bet · GO01UbU3 · 2000-10-12 00:00:00 — Vidare börämnesstudierna utformas så att det blir godamöjligheter för en lärare att forska inom sittämnesområde (yrk. I motion 1999/2000:Ub801, somväcktes under allmänna motionstiden , kritiserarFolkpartiet förslagen från Lärarutbildningskommitténoch påpekar att mer praktik inom lärarutbildningeninte får ske på bekostnad av ämneskunskaper (yrk. 5,7 och 10).UtskottetU t s k o t t e t föreslår att godkännervad regeringen föreslagit om en samladlärarutbildning och resurserna för denna ochsamtidigt avslår de nu redovisade motionsyrkandena.Utskottet delar inte och Folkpartietsåsikt att regeringens förslag innebär en allmänsänkning av kraven på ämneskunskaper.Det allmänna utbildningsområdet skall enligtregeringens förslag till ungefär hälften bestå avtvärvetenskapliga ämnesstudier. Utskottet anser attdet ligger i linje med den utveckling som pågår iskolan, och som utskottet välkomnar, bort från enstrikt ämnesindelad undervisning, bunden av endetaljerad timplan. De tvärvetenskapligaämnesstudierna kommer enligt utskottets uppfattningatt göra läraren bättre att möta dennautveckling. Utskottet noterar att regeringen harredovisat utgångspunkter för en examensbeskrivningav den nya lärarexamen. Därav framgår bl.a. attminiminivån för lärarexamen för senareår skall höjas till 180 poäng, medan det vidvissa lärosäten räcker med 160 poäng förgrundskollärarexamen med inriktning på årskurserna4-9. Detta är alltså miniminivåer. Liksom hittillskommer självfallet lärarstuderande att kunna väljaatt läsa fler poäng än det som fordras för examenoch därmed bredda eller fördjupa sin kompetens. Enlärarexamen för undervisning i senareår och i gymnasieskolan (ej yrkesämnen) skallomfatta fördjupning till minst 60 poäng i ett ellertvå ämnen. Det är viktigt att det allmännautbildningsområdet integreras med inriktningar ochspecialiseringar och fördelas över tiden. Därmedskapas möjligheter för de tvärvetenskapligaämnesstudierna och de övriga ämnesstudierna attfungera i samspel med varandra. Det blir varjelärosätes ansvar att närmare utformastudieorganisationen. Motionärernas farhågor för"enhetslärare" utan gedigna ämneskunskaper är enligtutskottets mening ogrundade.Lärare i senare årskurser kommer medden föreslagna utbildningen att kunna ha mervarierande ämneskombinationer än . Detkommer att vara möjligt att kombinera t.ex. språkoch matematik eller samhällskunskap och biologi,eller att välja att inrikta sig på ett enda ämne.Inte minst genom att de har gått igenom det allmännautbildningsområdet kommer de som utbildats i den nyaordningen att vara bättre förberedda än tidigarelärargenerationer för att arbeta tillsammans iarbetslag kring en grupp av elever. I ett sådantarbetslag kan olika medlemmars fördjupade kompetensi sina respektive ämnen tas till vara.Det övervägande flertalet av de i dagyrkesverksamma gymnasielärarna har fått sinlärarutbildning innan krav på 80 poäng i ett avämnena i examen infördes . Krav på minst 60poäng i ett av tjänstens ämnen 1971. gällde för flertaletämnen endast krav på motsvarande 40 poäng (tvåbetygsenheter) även för lärare i gymnasiet. Föradjunkter på högstadium krävdes under1970- och 1980-talen inte mer än 40 poäng förbehörighet i något ämne (utom svenska ochsamhällskunskap, där kravet var 60 poäng). I dettredje ämnet i tjänsten räckte det med 20 poäng.Regeringen anger i propositionen (s. 21 f.)utgångspunkter för en kommande examensbeskrivningför lärarexamen. Där nämns bl.a. att studenten skalläga sådan kompetens att han eller hon kan leda ochsamarbeta med elever så att de får stöd i sinutveckling utifrån sina behov och