bet · GO01FöU1 · 2000-11-16 00:00:00 — Det ärväsentligt att arbetet för att säkraviktiga infrastrukturområden och därmedminska sårbarheten, förstärks. Utskottetutgår i från att regeringen informerarriksdagen om hur arbetet fortskrider ochvilka åtgärder som vidtas för att minskasårbarheten i våra viktigainfrastruktursystem. Utskottet instämmeri regeringens bedömning att de s.k.gränssättande verksamheterna även harstora effekter på samhällets förmåga attklara olika fredstida påfrestningar.Avslutningsvis vill utskottet framhållaatt det råder bred enighet om att densäkerhetspolitiska situationen måsteleda till en tyngdpunktsförskjutninginom försvarspolitiken. Nutida hothandlar i ökande grad om hot mot detcivila samhället, mot civila mål och ettökat fokus på civil krishantering. Dettamåste komma till tydligt uttryck iplaneringen och prioriteringen avtillgängliga resurser inomutgiftsområdet.Regeringens förslag ibudgetpropositionen för år 2000respektive 2001 innebär att medel tagitsfrån den civila ekonomiskaplaneringsramen för att finansiera annanverksamhet inom utgiftsområdet. Dettamotsäger den långsiktiga inriktningensom angivit förförsvarspolitiken. I ett kortsiktigtperspektiv inser utskottet att detalltid kan diskuteras att få till ståndangelägna insatser. Men långsiktigtmåste, enligt utskottets mening, denfastlagda ominriktningen inomtotalförsvarsramen tydligt framgå.Utskottet anser att den av riksdagenbeslutade omdaningen av totalförsvaretomgående måste följas upp med tydligaplaneringsanvisningar för kommande år.Därvid bör resultatet av Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningens (Fö 1999:04)arbete, som avlämnar sittbetänkande, vägas in.Mot bakgrund av vad utskottet nu anförtbör därför som sin mening geregeringen till känna att inriktningeninom det civila försvaretfortsättningsvis skall utgå från denekonomiska planeringsram som riksdagenen gång lagt fast.Med anledning av yrkandet i motionFö208 (kd) vill utskottet framhålla attplaneringen och därmed fördelningen avden ekonomiska planeringsramen för detcivila försvaret fått en förskjutningfrån traditionell försvarsverksamhettill satsningar på infrastrukturområdet.Utskottet ser detta som mycket positivtoch bedömer att det som efterfrågas imotion Fö208 (kd) yrkande 18 därmedkommer att beaktas av regeringen i denfortsatta planeringen av det civilaförsvaret. Motion Fö208 (kd) yrkande 18behöver därför inte bifallas avriksdagen.Totalförsvarsgemensamma verksamheterVerksamheterna har till huvudsakliguppgift att stödja övriga verksamheterinom politikområdet Försvarspolitik. Detotalförsvarsgemensamma verksamheternaomfattar materielförsörjning,personalförsörjning, kom-petensutveckling, forskning ochutveckling samt signalspaning m.m.Verksamheterna finansieras till störstadelen genom avgifter men även till delav anslag över statsbudgeten.De totalförsvarsgemensammaverksamheterna omfattar , anslaget , anslaget 6:15Försvarshögskolan, anslaget , anslaget ,anslaget 6:18 Stöd till frivilligaförsvarsorganisationer inomtotalförsvaret samt anslaget 6:19Nämnder m.m.Försvarets materielverkRegeringenFörsvarets materielverk är enavgiftsfinansierad myndighet med uppgiftatt anskaffa, vidmakthålla och avvecklamateriel på uppdrag av främst Försvars-makten. Vidare biträder Försvarsmakten i fråga omlångsiktig materielförsörjningsplaneringsamt materielsystemkunskap.För de enskilda uppdragen offerter utifrånFörsvarsmaktens fastställdamaterielplan. Försvarsmakten läggersedan kundbeställningar på . Kundbeställningarna utgörett åtagande för Försvarets materielverkgentemot kunden och är grunden föruppföljningen av resultat ochmåluppfyllnad.Regeringen redovisar attmaterielförsörjningen stöds . För atteffektivisera verksamheten harMaterielverket bedrivit ettförändringsarbete, det s.k. . Resultatet är en nyprocessorienterad organisation den 1 januari 2000.Den nya organisationsstrukturen kommeratt medföra en personalreduktion om 450personer. En årlig kostnadsminskning om230 beräknas