bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — osäkerhet om var skiljelinjen går mellan personliga hjälpmedel ochsärskilda pedagogiska hjälpmedel.U t s k o t t e t anser att syftet med motionen - som väcktes under allmän-na motionstiden och således innan denna proposition lades fram- kommer att bli tillgodosett i och med att den aviserade utredningen tillsättsMotionen bör alltså avslås.StudiefinansieringKristdemokraterna framhåller i motion 1999/2000:So44 yrkande 11 att möj-ligheterna till studiefinansiering bör vara lika oavsett om den studerande harhandikapp eller inte.U t s k o t t e t anser liksom motionärerna att det är en viktig princip attelever med funktionshinder så långt möjligt skall ha lika möjligheter tillutbildning med studiestöd som andra elever. Utskottet föreslår emellertidavslag på motionsyrkandet med hänvisning till att frågor om studiefinansie-ring för denna elevgrupp är aktualiserade inom Regeringskansliet.Elever i gymnasiesärskolan är inte som elever i gymnasieskolan berättiga-de till studiehjälp. I stället utgår till dessa elever förlängt barnbidrag. Må-nadsbeloppen, , är desamma för både förlängt barnbi-drag och studiebidrag inom studiehjälpen. Dock utgår förlängt barnbidragunder årets alla månader och studiebidrag endast per år.Gymnasiesärskolans elever är - genom att de inte tillhör studiehjälpssystem-et - inte heller berättigade till s.k. extra tillägg till studiebidraget. Det etillägget är ett bidrag som prövas mot elevens och dennes föräldrars beräkna-de inkomster. Det utgår med i inkomstintervallet , med i intervallet och med855 kr om den beräknade inkomsten understiger 85 000 kr.Handikappombudsmannen har i skrivelse till Utbild-ningsdepartementet anfört att han uppmärksammats på att elever vid gymna-siesärskolan inte har möjlighet att ansöka hos Centrala studiestödsnämndenom extra ekonomiskt tillägg till studiebidrag. Handikappombudsmannenanser det vara en självklarhet att studier vid gymnasiesärskolan skall likstäl-las med studier vid gymnasieskolan och att elever vid gymnasiesärskolandärför bör ha rätt till studiehjälp. I skrivelsen har åberopats för att tillförsäkra människor med funktionshinder delaktighet ochjämlikhet.Enligt uppgift från kommer en intern arbets-grupp mellan Utbildnings- och Socialdepartementen att tillsättas i maj månadför att se över vilka för- och nackdelar som kan finnas med att flytta övergymnasiesärskolans elever till studiehjälpssystemet.För elever som deltar i särvux finns det fr.o.m. inget stu-diestöd. Enligt beslut med anledning av propositionen om ettreformerat studiestödssystem avskaffas nämligen nuvarande timersättningsom studiestödsform (prop. 1999/2000:10, bet. UbU7,rskr. Dock har i sitt avlämnade slut-betänkande Kunskapsbygget - det livslånga lärandet (SOU 2000:28)föreslagit bl.a. att ett undantag skall införas i studiestödssystemet som med-ger ersättning för studier på kvartstid för deltagare inom särvux.Stockholm den 27 april 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BeatriceAsk (m), (), (), (),(), (), (),(), (), (), SofiaJonsson (c), (), (), ()och (s).Avvikande meningar1. Möjlighet för funktionshindrade barn och ungdomar att väljaspecialskolaBeatrice (), (), (), (), (), (), () ochAnders () anför:Möjligheten att välja skola är viktig för alla elever, men alldeles särskiltviktig för barn och ungdomar med funktionshinder. Mot den bakgrunden servi beslutet att lägga ned - en specialskola för multihandikappadebarn - som ett lågvattenmärke när det gäller synen på alla elevers rätt attvälja skola. Enligt vår mening skall funktionshindrade barn och ungdomar haen rättighet och inte en skyldighet att integreras i den vanliga kommunalaskolan. Om barnen känner sig trygga i specialskolan och utvecklas på ettpositivt sätt bör det vara möjligt för föräldrar att välja denna skolform. Vianser att specialskolor även skall vara ett alternativ för de elevesom anser att dessa skolor bättre kan tillgodose deras särskilda behov. Dettabör med bifall till motionerna 