande till gällandetioårsplan.Utskottet delar således regeringens uppfattning att det är nödvändigt attskapa förutsättningar för en satsning på bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion av det regionala vägnätet. För att detta skall kunnaåstadkommas föreslår regeringen att medel prioriteras till investeringar iregional infrastruktur. Regeringen bedömer därför att anslagsposten förväginvesteringar i regionala planer bör höjas från år2000 till år 2001.De regionala planerna avspeglar behoven av åtgärder inom respektive län.Av dessa kan utläsas att dessa behov varierar starkt mellan olika län.Utskottet konstaterar därför att regeringens ambition att satsa på bärighet,tjälsäkring och rekonstruktion i viss mån står i konflikt med målet attlänsplanerna skall ha kommit lika långt i sitt genomförande.Mot den bakgrunden förutsätter utskottet att regeringen vid fördelningenav anslagsmedel mellan olika anslagsposter dels tar särskild hänsyn tillbehovet av att satsa på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion, delsutsträcker målet att genomförandet av länsplanerna skall ha kommit likalångt i alla län till . Regeringen får därigenom enmöjlighet att prioritera genomförandet av länsplanerna i de län som har andel bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion.Utskottet är inte berett att tillstyrka ochCenterpartiets motioner om en neddragning av Vägverketsadministrationsanslag. Följaktligen avvisas också förslaget imotion T357 (c) om att medelst en minskning av dettaanslag möjliggöra en uppräkning av anslagsposten Drift ochbyggande av enskilda vägar på väghållningsanslaget.Sammanfattningsvis finner utskottet att regeringen gjort enrimlig avvägning vad gäller såväl hur stor del avresursutrymmet inom utgiftsområdet som bör tillförasvägsektorn som hur vägmedlen skall användas. Följaktligentillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsberäkningunder anslagen 36:1 : Administration och 36:2Väghållning och statsbidrag. Motionerna T211 (fp), T212(kd), T219 (c), T223 (m) och Fi211 (fp) i motsvarande delarsamt motion T357 (c) avstyrks.1.2.5 Anslag inom delområde administrationsanslagAv budgetpropositionen framgår att regeringen vill renodladet anslag som bekostat sektorsuppgifter.I enlighet härmed föreslås att sektorsanslaget byter namn tillBanverket: Administration (36:3) och i fortsättningen främstanvänds för administration. Efter pris- ochlöneomräkning samt överföring av tillbanhållningsanslaget beräknar regeringen anslagsbehovetför till 750 miljoner kronor.BanhållningsanslagetSom ett led i den förändrade anslagsstrukturen föreslås dethittillsvarande banhållningsanslaget byta namn tillBanverket: Banhållning och sektorsuppgifter (36:4).Anslaget bör enligt regeringen finansiera drift och underhållav statliga järnvägar, investeringar i stomjärnvägar,regionala järnvägsinvesteringar, bidrag till Inlandsbananoch resundsbro Konsortiet, vissa myndighetsuppgifter,sektorsuppgifter och tågtrafikledning. anserregeringen att anslaget skall beräknas till 6,6 miljarderkronor. Av detta belopp utgör som nämnts ovan 175miljoner kronor medel som förts över från Banverketsadministrationsanslag medan utgörkompensation för att betalar andel avjärnvägsavgifterna till resundsbro Konsortiet. Ersättningentill konsortiet skall till återstående del finansieras genomhöjda banavgifter. Inom ramen för det föreslagna anslagetberäknar regeringen för investeringar istomnätsplanen. Detta innebär att investeringarna under år2001 kommer att ligga på en lägre nivå än genomsnittet istomnätsplanen. Detsamma kommer enligt regeringen attgälla för åren närmast därefter.I tilläggsbudget för (prop. 2000/01:1) föreslår regeringen, motbakgrund av inträffade skador på järnvägsnätet till följd av sommarensöversvämningar, att det nuvarande anslaget A4 Banhållning skall ökas med70 för innevarande budgetår.Ersättning till Statens järnvägarVåren 2000 fick regeringen bemyndigande attombilda affärsverket SJ till ett eller flera aktiebolag (prop.1999/2000:78, bet. 1999/ 2000:TU11, rskr. 1999/2000:238).I den nu behandlade propositionen anför regeringen attombildningen kan beräknas vara genomförd vidnästkommande årsskifte. Så länge SJ utgör ett affärsverkstår dess bolag inte i ett skatterättsligtkoncernförhållande till sin ägare. Därmed kan medel frånförsäljningar av dotterbolag till inteöverföras till