möjligheter, ochsådan kompetens att han eller hon kan bedöma ochvärdera elevers utveckling och lärande samtinformera och samarbeta med föräldrar ellervårdnadshavare. Det tillkännagivande som begärs iModeraternas motion 1999/2000:Ub34 yrkande 9 ärdärför obehövligt.Skolans värdegrund finns definierad i läroplanerna.Att den studerande skall ha kompetens att förmedlaoch förankra denna värdegrund bör ingå i kraven förden nya lärarexamen, vilket också är regeringensavsikt (prop. s. 21). Att konkretisera hur den kanomsättas i praktiskt handlande är enligt utskottetsmening en uppgift inte för regeringen, utan för delärosäten som anordnar lärarutbildningen.Yrkande 2 i motion 1999/2000:Ub277 är tillgodosettmed regeringens förslag.Längden på vissa lärarutbildningarRegeringens avsikt att förlänga utbildningen avförskollärare och fritidspedagoger till 140 poängkritiseras av och (mot. 1999/2000:Ub34 yrk. 3 i denna del respektive1999/2000:Ub33 yrk. Motionärerna anser att deutbildningsmoment som krävs för förskollärare ochfritidspedagoger ryms inom den nuvarande poängramen120 poäng.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Regeringen pekar i propositionen på att förskolannumera är en utbildningspolitisk angelägenhet medfokus både på omsorg och barns lärande. Den tidigareuppdelningen av läraruppdraget i kunskapsförmedling(skolan) och omsorg (förskolan ochskolbarnsomsorgen) gäller inte längre. Kraven ökarpå att förskollärare, fritidspedagoger och lärare igrundskolans tidigare årskurser arbetar tillsammansi uppdraget att främja barnens utveckling i olikaavseenden. En fortsatt samverkan mellan förskola,förskoleklass, skola och fritidshem underlättas avatt även förskollärare och fritidspedagoger fårmöjlighet att i sin utbildning fördjupa sig inom ettämne eller ämnesområde, vilket möjliggörs genomförlängningen av utbildningstiden.Moderaterna och anser att utbildningenav lärare däremot börförlängas från 140 till 160 poäng (mot.1999/2000:Ub34 yrk. 3 i denna del respektive1999/2000:Ub35 yrk. påpekarsärskilt att dessa lärare behöver omfattandekunskaper om barns läs- och skrivinlärning ochdärför bör få en förlängd utbildning (mot.1999/2000:Ub801 yrk. 9).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Den nya strukturen för lärarutbildningen gerutrymme för lärosätena att erbjuda inriktningar somhandlar om läs- och skrivinlärning. Inriktningarnaom minst 40 poäng bör också enligt regeringensbedömning kunna erbjudas som kompetensutveckling förredan yrkesverksamma lärare. Utskottet anser attdetta är angeläget.Specifika ämnes- och kompetensprofilerYrkesämnen i gymnasieskolanUtbildningen av lärare i gymnasieskolans yrkesämnenbör enligt vara längre än vad regeringenföreslagit (mot. 1999/2000:Ub34 yrk. 3 i denna del).Kristdemokraterna betonar vikten av goda möjlighetertill validering bl.a. av yrkeskunskaper och vill attregeringen inte skjuter denna fråga (mot. 1999/2000:Ub33 yrk. De vill också attregeringen skall inrätta en renodladlärlingsutbildning, med uppföljning i enyrkeshögskola (samma mot. 11).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Ett antal års relevant och varierad yrkeserfarenhetbör enligt regeringen utgöra bas för det framtidaarbetet som lärare i yrkesämnen. Enligt en rapportfrån , som refereras iLärarutbildningskommitténs betänkande (SOU 1999:63s. 160), minskade ansökningsvolymen till denpraktisk-pedagogiska yrkeslärarutbildningen kraftigtnär krav infördes på relevanta yrkesinriktadehögskolekurser om minst 60 poäng. Detta skedde genomen ändring 1996 (SFS1996:913). Utbildningen omfattade därmed 100 poäng(varav 40 poäng praktisk-pedagogisk utbildning).Regeringens