bet · GN01TU5 · 2000-03-07 00:00:00 — Det viktigaste skälet är atttraditionella kampanjer är mycket dyrbara och endastger kortsiktiga effekter. Insikten om att "människorglömmer och ständigt måste påminnas" har lett tillatt som en mer långsiktig lösning ser attvarje bil är utrustad med effektiva bältespåminnare.8.3 Utskottets ställningstagande8.3.1 Ökat oberoende för NTFUtskottet konstaterar med anledning av motion T463(v) att NTF:s ekonomiska självständighet ökatväsentligt genom den nya finansieringsmodell sombörjade tillämpas och som innebär att NTFfår ett statligt stöd om per årutan andra villkor än att organisationen skallbedriva oberoende och saklig opinionsbildning inomtrafiksäkerhetsområdet. Vidare konstaterar utskottetatt , verksamhet och finansieringför närvarande ses över. En framlagdgranskningsrapport från beredsför närvarande inom . Resultatet avdenna beredning, som rör såväl organisation somverksamhetsformer och finansiering, bör avvaktas.Med hänvisning härtill avstyrks motion T463 (v)yrkande 14.8.3.2 Allmänt om attityd- och beteendepåverkanUtskottet delar den uppfattning som redovisas imotionerna T424 (s) och T464 (kd) om vikten av attden ansvariga sektorsmyndigheten och NTF i närasamverkan med bl.a. andra frivilligorganisationer,polisen, förskolan, skolan och hemmen bedriver ettaktivt opinionsarbete för att påverka människorsattityder och beteenden i vägtrafiken. Samtidigtinser utskottet att sådant opinionsarbete inte kanförväntas ge snabba och bestående effekter och attarbetet därför måste präglas av långsiktighet ochtålmodighet. Med hänsyn till att påverkansarbetesedan länge ingår som en självklar del itrafiksäkerhetsarbetet anser utskottet att nubehandlade motionsyrkanden inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Följaktligen avstyrks motionernaT424 (s) och T464 (kd) yrkande 13.8.3.3 BilbältesanvändningBetydelsen av bilbältesanvändning för ökadtrafiksäkerhet torde numera vara oomtvistad ochingår naturligt som en viktig komponent itrafikantens ansvar. Som framgår avbakgrundsredovisningen tas bältesanvändningen upp iregeringens 11-punktsprogram för ökadtrafiksäkerhet. Vidare redovisas att Vägverketverkar för ökad bältesanvändning i sittopinionsarbete. Också polisen fäster stor vikt vidatt bilbälten, där sådana finns, används. Av demätningar av bältesanvändningen som utförts årligenunder senare år framgår att efterlevnaden avbältesreglerna är otillfredsställande.Statistiken visar bl.a. att andelen personbilsföraresom inte sitter fastspända är och att ca varfjärde baksätespassagerare inte använder bältet. Ilikhet med motionärerna anser utskottet attbältesanvändningen måste öka. Enligt vad utskotteterfarit planerar regeringen att tillsätta enutredning som skall se över sanktionssystemet inomvägtrafiken. I medvetande om den begränsade effektsom bilbälteskampanjer har och om polisensbegränsade resurser för trafikövervakningförutsätter utskottet att den planeradetrafikbrottsutredningen tar upp frågan om skärptasanktioner mot de trafikanter som nonchalerar en såviktig trafiksäkerhetsbestämmelse som det här ärfråga om. Med det anförda avstyrks motion T464 (kd)yrkande 1.Enligt utskottets mening är det viktigt attregeringen och fortlöpande håller siginformerade om hur bältesanvändningen utvecklas. Medhänvisning härtill avstyrks motion T441 (m) yrkande9, vari föreslås att bilbältesmätningar endastutförs vart tredje år.8.3.4 Ökad trafiknykterhetUtskottet delar den uppfattning som uttrycks imotion T464 (kd) om att berörda systemutformare påolika sätt bör medverka till ökad nykterhet inomvägtrafiken. Tyvärr tvingas utskottet konstatera attVägverket saknar resurser för attbedriva kampanjer riktade mot pub- ochrestauranggäster. Vidare är, som framhållits ovan,polisens resurser för trafikövervakning begränsade.Enligt utskottets mening bör regeringen överväga omi uppdraget för den trafikbrottsutredning som förnärvarande planeras inom böringå att utreda om en förbättring avvägtrafiknykterheten kan åstadkommas inom