1999/2000:So32 yrkande 4 och1999/2000:So42 yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.2. Funktionshindrade elevers assistans under skoltidYvonne () och () anför:En funktionshindrad elev och dennes föräldrar måste givetvis ha inflytandepå vem som utses till elevens assistent under skoltid. Om eleven har assistenti hemmet och under fritid kan det vara lämpligt att samma person också fårfölja den funktionhindrade eleven under vistelsen i skolan. Detta kan förmånga elever vara avgörande för inlärningsprocessen. Vi föreslår att enlagändring övervägs för att stärka elevens och föräldrarnas möjlighet attpåverka hur assistentfrågan skall lösas i skolmiljön. bör till-styrka motion 1999/2000:So487 yrkande 5.3. (v), (), (),() och () anför:Det är anmärkningsvärt att regeringen i propositionen inte uppmärksammatden omfattande verksamheten vid . Cent-rumet är en gemensam satsning av universiteten i och påforsknings- och utbildningsområdet handikappvetenskap. Vi ser det somangeläget att behovet av stöd till detta centrum beaktas i den kommandeforskningspolitiska propositionen. Särskilda medel behövs för att tryggagrundfinansieringen och garantera att utbyggnad av centrumet kan ske enligtplanerna. Vad vi nu anfört bör med bifall till våra motioner i ären-det som sin mening ge regeringen till känna.4. Handikappkunskap i arkitekt- och designutbildningYvonne () och () anför:Vi kristdemokrater har vid ett antal tillfällen påtalat att arkitekter, bygg-nadsingenjörer och beslutsfattare måste utbildas i handikappkunskap. Somföreslås i motion 1999/2000:So44 bör få ett nytt uppdrag attse över innehållet i arkitektutbildningen med tanke på handikappkunskap.Motionsyrkandet bör tillstyrkas av socialutskottet.5. Studiefinansiering för funktionshindrade eleverYvonne () och () anför:Vi vill betona att människor med funktionshinder skall ha lika möjligheteroch samma rätt till högkvalitativ utbildning som övriga medborgare. Det ärden studerandes intresse och inte utbildningsform eller tillgång till särskiltstöd som skall styra den studerandes val. Möjligheterna till studiefinansieringbör vara lika oavsett om den studerande har handikapp eller inte. Riksdagenbör enligt vår mening bifalla motion 1999/2000:So44 yrkande 11.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1999/2000:AU5yFrån patient till medborgare - en nationellhandlingsplan för handikappolitikenTill socialutskottetSocialutskottet har berett samtliga utskott i tillfälle att yttra sigöver regeringens proposition 1999/2000:79 Från patient till medborgare - ennationell handlingsplan för handikappolitiken jämte motioner, i de delar deberör respektive utskotts beredningsområde.Arbetsmarknadsutskottet redogör i sitt yttrande för vissa förändringar avarbetsmarknadspolitiken som är av särskilt intresse när det gäller arbets-marknaden för personer med funktionshinder och som föreslagitsrespektive redovisats i propositioner till . Utöver detta uppehållersig utskottet i yttrandet framför allt vid EU-samarbete när det gäller arbets-marknaden för funktionshindrade personer samt frågor om mål, uppföljning,utvärdering och forskning inom det aktuella området. Utskottet konstateraratt endast en motion (mot. 1999/2000:So44) som avlämnats med anledningav proposition 79 innefattar motionsyrkanden som uttryckligen avser ar-betsmarknadsutskottets ansvarsområde. Utskottet avstår emellertid från att taställning till enskilda motionsförslag.Till grund för propositionen ligger bl.a. förslag från ibetänkandet nia - nio vägar att utveckla bemötandet av personermed funktionshinder (SOU 1999:21) och betänkandet Handikappombuds-mannens framtida förutsättningar och arbetsuppgifter (SOU 1999:73).Arbetsmarknadspolitiska mål och mångfaldDe långsiktiga målen för den ekonomiska politiken är full sysselsättning.Regeringen och har ställt upp två mål på vägen mot full sysselsätt-ning: den öppna arbetslösheten skall halveras till ochandelen reguljärt sysselsatta av befolkningen skall ökatill år 2004.En förutsättning för att uppnå