förslag är att den nya lärarexamen förlärare i yrkesämnen i gymnasieskolan skall omfatta120 poäng, dvs. bli 20 poäng längre än enligtnuvarande regler. Den skall omfatta dels detallmänna utbildningsområdet på 60 poäng, delshögskoleutbildning om minst 60 poäng ellermotsvarande i relevanta yrkesämnen. Yrkestekniskhögskoleutbildning (YTH) och kvalificeradyrkesutbildning (KY) nämns i detta sammanhang somanvändbar grund för en lärarexamen i yrkesämnen. Motbakgrund av de rekryteringsproblem som redan visatsig med full styrka när utbildningen utökades till100 poäng anser utskottet inte att bör gålängre än regeringen gjort i fråga om förlängning avlärarutbildningen för lärare i gymnasieskolansyrkesämnen.Frågor om validering och om organisationen aveftergymnasial yrkesutbildning kommer enligt vadutskottet har inhämtat från Utbildningsdepartementetatt tas upp i en proposition längre fram under dettariksmöte. bör vänta med ställningstagandetill dess regeringen har lagt fram sina förslag.TeckenspråkKristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Ub33yrkande 7 ett tillkännagivande till regeringen omatt utbildningen av lärare i teckenspråk skall skemed samma utgångspunkt som för andra språklärare.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet, eftersom det är tillgodosett med det somregeringen redovisat i propositionen.Utbildning av lärare i teckenspråk för hörandeelever kan i den föreslagna strukturen anordnas somen inriktning, på samma sätt som för övriga språk. Ivilka ämnen de olika lärosätena skall ge utbildningbrukar vanligen inte regleras centralt. Om detbehövs för att säkerställa att utbildning i ettvisst ämne eller ämnesområde verkligen kommer tillstånd i tillräcklig omfattning, kan regeringen gevissa lärosäten i särskilt uppdrag att anordnautbildningen. Det bör vara en fråga som regeringenavgör.Även utbildning för specialskolans behov av lärareför döva och hörselskadade elever kan enligtregeringen ges inom den nya strukturen (prop. s.62), med utnyttjande av både inriktning ochspecialisering. Den teckenspråkiga inriktning inomgrundutbildningen på hur döva barn och unga lär, somfinns vid i och Örebrouniversitet, bör enligt regeringens bedömningfortsätta.EttämneslärareUtbildning av ettämneslärare i praktisk-estetiskaämnen som hemkunskap, musik eller slöjd kan enligtpropositionen förekomma även inom ramen för den nyalärarutbildningen. I synnerhet i mindre skolor ochkommuner kan det vara svårt för en ettämneslärareatt få heltidstjänst, men möjligheten att få en djupoch/eller smal utbildning skall finnas, framhållerregeringen.Kristdemokraterna och är kritiska tillpropositionen när det gäller musiklärarutbildningen.Enligt motion 1999/2000:Ub33 (kd) skallmusiklärarutbildning ske i nära samverkan med övriglärarutbildning, men även också isymbios med övriga musiklärar- ochmusikerutbildningar. En stor del avmusiklärarutbildningen sker med inriktning motkommunal musikskola eller kulturskola och annanfrivillig musikundervisning, framhållermotionärerna. De vill att skall begära ettnytt förslag från regeringen omettämneslärarutbildning (yrk. Också Folkpartietanser det viktigt att utbildningen av musiklärareäven kan genomföras i anslutning tillhögre musikutbildningar vid musikhögskolorna.Utbildningen skall ha en konstnärlig inriktning ochförbereda för mångsidig pedagogisk yrkesverksamhetinom olika skolformer, inte minst den kommunalamusikskolan (mot. 1999/2000:Ub35 yrk. 12).