ramen försanktionssystemet. Med det anförda avstyrks motionT464 (kd) yrkandena 5 och 6.8.3.5 Bilfri dag i städerEnligt vad utskottet erfarit anordnades i februari2000, på initiativ av kommissionär ,en konferens rörande en europeisk bilfri dag den 22september 2000. Vid mötet, i vilket en svenskrepresentant deltog, undertecknades en deklaration,European free day pledge, som bl.a. innebär att dedeltagande länderna välkomnar initiativet och kommeratt verka för ett lokalt deltagande imanifestationen.Enligt utskottets mening bör det ankomma påregeringen och kommunerna att närmare övervägafrågan. Med det anförda avstyrks motion T429 (v).9 Olycksfallsstatistik9.1 MotionsförslagKenneth m.fl. (c) efterlyser i motion T401ett mer tillförlitligt statistikmaterial om alkoholoch trafik. Enligt en är en procent avtrafikolyckorna i alkoholrelaterade medanmotsvarande andel för uppges vara nioprocent. Detta kan inte vara rimligt, menarmotionärerna (yrkande 1).I motion T441 pekar m.fl. (m) påbristerna i olycksfallsstatistiken. En sådan bristär enligt motionärerna att varken gångtrafikantereller cyklister kommer med i statistiken (yrkande2). En annat problem är enligt motionärerna attvissa skador, t.ex. s.k. pisksnärtskador, kan ge sigtill känna först och därför intekommer med i statistiken (yrkande 3).9.2 Utskottets ställningstagandeMed vägtrafikolycka avses i statistiska sammanhangen polisrapporterad händelse som inträffat på vägmed fordon (ej spårfordon) i rörelse och som medförtperson- eller egendomsskada. Genom att inte allaolyckor kommer till polisens kännedom uppstår ettbortfall. bedömer att detta bortfall är sågott som obefinligt vad gäller olyckor som medförtdödsfall. Men för olyckor med personskador kan dets.k. mörkertalet vara betydande, kanske ifråga om olyckor med svårt skadade och närdet gäller olyckor med lindrigt skadade.Vägverket har regeringens uppdrag att införa ettnytt informationssystem rörande skador och olyckor.I uppdraget ingår att klarlägga hur polisens ochsjukvårdens informationsunderlag kan utvecklas ochsamordnas samt hur alla skadade trafikanter, ocksågående, kan omfattas av statistiken.Utskottet finner, i likhet med motionärerna, attolycksfallsstatistiken är behäftad med stora bristersom bl.a. innebär att en stor andel vägtrafikolyckorsom medfört personskada inte redovisas istatistiken. Med hänsyn till att harregeringens uppdrag att utarbeta ett nyttinformationssystem som kan förväntas bidra till attbristerna åtgärdas, anser utskottet att nubehandlade motionsyrkanden inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Följaktligen avstyrks motionernaT401 (c) yrkande 1 och T441 (m) yrkandena 2 och 3.Utskottet förutsätter att i sittutvecklingsarbete också beaktar behovet avkönsuppdelad statistik.10 Bestämmelser om fordon10.1 Internationellt arbete10.1.1 MotionsförslagEnligt vad och (bådam) uttalar i motion T435 borde med sinvärldsledande ställning på säkerhetsområdet hakunnat påverka EU:s lagstiftningsarbete. I ställethar inriktat sig på åtgärder för att skapaefterfrågan på säkrare fordon. Motionärerna anseratt resurserna skulle göra större nytta om deanvändes för att aktivt driva EU-lagstiftningenframåt, vad gäller t.ex. bältespåminnarsystem ochkrav på skydd mot pisksnärtskador (yrkande 2).10.1.2 BakgrundsredovisningÅr 1970 träffades representanter för de myndigheteri biltillverkande länder som svarar försäkerhetsföreskrifter för fordon. Som ett resultatav mötet inrättades en informell arbetsgrupp meduppgift att samordna kontakterna med USA.Arbetsgruppen fick senare namnet (). I kommitténingår myndighetsrepresentanter från sex länder,däribland . ingår somobservatör och står för en stor del avfinansieringen av olika projekt. Kommittén arbetarför samordning av existerande och föreslagnatekniska aktiviteter i det internationellaprogrammet för bilsäkerhet. Den har kontakt medeuropeisk forskning och utveckling. I stort sett alllagstiftning om bilsäkerhet förbereds inom EEVC:sarbetsgrupper. EEVC har ingen egen exekutiv