bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Utgiftsområdena 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och 14 Arbets-marknad och arbetsliv Utskottets förslagI detta betänkande behandlar utskottet regeringens budgetproposition för år2000 med förslag till anslag på utgiftsområdena 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Ramen för utgiftsområde13 uppgår till och ramen för utgiftsområde 14 uppgårtill 46,1 miljarder kronor.Anslagen på utgiftsområde 13 härför sig främst till kontantstödet vid ar-betslöshet, medan anslagen på utgiftsområde 14 hänför sig till arbetsmark-nadspolitiken, arbetslivet, jämställdhetsområdet och statliga arbetsgivarfrå-gor.I betänkandet behandlas också ett stort antal motionsförslag, ca 200, somväckts under den allmänna motionstiden.I betänkandets inledande avsnitt om den allmänna inriktningen av politi-ken uttrycker utskottet optimism när det gäller arbetsmarknadsläget. Utskot-tet anser dock att regeringen måste ha beredskap för att vidta ytterligareåtgärder i syfte att motverka förvärrad arbetskraftsbrist respektive strukturellarbetslöshet. Tecknen på ökade regionala skillnader i sysselsättning är starktoroande. Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingen och vidbehov återkommer till med förslag om ytterligare insatser för attbekämpa arbetslösheten.Utskottet stöder regeringens uppfattning att det långsiktiga och övergri-pande målet för den ekonomiska politiken är full sysselsättning. För att måletskall uppnås måste arbetsmarknaden fungera väl. Också arbetslivspolitikensbetydelse i sammanhanget betonas av utskottet.I ett särskilt avsnitt behandlas motioner som rör personaluthyrnings- ochbemanningsföretagen. Utskottet föreslår att det görs en förutsättningslösöversyn av verksamheten.På utgiftsområde 14 föreslås att arbetsförmedlingarna får resurser för till-fällig personalförstärkning och att av inflytande ar-betsmarknadsavgifter får användas för tillsynen av arbetslöshetsförsäkring-en.I fråga om arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillstyrker utskottet ett anslagpå . skall få användas under bud-getåret för en försöksverksamhet med bristyrkesutbildning för anställda.Utskottet tillstyrker också ett förslag om flexiblare regler för datorteken. -Den grupp som kan komma i fråga för det förstärkta anställningsstödetutvidgas. Kravet på att ha varit inskriven vid arbetsförmedlingen viss tidsänks från 3 till . Utskottets föreslår dessutom vissa andra uppmjukningari reglerna. Bl.a. skall förstärkt anställningsstöd kunna komma i fråga förpersoner som lämnar för ett arbete på den reguljära arbetsmarkna-den. - Offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa, OTA, är under av-veckling. Utskottet föreslår en längre avvecklingstid i avvaktan på regerings-förslag om insatser för personer som stått utanför den ordinarie arbetsmark-naden under lång tid.Utskottet föreslår ett tillkännagivande om lönebidrag där regeringen böröverväga om det finns situationer när det kan vara befogat med lönebidragäven i ett bestående anställningsförhållande. Utskottet föreslår också etttillkännagivande om försäkringskostnader för arbetshjälpmedel.I budgetpropositionen föreslås att godkänner att regeringen fårge tillstånd till ändringar av Samhall AB:s bolagsordning utan riksdagensmedgivande. Utskottet anser att förslag om ändring av bolagsord-ning när det gäller mer grundläggande frågor även fortsättningsvis bör un-derställas . Det innebär att utskottet avstyrker regeringens förslagpå denna punkt.Reservationer och särskilda yttrandenModeraterna, kritiserar ien gemensam reservation inriktningen på arbetsmarknadspolitiken. De po-ängterar att strukturproblemen på arbetsmarknaden och på andra håll i eko-nomin måste åtgärdas. Det behövs en ny ekonomisk politik för att långsiktigtskapa bättre förutsättningar för företagande, arbete och förkovran. En viktigåtgärd i sammanhanget är reformering av arbetsmarknaden. I reservationenpekar de fyra partierna bl.a. på vikten av att