bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — Hjälpmedelsbehov m.m. (mom. 46), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 93 börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "yrkande 8 avstyrks" bort ha följande lydelse:Problemet med dagens hjälpmedelsförsörjning är att de offentliga huvud-männen i princip har monopol. Genom centralt dirigerade överenskommelserhänvisas alla med rätt till hjälpmedel till en offentlig huvudman, landstingeller kommun. Detta är kostnadsdrivande på grund av frånvaron av konkur-rens.Enligt utskottets mening förefaller det saknas aktuella genomlysningar frånett övergripande helhetsperspektiv vad beträffar de samlade kostnaderna ochprioriteringarna på hjälpmedelsområdet. För att komma till rätta med dagensproblem anser utskottet att hjälpmedelsmarknaden bör öppnas, vilket kom-mer att ge fler, bättre och billigare hjälpmedel.I propositionen föreslås en översyn vad avser skolhjälpmedel. Utskottetanser att en motsvarande översyn behövs vad avser vuxnas hjälpmedel.Teknikutvecklingen går snabbt framåt, bl.a. finns ny uppspelningsutrustningför digitala talböcker vilken måste ses som hjälpmedel. Vad utskottet nuanfört bör med anledning av motionerna So18 (m) yrkande 4 ochSo33 (m) yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna. MotionernaSo44 (kd) yrkande 7 och So321 (fp) yrkande 8 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande hjälpmedelsbehov m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:So18 yrkande4 och 1999/2000:So33 yrkande 4 samt med avslag på motionerna1999/2000:So44 yrkande 7 och 1999/2000:So321 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,51. Hjälpmedelsbehov m.m. (mom. 46)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 93 börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "yrkande 8 avstyrks" bort ha följande lydelse:Funktionshindrade med andra hjälpmedel än för skola är ofta missnöjdamed att hjälpmedlen är alltför dyra i deras del av landet. De anser dessutomatt de inte får de hjälpmedel de behöver. Det upplevs vidare som en stororättvisa att bedömningarna skiftar mellan olika kommuner. Utskottet anseratt en utredning bör tillsättas angående bl.a. synen på hjälpmedel, avgifter födessa och användningen av dem. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So44 (kd) yrkande 7 som sin mening ge regeringen tillkänna. Motionerna So18 (m) yrkande 4, So33 (m) yrkande 4 och So321 (fp)yrkande 8 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande hjälpmedelsbehov m.m.att med anledning av motion 1999/2000:So44 yrkande 7och med avslag på motionerna 1999/2000:So18 yrkande 4,1999/2000:So33 yrkande 4 och 1999/2000:So321 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,52. Hjälpmedelsbehov m.m. (mom. 46)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 93 börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "yrkande 8 avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en ökad konkurrens på hjälpmedelsområdet kan vara ettsätt att höja kvaliteten och att kapa köerna. Inom t.ex. hörselvården bör man ihögre utsträckning än vad som sker kunna upphandla tjänster frånprivata entreprenörer. Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion So321 (fp) yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.Motionerna So18 (m) yrkande 4, So33 (m) yrkande 4 och So44 (kd) yrkande7 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande hjälpmedelsbehov m.m.att med anledning av motion 1999/2000:So321 yrkande 8och med avslag på motionerna 1999/2000:So18 yrkande 4,1999/2000:So33 yrkande 4 och 1999/2000:So44 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,53. Hjälpmedelsbesluts överklagbarhet (mom. 48), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 94 börjar med "Utskottetär inte" och slutar med "So240 (m) avstyrks" bort ha följande lydelse:Oavsett om det finns en hjälpmedelsgaranti eller om vi har dagens systemanser utskottet att det behövs en överklagandemöjlighet. Landstingens beslutom hjälpmedel går inte att överklaga genom förvaltningsbesvär. Detman kan göra är att påtala sitt missnöje för , som är till-synsmyndighet. En ändring av bestämmelserna så att beslut om hjälpmedelenligt hälso- och sjukvårdslagen kan överklagas skulle göra situationen bättreför funktionshindrade. Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motionerna So33 (m) yrkande 5 och So240 (m) som sin mening ge rege-ringen till känna.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande hjälpmedelsbesluts överklagbarhetatt med anledning av motionerna 1999/2000:So33 yrkande5 och 1999/2000:So240 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,54. IT-hjälpmedel (mom. 49)(), (), (), LarsGustafsson (kd), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 94 börjar med "Somframgår" och slutar med "delvis avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är IT-utvecklingen särskilt angelägen för personer medfunktionshinder. Den tekniska utvecklingen har lett till att det finns hjälpme-del som ger högre livskvalitet för personer med handikapp. Den modernatekniken kan överbrygga såväl avstånd mellan olika handikappgrupper somnedsatt rörelseförmåga. Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion So488 (kd) yrkande 13 delvis som sin mening ge regeringen tillkänna. Motionerna So321 (fp) yrkande 9 och So327 (c) yrkande 8 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande IT-hjälpmedelatt med anledning av motion 1999/2000:So488 yrkande 13delvis och med avslag på motionerna 1999/2000:So321 yrkande 9 och1999/2000:So327 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,55. IT-hjälpmedel (mom. 49)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 94 börjar med "Somframgår" och slutar med "delvis avstyrks" bort ha följande lydelse:En översyn bör göras av sjukvårdshuvudmännens förskrivning av IT-hjälpmedel. Det bör i sammanhanget även övervägas om det behövs ett sär-skilt stöd för anpassning av IT-produkter. Vidare anser utskottet att det ärangeläget att utreda en lagreglering av tillgänglighet inom IT-området ochdärvid även utreda upphovsrättens inverkan på tillgängligheten för läshandi-kappade personer. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotion So327 (c) yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna. Motio-nerna So321 (fp) yrkande 9 och So488 (kd) yrkande 13 delvis avstyrks.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande IT-hjälpmedelatt med anledning av motion 1999/2000:So327 yrkande 8och med avslag på motionerna 1999/2000:So321 yrkande 9 och1999/2000:So488 yrkande 13 delvis som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,56. IT-hjälpmedel (mom. 49)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 94 börjar med "Somframgår" och slutar med "delvis avstyrks" bort ha följande lydelse:Datatekniken ger möjligheter, inte minst för barn med funktionsnedsätt-ning. Utskottet anser därför att en dator till alla barn med funktionsnedsätt-ning är ett rimligt krav. Funktionshindrade elever bör dessutom ha tillgångtill datorn som hjälpmedel hemma. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed anledning av motion So321 (fp) yrkande 9 som sin mening ge rege-ringen till känna. Motionerna So327 (c) yrkande 8 och So488 (kd) yrkande13 delvis avstyrks.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande IT-hjälpmedelatt med anledning av motion 1999/2000:So321 yrkande 9och med avslag på motionerna 1999/2000:So327 yrkande 8 och1999/2000:So488 yrkande 13 delvis som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,57. Funktionshindrade barns hjälpmedel (mom. 50)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 94 börjar med "Bristerfinns" och slutar med "behövs inte" bort ha följande lydelse:Enligt 3 a § hälso- och sjukvårdslagen skall landstingen erbjuda hjälpme-del för funktionshindrade. Barns och vuxnas behov av hjälpmedel för attkompensera ett funktionshinder skiljer sig åt i flera avseenden. Som exempelkan nämnas hjälpmedel för att stimulera barnets utveckling. Hjälpmedel förutveckling beviljas numera inte. Utskottet anser därför att det behövs enkomplettering av 3 a § hälso- och sjukvårdslagen med att hänsyn skall tas tillbarns och ungdomars särskilda behov. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed anledning av motion So488 (kd) yrkande 19 som sin mening ge rege-ringen till känna.dels att utskottets hemställan under 50 bort ha följande lydelse:50. beträffande funktionshindrade barns hjälpmedelatt med anledning av motion 1999/2000:So488 yrkande 19som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,58. Hörhjälpmedel (mom. 51)(), (), () ochEster () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 96 börjar med "Av Social-styrelsens" och slutar med "dessa avstyrks" bort ha följande lydelse:Den som blir hörselskadad har enligt utskottet behov av samhällsinsatserfrämst från hälso- och sjukvården i form av habilitering och rehabilitering.Vidare krävs också psykosocial rehabilitering. Även om det i varje landstingfinns hörselvårdande verksamhet så är den ojämnt utbyggd. Moderna hörap-parater är förhållandevis dyra, och de flesta landstingen har därför infört ettkostnadstak på per hörapparat. Överstigandekostnader får brukaren stå för själv. Utskottet har erfarit att forskningen harvisat att personer som kan ha hörapparat på båda öronen visar bättre förmågaatt uppfatta tal och att kommunicera än med bara en apparat. Av de männi-skor som skulle vara betjänta av två apparater är det detta till trots endast10 % som får tillgång till det.Om menar allvar med att leva upp till för atttillförsäkra människor med funktionsnedsättning, i det här fallet hörselned-sättning, delaktighet och jämlikhet samt att leva upp till hälso- och sjuk-vårdslagens målsättning, måste bristerna i den svenska hörselvården åtgär-das. Utskottet anser att regeringen bör ta initiativ till överläggningar medlandstingen om hur detta kan åstadkommas. Vad utskottet nu anfört bör riks-dagen med anledning av motion So202 (fp) yrkandena 2 delvis, 3 och 5 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande hörhjälpmedelatt med anledning av motion 1999/2000:So202 yrkandena 2delvis, 3 och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,59. Hörselbutiker m.m. (mom. 52), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 96 börjar med "Ävenmotionerna" och slutar med "So386 (m) avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att tiden nu är mogen för att öppna hörselvården och där-igenom införa ett rationellt och effektivt system för att tillmötesgå medbor-garnas behov av en fungerande hjälpmedelsmarknad. Utskottet vill i sam-manhanget hänvisa till vad som anförts härom i motion So319 (m). Liksomdet är möjligt att gå till optikern och få sina glasögon utprovade borde detvara möjligt att gå till en fristående audionom och få sin hörapparat. Enförutsättning för detta är bl.a. att frågan om behovet av legitimation ochdärtill kopplad förskrivningsrätt prövas, liksom att konkurrenssnedvridandeinslag i lagstiftningen ändras, som t.ex. momsreglerna. Vad utskottet nuanfört bör med anledning av motionerna So319 (m) och So386 (m)som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande hörselbutiker m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:So319 och1999/2000:386 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,60. Tolkar för döva och hörselskadade (mom. 53)(), (), () ochEster () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 96 börjar med"Samhällets stöd" och slutar med "denna avstyrks" bort ha följande lydelse:Den som blir hörselskadad har enligt utskottet behov av samhällsinsatserfrämst från hälso- och sjukvården i form av habilitering och rehabilitering.Vidare krävs också psykosocial rehabilitering. Även om det i varje landstingfinns