sysselsättningsmålet är enligt ar-betsmarknadsutskottets uppfattning att personer med funktionshinder kom-mer in i arbetslivet. Dessa personer kan bidra med såväl kunskaper somerfarenheter som är värdefulla i arbetslivet.Hela arbetskraftens kompetens måste tas till vara. Utskottet ser mot dennabakgrund positivt på att initierat ett särskilt projektsom ur ett tillväxtperspektiv skall kartlägga och analysera hur kön, klass,etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder påverkar enskildasmöjligheter på arbetsmarknaden och när det gäller eget företagande samt hurmångfald kan påverka tillväxten. Mångfald i arbetslivet måste enligt utskot-tets uppfattning rimligen bidra till ökad sysselsättning och ekonomisk till-växt.Arbetsmarknadsläget för arbetshandikappadeSverige befinner sig i ett gynnsamt ekonomiskt läge. Tillväxten är hög, sys-selsättningen stiger, arbetslösheten minskar och priserna är stabila.Enligt AMS fortsätter de lediga platserna att strömma in till arbetsförmed-lingarna. anmäldes 59 000 nya platser, vilket är drygt10 000 fler än under samma månad föregående år. Det är den största in-strömningen av lediga platser som anmälts till förmedlingarna en enskildmånad . Den ökade efterfrågan på arbets-kraft åtföljs av minskad arbetslöshet. De regionala skillnaderna beträffandearbetsmarknadsläget är stora.Antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderpå arbetsmarknaden i sin helhet var 68 000 färre än under sam-ma månad 1999. Med sådana åtgärder avses exempelvis anställningsstöd,arbetspraktik, datortek och arbetsmarknadsutbildning där inriktning ochomfattning varierar beroende på konjunkturläge. Det är framför allt de ökademöjligheterna att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden som förklararnedgången. Enligt statistik från har också arbetshandikappade perso-ners deltagande i konjunkturberoende åtgärder minskat jämfört med förhål-landena tidigare.I ett generellt sett mycket positivt arbetsmarknadsläge med stor efterfråganpå arbetskraft kan det förväntas att fler arbetshandikappade får anställningmed lönebidrag eller offentligt skyddat arbete (OSA), under förutsättning attbudgetmedel finns tillgängliga. () har emellertidantalet personer som är anställda med lönebidrag eller OSA varit ca 53 600,vilket är mindre än 1999. I det verk-samhetsmål som regeringen har slagit fast för anges att56 000 personer i genomsnitt skall ges sysselsättning med löne-bidrag eller OSA (se nedan). Minskningen av lönebidrags- och OSA-anställningarna jämfört med föregående år uppvisar regionala skillnader.Endast tre län uppnådde verksamhetsmålet under första kvartalet 2000.Mot bakgrund av den hittillsvarande utvecklingen under budgetåret av an-talet anställda med de nämnda anställningsformerna vill utskottet betona attdet är angeläget att personer med arbetshandikapp får del av det goda kon-junkturläge som råder. Som framgår nedan aviseras i vårpropositionenförstärkningar av anslaget för särskilda åtgärder för arbetshandikappadebudgetåren 2001-2003.Arbetshandikappade personer har svårt att komma in på arbetsmarknadenoavsett vilket konjunkturläge som råder. framöver ökar antaletäldre på arbetsmarknaden. Bland äldre personer är arbetshandikapp vanligareän bland yngre. förutsätter att regeringen ingåendeföljer utvecklingen i fråga om arbetsmarknadsläget för arbetshandikappadepersoner och vid behov vidtar åtgärder.Utskottet redovisar nedan vissa uppgifter om långtidsinskrivna vid arbets-förmedlingen, en grupp där personer med arbetshandikapp är överrepresente-rade och som återfinns över hela landet.Förändringar i arbetsmarknadspolitiken enligt aktuellapropositionerI proposition 79 om handikappolitik (avsnitt 11) redovisas under rubrikenRiktade stöd till företag och särskilt anordnade arbetstillfällen arbetsmark-nadspolitiska åtgärder som syftar till att människor med funktionshinder skallkunna vara verksamma på arbetsmarknaden.Regeringen har efter att proposition 79 lades fram för ävenöverlämnat propositionen Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet ochtillväxt (prop. 1999/2000:98) till . Där redovisas en rad förändring-ar av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och förslag läggs fram om för-ändringar av åtgärdssystemet.