lönebildningen reformeras. arbetsrätt bör utformas som erbjuder skydd åt alla anställda men intehämmar företagens tillväxt och nyanställningar. En allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring bör införas. Egenfinansieringen bör höjas. Utbildningoch kompetens betonas i fyrpartireservationen. System med personliga ut-bildningskonton bör införas och lärlingsutbildningen expandera. Sverigesnationella handlingsplan för sysselsättning bör utformas i enlighet med EU:ssysselsättningsriktlinjer. Renodlingen av arbetsmarknadspolitiken måstefortsätta bl.a. när det gäller att motverka problem med flaskhalsar och inrikt-ningen på att arbetsmarknadsutbildningen skall styras mot klart definieradebehov. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör minska i omfattning jäm-fört med regeringens förslag.Totalt har 33 reservationer och ett flertal särskilda yttranden avgetts i ären-det. , har ut-över den gemensamma reservationen om inriktningen av arbetsmarknadspo-litiken också gemensamma reservationer om olika grupper på arbetsmarkna-den.YrkandenaRegeringens respektive motionärernas förslag, se bilaga 3Om inte annat anges har de i betänkandet behandlade motionerna väcktsunder 1999/. 1 ALLMÄNNA FRÅGOR1.1 Allmän inriktning av politikenPropositionenSvensk ekonomi utvecklas väl. Arbetslösheten väntas minska till un-der . Målet om öppen arbetslöshet ligger inomräckhåll. Detta gäller även målet om sysselsättning . Sysselsätt-ningen stiger och jämfört med har 100 000 arbetstillfällen tillkom-mit, varav de flesta finns inom den privata sektorn. Tillväxten i ekonomin ärgod, inflationen låg, statsskulden minskar, sysselsättningen stiger och ar-betslösheten sjunker.Att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten är regeringens främstauppgift. Det långsiktiga målet för den ekonomiska politiken är full syssel-sättning. I regeringsförklaringen deklarerade statsministern att Sverigeår 2000 skall ha halverat den öppna arbetslösheten till . ställdesig bakom detta mål (prop. 1995/96:207 och 222, yttr. AU6y, bet. FiU15,rskr. I budgetpropositionen tillkom ett mål för sysselsättning-en. Målet innebär att andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen mellan 20och skall öka från . Som framgått anserregeringen i budgetpropositionen att båda dessa mål ligger inom räckhåll.Politiken för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet bygger på femgrundstenar1. De offentliga finanserna skall vara sunda och priserna stabila.2.3. Det krävs en bättre fungerande lönebildning för att arbetslösheten skallkunna halveras.4.5. Huvuddelen av sysselsättningsökningen börske i den privata sektorn.6.7. I den offentliga sektorn skall verksamheter prioriteras framför transfere-ringar. Skolan, vården och omsorgen utgör kärnan i välfärden.8.9. Arbetslösheten skall minskas huvudsakligen genom att fler människorfår arbete eller utbildning som ger ökade möjligheter till arbete.10.Arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken skall bidra till tillväxt, sysselsätt-ning och ett konkurrenskraftigt näringsliv samt skapa förutsättningar förflexibilitet, trygghet och delaktighet i arbetslivet.Arbetsmarknadspolitikens uppgift är främst att öka anpassningsförmåganpå arbetsmarknaden. Det skall ske genom ett effektivt platsförmedlingsarbetesom tillsammans med kompetenshöjande insatser och övriga åtgärder ledertill en hög rörlighet på arbetsmarknaden. Arbetslivspolitiken skall verka föratt individer inte förslits, skadas och slås ut från arbetslivet och i övrigt vför en god och utvecklande arbetsmiljö. Arbetslivspolitiken har vidare tilluppgift att öka kunskap och kompetens i arbetslivet.Sammantaget skall arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken således bidratill ökad sysselsättning och bättre matchning mellan utbud och efterfrågan påkompetens som inflationsdrivande flaskhalsar på arbetsmarknadenundviks. Kompetensfrågorna är därmed mycket viktiga inom arbetsmark-nads- och arbetslivspolitiken. Andra frågor av stor