bet · GN01AU7 · 2000-05-11 00:00:00 — Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt Utskottets förslagI detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i proposition1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt.Utskottet föreslår att antar regeringens förslag om att en aktivitets-garanti skall införas i hela landet från . Aktivitetsgarantinsyftar till att ge arbetslösa som är eller löper risk att bli långtidsinskrivnabättre förutsättningar att få arbete, hävda arbetslinjen och bryta rundgångenmellan åtgärder och öppen arbetslöshet. I sammanhanget föreslår utskottet etttillkännagivande till regeringen om att det skall vara möjligt att anvisa ar-betslösa reguljära studier.Utskottet tillstyrker vidare att ett nytt särskilt anställningsstöd införs förlångtidsinskrivna personer som är eller äldre och vilkas möjligheter attåterkomma till den reguljära arbetsmarknaden är små. Vidare ställer sigutskottet bakom regeringens förslag om att anställningsskyddslagen ändrasså att arbetstagare som är anställda med det föreslagna särskilda anställnings-stödet inte omfattas av lagen.När det gäller förslagen i propositionen om ändringar i lagen om arbetslös-hetsförsäkring tillstyrker utskottet regeringens förslag med den ändringen attdet berörda grundvillkoret för rätt till ersättning enligt 9 § föreslås bli ut-tryckt på ett annat sätt än i regeringens förslag. Utskottet förordar att rätttillersättning vid arbetslöshet enligt paragrafens punkt 4 skall sökande ha somaktivt söker ett lämpligt arbete men inte kan få ett sådant arbete. Utskottetsförslag innebär ingen förändring i sak i förhållande till regeringens förslag.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås bemyn-digas att utfärda föreskrifter om lämpligt arbete.Regeringen lämnar i propositionen en redogörelse för de regelförenklingarsom kommer att genomföras vad gäller de arbetsmarknadspolitiska åtgärder-na. Bland annat skall de flesta arbetsmarknadspolitiska åtgärderna indelas iolika program. Som ett led i detta förenklingsarbete föreslås införandet av enny lag om arbetsmarknadspolitiska program, vilket utskottet tillstyrker.Regeringen anger i propositionen att kommunernas roll skall förtydligasnär det gäller att samordna lokala insatser utifrån nationella mål för arbets-marknadspolitiken. Arbetsförmedlingsnämnderna skall byta namn till ar-betsmarknadsnämnder. I anslutning till detta föreslår utskottet ett tillkänna-givande till regeringen om att det bör finnas en arbetsmarknadsnämnd i varjekommun, såvida inte länsarbetsnämnden och länsför-bund kommer överens om annat. Vidare innefattar förslaget om tillkännagi-vande vissa ställningstaganden när det gäller formerna för att utse ledamöteri arbetsmarknadsnämnd.I betänkandet behandlas också frågan om personalförstärkningar vid ar-betsförmedlingar och . För att finansiera sådana för-stärkningar fördes från medel över från anslaget för arbets-marknadspolitiska åtgärder (utg. omr. 14 anslag A2) till anslaget för förvaltningskostnader (utg. omr. 14 A1). Utskottetföreslår nu ett tillkännagivande om att, när arbetsmarknadsläget medgerminskade anslag för personalförstärkningar, medlen förs tillbaka från ansla-get A1 till anslaget A2, och att en sådan förändring skall underställas riksda-gen för beslut.Lagförslagen föreslås träda i kraft den 1 augusti 2000.Reservationer och särskilda yttrandenModeraterna, redovisar ien gemensam reservation vissa generella ståndpunkter om mål och inriktningpå arbetsmarknadspolitiken. De pekar bl.a. på att trots den ökade sysselsätt-ningen är arbetslösheten omfattande som bristen på utbildad ochyrkeskunnig arbetskraft ökar inom vissa områden och utgör ett hot mot till-växten. Därför krävs bl.a. strukturella förändringar av skatterna och sänktskattetryck, färre och enklare regler för företagen, modernare arbetsrätt,reformer i socialförsäkringssystemen och införande av en ny allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Vidare anser de fyra partierna att antaletarbetsmarknadspolitiska åtgärder måste bli mindre och reglerna enklare ochtydligare. En översyn av och verksamhet bör göras.Samtliga partier biträder att det införs ett krav på aktivitet från de arbetslö-sa i lagen om arbetslöshetsförsäkring även om vissa partier framhåller attförslaget är allmänt hållet och kan medföra tillämpningssvårigheter. Däremotmotsätter sig , utskottetsändringsförslag vad gäller 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. I en gemen-sam reservation ställer sig partierna bakom regeringens förslag i denna delsom innebär att den arbetslöse skall anstränga sig för att finna ett lämpligtarbete.Moderaterna avstyrker förslagen om aktivitetsgaranti och särskilt anställ-ningsstöd och hävdar att förslagen är dåligt underbyggda. Vidare motsättersig partiet utskottets förslag om tillkännagivande om reguljära studier.