Åtgärderna bör enligt regeringen indelas isju olika områden med den gemensamma benämningen arbetsmarknadspoli-tiska program: arbetsmarknadsutbildning, arbetspraktik, anställningsstöd,utvecklingsgaranti, start av näringsverksamhet, projekt med arbetsmarknads-politisk inriktning samt särskilda insatser för personer med arbetshandikapp.Programmen skall enligt regeringen i högre grad än kunna kombinerasför att deltagare snabbare skall komma i arbete.De förändringar som redovisas respektive föreslås i proposition 98 berör iflera avseenden insatser som riktas mot personer med arbetshandikapp. Motdenna bakgrund finner arbetsmarknadsutskottet anledning att i detta yttrandenågot närmare redogöra för vissa delar av propositionen. Utskottet har ännuinte tagit ställning till förslagen i propositionen.I propositionen redovisar regeringen mål för arbetsmarknadspolitiken ochArbetsmarknadsverket samt anger tre huvuduppgifter för arbetsmarknads-politiken: för det första att förmedla arbete till arbetslösa och arbetskraft tföretag, för det andra att öka de arbetslösas kunskaper och för det tredje attstödja dem som har svårt att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Enallt viktigare uppgift är vidare att öka sysselsättningen och förhindra margi-naliseringen av undersysselsatta i skogslänen samt av arbetslösa socialbi-dragstagare i vissa storstadsområden.Antalet långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen, alltså personer somkontinuerligt varit inskrivna vid arbetsförmedlingen utan attha haft något avbrott för arbete, har ökat dramatiskt . Viddecenniets början fanns endast ett fåtal långtidsinskrivna medan kulmennåddes 1997 då antalet var 130 000. Enligt propositionen har den pågåendesysselsättningsuppgången även gynnat de långtidsinskrivna och arbetslöshe-ten i denna grupp har minskat i takt med att den generella arbetslös-heten reducerats. Den grupp långtidsinskrivna som kvarstår som arbets-sökande tenderar dock att bli alltmer svårplacerad.En allt större del av de långtidsinskrivna är arbetshandikappade. Ungefär25 000 personer har varit kontinuerligt inskrivna vid förmedlingen i mer . Personer med låg utbildning, arbetshandikapp samt äldre är överre-presenterade bland dessa.Trots kvarstående problem med långtidsinskrivningar hävdas i proposition98 att ingen person är chanslös på arbetsmarknaden eftersom även sannolik-heten att få arbete för dem med sämst förutsättningar ökar när efterfrågan påarbete blir större. får av de långtidsinskrivnaarbete.Regeringen anser att arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken behöver stär-kas ytterligare. Därför läggs förslag fram om att en aktivitetsgaranti skallinföras i hela landet fr.o.m. för arbetslösa som är 20 åreller äldre, som är eller löper risk att bli långtidsarbetslösa och som står tiarbetsmarknadens förfogande. Genom aktivitetsgarantin skall dessa perso-ners förutsättningar att få arbete förbättras, arbetslinjen hävdas samt rund-gången mellan åtgärder och öppen arbetslöshet kunna brytas. Vidare föreslåsatt ett särskilt anställningsstöd införs för den som fyllt , varit arbetsleller deltagit i arbetsmarknadspolitisk åtgärd och ome-delbart före anvisningen varit anmäld på arbetsförmedling-en och tagit del av aktivitetsgarantin i minst 3 månader.I den arbetsmarknadspolitiska propositionen anges också att det skall skeen vidareutveckling av de ömsesidiga individuella handlingsplaner för ar-betssökande som upprättas vid arbetsförmedlingen, att regelförenklingarskall genomföras i de arbetsmarknadspolitiska programmen och att aktivi-tetskraven i arbetslöshetsförsäkringen skall betonas.Som framgått anser regeringen att det från och med den 1 augusti 2000skall finnas sju olika arbetsmarknadspolitiska program. Arbetshandikappadepersoner kommer liksom att