hörselvårdande verksamhet så är den ojämnt utbyggd. Det finns ocksåett stort, dolt behov av vuxendövtolkning. Vad utskottet nu anfört bör riksda-gen med anledning av motion So202 (fp) yrkande 2 delvis som sin meningge regeringen till känna. Motion So31 (s) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 53 bort ha följande lydelse:53. beträffande tolkar för döva och hörselskadadeatt med anledning av motion 1999/2000:So202 yrkande 2delvis och med avslag på motion 1999/2000:So31 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,61. Konkurrensneutralt serviceboende (mom. 57)(), (), (), LarsGustafsson (kd), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 101 börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "yrkande 13" bort ha följande lydelse:Socialtjänstlagen ålägger kommunen att inrätta bostäder med särskild ser-vice till funktionshindrade. Kommunen kan driva verksamheten i egen regieller lägga ut den på entreprenad till ett privat företag. upp-ställer kvalitetskrav som tillämpas vid tillsyn över verksam-heten. Men olika regler gäller beroende på om verksamheten bedrivs av ettprivat företag eller i regi. Utskottet anser att tillsynen över ser-viceboende för funktionshindrade bör ses över så att reglerna blir konkur-rensneutrala. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionN273 (m, kd, fp) yrkande 13 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 57 bort ha följande lydelse:57. beträffande konkurrensneutralt serviceboendeatt med anledning av motion 1999/2000:N273 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttrandenDolda funktionshinderThomas () anför:Personer med misstänkt demens bör ha rätt till en tidig demensutredning. Detär också angeläget med tillgång till korttidsboende, avlastning och dagvårdså att de anhöriga orkar fungera som anhörigvårdare. har tagitupp dessa frågor i motioner. Jag avstår dock nu från att reservera mig.Förtidspension av ungaIngrid och (båda v) anför:Vänsterpartiet har i riksdagsmotioner och i andra sammanhang uttryckt attlägsta ålder för förtidspension bör höjas från 16 till . Detta för att undka att unga funktionshindrade pensioneras i onödan. har inteändrat uppfattning, men då frågan bereds i Regeringskanslietavstår vi nu från att reservera oss.Handikappombudsmannens ansvarThomas () anför:Jag välkomnar ett nationellt tillgänglighetscentrum men anser att det bordelokaliseras någon annanstans än hos . skall vara en oberoende mänskliga rättigheter som med stöd av lag självständigt bevakar funk-tionshindrades intressen. Jag avstår nu från att reservera mig.DomstolstrotsLars och (båda kd) anför:Utskottet markerar att de nu föreslagna åtgärderna mot domstolstrots skall bliföremål för förnyad prövning, då den fullständiga utredningen föreligger. Deerfarenheter som efter hand kommer att vinnas av den nu föreslagna lagstift-ningen skall då tas tillvara. Den aktuella lagstiftningen blir alltså ett provirium, som varar i bästa fall. delar uppfattningen attdet är oerhört angeläget att sanktionsmöjligheter mot domstolstrots kommertill stånd. Det föreliggande förslaget är bristfälligt. Dock kan vi godta förslget eftersom det förhoppningsvis kan prövas ånyo. Vi avstårdärför från att reservera oss.ForskningLars och (båda kd) anför:Kristdemokraterna delar bedömningen att utskottet inte tar ställning till för-delning av forskningsmedel och lokalisering av forskning samt att ett samlatställningstagande till fördelningen av forskningsresurser bör tas i sambandmed forsknings- och budgetpropositionerna. Vi väljer därför att inte reserve-ra oss i frågan. Enligt vår mening borde dock regeringen i propositionen lyftfram i och som ett unikttvärvetenskapligt samarbete mellan två universitet.Avlösning och korttidstillsyn m.m.Ingrid och (båda v) anför:Vi anser det angeläget att avlösar- och ledsagarservice omfattas av rätten tillbistånd och att beslut om dessa insatser kan överklagas genom förvaltnings-besvär. har