bet · GN01UU10 · 2000-01-01 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s restriktioner för import av teko- och jordbruksprodukter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de svenska stödinsatserna måste utformas i perspektiv av EU-integrationen av ,1999/2000:U903 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationellt samarbete som ett alternativ till medlemskap iEMU.1999/2000:K248 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ajourneras före valdagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den nationella informationskampanjen inför valet utvärderas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att åtgärder bör vidtas för att EU-valet skall flyttas till tidigarepåvåren.1999/2000:K324 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sambandet mellan ineffektivitet och en hög samhällelig detalj-reglering av produkter, marknadsföring m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en restriktivare hållning till nya EU-direktiv,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en effektivare granskning i av nya eller ändrade EU-direktiv,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillämpningen av närhetsprincipen som en stupstock vid förslagom nya EU-direktiv,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att varje förslag om ny EU-reglering bör kombineras med bortta-gandet av en annan EU-reglering,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att värna den institutionella konkurrensen.1999/2000:K341 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att blir beslutande införSveriges hållning i ,2. att beslutar att regeringen skall redovisa hur har röstati ministerrådet och att regeringen blir bättre på att fullgöra sin informations-och samrådsskyldighet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den parlamentariska insynen inför ministerrådsmötena skallinträda som ärendena börjar handläggas i Coreper,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en remiss till berörda organisationer skall genomföras införvarje beslut av betydelse i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall återkomma till med förslag om hurdet svenska arbetet i EU:s kommittéväsende skall öppnas och demokratise-ras.1999/2000:Kr233 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att hos regeringen begär besked om hur bilden av kvinnan iinformationssamhället belyses i arbeta i informa-tionssamhället: Människan i centrum,1999/2000:MJ508 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att frågan om gemensamma regler för utveckling ochmarknadsföring av functional foods blir en punkt på agendan då ärordförandeland i EU 2001.1999/2000:MJ718 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör göra sunda och säkra livsmedel till en av huvud-frågorna under ordförandeperiod i EU.1999/2000:N243 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s förhandlingsposition vad gäller utvecklingsaspekterna,1999/2000:N254 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om att skyndsamt vidta åtgärder mot olika typer av handelshinder i EU.Övriga motioner1998/99:K354 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ej godta en ny stadga för Europaparlamentariker som innebäratt utbetalar löner och beskattar folkvalda EU-parlamentariker.1999/2000:Sf4 av och () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att som ordförandeland i EU 2001 prioriterar att kraftigthöja den humanitära ambitionen i den gemensamma flykting- och asylpoliti-ken,4. Ärendets beredning, yttranden från andra utskott,betänkandets dispositionSkrivelsen 1999/2000:60 Berättelse om verksamheten inom Europeiskaunionen behandlas av utrikesutskottet. I utskottets betänkandebehandlas skrivelsen och ett antal motioner från allmänna motionstiden sominnehåller yrkanden med avseende på samarbetet inom Europeiska unionen.Med anledning av skrivelsen har tre motioner väckts, vilka