återfinnas inom samtliga programformer.Ett av programmen, särskilda insatser för personer med arbetshandikapp är,som denna nya benämning anger, särskilt inriktat på arbetshandikappadepersoner. Programmet avses innefatta insatserna lönebidrag, skyddat arbetehos offentliga arbetsgivare (), merkostnader för arbetsbiträde, arbets-hjälpmedel och särskilt stöd vid start av näringsverksamhet. I propositionenredovisas vidare en rad förenklingar av de nämnda insatserna. På någrapunkter har förslag om förändringar underställts (se nedan).Regeringen avser enligt vad som framgår av proposition 98 att ändra be-nämningarna på arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med arbets-handikapp i syfte att förtydliga insatsernas innebörd. Stöd till hjälpmedel påarbetsplatsen ersätter beteckningen "bidrag till arbetshjälpmedel". Stöd tillpersonligt biträde ersätter "bidrag till arbetsbiträde" vilket skall klargöra astödet inte bara kan lämnas för den som får ett arbete utan även när en persondeltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Särskilt stöd vid start av nä-ringsverksamhet ersätter "näringshjälp" som därigenom får en tydligarekoppling till stöd vid start av näringsverksamhet ("starta-eget").I propositionen anger regeringen att beslut om stöd till hjälpmedel på ar-betsplatsen, personligt biträde och särskilt stöd vid start av näringsverksam-het inte längre skall få överklagas till regeringen.Som framgått lägger regeringen i propositionen fram vissa förslag för be-slut av . Således föreslås att målgruppen för stöd till hjälpmedelm.m. skall ändras från funktionshindrade till personer med arbetshandikappför att därmed avse individer som har nedsatt förmåga i förhållande till ar-betsuppgiften. Vidare läggs förslag fram om att stöd till hjälpmedel på ar-betsplatsen till företagare och fria yrkesutövare skall lämnas enligt sammavillkor som gäller för anställda och att möjligheterna till stödför reparationer av hjälpmedel utvidgas. Dessutom föreslås att stöd för per-sonligt biträde skall kunna lämnas vid samtliga arbetsmarknadspolitiskaprogram och att en person som behöver särskilt stöd för introduktion ochuppföljning () skall kunna få detta . I fråga omskyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () föreslår regeringen att stödinte skall lämnas om det skyddade arbetet bedrivs inom konkurrensutsattsektor eller verksamhet.Av proposition 79 framgår att det genomförs en översyn avden arbetslivsinriktade rehabiliteringen (dir. 1999:44). Översynen skall varaavslutad senast den 1 juli 2000.I proposition 98 redovisar regeringen det arbete som pågår för att vidareut-veckla verksamheten med arbetslivsinriktad rehabilitering (tidigare be-nämnd "yrkesinriktad rehabilitering"). Regeringen samtycker till en radförslag som har lagts fram av AMS beträffande den framtida organisationenav den arbetslivsinriktade rehabiliteringen och betonar kraftigt vikten av attsärskilda resurser för olika funktionshinder säkerställs. Vidare anger rege-ringen att den noga kommer att följa utvecklingen av organisation, resurseroch genomförande av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen och uppdra åtAMS att redovisa i vilken omfattning tjänsteutbud och personalresurser finnstillgängliga för arbetssökande med behov av arbetslivsinriktad rehabilitering,omfattningen av servicen och de särskilda resurserna inom den arbetslivsin-riktade rehabiliteringen för olika grupper av arbetshandikappade samt insat-ser för kompetens- och metodutveckling inom den arbetslivsinriktade reha-biliteringen på olika nivåer inom AMS verksamhet.Som framgått har arbetsmarknadsutskottet ännu inte tagit ställning till för-slagen i proposition 98. Så är också fallet när det gäller förslagen i åretsekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100). När det gäller den sist-nämnda propositionen vill utskottet i detta sammanhang fästa uppmärksam-heten på att den innefattar förslag om förbättring av det förstärkta anställ-ningsstödet för personer som varit arbetslösa