Även motsätter sig införande av ett särskilt anställ-ningsstöd. Däremot avvisar de inte förslaget om aktivitetsgaranti men anseratt regeringen bör återkomma med vissa förtydliganden. Partiet föreslår attersättningsnivåerna för ungdomar som deltar i ungdomsgarantin bör ändras.I syfte att underlätta för arbetslösa att komma in på arbetsmarknaden före-slår att det tillskapas s.k. övergångsarbetsmarknader. Vidareföreslås att flyttningsbidraget avskaffas samt att det införs en utbildningsga-ranti. Partiet lämnar också förslag vad gäller rehabiliteringsansvar.Folkpartiet vill bl.a. ha en utvärdering av det särskilda anställningsstödet.Partiet anser vidare att nuvarande system för överklagande av beslut om stödtill hjälpmedel på arbetsplatsen, stöd till personligt biträde och särskilt stödvid start av näringsverksamhet bör bibehållas.Totalt har 34 reservationer och flera särskilda yttranden avgivits i ärendet. I proposition 1999/2000:98 föreslår regeringen1. att antar regeringens förslag till lag om arbetsmarknadspoli-tiska program,2. att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1982:80) om anställningsskydd,3. att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1997:238) om arbetslöshetsförsäkring,4. att godkänner vad regeringen föreslår om att införa en aktivi-tetsgaranti (avsnitt 8.2),5. att godkänner vad regeringen föreslår om ett särskilt anställ-ningsstöd för äldre personer (avsnitt 8.2),6. att godkänner vad regeringen föreslår om rätt till aktivitets-stöd vid vägledning och arbetslivsinriktad rehabilitering (avsnitt 9.4),7. att godkänner vad regeringen föreslår om att en arbetsmark-nadspolitisk aktivitet får pågå endast om detfinns särskilda skäl (avsnitt 9.4),8. att godkänner vad regeringen föreslår om att utbildningsstödslopas (avsnitt 9.5),9. att godkänner vad regeringen föreslår om att stöd till hjälp-medel på arbetsplatsen m.m. skall avse personer med arbetshandikapp (av-snitt 9.6),10. att godkänner vad regeringen föreslår om stöd till hjälpmedelpå arbetsplatsen för företagare och fria yrkesutövare (avsnitt 9.6),11. att godkänner vad regeringen föreslår om möjligheter tillstöd för reparationer av hjälpmedel på arbetsplatsen (avsnitt 9.6),12. att godkänner vad regeringen föreslår om stöd till personligtbiträde vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska program (avsnitt 9.6),13. att godkänner vad regeringen föreslår om stöd av en SIUS-konsulent (avsnitt 9.6),14. att godkänner vad regeringen föreslår om att stöd till skyddatarbete hos offentliga arbetsgivare () inte får lämnas inom konkurrensut-satt verksamhet (avsnitt 9.7).Efter att propositionen avlämnades till har genom rättelsebladändringar gjorts i de hänvisningar till textavsnitt som återfinns i propositio-nens förslag till riksdagsbeslut. Detta har beaktats i förteckningen ovan. 1999/2000:A14 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vissa utbildningsin-satser inom ramen för aktivitetsgarantin.1999/2000:A15 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reformer för bättre företagsklimat, kunskapsmiljö och konkur-renstryck,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en effektivare platsförmedling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser mot långtidsarbetslösheten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktivitetsgaranti,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilt anställningsstöd,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kringgåendet av utgiftstaken,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av organisation och styrning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra Rådet för europeiska socialfonden i ()till en i förhållande till AMS fristående myndighet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en omställnings-försäkring.1999/2000:A16 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av särskild kännedom om kulturarbetarnas villkor så attderas särställning inom arbetsförmedlingarna kan beaktas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa förutsättningar för kulturarbetare att leva utifrån sinaspecifika arbetsvillkor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att särskild hänsyn tas till olika