också de be-handlas i betänkandet.Utrikesutskottet har berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över skrivel-sen samt de motioner som behandlas i anslutning till denna i de delar somhar samband med respektive utskotts beredningsområde. Även EU-nämndenhar beretts tillfälle att yttra sig över skrivelsen. harerhållityttranden över skrivelsen jämte motioner från , fi-nansutskottet, skatteutskottet, justitieutskottet, socialförsäkringsutskottet,socialutskottet, näringsutskottet, arbetsmarknadsutskottet samt yttrande frånEU-nämnden.I de frågor som inte faller inom utrikesutskottets primära beredningsområ-de har relevanta avsnitt ur de andra utskottens yttranden refererats eller cite-rats relativt utförligt. Yttrandena återges också i sin helhet i bilaga 1 ibetän-kandet.Även bedömningar i de övergripande frågor som faller inom respektiveutskotts beredningsområde och som utskotten har presenterat i sina yttrandenredovisas i betänkandet. Därutöver har utrikesutskottet även i vissa fall refe-rerat eller citerat egna betänkanden eller betänkanden från andra utskott i dedelar som berör frågor som även behandlas i föreliggande betänkande.Under allmänna motionstiden har ett flertal motioner angående det svenskaordförandeskapet väckts. Dessa motioner behandlas i föreliggande betänkan-de. De yrkanden som behandlar frågor kring prioriteringar och organisationav ordförandeskapet behandlas i avsnitt 5.1. liksom frågor kring utvidgning-en med länder i Öst- och samt och . I ett andraavsnitt behandlas vissa övergripande frågor samt den pågående regerings-konferensen. I det tredje underavsnittet behandlas EG-samarbetet: inre mark-naden, sysselsättning, transporter samt energi- och miljöfrågor. I nästföljandeavsnitt behandlas unionens externa relationer inkluderande den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken.Regeringens skrivelse är omfattande och täcker alla delar av unionssamar-betet. För den läsare som söker grundinformation om de frågor som behand-las i detta betänkande hänvisas till regeringens skrivelse. 5.1 ordförandeskap och utvidgningen av EUSkrivelsen s. 25-44 och 318-320MotionernaDet svenska ordförandeskapetKristdemokraterna menar i motion U13 (kd) med anledning av regeringensskrivelse att även om ordförandeskapet framför allt innebär att leda det prak-tiska arbetet, administrera mötesverksamheten och koordinera den gemen-samma EU-politiken så finns det ett visst utrymme för politiska prioritering-ar. För är den viktigaste uppgiften för EU:s framtid denförestående östutvidgningen. Den kan åter föra de europeiska folken sammanoch är troligtvis den mest ambitiösa fredsprocessen någonsin i histo-ria. Men östutvidgningen medför även en lång rad utmaningar, vilka bl.a. kanmedföra vissa risker för medborgarnas säkerhet.Motionärerna anser att regeringen när det gäller östutvidgningen bör foku-sera och lyfta fram två av de mest angelägna frågorna för framtiden - med-borgarnas säkerhet och miljöfrågor. På dessa områden har godaförutsättningar att spela en stark roll (yrkande 1).Motionärerna bakom motion U512 (c) yrkande 2 (delvis) yrkar att regeringenbör upprätta en nationell strategi för ordförandeperioden.Regeringen bör vidare verka för största möjliga uppslutning bakom dennanationella strategi och för målen för Europasamarbetet.Centerpartiet anser att följande frågor måste prioriteras när taröver ordförandeklubban i EU:1. skall verka för att öppna EU för världen runtom. EU-samarbetetskall utvecklas i alleuropeisk riktning och EU skall fungera som en brobyg-gare mellan de länder som är med i gemenskapen och de som står utanför.2. bör arbeta för att få bort all onödig byråkrati och för att göranärhetsprincipen till en bärande och fungerande princip i EU:s arbete.3. anser att skall verka dels för en skärpning av EU:sgemensamma miljöregler, dels för att stärka konsumenternas ställning på deninre marknaden.4. vill göra mer för att öka sysselsättningen. EU kan bidra tillkampen mot arbetslösheten genom att komplettera medlemsstaternas insat-ser.5. bör som ordförande för stärka samarbetet på jämställdhetensområde.