bet · GO01SoU11 · 2000-12-14 00:00:00 — Sjukhus med vinstsyfte(förnyad behandling) 2000/01SoU11ÄrendetI betänkande 2000/01:SoU6 behandlade utskottetproposition /01:36 Sjukhus med vinstsyfte samtsju motionsyrkanden som väckts med anledning avpropositionen.Vid kammarbehandlingen av betänkandet den 13december 2000 beslöt att återförvisaärendet till socialutskottet för ytterligareberedning.Regeringens förslag samt de motionsyrkanden somutskottet nu på nytt behandlar finns redovisade ibetänkande 2000/01:SoU6. Regeringens förslag tilllagtext är fogat som bilaga 1 till nämndabetänkande. Utskottet inhämtade vid sin tidigarebehandling av propositionen yttranden från Lagrådet,, näringsutskottet ochKonkurrensverket. Yttrandena är fogade tillbetänkande 2000/01:SoU6 som bilagorna 2-5. M-, kd-, c- och fp-ledamöterna begär dels skall få tilluppgift att belysa lagförslagets förenlighet medannan lagstiftning vad avser lagen (1992:1528) omoffentlig upphandling och gemenskapsrätten, dels attskriftligt yttrande inhämtas från professorn , Stockholm.Utskottet finner inte anledning att ändra deställningstaganden som gjordes i betänkande2000/01:SoU6. Beträffande motiveringen tillutskottets ställningstaganden hänvisas därför tilldetta betänkande. Detta gäller ställningstagandenatill såväl propositionens förslag som beredningen iutskottet. beträffande förslaget till lag ominskränkning i landstingens rätt att överlämnadriften av akutsjukhus till annanatt med bifall till proposition 2000/01:36 och medavslag på motionerna 2000/01:So29, 2000/01:So31,2000/01:So32, 2000/01: So33 och 2000/01:So34antar regeringens förslag till lag ominskränkning i landstingens rätt att överlämnadriften av akutsjukhus till annan,res. (m, kd, c, fp)2. beträffande definition och sanktioneratt med anledning av motion 2000/01:So30 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.Utskottet hemställer att ärendet avgörs efter endasten bordläggning.Stockholm den 14 december 2000På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), ChrisHeister (m), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (), (), ElisebehtMarkström (s), (), (), (), KennethJohansson (c), (), LarsElinderson (m), () och ().ReservationFörslaget till lag om inskränkning ilandstingens rätt att överlämna driften avakutsjukhus till annan (mom. 1)(), (), (), (), KennethJohansson (c), (), LarsElinderson (m) och () anserdels att den del av utskottets bedömning som på s. 1börjar med "Utskottet finner" och slutar med "iutskottet" bort ha följande lydelse:Även efter riksdagsdebatten den 13 decemberkvarstår enligt utskottet så stora oklarheter kringlagförslagets effekter att utskottets tidigarebedömning att förslaget till lag är otillräckligtberett förstärkts. Lagrådets kritik har intevederlagts utan den hårda kritiken kvarstår. är principen om det kommunala självstyretoch respekten för väljarnas val i kommuner,landsting och regioner grundläggande. Härtill kommeratt det vid beredningen i utskottet och iriksdagsdebatten framkommit ytterligare oklarheternär det gäller den föreslagna lagens förenlighet medbl.a. lagen (1992:1528) om offentlig upphandling ochEG-rätt. Utskottets begäran att propositionen somen konsekvens härav avslås kvarstår därför.En grundläggande utgångspunkt för hälso- ochsjukvårdspolitiken måste enligt utskottet vara attalla människor garanteras god vård i rätt tid.Systemen skall utformas efter den enskildepatientens behov och önskemål. Sjukvården behöverständigt förändras och förbättras. För att kunnaförbättra vården är det viktigt att ta till varaalla goda krafter, såväl sjukvårdspersonalen som nyaentreprenörer.Propositionens förslag innebär att viss sjukvårdförbjuds. Därmed hindras utveckling och mångfald påett område där det så väl behövs, nämligen iakutsjukvården. Genom att stänga dörrarna förföretag och föreningar som ger vinstutdelning frånatt driva sjukhus, är risken stor att följden blirstängda sjukhusdörrar. Landstingen kommer ifortsättningen att ha möjlighet att lägga nedsjukhus, men det blir förbjudet för andra vårdgivareatt driva dem. En sådan lagstiftning är varkenlogisk eller försvarbar för den som värnar om vårdenoch patienterna. Det finns helt enkelt inget problemsom motiverar lagen. Inget tyder på att inslag avvinstdrivande verksamhet försämrat det totalavårdutbudet. De som främst kommer att drabbas ärpatienterna eftersom förslaget innebär sämrevalfrihet och mindre vårdutbud.Propositionens förslag inskränker utrymmet för delsett flertal grundläggande fri- och rättigheter somexempelvis näringsfriheten och äganderätten, delsden kommunala självstyrelsen. Denna kritik harframförts av bl.a. Syftet med förslagettycks främst vara att förhindra att den politik somväljarna ställt sig bakom genomförs i