SJ i form av obeskattade koncernbidrag. Föratt medel motsvarande uppkommande realisationsvinsterändå skall komma SJ till del har på statsbudgeten inrättatsett anslag, Ersättning till i samband medutdelning från AB Swedcarrier (36:10). För år 2001beräknar regeringen anslaget till 140 miljoner kronor.Transeuropeiska nätverkSverige har genom sitt medlemskap i möjlighet attansöka om gemenskapens finansiella stöd för projekt påområdet för transeuropeiska nät för infrastruktur inomtransport- och telekommunikation. Bidragen bruttoredovisaspå statsbudgeten. Anslaget Från EG-budgeten finansieradestöd till Transeuropeiska nätverk (36:5) har för år 2001beräknats till 200 miljoner kronor.Utskottets ställningstagande till anslagen inom delområde JärnvägUtskottet konstaterar att oppositionspartierna uppvisar ensplittrad bild vad gäller synen på hur stora medel som börsatsas på järnvägen. och Kristdemokraternavill höja banhållningsanslaget medan liberalernaoch Moderata samlingspartiet, med varierandemotiveringar, vill minska anslagstilldelningen. Mellan och förslag skiljerdrygt . Utskottet finner att regeringenmed sitt förslag till anslagsberäkning uppvisar fortsatt högaambitioner vad gäller satsningen på järnvägen. Detföreslagna banhållningsanslaget ligger sålunda i nivå medanslaget för innevarande budgetår, även efter de justeringartill följd av ändrad anslagskonstruktion och för kostnaderför Öresundsbrotrafiken som redovisats ovan.Investeringsnivån kommer som regeringen anför inte attmotsvara genomsnittet i tioårsplanen men får med hänsyntill tillgängligt resursutrymme betraktas som acceptabel.Anslagsposten för drift och underhåll har justerats ned från2,till . Det är dockutskottets bedömning att de av regeringen beräknademedlen skall säkerställa en god drift och entillfredsställande underhållsstandard. Utskottet har tidigare -senast i samband med behandlingen medanledning av regeringens proposition om ändradverksamhetsform för SJ m.m. (prop. 1999/2000:78, bet.1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238) - uttalat att det ärav största vikt att den kraftfulla upprustningen av detsvenska järnvägssystemet tas till vara så attjärnvägen får den ställning inom kollektivtrafikresandet somär motiverad. Utskottet vidhåller denna uppfattning och ärmot den bakgrunden inte berett att tillstyrka de storaneddragningar som och Moderaternaförespråkar. andra sidan finner utskottet att deresursförstärkningar som ochKristdemokraterna förordar inte ryms inom den tillgängligaramen.Beträffande förslagen i , och Folkpartietsmotioner om besparingar på administrationsanslag erinrarutskottet om att för innevarande budgetår fick vidkännas vissabesparingar. Utskottet är inte berett att förorda någonytterligare resursneddragning för Banverket.Sammanfattningsvis finner utskottet att regeringens beräkningar avanslagen 36:3 : Administration och 36:4 : Banhållningoch sektorsuppgifter är väl avvägda. Följaktligen tillstyrks regeringensförslag till medelsanvisningar medan motionerna T223 (m), T212 (kd),T219 (c), T211 (fp) och Fi211(fp) i motsvarande delar avstyrks.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen föreslårbeträffande stöd till Transeuropeiska nätverk eller ersättningtill i samband med utdelning från ABSwedcarrier.1.2.6 Anslag inom delområde SjöfartErsättning för fritidsbåtsändamål m.m.Från anslaget Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. (36:6)betalas kostnader försjösäkerhetsinformation, främst riktad till fritidsbåttrafiken.Härutöver bestrids sådana kostnader för sjöräddning,farledsverksamhet, bemanning av fyrar m.m. som inte skallbelasta handelssjöfarten. Regeringen föreslår att anslaget förår 2001 förs upp med ett oförändrat belopp, dvs. Enligt regeringen finns det goda skäl att successivthöja anslaget till en nivå som motsvarar Sjöfartsverketsverkliga kostnader men man ser ingen möjlighet attfinansiera en höjning redan nästa år.I den moderata kommitt,motionen föreslås en minskning av anslaget med20 , jämfört med regeringens förslag. Som motionärernakonstaterar höjdes anslaget med ca för innevarandebudgetår. Regeringens motivering var att anslaget dittills inte hade täckt dekostnader som främst fritidsbåtsektorn åsamkar Sjöfartsverket.Utskottet, som finner att motionärernas förslag inte har annan grund änallmänna besparingsambitioner, anser att anslaget så långt det