betydelse som betonas ibudgetpropositionen gäller jämställdhet mellan kvinnor och män samt inte-grering av invandrare i arbetslivet. Likaså poängteras insatser för att motver-ka diskriminering och utestängning på grund av funktionshinder, etniskbakgrund eller sexuell läggning.Arbetsmarknadspolitikens betydelse för tillväxten i ekonomin måste beto-nas alltmer i en situation med allt starkare konjunkturläge. De lediga platser-na måste tillsättas snabbt och effektivt och rörligheten på arbetsmarknadenstimuleras. På så vis kan arbetsmarknadspolitiken underlätta hög tillväxt utanatt inflationsdrivande flaskhalsar och bristsituationer uppstår. Genom att dets.k. volymmålet avskaffades har förmedlingarna fått ökademöjligheter att prioritera den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen.Samtidigt har kraven skärpts på att sådan utbildning skall leda till arbete.Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den social-demokratiska regeringen, och , vilka står bakombl.a. riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken,anslagen och de förslag till skatteförändringar som läggs fram ipropositionen.Samarbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jäm-ställdhet och miljö - och innefattar både konkreta förslag och åtagandeninför framtiden.Avstämning av halveringsmåletI anslutning till att målet för öppen arbetslöshet, det s.k. halveringsmålet,infördes har regeringen varje halvår redovisat en avstämning av måluppfyl-lelsen. Den sjätte avstämningen återfinns i budgetpropositionen för 2000.Arbetsmarknadsutskottet redovisar nedan den bedömning av arbetsmark-nadsutvecklingen fram som görs i avstämningen.Det senaste halvåret har kännetecknats av starkt stigande sysselsättningoch minskande arbetslöshet. Den ekonomiska tillväxten drivs huvudsakligenav stark inhemsk efterfrågan, och sysselsättningsutvecklingen förväntas blimycket god framöver. Sysselsättningen ökar framför allt inom privat ochoffentlig tjänstesektor men också inom byggnadsverksamhet. Inom industri-sysselsättningen väntas en viss återhämtning under år 2000.Under år 1999 väntas antalet sysselsatta öka . Sysselsättning-sökningen väntas dock avta successivt i takt med att ekonomin i sin helhetmattas av något. Sysselsättningen mätt som andelen reguljärt sysselsatta iåldrarna väntas öka från till år 2002.Den starka sysselsättningsutvecklingen medför att arbetslösheten fortsätteratt sjunka. Den öppna arbetslösheten kan minska till föratt därefter ligga runt 4,2 %.Bedömningarna av utvecklingen på arbetsmarknaden är behäftade medosäkerhet. Fortsatt sysselsättningsökning förutsätter - utöver fortsatt godtillväxt - att såväl lönebildningen som matchningen mellan arbetssökandeoch lediga platser fungerar väl.Oppositionspartiernas alternativ m.m.Oppositionspartierna har i parti- och kommittémotioner redovisat sina merövergripande synpunkter på arbetsmarknadspolitiken. Nedan redovisas isammandrag partiernas politik i denna del. I sammanhanget behandlas ocksåett antal enskilda motioner.Moderata samlingspartietModeraterna anser i motion Sk692 (yrk. 20) att arbetslagarna behöver anpas-sas för att stimulera till byte av arbete respektive vidareutbildning, detta soett led i åtgärder för att skapa ett konkurrenskraftigt klimat för individer ocföretag i . Det behövs en ny och mer flexibel arbetsrättslagstiftningoch en reformerad arbetsmarknadspolitik.Lagen om anställningsskydd (LAS) bör omarbetas från grunden. Den börge den enskilde arbetstagaren ett grundläggande skydd mot att skiljas frånanställning på osakliga grunder. Turordningsreglerna bör slopas helt. Lag-stiftningen på morgondagens arbetsmarknad bör vara mer "individualiserad",dvs. den bör tydligt göra den enskilde till bärare av arbetets rättigheter. Sympatiåtgärder bör förbjudas och möjligheterna att försätta enmansföretagare iblockad slopas. Även formerna för att utlösa konfliktåtgärder bör förändras.Lönebildningen bör decentraliseras och göras mer flexibel. Arbetstiden börinte regleras i lagstiftning. kan i