yrkesgruppers särskilda förutsätt-ningar, speciellt kulturarbetares,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadspolitiska program för kulturarbetare.1999/2000:A17 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det bör utredas hur de personer som deltar i en arbetsmark-nadsåtgärd skall få ett fullgott försäkringsskydd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetet med att halvera deltidsarbetslösheten behöver intensifi-eras.1999/2000:A18 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en förnyad och omfattande arbetslöshetsstatistik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de arbetslösas rätt och praktiska möjlighet till egna initiativ ocheget ansvar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktivitetscentrum drivna av arbetslösa, om mikrolån, studi-echeckar och kompetenskonton för socialbidragstagare,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av lättnader för små företag.1999/2000:A19 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett underifrånperspektiv i arbetsmarknadspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om decentralisering av beslut inom AMS till den lokala arbetsför-medlingen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lokala arbetsmarknadsprojekt bör uppmuntras,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tjänstejobb,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att skapa fler jobb genom företagande,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillfälliga personalförstärkningar på arbetsförmedlingarna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utvärdering av förändringarna i lagen (1997:238) omarbetslöshetsförsäkring,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de äldre arbetslösas situation,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utvärdering av det särskilda anställningsstödet förpersoner som fyllt ,10. att avslår regeringens förslag om försämrade överklagande-möjligheter vad gäller stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen, personligt biträdeoch särskilt stöd vid start av näringsverksamhet.1999/2000:A20 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målen för arbetsmarknadspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av arbetsmarknadspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsförmedlingarnas resurser och roll,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansträngningar att finna lämpligt arbete,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktivitetsgaranti,6. att avslår regeringens förslag om särskilt anställningsstöd,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regelförenklingar inom arbetsmarknadspolitiken,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ersättningen för ungdomar i kommunalt arbetsmarknadsprogram,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om styrning och uppföljning samt behovet av en parlamentarisköversyn av AMV,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetslöhetsförsäkringens utformning.1999/2000:A21 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en decentraliserad arbetsmarknadspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samordnat försörjningsstöd och sammanhållet regelverk,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade möjligheter till fördelning av resurser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomiska incitament i arbetsmarknadspolitiken,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningsgaranti,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalitativa arbetsmarknadspolitiska åtgärder,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompetenskonton,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett effektivare valideringssystem,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett kulturperspektiv inom arbetsmarknadspolitiken,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om geografisk rörlighet och avskaffandet av flyttningsbidragen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skapande av övergångsarbetsmarknader,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ohälsoproblematiken och lagstadgad arbetsskadeförsäkring,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den tudelade arbetsmarknaden och utformandet av ett lönevärde-ringssystem likt den kanadensiska Ontariomodellen. InledningI detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 1999/2000:98Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt och med anled-ning av den väckta motioner.Under ärendets beredning har