kunnauppnås . Vidare genomfört ettomfattande arbete med 2000-säkringen ochFörsvarsmaktens system, vilket inneburitatt övrig utveckling av internainformationssystem m.m. inte kunnatgenomföras enligt planerna.Försvarets materielverks planerings-och beslutsstöd tilltotalförsvarsmyndigheter har främstgenomförts som stöd till Försvarsmaktensmaterielplanering, varvid underlag harlämnats till Försvarsmakten vid tretillfällen. Omförhandlingar medindustrin har genomförts för att frigöramedel för angelägna investeringar.Följande har prioriterats vad avseranskaffning och utveckling av materiel:Kryptotelefon , , JAS39 , Ubåt och GenerellTeknisk Plattform. Omsättningen förMaterielverket har minskat avsevärt tillföljd av att antalet beställningarminskat, men hålls uppe av leveranserinom ett fåtal stora projekt därserieleveranser pågår (bl.a. JAS 39Gripen, Stridsvagn 121/122 ochStridsfordon 90).Materielverkets milstolpseffektivitet,dvs. andelen milstolpar som uppfyllsinom överenskommen tid i förhållandetill antalet planerade milstolpar,förbättrades markant . Dennautveckling har dock temporärt brutitsunder , vilket bl.a.är ett resultat av att inte hunnit offerera i dentakt som beställningarna inkommit frånFörsvarsmakten. Orsaken kan bl.a.härledas till den omarbetadematerielplanen ochrekryteringssvårigheter inom Försvaretsmaterielverk.Andelen omförhandlade kundbeställningarhos har minskat något(från till ) men är på enfortsatt hög nivå. Dessa orsakas bl.a.av omprioriteringar i materielplanen ochändrat innehåll i kundbeställningarna.Regeringen föreslår (nr 24) attregeringen bemyndigas att, genom enkredit i om högst , tillgodose behov av rörelsekapitalför budgetåret 2001.Materielverket behöver ettrörelsekapital för att finansieraförskott till industrin och övrigt behovav rörelsekapital. Regeringen föreslår,mot bakgrund av utnyttjatkreditutrymme och av det bedömdaframtida kreditbehovet att krediten iRiksgäldskontoret sänks från30 till högst23 000 000 000 kr.Regeringen föreslår (nr 25) vidare attförslaget till investeringsplan för perioden2001-2003 godkänns.UtskottetUtskottet har intet att invända motregeringens förslag för . Utskottet föreslår sålundaatt bemyndigar regeringen atttillgodose Försvarets materielverksbehov av rörelsekapital, intill ettsammanlagt belopp om högst23 för ,genom en kredit i Riksgäldskontoret.Vidare anser utskottet att börgodkänna den investeringsplan för perioden2001-2003 som regeringen föreslagit.Totalförsvarets pliktverkTotalförsvarets pliktverk är en tillstörsta delen anslagsfinansieradmyndighet, vars huvudsakliga uppgifterär att mönstra, skriva in ochkrigsplacera skall gemyndigheter och andra som harbemanningsansvar inom totalförsvaretstöd och service avseende bemanning medtotalförsvarspliktiga som skrivs in förcivilplikt eller värnplikt samt i frågaom redovisning av annan personal inomtotalförsvaret. skall även lämna stöd ochservice till utbildningsanordnarna ifråga om totalförsvarspliktigastjänstgöring.RegeringenPersonalförsörjningen avseendetotalförsvarspliktig personal stöds . Under 1999mönstrade och antagningsprövade 48 872personer, varav 504 kvinnor. Av dessaskrevs 19 308 in till värnplikt och2 194 till civilplikt. Övriga skrevs intill utbildningsreserven, var intetjänstgöringsskyldiga eller, i sambandmed kvinnors antagningsprövning,samtyckte inte till inskrivning.Totalt 24 001 registerkontroller hargenomförts i anslutning tillinskrivningen för att hindra olämpligpersonal att fullgöra grundutbildningoch 329 kontroller har medfört ändradeinskrivningsbeslut.Antalet kvinnor som antagningsprövadesunder 1999 har minskat med 110 jämförtmed 1998. ven antalet kvinnor som efterantagningsprövningen skrevs in tillgrundutbildning har från 1998 till 1999minskat från 341 till har skrivitin färre totalförsvarspliktiga somfullgör värnplikt än vad Försvarsmaktenhar beställt. Regeringen beslutade våren1999 att värnpliktsvolymen och2001 skall reduceras till ca 15 000totalförsvarspliktiga med anledning avövergången