är möjligt böranpassas till verkliga kostnader. Följaktligen tillstyrksregeringens förslag medan motionen i denna del avstyrks.Ersättning till viss kanaltrafik m.m.För täckande av underskott för drift av Trollhätte och Säfflekanaler samt för ersättning till Seglationsstyrelseför utmärkning av fritidsbåtsleder m.m. har inrättats ettsärskilt anslag, Ersättning för viss kanaltrafik m.m. (36:7).Regeringen beräknar anslaget för till 62,7 miljonerkronor. Utskottet har ingen erinran mot dennamedelsberäkning.Bidrag till sjöfartenEnligt det sjöfartspolitiska beslut som antog år1996 skall staten skapa långsiktiga och rimligakonkurrensvillkor för den svenska handelssjöfarten för åren1997-2001. träffades enöverenskommelse mellan regeringen, ,de gröna, ochfackförbundet om utformningen av det statliga stödettill sjöfarten. Överenskommelsen innebär att statligt bidragutgår till skatt på sjöinkomst med ett belopp som motsvarardet skatteavdrag som arbetsgivaren skall göra påsjöinkomster och som har betalats in, dock ej för den del avavdraget som avser den allmänna pensionsavgiften. Vidarelämnas bidrag till kostnader för sociala avgifter med 58 000kr per kalenderår och årsarbetskraft. Bidrag lämnas endastför svenska handelsfartyg som huvudsakligen används förgodstransporter i utrikestrafik. Det betyder att stödexempelvis inte utgår för passagerarfärjor. Till stödsystemetkan också hänföras det s.k. som reglerar rättenför svenska redare att ersättahögst hälften av en fartygsbesättning med utländsk personal.För det statliga stödet har inrättats ett särskilt anslag, Bidrag till sjöfarte(36:8). föreslår regeringen att anslaget förs upp med 409miljoner kronor, dvs. mer än för innevarande år.Sistnämnda belopp skall enligt förslaget användas för bidrag tillfartygsförlagd utbildning. Regeringen konstaterar att anslagets nuvarandenivå, , inte täcker behovet av bidrag till sjöfarten ienlighet med överenskommelse. För innevarande budgetår harregeringen därför på tilläggsbudget föreslagit en höjning med 10 miljonerkronor. Höjningen bör enligt regeringen finansieras genom en motsvarandeminskning av anslaget D1 Ersättning till i samband medutdelning från AB Swedcarrier.Enligt vad regeringen anför i budgetpropositionen bör det samlade stödettill sjöfarten utökas till att omfatta även färjesjöfarten. Mot den bakgrundenhar regeringen tillkallat en utredning med uppgift att göra en totalöversyn avlastsjöfarten och färjenäringens villkor, i första hand med inriktning på attinföra ett s.k. nettostöd. Avsikten är att ett nytt stödsystem skall kunna trädkraft den 1 januari 2002.Alternativa förslag till anslagsberäkning presenteras i allade fyra kommitt,motioner som behandlas. Moderaternaär i princip motståndare till näringsstöd. I avvaktan på attregeringen blir klar med den aviserade kartläggningen avden svenska rederinäringen föreslår de att riksdagenbeslutar om en minskning av sjöfartsstödet med 200miljoner kronor. och vill ha ettstöd av s.k. nettomodell . Med ensådan lösning bortfaller behovet av anslag inomutgiftsområde 22. ven önskar ettnettosystem men föreslår - i avvaktan på att en sådanmodell införs - att anslaget för nästa budgetår höjsmed , jämfört med regeringens förslag,för att färjetrafiken skall komma iåtnjutande av statligt stöd.På annan plats i detta betänkande (avsnitt 5.1.4) framhållerutskottet att regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om åtgärder för den svenska färjesjöfartenredan under år 2001. Utskottet föreslår att , iavvaktan på ett sådant förslag, under anslaget 36:8 Bidragtill sjöfarten anvisar medel i enlighet med vad regeringenföreslår. Härav följer att motionerna T211 (fp), T212 (kd),T219 (c), T223 (m) och Fi211 (fp) i motsvarande delaravstyrks.1.2.7 Anslag inom delområde LuftfartStöd till kommunala flygplatserr infördes ett nytt stöd till kommunala flygplatser.Stödet ersatte dels det tidigare driftbidraget till kommunalaflygplatser i skogslänen, dels det provisoriskaresultatutjämningsbidraget från till de störstakommunala flygplatserna. Stödet skulle uppgå till totalt 115miljoner kronor , varav skulleanvisas över statsbudgeten. För nästa budgetår föreslårregeringen att på anslaget Driftbidrag tillkommunala flygplatser (36:9) anvisar 101 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker förslaget.1.2.8 Anslag inom delområde Forskning,analys, samhällsköpta