Även partimotion U503 (m) yrkande 1 (delvis) tar sin utgångspunkt i detsvenska ordförandeskapet. Motionärerna menar att detta innebär ett ansvaratt föra arbetet för hela unionen framåt. De centrala och för hela EU vikti-gaste frågorna måste prioriteras. Ett ordförandeland måste arbeta för attfokusera på ett begränsat antal angelägna uppgifter. Det mest angelägna ärenligt motionärerna att östutvidgningen kan avancera. Medlemskapsförhand-lingarna med de främsta kandidatländerna bör från EU:s sida slutföras underSveriges ordförandeskap. Vidare anser motionärerna att regeringskonferen-sen om reformer av unionens interna regler bör slutföras under svenskt ord-förandeskap om så inte har skett tidigare. Även utarbetandet av en gemensamutrikes- och säkerhetspolitik, särskilt vad avser säkerhets- och försvarsfrågorbör ges högsta prioritet.I partimotion U505 (fp) yrkande 1 om Europapolitiken anförs att när Sverigeunder innehar ordförandeskapet iEU:s ministerråd kommer som ordförandeland att ha en unik möjlig-het att påverka vilka frågor som skall prioriteras. Därför bör regeringen redannu uttala som sin övergripande målsättning att utvidgningsförhandlingarnaskall slutföras under det svenska ordförandeskapet.Vidare konstaterar motionärerna i yrkande 2 att en regeringskonferens föratt genomföra nödvändiga reformer inför utvidgningen inleds . I dettasammanhang önskar motionärerna att regeringen bör verka för en utökadagenda där en översyn görs av frågor som rör bl.a. den institutionella balan-sen, utökad möjlighet till majoritetsröstning, individuellt ansvar för kommis-sionärer, inrättandet av en kompetenskatalog som reglerar kompetensenmellan EU och de enskilda medlemsländerna samt den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken. Även frågor som rör det rättsliga samarbetet bör sesöver liksom sammanslagningen av den andra och den tredje pelaren med denförsta. I motionen yrkas att som ordförandeland skall priori-tera utvidgningen och de reformer som måste göras på vägen för att ansö-karländerna skall bli medlemmar så snart som möjligt.I motionerna U505 (fp) yrkande 12 och Sf4 (fp) yrkande 6 begärs ett tillkän-nagivande om att som ordförandeland i EU prioriterar att kraftigthöja den humanitära ambitionen i den gemensamma flykting- och asylpoliti-ken.I motionerna betonas nödvändigheten av en gemensam praxis och en sam-ordning av flykting- och asylpolitiken. Flyktingfrågorna inom EU bör förastill de områden där majoritetsbeslut kan tillämpas. Motionärerna anser att engemensam flyktingpolitik är nödvändig för att fördela bördorna mellanmedlemsstaterna. En samordning av medlemsstaternas minimiansvar krävsockså för att åtminstone några länder skall kunna föra en mer generös flyk-tingpolitik. Det är de mest generösa länderna som skall sätta , ettsynsätt som enligt motionärerna bör prägla tillämpningen av både och . Asylrätten på grundmåste värnas och en ny konvention behövs för att ge skydd även i mass-flyktssituationer. I motionen anförs också att orsakerna till flykt måste be-kämpas. EU bör verka för ett mer direkt stöd till grannstater som ger skydd åtmänniskor som tvingats fly. I motionen anförs också att det finns oroväckan-de tendenser till att vilja begränsa migrationsströmmarna till den europeiskakontinenten. Förslag om en hård linje gentemot de asylsökandes hemländer,t.ex. genom hot om indraget bistånd om hemlandet ej tar flyktingar "i retur",kan inte accepteras. När det gäller viseringspolitiken är det enligt motionä-rerna uppenbart att denna används för att försvåra för människor att söka asyli . bör aktivt verka för att listan med viseringspliktigaländer görs kortare och ett "fästning " måste enligt motionärernaförhindras.