ökad utsträckningske i konkurrens på en privat marknad. Bemanningsföretagen får inte motar-betas av liknande offentliga inrättningar.Arbetsmarknadsutbildningen fyller en viktig funktion för att få ut fler påarbetsmarknaden. Den bör inriktas dels mot att möta klart definierade behovpå arbetsmarknaden, dels på att komplettera arbetslösas kompetens så att delättare kan hävda sig på arbetsmarknaden. Här ingår också stöd till arbets-handikappade. En större del av den yrkesinriktade utbildningen bör ske iföretagen. Utformningen av arbetsmarknadsutbildningen behandlas också imotionerna A282 (yrk. 1) och kommittémotion A277 (yrk. 1 delvis och 2).Där sägs vidare att lärlingsutbildning i företag bör utgöra den huvudsakligaarbetsmarknadspolitiska insatsen för unga arbetslösa. Alla arbetsmarknads-politiska åtgärder måste utformas så att de förbättrar den enskildes möjlig-heter att få arbete. Därför måste arbetsmarknadspolitiken renodlas och kon-centreras.I motion A282 poängterar partiet att en rad strukturella åtgärder är nöd-vändiga för att komma till rätta med den höga arbetslösheten. Det gäller bl.a.sänkta skatter på arbete och företagande, regelförenklingar och andra åtgär-der för att förbättra företagsklimatet, kompetensutveckling, konkurrensbe-främjande åtgärder, slopande av offentliga monopol samt satsningar påforskning och teknikutveckling. Arbetsmarknadspolitiken måste understödjadessa strukturella åtgärder som syftar till ökat företagande och tillväxt.Enligt i motion A277 behöver den arbetsrättsliga lagstift-ningen moderniseras och förenklas samt en ny allmän och obligatorisk ar-betslöshetsförsäkring införas . Försäkringen skall vara en om-ställningsförsäkring och den enskilde skall stimuleras att aktivt söka arbete.En bortre parentes bör införas i försäkringen efter 300 ersättningsdagar.Därefter bör efterskydd kunna utgå . För deltidsarbetslö-sa bör en bortre parentes införas. Ersättningsnivån i såväl arbetslöshetsför-säkringen som övriga socialförsäkringssystem bör uppgå till 75 %.Arbetslöshetsförsäkringen skall utformas så att den underlättar en sund lö-nebildning. Därför bör det finnas ett tydligare samband mellan å ena sidaninbetalade avgifter och å den andra arbetslöshetens omfattning och utbetal-ningarna från försäkringen.VänsterpartietVänsterpartiet förespråkar i motion A272 (yrk. 1) en arbetsmarknad för alla.Det går att skapa ett arbetsliv som är anpassat till att kvinnor och män skallkunna kombinera arbete, familjeliv och aktivt deltagande i samhällslivet.Genom en kombination av arbetstidsförkortning, utbildning och kompe-tensutveckling kan man nå fram till en arbetsmarknad för alla. Kombinatio-nen gör det möjligt att minska både arbetslöshet och arbetskraftsbrist genomatt åtgärderna skapar rörlighet och positiv flexibilitet på arbetsmarknadensamt genom att de breddar och öppnar arbetsmarknaden för grupper som står utanför den.I motion A219 (yrk. 6) poängterar vikten av att () ytterligare intensifierar sitt arbete med att brytakönssegregeringen. Ett fjärde mål för arbetsmarknadspolitiken och AMV börinföras. Detta mål bör ge uttryck för kravet på att bryta den könssegregeradearbetsmarknaden såväl horisontellt som vertikalt.KristdemokraternaKristdemokraterna betonar i motion A254 (yrk. 1, 17 och 34) arbetets värde.Skapandet av nya arbeten är den i särklass viktigaste fördelningspolitiskauppgiften. Den ekonomiska politiken och näringspolitiken måste utformas såatt den leder till fler och växande företag. Det krävs bl.a. sänkningar avskatten på arbete, ändringar av skattelagstiftningen så att nyföretagande ochinvesteringar underlättas samt tillgång till riskkapital och ett bättre innova-tionsklimat.I motionen poängterar att tillväxtpolitiken påverkas avåtgärder på många områden, däribland inom arbetsmarknadspolitiken. Ocksåi kommittémotion N384 (yrk. 20) understryks vikten av reformer inom ar-betsmarknadspolitiken för att stimulera tillväxten.Vissa förenklingar av åtgärder har genomförts men av arbetsmark-nadspolitiska