tjänster m.m.Statens väg- och transportforskningsinstitut ()VTI har till huvuduppgift att bedriva forskning och utveckling som avserinfrastruktur, trafik och transporter. I forsknings- och utvecklingsarbetetingår att analysera transportsektorns effekter på miljön ochenergiförbrukningen. Mot ersättning får institutet utföra forsknings- ochutvecklingsarbete åt myndigheter och andra uppdragsgivare. För år 2001föreslår regeringen att anslaget 36:14 Statens väg- ochtransportforskningsinstitut förs upp med , ett beloppsom efter pris- och löneomräkning motsvarar anslaget för innevarandebudgetår. Utskottet tillstyrker förslaget.Statens institut för kommunikationsanalys ()svarar enligt sin instruktion för övergripande bedömningar avsamhällsekonomiska och regionalekonomiska effekter av transport- ochkommunikationssystemen. Vidare svarar infrastrukturplanering samordnas ochgenomförs på ett gemensamt underlag, utvecklar planeringsmetoder sombl.a. innefattar strategiska miljökonsekvensbeskrivningar, samordnarriksomfattande resvaneundersökningar samt utarbetar nulägesbeskrivningaroch prognoser för trafik- och kommunikationsutvecklingen. ansvar för den officiella statistiken inom transport- ochkommunikationsområdet. För föreslår regeringen attriksdagen till anslaget 36:15 . Beloppet motsvarar innevarande års anslag,justerat för pris- och löneomräkning. Utskottet tillstyrker förslaget.Rikstrafikens administrationRikstrafiken inledde sin verksamhet . uppgifter hör att verka för utveckling ochsamordning av den interregionala kollektiva persontrafikensamt att svara för statens upphandling av transportpolitisktmotiverad interregional kollektiv persontrafik som inteupprätthålls i trafikhuvudmännens regi och där det saknasförutsättningar för kommersiell drift. Med anslagetRikstrafiken: Administration (36:11) finansieras kostnaderför myndighetens ledning, ekonomiadministration,personaladministration och andra interna kostnader. För år2001 föreslår regeringen att anslaget bestäms till 10,7miljoner kronor. föreslår i sin kommitt,motionatt administrationsanslaget minskas med 350 000 kr.Utskottet förordar regeringens anslagsberäkning ochavstyrker följaktligen motionen i denna del.TrafikupphandlingTrafikupphandlingen finansieras med ett särskilt anslag,Rikstrafiken: Tra-fikupphandling (36:12). Med anslagetfinansieras också det statliga stödet till Gotlandstrafikensamt den statliga ersättningen till trafikhuvudmännen för attde övertagit ansvaret för persontrafiken längs vissalänsjärnvägar. Eftersom Rikstrafiken intelängre är bunden av gamla upphandlingar och därför kansluta nya avtal anser regeringen att anslaget nu bör höjas tillden nivå som förutsågs redan i budgetpropositionen för år2000, nämligen 790 miljoner kronor.Av budgetpropositionen framgår att trafikupphandlingen för innevarandeår omfattar sammanlagt tolv järnvägssträckor samt därutöver flygtrafikenmellan och . Vidare framgår att Rikstrafiken inför år 2001kommer att utnyttja de optioner om ett års förlängning som finns i elva av detolv avtalen om järnvägstrafik. Beträffande sträckan regeringen att trafiken kan bedrivas på kommersiella grunder efterår 2000, varför någon upphandling inte är aktuell.Med hänvisning till att stödet till trafikhuvudmännen inte har specificerats,och information inte heller varit möjlig att uppbringa, avstyrker Moderaternai sin kommitt,motion regeringens förslag och anser att anslaget i stället skallbestämmas till . Enligt utskottets mening kan de avmotionärerna påtalade informationsbristerna inte tas till intäkt för enminskning av anslaget. Regeringens förslag till medelsanvisning tillstyrkssåledes, varav följer att motionen i motsvarande del avstyrks.I årets budgetproposition begär regeringen bemyndigande attunder ingå förpliktelser om trafikupphandling för högst ochtill ett sammanlagt belopp av nästan . Bland annat motbakgrund av att regeringens förslag är så vittgående, såväl tids- sombeloppsmässigt, är det enligt utskottets mening angeläget att regeringen inästa års budgetproposition närmare redovisar sina intentioner vad gällertrafik-upphandlingsanslagets kommande användning.Viss internationell verksamhetFrån anslaget 36:13 Viss internationell verksamhet bestridsRegeringskansliets kostnader för medlemsavgifter i vissainternationella organisationer m.m. samt för resor i sambandmed deltagandet i dessa organisationer.