praktiken ivissa regioner/landsting. Sådan lagstiftning innebärett missbruk av den nationella makten ochundergräver medborgarnas tilltro till demokratin.Lagförslaget syftar enligt propositionen endasttill att skydda och säkerställa att de grundläggandeprinciperna för svensk hälso- och sjukvård även iframtiden kan upprätthållas. Vården skall varademokratiskt styrd, solidariskt finansierad och gesefter behov. Utskottet ifrågasätter inte att dessaallmänna mål för hälso- och sjukvården i Sverigeskulle vara ett betydande allmänt intresse.Utskottet ifrågasätter däremot om den föreslagnaregleringen har något med dessa mål att göra.Regeringen har inte kunnat visa på vilket sätt måletför hälso- och sjukvården främjas genom dennainskränkning i den näringsfrihet som regleras i 2kap. 20 § regeringsformen (RF).Beslut som berör kommunens invånare skall fattasnära medborgarna och i samråd med medborgarna.Demokratin riskerar att urholkas om medborgarnaskrav i allmänna val om politiska majoriteter interespekteras. Respekten för den kommunalasjälvstyrelsen är avgörande för att upprätthållaförtroendet för den lokala demokratin. Människormåste veta vem som är ansvarig för de politiskabesluten och ha möjlighet att utkräva ansvar av deförtroendevalda - en grundläggande del i detdemokratiska systemet. Regeringens förslaginskränker det kommunala självstyret på ettoacceptabelt sätt.Lagrådet har anfört att ett synsätt som kan ligganära till hands när man diskuterar huruvida deföreslagna lagbestämmelserna inkräktar på denkommunala självstyrelsen är att undersöka om syftetmed bestämmelserna kan uppnås på ett för detkommunala självbestämmandet mindre ingripande sättän det som föreslås. Tanken skulle vara att om olikamöjligheter finns att nå samma mål skall riksdagenvälja den som lägger minst band på kommunernassjälvbestämmanderätt, enligt en sortsproportionalitetsprincip som motsvarar den somkommer till uttryck i 2 kap. 12 § RF och som avserbegränsningar i grundläggande medborgerliga fri- ochrättigheter.Utskottet anser att regeringen borde utgå från detsynsättet i frågor som gäller det kommunalasjälvstyret och - som i detta fall - fullföljandetav målet för hälso- och sjukvården. Som utskottettidigare understrukit har det inte visats attfullföljandet av målet kräver att den kommunalasjälvstyrelsen inskränks. Inte heller vidriksdagsdebatten har, varken av socialministerneller företrädare för majoriteten, lämnats någraklargörande uppgifter som stöder att den kommunalasjälvstyrelsen behöver inskränkas på föreslaget sättför att det nationella målet för sjuk- ochhälsovården skall kunna fullföljas. Utskottetkvarstår därför vid sin tidigare deklareradeuppfattning.Graden av självstyrelse avgörs, enligt förarbetena,ytterst av formerna för samverkan mellan staten ochden kommunala sektorn. Enligt utskottet är detföreliggande förslaget inte ett uttryck församverkan utan en form av diktat.Regeringens förslag om vinstförbud innebär enligtutskottet en diskriminering av dem som bedriver vårdi vinstsyfte. Lagen om offentlig upphandling ()bygger på EG-rätten, vilket innebär att undantagfrån den lagen inte kan göras utan noggrann analysav de EG-rättsliga aspekterna. Regeringen har ipropositionen inte redovisat någon sådan analys,trots Lagrådets påpekande. Inte heller vidriksdagsdebatten har socialministern ellerföreträdare för majoriteten kunnat redovis en sådananalys av de EG-rättsliga aspekterna.Lagrådet har ifrågasatt om inte , liksom EG-reglerna om offentlig upphandling, ställer krav påen individuell bedömning av en upphandling och omdet inte därmed skulle strida mot dessa regler att ilag generellt undanta en viss kategori av företag.Vid en hearing inför socialutskottet har Nämnden föroffentlig upphandling klargjort att man delarLagrådets syn i denna del och nämnden vidhåller sintidigare kritik mot förslaget. Utskottet delarLagrådets och på denna punkt.Regeringens farhågor över att kommersiellaintressen kommer att ta överhanden i svensk sjukvårdeller att överlämnandet av driften av ettakutsjukhus till den som avser att driva det medvinstintresse skulle innebära ett allvarligtrisktagande förefaller enligt utskottet överilade. Iett läge när landet har 79 akutsjukhus varav tvådrivs med vinstintresse och när av vård- ochomsorgspersonalen arbetar i offentlig tjänst kan maninte seriöst påstå att det privata inslaget hotaratt ta överhanden eller innebära ett risktagande.Förekomsten av enstaka vinstdrivna sjukhus är inte isig något systemskifte, men kan mycket väl innebäraett betydelsefullt steg mot en ny politik med ökadmångfald och bättre vård. Utskottet delar ocksåLagrådets uppfattning att argumentationen omallvarligt risktagande för landstingen i så fall harminst lika stor bäring på företag utan