åtgärder är fortfarande för stor. Detaljregleringen måste ersät-tas med mer generella och enkla system. Vidare måste ansvar och resurserflyttas från högre till lägre nivåer. Arbetsmarknadspolitiken måste utgå frånsubsidiaritetsprincipen.Arbetsmarknadsutbildningen bör knytas närmare till det reguljära utbild-ningsväsendet. Dess roll bör vara att underlätta strukturomvandling, inte attersätta det ordinarie utbildningssystemet. En större del av de arbetsmark-nadspolitiska åtgärderna bör utgöras av yrkesinriktade arbetsmarknadsut-bildningar.Arbetslöshetsförsäkringen bör i större utsträckning än finansieras ge-nom avgifter från de försäkrade. I en allmän och obligatorisk arbetslöshets-försäkring bör egenfinansieringen uppgå till . Avgiftshöjningen börkompenseras fullt ut med sänkt inkomstskatt. Reformeringen av arbetslös-hetsförsäkringen ger incitament till en bättre fungerande lönebildning. Ävenom arbetsmarknadens parter har det direkta ansvaret för lönebildningen såpåverkas den av beslut som fattas av om lagstiftning och institu-tionella ramar. föreslår en rad förändringar av bl.a. ar-betsrätten för att stimulera en väl fungerande lönebildning. "Det finns bruk för alla" är en väl fungerande modell för samverkan mel-lan arbetsmarknads- och socialpolitik. Utgångspunkten är att alla människorhar rätt till och behov av att uppleva personlig identitet, gemenskap ochdelaktighet i samhället. anser att denna modell kan för-ankras över hela landet för att hjälpa den stora grupp som står utanförden reguljära arbetsmarknaden.EU:s medlemsländer har enats om en rad gemensamma ståndpunkter närdet gäller att bekämpa arbetslösheten. Regeringen bör utarbeta ett handlings-program för att omsätta dessa i praktisk handling. Ett liknande krav förs frami kommittémotion U504 (yrk. 11) där partiet betonar att regeringen bör följaministerrådets rekommendationer och riktlinjer när handlingsplanför sysselsättning utarbetas.I kommittémotion A804 (yrk. 17) förordar särskildasatsningar för att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Ett sätt är attarbeta med ett kvalitetskriterium för jämställdhet. Kriteriet skall vara möjligatt utvärdera och använda i marknadsföring. Staten bör vara en förebild förett jämställt arbetsliv.I dagsläget finns det enligt i kommittémotion Ub223(yrk. 2) behov av lärlingsutbildning som en effektiv arbetsmarknadspolitiskåtgärd. En sådan åtgärd kan leda till gedigna yrkeskunskaper som i sin turleder vidare till arbete genom anställning eller start av eget företag.CenterpartietEnligt i motion A220 (yrk.1, 2, 12 delvis och 15-18) måstepolitiken skapa förutsättningar för fler och växande företag som anställer flermänniskor. Politiken måste också erbjuda människor redskap att möta för-ändringarna i ett modernt arbetsliv. Tyngdpunkten i arbetsmarknadspolitikenmåste nu mer utgå från sysselsättningsmålet och mindre från ett mål omöppen arbetslöshet.En politik måste föras för att stimulera efterfrågan på arbetskraft. Den börutgå från en friare användning av arbetsmarknadsmedel för att stödja an-ställningar och kontakt med den reguljära arbetsmarknaden. Genom part-nerskap mellan regionala institutioner som ansvarar för arbetsmarknadspoli-tik och regionala arbetsgivare kan s.k. övergångsarbetsmarknader skapas. Påsådana övergångsarbetsmarknader kan arbetslösa komma i kontakt medarbetsgivare och få arbete på den reguljära arbetsmarknaden genom en"kardborreeffekt".De förändringar som skett på arbetsmarknaden under det senaste decennietmed snabbt stigande krav på utbildning och kompetens måste påverka ar-betsmarknadspolitiken. Det blir svårare att upprätthålla arbetslinjen, alltså ahålla människor sysselsatta, som huvudnorm för politiken. I stället bör kun-skapslinjen, dvs. att staten skall ansvara för att ge människor förutsättningarbetonas starkare. anser att en utredning bör tillsättas för ensådan ny inriktning på arbetsmarknadspolitiken där övergångsarbetsmarkna-der och kunskapslinjen betonas.Försörjningsstöden från flera olika