utskottet uppvaktats av företrädare förKLYS (Konstnärliga och ) samtmottagit en skrivelse från denna intresseorganisation. Utskottet har ocksåtagit emot andra skrivelser i ärendet. Representanter för AMS har vidareinformerat om den pågående pilotverksamheten med aktivitetsgaranti.Samtliga motioner som behandlas i betänkandet är väckta under riksmötet1999/2000 och anges i det följande utan årtal.1. Mål och inriktningPropositionenArbetsmarknadspolitikens rollArbetsmarknadspolitiken är en del av den ekonomiska politiken och utgör ettav flera instrument för att öka sysselsättningen. Arbetsmarknadspolitikeninnehåller stabiliserings-, allokerings- och fördelningspolitiska element.Genom konjunkturberoende åtgärder utjämnas ekonomins resurser och detblir delvis möjligt att kompensera för misslyckanden i den ekonomiska poli-tiken. Matchning underlättas genom arbetsförmedlingarnas verksamhet ochbristyrkesutbildning. Arbetsmarknadspolitiska insatser för svårsysselsattasamt arbetslöshetsförsäkringen kan ses som fördelningspolitiska inslag iarbetsmarknadspolitiken. I propositionen konstateras att ökad sysselsättningär den effektivaste formen av fördelningspolitik eftersom orsaken till lågainkomster i första hand är brist på arbete.Tillbakablick arbetsmarknadspolitikI ett avsnitt i propositionen gör regeringen en exposé över arbetsmarknadsut-vecklingen och huvuddragen i arbetsmarknadspolitiken . Därslås fast att arbetsmarknadspolitiken fick bära en tung börda i början av1990-talet. Det statsfinansiella läget i kombination med det stabiliseringspo-litiska ansvar som lades på arbetsmarknadspolitiken gjorde enligt regeringenatt insatserna mer kom att präglas av kvantitet än av kvalitet. Genom att bl.a.fastställa volymmål för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ville manförhindra att människor slogs ut och permanent tvingades lämna arbetskraf-ten.Enligt regeringen medförde det faktum att kvantitet kom att gå före kvali-tet att arbetsmarknadspolitikens tidigare goda rykte försämrades. Mångaarbetslösa hamnade i rundgång mellan arbetslöshet och olika åtgärder, för-medlarna kunde ägna allt mindre tid åt varje enskild sökande, trots kraftigtökade personalresurser. Olika försöksverksamheter startade för att motverkaproblemen på arbetsmarknaden, i många fall med en otydlig arbetsmark-nadspolitisk inriktning.Det lokala och regionala inflytandet över arbetsmarknadspolitiken ökadeunder . Inte minst kommunerna har tagit på sig ett stort ansvar.Grundtanken bakom det ökade lokala inflytandet är att insatserna kan effek-tiviseras om man har god kunskap om det lokala näringslivet och de arbets-sökande.Även om kritik har riktats mot den förda politiken menar regeringen attmycket tyder på att arbetsmarknadspolitiken i flera avseen-den har varit framgångsrik. Sysselsättningsökningen sedan början av 1998har kunnat ske utan inflationsdrivande effekter och utan alltför stora flask-hals- och bristproblem. Antalet långtidsinskrivna har minskat kraftigt vilkettyder på att de haft möjlighet att behålla sin anknytning till arbetsmarknaden.Troligen hade många människor slagits ut permanent från arbetsmarknadenom de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna haft betydligt mindre omfattningunder 1990-talets lågkonjunktur.Arbets- och kompetenslinjeEnligt propositionen är arbetslinjen en bärande princip för den svenska väl-färdspolitiken. Inom alla politikområden prioriteras aktiva åtgärder för att fåen person tillbaka i arbete framför passiva kontantersättningar.Arbetslinjen utgör grunden i arbetsmarknadspolitiken och har under senareår utvecklats till en arbets- och kompetenslinje. Denna innebär att anställningnormalt går före åtgärd. Om det inte finns arbete skall de arbetslösa, framföratt passivt ta emot kontantstöd, erbjudas lämplig utbildning eller en praktik-plats som kan leda till ett arbete. Genom arbetslinjen motverkas passiviseringoch utslagning samt att lediga platser är obesatta i onödan.Regeringen anser att arbetslinjen behöver stärkas ytterligare. Därför före-slås i propositionen att en aktivitetsgaranti införs för dem som är eller riskerar att bli långtidsinskrivna. Inom aktivitetsgarantin bör ett särskilt anställningsstöd införas för äldre personer som varit arbetslösa mycket långa perio-der. Dessutom bör de individuella handlingsplanerna för arbetssökande vida-reutvecklas och förstärkas. Vissa förändringar bör göras i arbetslöshetsför-säkringen för att förtydliga kraven på aktivitet.MålRegeringen fastslog 1996 att den öppna