till ny insatsorganisationoch förändringar i grundorganisationen.Försvarsmakten har däremot inte ändratsina beställningar hos , som därför medvetet harplanerat för en låg uppfyllnad avFörsvarsmaktens beställningar.Inom det civila försvaret uppgårdifferensen till vilketberor på för sena beställningar avutbildningsanordnarna hosTotalförsvarets pliktverk.Regeringen föreslår (nr 31) att tillanslaget 6:14 Totalförsvarets pliktverkanvisas . Anslagetdisponeras av Totalförsvarets pliktverkför mönstring, antagningsprövning,inskrivning och stöd undergrundutbildning samt enskilda ärenden.Vidare finansierar anslagetPliktverkets verksamhet med att gemyndigheter och andra som harbemanningsansvar inom totalförsvaretstöd och service avseende bemanning medtotalförsvarspliktiga som skrivs in förcivil- eller värnplikt och i fråga omredovisning av annan personal inomtotalförsvaret samt lämna stöd ochservice till utbildningsanordnarna ifråga om totalförsvarspliktigastjänstgöring. Dessa verksamheterfinansieras även till del avavgiftsinkomster.Anslagssparandet beräknas bli förbrukatunder 2000.UtskottetUtskottet har inget att invända mot vadregeringen anfört . Utskottetförordar därför att bifallerregeringens förslag och anvisar till ramanslaget för år 2001.FörsvarshögskolanFörsvarshögskolan bildades den 1 januari1997 genom en sammanslagning av tidigareMilitärhögskolan och Försvarshögskolan.Försvarshögskolan skall genom utbildningoch forskning stödja totalförsvaretskompetensuppbyggnad och chefsutvecklingav såväl militär som civil personal.Försvarshögskolans verksamhetfinansieras huvudsakligen genomavgifter.RegeringenKompetensutveckling inom totalförsvaretoch chefsutveckling såväl civilt sommilitärt stöds av Försvarshögskolan.Utbildningsverksamheten inomFörsvarshögskolan består av tre skildadelar:* högre chefsutbildning förtotalförsvaret** militär chefs- ochspecialistutbildning** civil chefs- ochspecialistutbildning. *Utbildningen är helt avgiftsfinansieradoch Försvarsmakten är den störstabeställaren. Skolans utbildning harutvecklats både till omfång och innehålldär olika former av internationellkrishantering mot bakgrund avomvärldsutvecklingen har blivit enviktig komponent.Integreringen av forskning ochutbildning har fördjupats för attkvalitetssäkra de utbildningar somFörsvarshögskolan arrangerar. Skolansanslagsfinansierade verksamhet omfattargrundforskning som skall bygga uppvetenskaplig grund för undervisningen,forskning inom säkerhetspolitik ochmilitärhistoria samtinformationskrigföring. Inomgrundforskningen har Försvarshögskolaneftersträvat fasta forskningsresurser,dvs. professurer ochrekryteringstjänster vid allainstitutioner, för att möjliggörautveckling av nya forskningsprojekt ochhandledning av doktorander. Treprofessorer har anställts i syfte attstärka skolans vetenskapliga grund.Samtliga institutioner har därmedantingen en professor eller enadjungerad professor som kan ledainstitutionens vetenskapliga forskningoch utveckling.Regeringen föreslår (nr 31) att tillramanslaget 6:15 Försvarshöskolananvisas för år 2001.Anslaget disponeras av Försvarshögskolanför forskning och utveckling m.m.Dessutom finansieras verksamheten inomDelegationen för militärhistoriskforskning från anslaget.Av anslaget har regeringen beräknat18 för uppbyggnad avFörsvarshögskolans vetenskapliga grund.Det skall motsvara en professur och enrekryteringstjänst inom vart och ett avskolans kärnämnen.UtskottetUtskottet har inget att invända mot vadregeringen anfört beträffandeFörsvarshögskolan. Utskottet förordardärför att bifallerregeringens förslag och anvisar till ramanslaget 6:15Försvarshögskolan för år 2001.Försvarets radioanstaltFörsvarets radioanstalt (FRA) är encentral förvaltningsmyndighet meduppgift att bedriva signalspaning.Verksamheten bedrivs enligt deninriktning som regeringen,Försvarsmakten och övriga uppdragsgivareanger. FRA skall också utveckla tekniskmateriel och metoder som behövs fördenna har bidragit medunderrättelser om förhållanden i