eller deltagit i arbetsmarknads-politiska åtgärder . Stödformen riktas mot personer som varitarbetslösa under mycket långa perioder, en grupp där som nämnts arbetshan-dikappade personer är överrepresenterade. Vidare bör nämnas att det i vår-propositionen också aviseras förstärkningar av anslaget för särskilda åtgärderför arbetshandikappade för vart och ett av budgetåren 2001-2003.Lagstiftning mot diskriminering - åtgärder för ökadtillgänglighetSom framgår av proposition 79 infördes genom lag (1999:132) ettförbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. Idet betänkande som låg till grund för riksdagsbeslutet om lagstiftningen (bet.1998/99:AU4) betonade utskottet att lagförslaget gav uttryck för den mycketviktiga principen om varje individs rätt att bli bedömd efter personliga egen-skaper och förutsättningar. Det viktigaste med en diskrimineringslagstiftningär, framhöll utskottet, de mer långsiktigt normbildande effekterna i samhäl-let. varnades för en övertro på lagstiftningens effekter. Diskrimine-ring kan inte i ett slag lagstiftas bort. Förbudsregler måste kompletteras avandra insatser, både från samhällets och enskildas sida.Av den rapport som handikappombudsmannen (HO) överlämnade till re-geringen framgår att denne dittills hade fått in 23 anmäl-ningar om diskriminering där lagen kan vara tillämplig. Enligt rapportenspänner anmälningarna över ett brett fält, både vad gäller orsak, funktions-hinder och arbetsgivare.I sin rapport drar HO slutsatsen att den nya lagen förutom att vara ettskydd för enskilda också kommer att bidra till att attityderna till funktions-hindrade i arbetslivet förbättras. Men, konstaterar ombudsmannen, insatserför full delaktighet och jämlikhet i arbetslivet för funktionshindrade handlardock inte enbart om tillämpningen av den nya lagen. HO menar att om män-niskor med funktionshinder inte kan ta del av den högre utbildningen, intekan använda de allmänna kommunikationerna och stängs ute av fysiskabarriärer kommer de även i fortsättningen att vara mindre konkurrenskraftigapå arbetsmarknaden, med eller utan diskrimineringslag. Arbetsmarknadsut-skottet finner all anledning att instämma i denna slutsats och ser positivt påde åtgärder som föreslås i proposition 79 om att handikapperspektivet skallgenomsyra alla samhällssektorer och att åtgärder skall vidtas för att ökatillgängligheten i det svenska samhället.I anslutning till vad utskottet sagt här om lagstiftning mot diskrimineringkan nämnas att en handbok om hur man rekryterar utan att diskriminera pågrund av kön, etnisk tillhörighet, funktionsnedsättning eller sexuell läggninghar tagits fram av , ,Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och Ombudsmannen mot diskri-minering på grund av sexuell läggning. innehåller både en redovisning av de regler som finns på områdetoch goda råd om hur man i praktiken kan bygga upp rutiner för att förhindradiskriminering.Utskottet vill i likhet med regeringen i proposition 79 betona betydelsen avtillgänglighet och användbarhet. Målsättningen måste vara att ingen funk-tionshindrad person skall utestängas från arbete på grund av brister i dessaavseenden. I anslutning till detta finner utskottet också anledning att i likhemed regeringen framhålla vikten av tillgänglighet till utbildning. Generelltsett väger utbildning allt tyngre på dagens arbetsmarknad. Därför är detangeläget att funktionshindrade personer inte utestängs från utbildning pågrund av bristande tillgänglighet.EU-samarbete med anknytning till arbetsmarknadenDe uppgifter och kommentarer till internationellt samarbete på handi-kappområdet som återfinns i proposition 79 avser framför allt om delaktighet och jämlikhet (främst i avsnitt 4.3). I avsnitt 4.2 redo-visas också vissa andra uppgifter om handikappolitik i ett internationelltperspektiv.Arbetsmarknadsutskottet vill för sin del göra några kommentarer kring detsamarbete på EU-området som har betydelse för funktionshindrade personersställning på arbetsmarknaden men som inte berörs i proposition 79.