arbetslösheten skall minska till 4 %vid slutet av , det s.k. arbetslöshetsmålet. Vidare har regeringen slagifast att andelen reguljärt sysselsatta i befolkningen i åldersgruppen 20-64 årskall öka till , det s.k. sysselsättningsmålet. Därefter är måletfull sysselsättning.I propositionen konstaterar regeringen att arbetsmarknadspolitikensfrämsta uppgift är ökad anpassningsförmåga på arbetsmarknaden, effektivplatsförmedling samt kompetenshöjande insatser och andra åtgärder somleder till hög rörlighet på arbetsmarknaden. Detta bidrar till ökad sysselsätt-ning och bättre matchning mellan arbetssökande och efterfrågan på arbets-kraft som inflationsdrivande flaskhalsar på arbetsmarknaden kanundvikas. Arbetsmarknadspolitiken skall också verka för kvinnors och mänsrätt till arbete på lika villkor och motverka en könsuppdelad arbetsmarknad.I regleringsbrevet för har regeringen angivit följande treeffektmål för arbetsmarknadspolitiken och AMV:? Hålla vakanstiderna nere för lediga platser?? Minska långtidsarbetslösheten?? Motverka långa tider utan arbete?Regeringen betonar i propositionen att alla tre målen inbegriper satsning påkompetens.Arbetsmarknadspolitikens uppgifterDen första och viktigaste uppgiften för arbetsmarknadspolitiken är enligtregeringen att förmedla arbete till arbetslösa och arbetskraft till arbetsgivarna. Genom väl fungerande matchning kan vakanser tillsättas snabbt, vilketleder till att arbetsmarknaden fungerar bättre.Den andra och allt viktigare uppgiften för arbetsmarknadspolitiken är attöka de arbetslösas kompetens. Genom främst olika utbildningsinsatser förarbetslösa underlättas anpassningen på arbetsmarknaden.En tredje uppgift för politikområdet är att ta till vara under- och outnyttja-de resurser på arbetsmarknaden. Det är här fråga om insatser riktade motexempelvis ofrivilligt deltidsarbetande personer, äldre långtidsarbetslösa,utrikesfödda arbetslösa och personer med funktionshinder som befinner sigutanför arbetsmarknaden.Regeringen slår i propositionen fast att en allt viktigare uppgift för arbets-marknadspolitiken är att öka sysselsättningen och förhindra marginaliseringav de grupper som har svag eller ingen förankring alls på arbetsmarknaden.Här avses människor som drabbas av glesbygdens strukturförändringar samtarbetslösa socialbidragstagare i de större städerna. Arbetsmarknadspolitikensuppgift att integrera undersysselsatta grupper på arbetsmarknaden behöverstärkas väsentligt. Dessutom behöver allas vilja till arbete tas till vara om dskall vara möjligt att förhindra framtida arbetskraftsbrist, orsakad av demo-grafiska förändringar.Arbetsmarknadspolitikens framtida inriktningArbetsmarknadspolitikens omfattning skall vara mindre i en högkonjunkturän i en lågkonjunktur. måste enligt regeringen större vikt läggasvid kvaliteten, vilket i vissa fall leder till att kostnaden per deltagare ökarsenaste åren har arbetsmarknadspolitiken fått en tydligare tillväxtinriktning.Samtidigt har insatserna för dem som har svårast att få arbete stärkts. Dennaförändring måste fortsätta och bli ännu tydligare.Arbetsmarknadspolitiken måste framöver inriktas på kärnuppgifterna,nämligen platsförmedling, företagskontakter, insatser för att motverka flask-halsar och åtgärder för att hjälpa dem som har svårast att få arbete. Arbets-marknadsutbildningen skall leda till arbete och skall motverka arbetskrafts-brist. Den måste ske i nära kontakt med arbetsmarknaden och innefatta prak-tik. Regelförenklingarna måste fortsätta. I propositionen betonas också attsysselsättningsökningen måste utnyttjas för att reducera antalet personer medsvag ställning på arbetsmarknaden. Regeringen poängterar vidare att politi-ken skall präglas av respekt för individen, ökad rättstrygghet och en stärktarbetslinje. Den svenska arbetsmarknadspolitiken ligger väl i linje med EU:ssysselsättningsriktlinjer.MotionerEnligt i kommittémotion A15 (yrk. 1 och 6) står införtre stora utmaningar. Det är , i ett gynnsamt konjunkturläge som under-stöds av en stark internationell konjunktur, som reformer måste genomdrivas.För det första måste ett internationellt konkurrenskraftigt företagsklimattillskapas. är skattenivåerna för höga, byråkratin för omfattande ocharbetsmarknadslagarna för stela. Till detta kommer ett omfattande ochoöverskådligt regelverk. Den andra utmaningen innebär att en kunskapsmiljöi världsklass måste utvecklas. Alla utbildningsled, från förskola till avance-rad forskning, måste förbättras. För det tredje gäller det att få till stånd ensund konkurrenssituation.