våromvärld som kan påverka vårt land ipolitiskt, säkerhetspolitiskt ellermilitärt avseende. Försvaretsradioanstalt har också bidragit medunderrättelser till stöd för svensktutrikespolitiskt agerande.De säkerhetspolitiska förändringarnaunder har inneburit attFörsvarets radioanstalts ekonomiskaresurser harkunnat reduceras. Myndigheten haranpassat sig till detta ochrationaliserat verksamheten genom attlägga ned fasta stationer och investerai automatiserad utrustning. Försvaretsradioanstalt har vidare genomfört engenomgripande omorganisation under 1999.Genom omorganisationen samordnas militäroch icke-militär signalspaning på etteffektivare sätt och möjliggör en bättreberedskap för att följa upp nya hot ochrisker.Regeringen föreslår (nr 31) att tillramanslaget 6:16 Försvarets radioanstaltanvisas för år 2001.Anslaget finansierar den verksamhet medsignalspaning som Försvaretsradioanstalt bedriver. Anslagetfinansierar också utveckling av tekniskmateriel och metoder som behövs fördenna verksamhet.Verksamheten bedrivs enligt deninriktning som regeringen, Försvars-makten och övriga uppdragsgivare anger.I budgetpropositionen för 2000justerades anslag för att kompensera förökade kostnader för för destatliga avtalsförsäkringarna. Enytterligare ändring görs nu medanledning av att justeringen inte på ettkorrekt sätt tog hänsyn till är både anslags-och avgiftsfinansierad. Itilläggsbudgeten i samband med denekonomiska vårpropositionen för 2000tillfördes anslaget 11,2 miljoner kronormed anledning av detta.UtskottetVerksamheten vid Försvarets radioanstaltär av en sådan natur att en ytterligareredovisning inte bör fogas tillriksdagsprotokollet. Regeringens förslagtill ramanslag 6:16 Försvaretsradioanstalt bör bifallas av riksdagen.Totalförsvarets forskningsinstitutRiksdagen har beslutat att Försvaretsforskningsanstalt och Flygtekniskaförsöksanstalten skall läggas ned den 31december 2000 samt att en ny myndighetför försvarsforskning skall inrättas den1 (prop. 1999/2000:97, bet.1999/2000:FöU6, rskr. 1999/2000:223). Ensärskild utredare (2000:04)förbereder inrättandet av den nyamyndigheten. Regeringen har den 24augusti 2000 beslutat att inrätta dennya myndigheten samt att myndighetensnamn skall vara Totalförsvaretsforskningsinstitut.RegeringenDe genomgripande förändringar somplaneras för totalförsvaret har i höggrad präglat forsknings- ochutbildningsverksamheten under hartillsammans med det militära försvarettagit fram forsknings- ochteknologiplaner och även förslag tilldemonstratorer. Samverkan meduniversitet och högskolor harvidareutvecklats och därtill har detinternationella samarbetet vuxit.Under 1999 utvärderadesForskningsanstaltens avdelning för vapenoch skydd samt institutionen förkärnvapen och strålningsvetenskap avinternationella expertgrupper.Utvärderingen visar att denvetenskapliga kvaliteten är hög och inomvissa områden i världsklass. Emellertidkonstaterades att vissa organisatoriskaförbättringar kan göras ochinstitutionernas strategier kanutvecklas.Den säkerhetspolitiska utvecklingen ochdet ökade internationella samarbetet harinneburit förändringar för inriktningenav försvarsforskningen. Inom ramen förmålet att anpassa verksamheten tillförändrade förutsättningar är det avsärskild betydelse att den nyamyndigheten verkar för attsynergieffekter mellan civil och militärforskning samt nationell ochinternationell forskning tillvaratas.Den nya myndighetens framtida inriktningoch utformning kommer i flera avseendenatt påverkas av resultatet frånutredningarna om forskning ochutveckling inom totalförsvaret (dir.2000:14) respektive materielförsörjningför det militära försvaret (dir.2000:13).Regeringen föreslår (nr 31) att tillramanslaget 6:17 anvisas 184 893 000kr för . Anslaget finansierarförsvars- och säkerhetspolitiskforskning för regeringens behov, skydds-forskning mot NBC-stridsmedel samtflygteknisk forskning.Vidare finansierar anslaget (och tillviss del avgiftsinkomster)Totalförsvarets forskningsinstitutsverksamhet med att