Även behandlar i sin motion U515 (mp) frågor som är relateradetill det svenska ordförandeskapet inom EU. I motionen framhålls bl.a. att förtrovärdigheten och tyngden i ett ambitiöst ramprogram för ordförandeskapetkrävs en tydlig förankring hos partier. är berett attdelta i arbetet med utformningen av detta ramprogram. I yrkande 12 anförsatt en arbetsgrupp bestående av samtliga riksdagspartier tillsätts för att förbreda det ramprogram som kommer att presentera för sitt ordförande-skap i EU . Vidare framhåller i sin motionatt det är av yttersta vikt att planeringen förankras i frivilligorganisationernäringsliv, fackföreningar m.fl. (yrkande 13). Regeringen bör aktivt bidra tillatt så många samhällsintressen som möjligt är delaktiga i såväl förberedandesom genomförande av ordförandeskapet. I yrkande 1 i samma motion villMiljöpartiet att principen om hållbar utveckling bör vara den högst priorite-rade frågan under ordförandeskap inom EU år 2001.Vidare konstateras i yrkande 9 att det har uppkommit en radolika horisontella ekonomiska styrmedel för miljöpolitiken. Exempel påsådana horisontella styrmedel är miljökonsekvensbeskrivningar samt mil-jöcertifiering av företag. Rätt utformade kan dessa styrmedel spela en viktigroll i arbetet med ett grönt näringsliv. yrkar att regeringen undesin ordförandeperiod bör presentera en plan för hur man kan stimulera an-vändandet av miljökonsekvensbeskrivningar och miljöcertifiering i såväloffentlig förvaltning som i den privata sektorn.I motionen konstateras att den del av unionens gemensamma lagstiftningsom föranlett den mesta debatten inom miljöområdet är artikel 95 eller mil-jögarantin som den även kallas. menar att framför allt punkt 5 iartikel 95 är problematisk eftersom det där ställs mycket komplicerade kravför en nationell skärpning av det gemensamma regleringarna. Motionärernaanser att regeringen har ett utmärkt tillfälle att påbörja debatten om en om-formulering av artikel 95 under ordförandeskapet för att möjliggöra striktarenationella regleringar på miljöområdet (yrkande 11).I motion U14 (mp) yrkande 12 med anledning av regeringens skrivelse kon-staterar motionärerna att regeringen har aviserat att man avser att inrätta enarbetsgrupp med representanter för samtliga riksdagspartier som skall följaförberedelsearbetet. välkomnar att regeringen inlett en processför att förankra ramprogrammet för ordförandeskapet. menar attregeringen bör välja att under det svenska ordförandeskapet högst på dag-ordningen prioritera de gemensamma miljöfrågorna. I yrkande 6 i sammamotion framhåller som sin bedömning att det arbete som rege-ringen bedrivit på kemikalieområdet givit ett blandat resultat. För vissa äm-nen har man lyckats förlänga undantagsreglerna som vissa reglernumera är gemenskapsregler. Man menar att systemet med undantagsreglerinte är hållbart i längden. I stället för att arbeta fram undantag krävs ett stgrepp över kemikaliepolitiken inom EU.Motionärerna bakom motion MJ508 (m) yrkande 3 konstaterar att intressetför mat med hälsoeffekter ökar och de framhåller att företrädare för konsu-mentintressen ett flertal gånger har påtalat vikten av att reda ut begreppen såatt gränsdragningen mellan livsmedel och läkemedel blir klargjord. Det ärnödvändigt att reda ut att mat i sig inte är medicin, men att vissa livsmedelinnehåller naturliga ämnen som kan bidra till att hålla sjukdomar borta. Där-för menar motionärerna att frågan om gemensamma regler för marknadsfö-ring och utveckling av functional foods lämpar sig väl att sättas som priorite-rad punkt på agendan då är ordförandeland i EU år 2001.