ellerlagstiftande funktion. Samråden inom kommittén, medkommissionen, andra myndigheter och industri uppgesvara informella och öppna. Det praktiskautredningsarbetet bedrivs i ett antal grupper ivilka även industrirepresentanter och enskildaforskare deltar. Arbetet har resulterat i ett stortantal rapporter om kunskapsläget inom olika områden.Sedan många år samarbetar EEVC med det amerikanskasäkerhetsorganet NHTSA. Forskningsresultatenöverförs också till och samt till deinternationella vetenskapliga institutionerna iallmänhet. EEVC fastställer prioriteringar, främjarforskningsaktiviteter, koordinerar program och gerfri tillgång till alla resultat som uppnås. Sverigehar deltagit i EEVC:s arbete.10.1.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det arbete som bedrivs inom EUoch EEVC för att förbättra fordonens säkerhet ärbetydelsefullt. Det är vidare, som motionärernaframhåller, viktigt att EU-lagstiftningen drivsframåt. Ett arbete med denna inriktning pågår också.Något initiativ från sida är enligtutskottets mening inte erforderligt. Motionsyrkandetavstyrks därför.10.2 Alkolås10.2.1 MotionsförslagI två motioner aktualiseras frågan om s.k. alkolås.Sålunda föreslår m.fl. (v) i motionT463 att alkolås skall installeras i personbilar såsnart detta är praktiskt och juridiskt möjligt.Enligt motionärerna är alkolås troligen deteffektivaste sättet att motverka rattfylleriet(yrkande 10).I motion T464 (kd) anför Skånberg m.fl. (kd)att det för alkoholiserade förare krävs särskildabehandlingsprogram och tvingande åtgärder, t.ex.alkolås, för att hindra dem att köra onyktra.Trafikonyktra förare bör dömas att installera sådanalås (yrkande 7).10.2.2 BakgrundsredovisningI enlighet med lagen (1998:489) om försöksverksamhetmed villkorlig körkortsåterkallelse, vilken trädde ikraft , finns i ,och möjlighet att ivissa fall ersätta återkallelse av körkort på grundav rattfylleri med en körkortsbehörighet för ettfordon utrustat med ett instrument som omöjliggörkörning om det finns alkohol i förarensutandningsluft (alkolås). Under en prövotid om tvåår skall klienten genomgå regelbundnaläkarundersökningar som skallvisa på ett nyktert levnadssätt. har ca 100personer deltagit i försöket. Klienterna svararsjälva för uppkommande kostnader, ca . Försöksverksamheten skall pågå under fem åroch därefter utvärderas av Vägverket.Härutöver har inlett ettdemonstrationsprojekt där alkolås installeras ibuss, lastbil och taxi hos tre företag. Totaltkommer 300 fordon att beröras. Syftet med projektet,som skall pågå , är att finna metoderatt säkerställa en nykter trafik.10.2.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning attrattfylleriet på alla sätt måste motverkas. Avbakgrundsredovisningen framgår att i trelän bedriver försöksverksamhet med alkolås förpersoner som har dömts för rattfylleri och attverket dessutom driver ett demonstrationsprojekt medalkolås inom yrkestrafiken. Utskottet ser positivtpå dessa försök som, om de utfaller väl, kan liggatill grund för en utvidgad användning av alkolås.Resultatet av försöksverksamheten bör avvaktas. Medhänvisning härtill avstyrks motionerna T463 (v)yrkande 10 och T464 (kd) yrkande 7.10.3 Åtgärder mot pisksnärtskador10.3.1 MotionsförslagI motion So329 anför () att detkrävs en förstärkning av de ekonomiska incitamentenför att en bilkund skall efterfråga ökad säkerhetmed avseende på pisksnärtskador. Detta kan enligtmotionären åstadkommas på statlig väg eller genomförsäkringsbolagen (yrkande 2).10.3.2 Vissa bakgrundsfaktaProblemet med s.k. pisksnärtskador haruppmärksammats allt mer . Skadornauppkommer vanligen vid påkörningar bakifrån. ()inträffar ca 16 000 olyckor som leder tillsådana skador. Av de drabbade får 1 500-2 000 besvärsom leder till medicinsk invaliditet. Vanliga symtomär stelhet och/eller nacksmärtor. Andra symtom ärhuvudvärk och yrsel.10.3.3 Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening måste problemet medpisksnärtskador tas på stort allvar. Emellertidtorde det inte ankomma på