tillgodosetotalförsvaret med forskning, metod- ochteknikutveckling samtutredningsverksamhet. Kompetensen skallockså nyttiggöras utanförtotalförsvaret, samt stödja svenskindustri och export av försvarsmateriel.Den avgiftsbelagda verksamheten beräknasunder omsätta drygt 768 miljonerkronor.UtskottetUtskottet har inget att invända mot vadregeringen anfört beträffandeverksamheten vid . Utskottet förordarsålunda att bifallerregeringens förslag och till ramanslaget6:17 Totalförsvarets forskningsinstitutanvisar för år 2001.Stöd till de frivilligaförsvarsorganisationerna inomtotalförsvaretDe frivilliga försvarsorganisationer somomfattas av förordningen (1994:524) omfrivillig försvarsverksamhet får bidragför den del av deras verksamhet somfrämjar totalförsvaret och som omfattarledning och administration,försvarsupplysning och rekrytering.RegeringenRegeringen framhåller att berördamyndigheter redovisar att verksamhetenavseende den frivilligaförsvarsverksamheten har påverkats avförändringarna i totalförsvaret. Tillexempel har rekryteringen minskat.Regeringen anser att de frivilligaförsvarsorganisationerna genom sittstarka engagemang och sin bredakompetens inom skilda områden isamhället utgör en viktig resurs förlandets försvar. Stödet skall ävenfortsättningsvis lämnas till defrivilliga försvarsorganisationerna såatt deras verksamhet främjarförsvarsviljan och gerförsvarsverksamheten en bred folkligförankring.Regeringen föreslår (nr 31) att till detobetecknade anslaget 6:18 Stöd till defrivilliga försvarsorganisationerna inomtotalförsvaret anvisas förår 2001. Anslaget finansierar utgifterför stöd till den verksamhet som anges iförordningen (1994:524) om frivilligförsvarsverksamhet. De frivilligaförsvarsorganisationerna, som anges ibilaga till förordningen, får bidrag förden del av deras verksamhet som främjartotalförsvaret och som omfattar ledningoch administration, försvarsupplysning,rekrytering, funktionärsutbildning förden egna organisationen samtungdomsverksamhet.De frivilliga försvarsorganisationernafår härutöver uppdragsmedel frånanslagen 6:1 Förbandsverksamhet ochberedskap m.m., 6:4 Funktionen Civilledning, 6:6 Funktionen Befolkningsskyddoch räddningstjänst samt 6:9 FunktionenHälso- och sjukvård m.m.Arbetsmarknadsstyrelsen tilldelas beloppför frivilligverksamhet under anslaget6:6 Funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst.UtskottetUtskottet har i flera tidigaresammanhang (bet. 1993/94:FöU9, bet.1996/97:FöU1, bet. 1998/99:FöU1)framhållit att organisationernasgrundläggande verksamheter, utbildning,rekrytering av medlemmar ochförsvarsupplysning, har ett klart ochtydligt egenvärde för helatotalförsvaret.Utskottet delar regeringens uppfattningatt de frivilligaförsvarsorganisationerna genom sittstarka engagemang och sin bredakompetens inom skilda områden isamhället utgör en viktig resurs förlandets försvar. Stödet skall därförenligt utskottets mening ävenfortsättningsvis lämnas till defrivilliga försvarsorganisationerna såatt deras verksamhet främjartotalförsvaret och ger verksamheten enbred folklig förankring.Ett statligt stöd till denna verksamhetbör därför inte enbart hänföras tillkrigsorganisationens kvantitativa ellerkvalitativa behov av utbildad personal,utan även lämnas som ett allmänt stödtill den frivilligaförsvarsverksamheten.Utskottet förordar därför attregeringens förslag att till detobetecknade anslaget 6:18 Stöd tillfrivilliga försvarsorganisationer inomtotalförsvaret anvisa börbifallas av riksdagen.Nämnder m.m.Till området hör verksamheter sombedrivs av förtotalförsvaret, och vissa mindre nämnder.Nämnderna har redovisat att verksamhetengenomförts enligt uppställda mål ochriktlinjer. Regeringen ger bidrag tillSvenska Röda Korset och CentralförbundetFolk och Försvar.RegeringenRegeringen anser att de olika nämndernaskall fortsätta sin verksamhet enligtgällande riktlinjer samt attstatsbidraget till och Försvarskall bestå.Regeringen föreslår (nr 31) att tillramanslaget 6:19 Nämnder m.m. anvisas