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Regeringens förslag i propositionen gällerstrukturen för den framtida lärarutbildningen förskolväsendet, däremot handlar det inte vare sig omlärarförsörjningen för den kommunala ,som inte är en del av det lagreglerade offentligaskolväsendet, eller om vilka lärosäten som skallanordna lärarutbildning av olika slag. Det framgårav propositionen att man även i den nya strukturenskall kunna utbilda sig till ettämneslärare i musik.Utskottet utgår från att t.ex. en musikhögskolaskall kunna anordna utbildning till den nyalärarexamen i musik och utforma denna så att denockså passar för lärarverksamhet i den kommunalamusikskolan och annan musikpedagogisk verksamhet.Lärare för vuxnaKristdemokraterna tar i motion 1999/2000:Ub33 upputbildningen av lärare för vuxenundervisning. Demenar att det finns en risk för att ansvaret för detunika i vuxenpedagogiken flyter ut genom otydligheti propositionen. bör begära förslag om attlärosätena skall få i uppgift att utforma eninriktning mot vuxenlärare (yrk. 9).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Regeringen har inte föreslagit att statsmakternaskall reglera vilka inriktningar ochspecialiseringar som skall finnas i den nyalärarutbildningen. Detta skall vara ett ansvar förde lärosäten som anordnar lärarutbildning ochutbudet av inriktningar kan variera mellan dessa.Det framgår av propositionen att vuxenpedagogikskall kunna ingå i det allmänna utbildningsområdet,och att det är meningen att det skall finnassärskilda specialiseringar för de studenter somavser att undervisa vuxna. Utskottet räknar med attlärosäten som har speciell kompetens när det gällervuxenpedagogik kommer att se till att den kommertill användning i deras utbud av kurser inom de treutbildningsområden som tillsammans utgörlärarutbildningen.Lärares kompetensutveckling och andrafrågor om läraryrketKompetensutvecklingFortbildning av lärare i skolväsendet har förekommitända . lagfästes enskyldighet för kommunerna att se till attfortbildning anordnas för den personal som har handom utbildningen (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr.96).Regeringen föreslår i den nu aktuella propositionenen ändring i lagregleringen av lärareskompetensutveckling. I 2 kap. 7 § skollagen föreslåsordet fortbildning bytas ut mot ordetkompetensutveckling. Regeringen hänvisar till attordet kompetensutveckling används i avtalet påskolområdet , Avtal 2000, och därdefinieras som "insatser som syftar till attutveckla lärares förmåga att skapa godaförutsättningar för elevernas lärande".Kompetensutveckling är ett vidare begrepp änfortbildning, och rymmer enligt regeringen såvälämnesbreddning som ämnesfördjupning,metodutveckling, arbetslagsutveckling, forskning ochutvecklingsarbete samt annan verksamhetsutvecklingav betydelse för förskolan, skolan ochvuxenutbildningen. Begreppet inrymmer således bådefortbildning och vidareutbildning.Kristdemokraterna anser enligt motion1999/2000:Ub33 att rätten till kompetensutvecklingäven skall omfatta förskolan, och de föreslår etttillkännagivande till regeringen om detta (yrk. 12).U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100) och avslår motionsyrkandet.I den nuvarande skollagen finns ett kapitel omförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. För dennaverksamhet gäller endast 2 a kap. Bestämmelsen i 2kap. 7 § om kommunens skyldighet att se till attfortbildning (eller i fortsättningenkompetensutveckling) anordnas, gäller alltså inteförskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen. arbetar med översynav skollagen. Kommittén skall bl.a. utreda om och iså fall föreslå hur förskolan kan bilda en egenskolform inom det offentliga skolväsendet för barnoch ungdom (dir. 1999:15). Utskottet anser attresultatet av utredningen bör