att, sommotionären föreslår, ta ställning till frågor omhur bilköparna genom ekonomiska incitament skalluppmuntras att efterfråga bilar med bättre säkerheti detta avseende. Följaktligen avstyrks motion So329(mp) yrkande 2.10.4 Fordonsvikter10.4.1 MotionsförslagI motion T420 begär och (båda m) att regeringen uppmärksammas på debrister som vidlåder nuvarandeviktbegränsningsregler för fordonskombinationerbestående av personbil och släpvagn. Dessa reglergör det inte möjligt att utföra dragtransporter meden tyngre men säkrare dragbil (yrkande 1).Motionärerna begär att regelverket ses över (yrkande2).10.4.2 Gällande bestämmelserEnligt 2 kap. 5 § körkortslagen (1998:488) avserförarbehörigheten B - förutom terrängvagn och vissamotorredskap - personbil med totalvikt av högst 3,5ton och lätt lastbil samt ett lätt släpfordon som ärkopplat till sådana bilar. Med lätt släpfordon avsesenligt körkortsförordningen (1998:980) delssläpfordon med en totalvikt av högst ,dels släpfordon med en totalvikt över , underförutsättning att totalvikten inte överstigerdragfordonets tjänstevikt och att dragfordonets ochsläpfordonets sammanlagda totalvikt inte överstiger3,. De svenska reglerna är i överensstämmelsemed rådets direktiv /439/EEG av den 29 juli 1991om körkort (art. 3 p. 1).10.4.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att den av motionärernakritiserade viktbegränsningsregeln överensstämmermed EU:s s.k. körkortsdirektiv. Regeln kan därförinte ändras utan att direktivet ändras. Utskottetförutsätter att följer denna fråga och, omverket så finner befogat, påtalar att inomEU bör verka för en regelförändring. Motion T420 (m)avstyrks.10.5 Fordonens yttre utformning10.5.1 MotionsförslagI motion T463 begär m.fl. (v) enskärpning av kraven på fordons yttre utformning.Jeepliknande fordon, som blir allt vanligare, är pågrund av tyngd, form och storlek aggressivare motden andra parten vid en kollision. Problemet blir änstörre om fordonet har överdimensioneradestötfångare eller annan utstickande utrustning,menar motionärerna. Kraven på bilars design ochutrustning bör drivas inom bl.a. EU. I börbilbesiktningen skärpa kontrollen av fordonens yttreform (yrkande 25).10.5.2 Utskottets ställningstagandeDet problem som motionärerna aktualiserar, och somrör den s.k. kompabiliteten mellan olika slag avfordon, har uppmärksammats av . I likhetmed motionärerna bedömer utskottet att sådanaproblem lämpligen löses genom internationelltsamarbete, exempelvis inom EEVC, (jfr avsnitt 10.1).Enligt vad utskottet inhämtat pågår inom dennaorganisation arbete med anknytning tillkompabilitetsproblemet, nämligen utveckling avfrämre underkörningsskydd på tunga lastbilar.Utskottet förutsätter att som svenskmedlem av EEVC driver frågan utifrån de krav somsvensk trafiksäkerhetspolitik ställer. Med detanförda avstyrks motion T463 (v) yrkande 25.10.6 Bilbältesutrustning10.6.1 MotionsförslagI motion T426 av ()föreslås en bestämmelse som innebär attlångfärdsbussar skall vara utrustade medsäkerhetsbälten.I motion T463 av m.fl. (v) krävs attalla som färdas i en personbil skall användabilbälte. Motionärerna har inhämtat att i enminibuss får färdas fler passagerare än sommotsvarar antalet bilbälten (yrkande 11).10.6.2 Utskottets ställningstagandeInförande av krav på bälten i långfärdsbussar kräverett regeringsbeslut. Enligt vad utskottet erfaritförbereder ett förslag i ämnet. Mot denangivna bakgrunden anser utskottet att motion T426(s) inte bör föranleda någon åtgärd.Motionen avstyrks därför.Det i motion T463 (v) aktualiserade problemetrörande bilbältesutrustning i personbil - vilketenligt vad motionärerna antyder torde vara mestallvarligt i fråga om s.k. minibussar - sammanhängermed att det inte finns några bestämmelser sommaximerar antalet passagerare i en personbil (ellerlätt lastbil). Enligt nu gällande regler - 11 §fordonskungörelsen (1972:595) - skall det i enpersonbil och lätt lastbil finnas bälten förförarplatsen och varje passagerarplats. Av 4 kap. 10§ trafikförordningen (1998:1276) framgår att den somfärdas i sådan bil skall sitta på en plats som ärutrustad med bilbälte, "om en sådan plats ärtillgänglig", och använda bältet. Antalet minibussarhar utvecklats starkt. Sådana fordon har undersenare tid varit inblandade i mycket allvarligaolyckor. Mot den bakgrunden förutsätter utskottetatt regeringen överväger åtgärder som syftar tillatt inte fler personer får färdas i en bil än vadsom motsvarar antalet platser utrustade medbilbälte. Med det anförda torde syftet med motioneni denna del bli tillgodosett. Någon riksdagensåtgärd torde inte krävas. Följaktligen avstyrksmotion T463 (v) yrkande 11.10.7 Ägarregistrering10.7.1 MotionsförslagI motion T443 anför och (båda s) att allt fler skriveröver fordon på minderåriga för att på detta sättslippa betala fordonsskatt och parkeringsavgifter.Denna möjlighet bör stoppas, anser motionärerna.Därför föreslår de en översyn av gällandelagstiftning.Inte heller m.fl. (v) anser attminderåriga skall kunna stå som registrerade ägareav vägtrafikfordon. Förslaget framförs i motion T463yrkande 8 och motiveras med atttrafiksäkerhetsarbetet försvåras, t.ex. i sambandmed kameraövervakning.10.7.2 BakgrundI sitt remissyttrande överTrafikregisterutredningens betänkandeVägtrafikregistrering (SOU 1998:162) uttaladeVägverket att en minderårig självfallet kan varaägare till ett fordon. Men verket ifrågasatte omvederbörande också skulle vara antecknad som ägare ibilregistret. Detta kunde nämligen framstå som ettutnyttjande av systemet för att den som i realitetenbrukade och ansvarade för fordonet - vårdnadshavareeller annan förmyndare - skulle slippa det ansvarsom följde av ägaranteckningen. Verket föreslog motden bakgrunden att frågan skulle utredas särskiltför eventuell reglering av förhållandet iregisterlagstiftningen.Enligt uppgift från fanns det i december1999 totalt 8 696 personer registreradesom ägare av personbilar. Motsvarande antal vadgäller lastbilar var 538 och vad gäller bussar 8.10.7.3 Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet erfarit pågår inomRegeringskansliet beredning med anledning avTrafikregisterutredningens förslag. Utskottetförutsätter att den fråga som motionärernaaktualiserat övervägs i samband med denna beredning.Syftet med motionerna i berörda delar torde blitillgodosett utan något särskilt uttalande frånriksdagens sida. Med det anförda avstyrks motionernaT443 (s) och T463 (v) yrkande 8.10.8 Fordonsskyltning10.8.1 MotionsförslagI motion T403 föreslår () attsvenska fordon skall utrustas medregistreringsskyltar av den s.k. gemenskapsmodellen,i samband med nyregistrering men också på frivilligväg.Ett förslag av samma innebörd läggs fram i motionT404 av och (båda m).Enligt vad () uttalar i motion T408skulle en övergång till s.k. EU-skyltar ge tvåfördelar. För det första skulle alla bilar föranationalitetsbeteckning. För det andra skulle denfolkliga medlemskapsförankringen stärkas.Lars () föreslår i motion K275 attregeringen skall verka för att EU:s gemenskapsmodellgodkänns mer allmänt, även utanför EU (yrkande 2).10.8.2 BakgrundsredovisningI 48 § bilregisterkungörelsen (1972:599) stadgas attfordon som används utomlands baktill skall varaförsett med nationalitetsmärke. Kungörelsen reglerarockså hur märket skall vara utformat. Bland annatframgår att det på märket skall finnas ett "S".Märket får inte fästas så att det kan sammanblandasmed registreringsnumret eller minskaregistreringsnumrets läsbarhet.Bilregisterkungörelsen avser alla svenska fordon sombrukas utomlands.Enligt 7 § förordningen (1987:27) om fordon iinternationell vägtrafik i skall varjeregistrerat fordon baktill ha ett nationalitetsmärkesom visar i vilken stat fordonet är registrerat.Till grund för de svenska reglerna ligger bl.a. dens.k. Konventionen harratificerats av tio EU-länder och undertecknats avtre.En registreringsskylt av s.k. gemenskapsmodell harutformats efter en resolution i år1988. I resolutionen krävdes att EU:s symbol skullefinnas med på registreringsskyltar i syfte att