för . Anslagetfinansierar den verksamhet ,samt vissaandra, mindre, nämnder bedriver samtbidrag till Svenska Röda Korset och tillCentralförbundet och Försvar.UtskottetUtskottet gör ingen annan bedömning änregeringen när det gäller behov av medeltill ramanslaget 6:19 Nämnder m.m.Regeringens förslag bör därför bifallasav riksdagen.Politikområde Skydd mot olyckorOmfattning, mål, inriktning, insatserm.m.Utskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 99-103) anförtom omfattning, mål, inriktning, insatserm.m. för politikområdet Skydd motolyckor. Utskottet behandlar här ävenmotion Fö205 (m) yrkande 3.RegeringenPolitikområdet omfattar förebyggande,konsekvensbegränsande ochskadeavhjälpande åtgärder avseendeolyckor. Med olyckor menas såväl avmänniska vållade olyckor somnaturolyckor där skada kan förorsakas påmänniska eller egendom eller i miljö.Politikområdet begränsas till attomfatta verksamheter som bedrivs avmyndigheter inom sjätte utgiftsområdet.Liknande verksamheter med motsvarandemålsättning och till del baserade påsamma lagstiftning bedrivs dock även avett antal statliga myndigheter inomandra politikområden samt av kommunerna.Regeringen anser att detskadeförebyggande arbetet fortsatt börprioriteras. Det är merkostnadseffektivt att förebygga olyckorän att behöva vidtakonsekvensbegränsande åtgärder tillföljd av inträffade olyckor som t.ex.räddningstjänstinsatser. Dentillsynsverksamhet avseendeSevesolagstiftningen, transport avfarligt gods m.m. samt hantering avbrandfarliga och explosiva varor hardärvid särskilt stor betydelse. Vidareanser regeringen att Räddningsverketskall fortsätta att utveckla arbetet medbrandsyner samt fortsätta uppbyggnadenav brandstatistik. ven arbetet när detgäller att stärka den enskildamänniskans förmåga att agera rationellti samband med vardags-olyckor börprioriteras. En förbättrad sådan förmågahar också betydelse vid störreolyckstillbud och kan minskakonsekvenserna av inträffade olyckor.I den konkurrenspolitiska propositionen(prop. 1999/2000:140) Konkurrenspolitikför förnyelse och mångfald anförderegeringen att en väsentlig minskning avregleringen inom sotningsväsendet bordeeftersträvas. Regeringen har för avsiktatt återkomma till riksdageni frågan.Regeringen framhåller också ipropositionen att myndigheternasnationella och internationella samverkanfortsatt bör hållas på en hög nivå.Härigenom uppnås en kunskapsuppbyggnadoch informationshantering som ärnödvändig för att uppnå en effektivmyndighetsutövning samt förmåga tilloperativt samarbete vid större olyckor.På det internationella området anserregeringen vidare att myndigheterna inompolitikområdet bör hålla en hög förmågaatt bistå regeringen, särskilt inför detsvenska ordförandeskapet i EU. Islutsatserna från mötet med EU:s stats-och regeringschefer i Feirahar angetts att ett ökat samarbete skallske inom civil krishantering. Den civilakrishanteringsförmågan skall utvecklasoch här kan framför allt Räddningsverketkomma att få en betydande roll.Mot bakgrund av vad regeringen anfört iden försvarspolitiska propositionen Detnya försvaret i frågan om utnyttjande avmilitära resurser till stöd för andramyndigheter och vad sedan somsin mening gav regeringen tillkänna(prop. 1999/2000:30, bet.1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) harregeringen uppdragit åtPolisen, Försvarsmakten,, ,i ochSjöfartsverket att belysa behovet av ochmöjligheterna till att samordna sinaresurser vid hantering av allvarligaolyckor och särskilda samhälleligakristillstånd på . Uppdragetskall redovisas senast den 31 mars 2001.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner att målet för den verksamhetsom bedrivs inom politikområdet Skyddmot olyckor skall vara att skyddamänniskors liv, säkerhet och hälsa motolyckor samt att förhindra ellerbegränsa skador på egendom och miljö.MotionenAv motion Fö205 (m) av att motionären delaruppfattningen att det ursamhällssynpunkt är bra att utse Gotlandsom försöksområde för samordning avgränsövervakning.