i sitt slutbetänkande föreslagit dels attreglerna om avlösning i socialtjänstlagen skall förtydligas, dels att rätten atöverklaga beslut som meddelats med stöd av socialtjänstlagen skall utökas.Mot denna bakgrund och då frågeställningarna är under behandling anser viinte skäl föreligga att reservera oss.Barn med funktionshinder är för korttidstillsyn hänvisade tillatt kommunerna tar sitt ansvar och tillgodoser deras behov. Först kan barnet framtvinga sin rätt enligt lagen om stöd och service till vissfunktionshindrade (LSS). Vi anser att funktionshindrades behov av, och rätttill, korttidstillsyn utanför hemmet i anslutning till skoldagen och underloven är lika stor före som efter . Problemet kan t.ex. lösas genomatt man återinför förvaltningsbesväret i socialtjänstlagen (SoL) eller genomatt åldersgränsen tas bort från 7 § p 7 i LSS. Med hänsyn till att enutvidgning av överklagandemöjligheten när det gäller beslut enligt SoL harföreslagits och då frågan alltjämt är under beredning anser vi det i dagslägetinte nödvändigt att reservera oss.Psykiska funktionshinder och rätt till LSSThomas () anför:Psykiska funktionshinder är ofta dolda handikapp i dubbel bemärkelse i detatt bristen på stöd leder till att de psykiskt funktionshindrade kan dra sigundan samhälleligt deltagande och sakna fungerande nätverk. Jag anser attett steg på vägen för att förbättra situationen för människor med psykiskafunktionshinder är att låta dem på lika villkor som andra och fullt ut omfattasav LSS. Jag avstår nu från att reservera mig.Funktionshindrades ekonomiska situationChris Heister, , , och (alla m) anför:Förslagen i Boende- och avgiftsutredningen bereds iRegeringskansliet. Regeringen har aviserat en proposition under år2000. Utskottet anser det angeläget att få till stånd en närmare regleringav avgifterna i det särskilda boendet. Förslagen i utredningen omfattardock inte hela avgiftssituationen för personer med funktionshinder.Utskottet delar uppfattningen i motionerna att det vore värdefullt meden belysning av funktionshindrades totala ekonomiska situation, bl.a.med hänsyn till kostnader för läkarbesök och läkemedel, hjälpmedel,hemtjänst, färdtjänst m.m. Vi delar alltså i stort utskottsmajoritetensuppfattning, men kan inte stå bakom skrivningen att kostnaderna för ettmer vittomfattande högkostnadsskydd bör beräknas. Enligt våruppfattning är det ett ansvar för kommunerna och landstingen att göraen bedömning av vad som är en rimlig avgiftsnivå utifrån de lokalaförutsättningarna. Införandet av ett högkostnadsskydd som omfattaralla insatser till stöd och service för funktionshindrade skulle innebäraett väsentligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen.I propositionen framlagda lagförslagKonstitutionsutskottets yttrande 1999/2000:KU5yFrån patient till medborgare - en nationellhandlingsplan för handikappolitikenTill socialutskottetSocialutskottet har vid sitt sammanträde beslutat beredasamtliga utskott möjlighet att yttra sig över proposition 1999/2000:79 Frånpatient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitikenjämte eventuella motioner. Yttrandena skall vara socialutskottet till handasenast fredagen den 28 april.Utskottet begränsar sitt yttrande till frågan om åtgärder mot domstolstrotsm.m. (avsnitt 8.2) och förslagets förenlighet med den kommunala självstyrel-sen och vissa frågor om likabehandling och diskriminering (avsnitt 8.1).UtskottetPropositionens innehåll i huvuddragI propositionen föreslås att skall verka för att kommuner ochlandsting planerar för att kunna tillgodose framtida stöd- och servicebehovenligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ochframtida bistånd enligt 6 f § sociatjänstlagen (1980:620). fårförelägga en kommun eller ett landsting vid vite att följa en lagakraftvunnendom som ger en enskild rätt till vissa insatser enligt respektive lag. De nyareglerna får dock inte tillämpas om verkställighet av