vinstsyfte,som t.ex. ideella föreningar, vilka vill övertaansvaret för sjukhusdrift. I själva verket ärenligt utskottets mening det stora risktagandet förvård och omsorg att nu kväva alternativ ochförnyelse.Utskottet vill också understryka den osäkerhet somLagrådet uttalat vad gäller möjligheten att ipraktiken få till stånd en laglighetsprövningenligt kommunallagen av ett landstingsbeslut attöverlämna ansvaret för driften av ett akutsjukhus.Det beslut som torde bli aktuellt är beslutet om atti ett upphandlingsförfarande välja en avanbudsgivarna. Enligt Lagrådet är detta ett beslutsom kan överklagas enligt , vilket innebär attlaglighetsprövningen enligt kommunallagen utesluts.Utskottet menar att de ovan redovisade oklarheternaytterligare måste belysas innan ärendet kan ansestillfredsställande berett.Den föreslagna lagen skall enligt propositionenträda i kraft och gälla tillutgången av . står det ipropositionen "att lagförslaget inledningsvis ärtidsbegränsat ". Det finns alltså ingentingsom hindrar regeringen från att föreslå riksdagenatt permanenta lagen. I propositionen aviseras attdet under alla omständigheter förbereds fortsattlagstiftning med samma syfte. Det nu föreliggandeförslaget måste därför ses som inledningen på en merpermanent inskränkning av den kommunala demokratin.Det gör förslaget än mer utmanande.Utskottet, som delar bedömningen i motionerna So29(m), So31 (m), So32 (c), So33 (fp) och So34 (kd),anser således att propositionen skall avslås.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande förslaget till lag ominskränkning i landstingens rätt att överlämnadriften av akutsjukhus till annanatt med anledning av motionerna 2000/01:So29,2000/01:So31, 2000/01:So32, 2000/01:So33 och2000/01:So34 avslår proposition 2000/01:36.Särskilt yttrandeChris Heister (m), (), (), (), KennethJohansson (c), (), LarsElinderson (m) och () anför:Ledamöterna för m, kd, c och fp har i ett tidigareyttrande starkt kritiserat majoritetens beslut attvägra minoriteten en fullgod beredning av ärendet.Med stöd av riksdagsordningen 4 kap. 10 § begärdedessa ledamöter efter att ha tagit del avskriftliga synpunkter från Lagrådet, KU och NU samtefter en hearing med representanter förSocialdepartementet och få i uppdrag att ytterligare belysa deproblem lagförslaget aktualiserar i förhållande tillLOU och EG-rätten. Skälet för detta är att det vidsagda hearing framkommit att förslaget sannoliktstrider mot gemenskapsrätten och LOU.Den 5 december beslutade utskottet genom sinmajoritet bestående av s-, v- och mp-ledamöter attmotsätta sig detta med åberopande av att ett sådantförfarande skulle fördröja behandlingen av ärendetpå ett sådant sätt att det skulle leda till avsevärtmen.Vi konstaterade att det inte lämnats något skältill att avsevärt men skulle föreligga. Såvitt käntföreligger inte några konkreta planerpå att överlåta driften av något akutsjukhus tillägare med vinstintresse. En förskjutning avriksdagens beslut i detta ärende på några veckorskulle inte på minsta vis påverka de faktiskaförhållandena. Det förelåg enligt vår meningföljaktligen inget underlag för att åberopa "men"över huvud taget och än mindre riksdagsordningensstipulat om "avsevärt men". Majoriteten har, tillsynes av ideologiska skäl, förmenat utskottetmöjligheten till en fullgod beredning av ärendet somgrund för ett sakligt ställningstagande.Efter riksdagsdebatten konstaterarvi att inga av de oklarheter gällande och EG-rätt, som enligt Lagrådet och , på ett nöjaktigt sättklarats ut ej heller har man kunnat påvisa på vilketsätt avsevärt men skulle föreligga. Snarareföreligger ytterligare oklarhet efter de olikainlägg som gjorts av socialministern ochföreträdare för majoriteten. Det kan dessutomifrågasättas om inte också ytterligare konfliktermed gällande lag kan anses föreligga. Riksdagenbegärde därför att ärendet skulle återförvisas tillutskottet för förnyad behandling eftersom ärendetinte kunde anses färdigbehandlat.Den 14 december återupptog utskottet behandlingenav ärendet. Vi måste åter konstatera att majoritetenvägrat ta hänsyn till kraven på en fullgod beredningav ärendet och därmed förvägrat minoriteten den rättriksdagsordningen ger att inhämta för ärendetsberedande nödvändiga upplysningar. Detta hardessutom, enligt vår mening, skett utan attriksdagsordningens krav på att skäl för avslagnöjaktigt kunnat redovisas. Att avsevärt men skulleuppkomma på grund av en något förlängdbehandlingstid har ej kunnat troliggöras.Vi finner det ytterligt anmärkningsvärt attutskottsmajoriteten på detta vis åter sätter sigöver riksdagsordningen. Vi anser attutskottsmajoriteten härigenom drar vanrykte överriksdagen, försämrar de folkvaldas anseende ochförklenar allvaret i att utgör denlagstiftande församlingen.