områden, däribland arbetslöshetsförsäk-ringen, måste sammanföras till ett sammanhållet försörjningsstöd. Dettautgör första steget mot ett samlat och förenklat regelverk som underlättarövergången mellan arbete, öppen arbetslöshet, arbetsmarknadspolitiska åt-gärder och studier. Genom ett sammanhållet regelverk som skall införas frånår 2001 skapas förutsättningar för rättvisa och flexibilitet samt bättre möjligheter för arbetslösa att återinträda på arbetsmarknaden.Ett sammanhållet försörjningssystem gör det lättare att skapa meningsfullaindividuella handlingsplaner eftersom det blir enklare att kombinera olikaformer av insatser. Det leder vidare till ett förenklat regelverk och till minskad administration. Arbetsförmedlingarna bör tidigt identifiera de personersom har förhöjd risk att bli långtidsinskrivna. Dessa personer bör prioriterasförmedlingens verksamhet och erbjudas såväl grundläggande utbildning somåtgärder utöver detta.Beslutsmakten över arbetsmarknadspolitiska medel bör decentraliseras.Den huvudsakliga makten bör ligga hos länsarbetsnämnderna som bör till-sättas genom val av regionala folkvalda organ. Inom ramen för denna de-centralisering bör fler befogenheter flyttas över till de lokala arbetsförmed-lingsnämnderna. Detta medför att AMS uppgifter minskar och myndighetenfår till uppgift att svara för statistik och uppföljning samt samordning ochstrategisk ledning för de självständiga enheterna. De organ som svarar förarbetsmarknadspolitik i länen bör få större frihet att använda arbetsmark-nadsmedel för kvalificerade åtgärdsprogram.Också i motion N214 (yrk. 21) poängterar att den lokala fri-heten att hantera arbetsmarknadspolitiska medel bör öka. Denna ökade frihetbör ges inom ramen för de nationella målen för arbetsmarknadspolitiken. Ettminimikrav är enligt partiet att de regionalpolitiskt prioriterade områdenaomedelbart bör få rätt till en friare användning av arbetsmarknadspolitiskamedel.I motion Sf637 (yrk. 15) tar partiet upp frågan om samordning och sam-verkan på lokal nivå kring arbetsmarknadspolitiken. För personer som har ensvag förankring på arbetsmarknaden är det extra viktigt att samarbetet mel-lan arbetsförmedling, försäkringskassa och kommun fungerar tillfredsstäl-lande. Arbetsmarknadspolitiken bör i ökad utsträckning präglas av individu-alisering och flexibilitet.FolkpartietArbetsmarknadspolitiken måste enligt i kommittémotion A231(yrk. 1-6) vila på tre ben: aktiv arbetsmarknadspolitik, ett gynnsamt nä-ringsklimat och sunda statsfinanser. Dessa tre ben är beroende av varandraoch måste alla genomföras för att arbetslösheten skall kunna bekämpas på ettbra sätt.Det är enligt möjligt att nedbringa arbetslösheten och öka sys-selsättningen genom tillväxtinriktad politik kombinerad med en offensivarbetsmarknadspolitik. Tillväxten kan främjas bl.a. genom en skatte- ochnäringspolitik som främjar företagande samt genom en utbildningspolitiksom leder till höjd kompetens. För att kunna kräva en offensiv arbetsmark-nadspolitik måste man inse att arbetslösheten inte bara har konjunkturellautan också strukturella orsaker. För att komma till rätta med de strukturellaproblemen är det nödvändigt med reformer inom arbetsrätten och lönebild-ningen.Kvalitet måste prägla arbetsmarknadspolitiken framför kvantitet. Medelbör styras över från traditionell arbetsmarknadspolitik till offensiva satsningar för att förbättra villkoren för företagande. Verksamheten inom AMVmåste rationaliseras. En kraftfull decentralisering och avbyråkratisering börgenomföras. Det är också möjligt att göra besparingar genom att fler delar äni dag upphandlas på en marknad där det råder konkurrens. Vidare bör sam-verkan ske med andra aktörer som kommuner och näringslivsorganisationer.När det är möjligt och lämpligt bör billigare åtgärder väljas framför dyrare.Detta får dock inte innebära att man prioriterar bort något dyrare arbetsmark-nadsutbildningar som nästan säkert leder till arbete.Enligt måste arbetsmarknadspolitiken förbli en statlig angelä-genhet.