ökamedborgarnas medvetenhet om EU-gemenskapen. En delav skylten upptar nationalitetsmärket, omgivet avEU:s stjärnring. Märket uppfyller inte kraven iWienkonventionen, vilket innebär att det egentligeninte skulle kunna godtas av de länder som anslutitsig till konventionen. Dock har i en särskildrådsförordning (2411/98/EG) fastslagits att demedlemsstater, som kräver att fordon som ärregistrerade i en annan medlemsstat skall varaförsedda med registreringsmärke, skall erkännanationalitetsmärke som visas längst till vänster påregistreringsskylten. Märket skall vara likvärdigtvarje annat godkänt nationalitetsmärke.Vissa medlemsstater har i enlighet med förordningeninfört gemenskapsmodellen, antingen som obligatorisk(och ) eller som alternativ (Tysklandoch ). Enligt uppgift överväger attinföra modellen, sannolikt som obligatorisk för nyafordon men med möjlighet för ägare av äldre fordonatt byta till den nya varianten.10.8.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet förutsätter att regeringen övervägerfrågan huruvida bör införa den s.k.gemenskapsmodellen. Något särskilt tillkännagivandemed anledning av nu behandlade motionsyrkanden tordeinte erfordras. Följaktligen avstyrks motionernaT403 (m), T404 (m), T408 (m) och K275 (m) yrkande 2.10.9 Kontrollbesiktning10.9.1 MotionsförslagI motionerna T410 av och (båda m) och T411 av ochElizabeth (båda m) krävs att nuvarandemonopol för AB avvecklas.10.9.2 BakgrundAB bildades . Enligtbolagsordningen skall bolaget utveckla, marknadsföraoch producera fordonskontroller och andra tekniskakontroller inom fordonsområdet samt idka annandärmed förenlig verksamhet. Bolaget ägs till avstaten och till återstående del av olikaintressenter inom trafik- och försäkringsbranschen.Den 1 januari 1965 blev periodisk fordonskontrollobligatorisk i Sverige.Våren 1994 godkände att fristående,ackrediterade besiktningsföretag i konkurrens skullefå utföra den kontrollbesiktning av fordon som ABSvensk hade monopol på (prop.1993/94:167, bet. 1993/94: TU35, rskr. 1993/94:433).I december samma år antog lagen(1994:2043) om vissa besiktningsorgan påfordonsområdet (prop. 1994/95:69, bet. 1994/95:TU8,rskr. 1994/95:137). Enligt lagen skulle nationelltypbesiktning och registreringsbesiktning av helafordon utföras av eller ellerett av detta helägt dotterbolag. Lagen innehöll ettbemyndigande för regeringen att föreskriva attkontrollbesiktning och vissa andra besiktningar avfordon skulle få utföras också av andra organ som äreller har varit riksprovplatser enligt förordningen(1989:527) om riksmätplatser. Lagen trädde i kraftden och gällde till utgången av år1997. Riksdagsbeslutet innebar också attAB skulle få utförakontrollbesiktningar med ensamrätt till den 1januari 1996. Tiden fram till detta datum bordeanvändas för att skapa rådrum för regeringen attförsäkra sig om att en avreglering avkontrollbesiktningen inte skulle leda tillförsämringar vad gäller trafiksäkerhet, miljö ellerservice, eller till ökade kostnader.I skrivelse (1995/96:93) till betonaderegeringen att staten har det yttersta ansvaret föratt en rimlig besiktningsservice fanns tillgänglig ialla delar av landet. Ytterligare utredningsinsatserkrävdes enligt regeringen innan beslut kunde fattasom hur den periodiska fordonskontrollen skulleorganiseras.Hösten 1996 godkände regeringens förslagom att AB skulle ha fortsattensamrätt att utföra kontrollbesiktningar (prop.1996/97:1, bet. 1996/96:TU1, rskr. 1996/97:115).Våren 1998 avslog ett motionsyrkande omen avveckling av besiktningsmonopolet (bet.1997/98:TU8, rskr. 1997/98:161).Regeringen beslutade att inte vidtanågon åtgärd med anledning av Konkurrensverketsframställning om att analysera förutsättningarna fören avveckling av AB monopol. Enbegäran från SEMKO/DEKRA om att få utföraåterkommande fordonskontroll avslogs . Enliknande begäran från Motormännens Riksförbundavslogs i februari 2000.Riksdagens revisorer har beslutatatt inleda en granskning av AB Svensk Bilprovning.En förstudie har utarbetats (1999/2000:6).