Även i partimotion MJ718 (c) yrkande 2 behandlas frågan om sunda ochsäkra livsmedel. Det framhålls att sådana livsmedel är viktiga för barns hälsaoch att det inte får experimenteras med matprodukter för barn. Eftersomregler och beslut inom EU har mycket stor betydelse för vår livsmedels-kvalitet måste regeringen och svenska ledamöter i drivafrågor som rör livsmedelskvalitet. Därför bör göra sunda och säkralivsmedel till en av huvudfrågorna under ordförandeskapet år2001.I motion U504 (kd) om ekologisk hållbar tillväxt betonas att i och med detsvenska medlemskapet i EU har förutsättningarna för en framgångsrik miljö-politik förbättrats. har möjlighet att driva på hela EU:s miljöpoli-tik genom att vara aktiv i beslutsprocessen. I yrkande 1 anförs att Sverigekonsekvent, inom ramen för den s.k. Cardiffprocessen, bör verka för atthållbar utveckling genomsyrar industri, jordbruk, handel och biståndspolitik.Syftet måste vara att EU:s miljöpolitik skärps och får en framträdande plats.I motion U510 (s) konstateras att regeringen har beslutat att ett antal av demöten och konferenser som sker under halvår som ordförandelandskall genomföras ute i landet. Motionärerna framhåller att är av denstorleksordningen att staden kan stå värd för stora konferenser.UtvidgningenI motion U803 (m) yrkandena 2 och 6 fokuserar motionärerna uppmärksam-heten på samarbetet med . De framhåller att enligtUnionsfördraget är den en rättighet för europeiska länder att bli medlemmar iEU när de uppfyller villkoren för demokratisk och marknadsekonomiskmognad samt respekterar de mänskliga rättigheterna. Motionärerna manar attdet är viktigt att utvidgningsprocessen går vidare. Att skapa ett helt Europagenom utvidgning av EU är en central uppgift för , fram-håller motionärer, och begär ett tillkännagivande om vad som imotionen anförts om EU:s utvidgningsprocess.Vidare anförs att det svenska stödet måste fungera som ett komplementfrämst till det EU-länderna gör gemensamt för att stödja demokratins, rätts-statens och marknadsekonomins utveckling i kandidatländerna, samt ländersförmåga att hantera unionens gemensamma regelverk. Ett tillkän-nagivande begärs om att de svenska stödinsatserna måste utformas i per-spektiv av integrationen med Central- och Östeuropa.I motion U409 (m) yrkande 3 anförs att utvidgningen av EU borde vara denhögst prioriterade frågan inför det svenska ordförandeskapet våren 2001.Motionären menar att det är centralt för fred och stabilitet att den nupågående utvidgningsomgången slutförs och sedan följs av en andraomgång. Utvidgningen är vår tids stora fredsprojekt, inte minst för de väl-ståndsskapande möjligheter den ger kandidatländerna och unionen som hel-het.I motion U512 (c) yrkande 9 betonas att anser att utvidgningenär den viktigaste frågan EU har att hantera . EU ärförpliktat att stå öppet för alla europeiska stater som uppfyller kriterierna fmedlemskap. De anför att EU:s inre marknad fungerar som ett kitt mellanunionens medlemsstater och mellan EU och andra länder som omfattas avden inre marknaden. Man betonar även att relationerna med länder utanförEU men i unionens geografiska närhet, och ,bör utvecklas både vad gäller politik och ekonomi.I partimotion U503 (m) yrkande 1 (delvis) framförs att EU skall ha en strate-gi för en snar utvidgning så att de nya demokratierna som uppfyller kravenkan bli medlemmar. Det har stor betydelse för länderna själva men även förEuropas frihet, säkerhet och stabilitet. Medlemskapsförhandlingarnas fort-skridande bör resultera i att de första länderna från Central- och Östeuropakan bli medlemmar , under förutsättning att reformtak-ten i ansökarländerna bibehålls, framhåller motionärerna.