en lagakraftvunnen domenligt lag om stöd och service till vissa funktionshindrade och socialtjänstla-gen redan har sökts enligt utsökningsbalken (1981:774). Vidare förfallerenligt propositionens förslag ett vitesföreläggande om verkställighet söktsenligt utsökningsbalken. Den enskilde får överklaga beslut påen begäran om vitesföreläggande.BakgrundKommunalansvarsutredningen föreslog i sitt betänkande SOU 1989:64Kommunalbot att ett ekonomiskt sanktionssystem (kommunalbot) skulleinföras riktat mot kommuner eller landsting som gör sig skyldiga till dom-stolstrots eller lagtrots. Förslaget ledde inte till något förslag från regerinI samband med behandlingen av förslaget till ny kommunallag (prop.1990/91:117) anförde (bet. 1990/91:KU38) att det varangeläget att frågorna om ett sanktionssystem fick sin lösning ochförordade att regeringen på lämpligt sätt skulle bereda dessa frågor.Lokaldemokratikommittén fick enligt sina direktiv (dir. 1992:12) i uppdragatt slutföra arbetet med frågan om hur ett sanktionssystem borde utformassom gjorde det möjligt att komma till rätta med sådana överträdelser som dethär är tal om. I kommitténs delbetänkande (SOU 1993:109) Förtroendeval-das ansvar vid domstolstrots och lagtrots förordades att kommuner ochlandsting själva genom revisorerna vidtar åtgärder mot domstolstrots ochlagtrots. Kommittén föreslog att det i kommunallagen uttryckligen skulleanges att nämnderna har rätt att vägra verkställa beslut i fullmäktige som haröverklagats eller som uppenbart är olagliga. Förslagen innebar ett ökat per-sonligt ansvar för de förtroendevalda både vid lagtrots och domstolstrots. Förvissa former av domstolstrots i samband med laglighetsprövning borde deföreslagna åtgärderna enligt kommittén kompletteras med ett personligtvitesansvar.Regeringen valde bl.a. till följd av den splittrade opinionen som kom framvid remissbehandlingen att gå vidare med endast vissa delar av förslag. I en departementspromemoria (Ds 1995:27) Kom-munalt domstolstrots och lagtrots föreslogs att det införs ett personligt vitesansvar i mål om laglighetsprövning dels vid trots mot verkställighetsförbud,dels vid utebliven eller otillräcklig rättelse av upphävda beslut som tidigareverkställts. Förslaget har inte medfört att regeringen lagt fram något förslagmed denna inriktning.Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder lämnade vå-ren 1999 ett betänkande (SOU 1999:21) med förslag till åtgärder. Ett avförslagen gäller åtgärder för att motverka domstolstrots. Länsstyrelsernaföreslås få ett ökat tillsynsansvar och möjlighet att förelägga kommuner ochlandsting att vid vite bygga ut sin service så att den enskilde kan erbjudasden insats hon eller han har rätt till. skall också kunna förelägga kommun eller landsting att i rimlig tid verkställa domar som ger enskildarätt till viss insats. Ett sådant föreläggande skall kunna förses med vite.Regeringen har med anledning av betänkandet i en lagrådsremiss avseendevissa handikappfrågor m.m. aktualiserat frågan om åtgärdermot domstolstrots. Regeringen har i detta sammanhang bl.a. föreslagit attlänsstyrelsen skall verka för att kommuner och landsting planerar för attkunna tillgodose dels framtida stöd- och servicebehov i lagen (1993:387) omstöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), dels i fråga om bistånds-behov enligt 6 b eller 6 f § socialtjänstlagen (1980:620, SoL). I förslagetingick att skulle få förelägga en kommun eller ett landsting vidvite att följa en lagakraftvunnen dom som ger en enskild rätt till en viss in-sats enligt respektive lag. Detta föreslogs lagtekniskt lösas genom att en ny26 a § och en ny 26 b § införs i LSS och att en ny 68 a § och en ny 68 b §införs i SoL. I tillägg till 27 § LSS respektive 74 § SoL hänvisades till detidigare nämnda nya bestämmelserna. Regeringens förslag avvek från förslag i vad avser länsstyrelsernas möjlighet att vites-förelägga kommuner och landsting.