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen an-förts om att i EU driver frågan om unionens utvidgning.I motion U13 (kd) yrkande 2 framhåller motionärerna att regeringen när detgäller östutvidgningen bör fokusera och lyfta fram två av de mest angelägnafrågorna för framtiden - medborgarnas säkerhet och miljöfrågor. De menaratt säkerhetsfrågorna innehåller ett brett perspektiv av såväl civila som mili-tära verksamheter. Det gäller bl.a. att upprätthålla skydd mot terrorism ochden ökande internationella brottsligheten. EU måste även bygga upp sinkrishanteringsförmåga och ha beredskap för fredsfrämjande operationer avsåväl civilt som militärt slag. Det behövs även en helhetssyn på flyktingpoli-tiken och säkerheten. Därför begärs ett tillkännagivande om attfokusera på säkerhetsfrågorna i samband med östutvidgningen. I yrkande 3konstateras att ett annat problemområde är miljön i ansökarländerna i Cen-tral- och . Dessa länder har en mängd näringar som präglas avföråldrade och nedsmutsande system, vilka innebär ett allvarligt hot mothållbar utveckling. Det är nödvändigt att redan nu uppmärksamma och be-möta de problem som länderna står inför på miljöområdet. Motionärernamenar att ett långsiktigt och övergripande hållbarhetstänkande bör lyftasfram i arbetet med östutvidgningen och begär ett tillkännagivandeom behovet av att fokusera på miljöfrågorna i samband med östutvidgningen.I motion U513 (mp) yrkande 26 anförs att det faktum att vissa länders rege-ringar sökt medlemskap i i sig inte innebär att detta är demokratisktförankrat hos folken. Motionärerna menar att det måste vara människorna ide berörda länderna som i en demokratisk process fäller avgörandet om etteventuellt medlemskap i . I yrkande 27 begärs att inga former av hjälpin-stanser kopplas till krav vid ländernas EU-medlemskapsförhandlingar.I flerpartimotion U509 (s, m, v, kd, c, fp, mp) konstateras att har varen betydelsefull part i framtagandet och antagandet av FN:s konvention ombarnets rättigheter. Från det att ratificerade konventionenhar ett framgångsrikt arbete bedrivits för att göra konventionen känd i Sveri-ge. I detta arbete har ett flertal frivilligorganisationer haft stor betydelse.Dessa framsteg är uppskattade, menar motionärerna, men barn- och ung-domsfrågorna måste göras ännu synligare inom EU, menar man. Det fram-hålls vidare att det fortfarande finns en del övrigt att önska vad gäller EU-staternas efterlevnad. måste större uppmärksamhet riktas motbarnfrågor i det , där problemen med fattigdom, kriminalitetbland ungdom och brist på utbildning förvärras. Detta är en mycket oroandeutveckling som har sin grund i bl.a. djup fattigdom men också brist på re-spekt för barns rättigheter, menar motionärerna. De yrkar därför att Sverigeinom EU - tydligare än vad som varit fallet - skall driva och lyftafram frågan om barnets rättigheter. Ett sådant tillfälle anger motionärernavara i samband med det svenska ordförandeskapet i EU år2001.Utskottets övervägandenUtskottet kan, liksom regeringen i skrivelsen, inledningsvis konstatera attunionen präglades av inre och yttre skeenden. Den sittandekommissionen tvingades att avgå och krisen på förvärrades och EUförsökte aktivt bidra till att finna lösningar.Trots svårigheterna fattades många beslut av avgörande bety-delse för unionens framtida utveckling. Dessa bidrar sammantaget, enligtutskottets uppfattning, både till en fördjupning och en utvidgning av deneuropeiska integrationen.Den 1 januari 1999 inleddes ett fördjupat samarbete genom den ekonomis-ka och monetära unionens tredje fas. Detta utgör ett viktigt fördjupningspro-jekt och utskottet menar att det ligger i svenskt intresse att valutaunionen blframgångsrik. beslutade att inte bordeinföra den gemensamma valutan euron, då den tredje etappen av EMU inled-des. Även om inte deltar i den tredje etappen i samarbetet är detenligt utskottets uppfattning av vikt att medlemsländerna har kunnat göra enkraftsamling och i en grupp av elva länder kunnat enas om att införa en ge-mensam valuta.Enligt utskottets uppfattning är utvidgningen av EU till länder i Central-och samt och ett viktigt steg på vägen mot denalleuropeiska freds- och säkerhetsordning som eftersträvar. VidEuropeiska rådets möte i fattades det historiskt vikti-ga beslutet att ytterligare sex av de länder som ansökt om medlemskap i få inleda förhandlingar. Detta gäller , , , , och . Medlemskapsförhandlingarna med ,, , , och inleddes .