avvaktas.Moderata samlingspartiet framför i motion1999/2000:Ub34 synpunkter på kompetensutvecklingenav lärare. Motionärerna anser att kommunerna ochstaten måste ställa adekvata fortbildningsresursertill förfogande för den enskilde läraren samt blimer aktiva i sin prioritering av nödvändigainsatser. Rektor bör efter utvecklingssamtalupprätta en personlig kompetens- och utvecklingsplanför varje lärare, där det redovisas inom vilkaområden läraren bör få fortbildning (yrk. 10).Kristdemokraterna framhåller i motion1999/2000:Ub277 (som väcktes , alltså innan propositionen ladesfram) att lärarna måste få möjlighet att utvecklasbåde personligt och ämnesmässigt och attutvecklingsplaner för varje lärare bör tas fram(yrk. 9).Centerpartiet anser enligt motion 1999/2000:Ub37att de lokala skolstyrelserna bör bli delaktiga vidframtagandet av kompetensutvecklingsplaner (yrk.14).Folkpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub801 (somockså lades fram under allmänna motionstiden )ett tillkännagivande om att skolan har en skyldighetatt erbjuda fortbildning och vidareutbildning förlärare. Motionärerna anser att en medveten plan förvarje lärares ämnesfördjupning och pedagogiskafortbildning måste göras upp på skolorna ochresurser avsättas (yrk. 13).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande till regeringen.Motionerna innehåller goda uppslag till hur skoloroch kommuner kan hantera den skyldighet att gepersonalen kompetensutveckling som de har enligtskollagen. Hur de skall gå till väga tillhöremellertid kommunernas kompetensområde och är intenågot som bör regleras av statsmakterna.LäraryrketVikten av att det skapas karriärtjänster för lärarelyfts fram i tre motioner från allmänna motionstiden1999. I motion 1999/2000: Ub236sägs att läraryrkets status och den framtidarekryteringen av lärare bör främjas bl.a. genom attlärarna får lön för mödan och stimulans i form avtjänster med speciellt pedagogiskt ansvar (yrk. 5).Centerpartiet vill enligt motion 1999/2000:Ub810 attdet inrättas specialisttjänster för lärare mederfarenhet och vidareutbildning. Tjänsterna skallinrättas för att utveckla det pedagogiska arbeteteller för att ge annan undervisning (yrk. 3).Folkpartiet påpekar i motion 1999/2000:Ub801 attutvecklingsmöjligheter sannolikt höjerattraktionskraften i läraryrket. Därför behövskarriärtjänster, som kan handla om att bli lektor,för någon yngre lärare, huvudlärare, ämnes-ansvarig eller få en pedagogisk ledarfunktion påskolan (yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande till regeringen.Vilka slag av lärartjänster som skall förekomma ikommunerna regleras inte av statsmakterna. Varjekommun ansvarar själv för att organiseraverksamheten på det sätt som kommunen bedömerlämpligt för att nå de mål för skolan somstatsmakterna har lagt fast i skollag, läroplanerm.fl. Utskottet anser ,liksom när liknande yrkanden har behandlatsi , att det är viktigt att lärarna ges godautvecklingsmöjligheter.Våren 2000 inbjöd ,, , Skolledarnaoch alla kommuner i landetatt anmäla intresse för att delta i ett stortskolutvecklingsprojekt, kallat Attraktiv skola - enutvecklande organisation. Dess mål är bl.a. attfinna nya utvecklings- och karriärmöjligheter förlärare. kommer 25-30 kommuner attväljas ut för att delta i projektet, som skall pågåi med början . De deltagandekommunerna förväntas enligt inbjudan identifieraförbättringsområden lämpliga förkarriärtjänst/utvecklingsuppdrag samt säkerställaatt ett tillräckligt antal lärare får möjlighet tillolika slags karriärtjänst.Moderaterna, ochFolkpartiet för i sina motioner liksom tidigare årfram förslag om införande av lärarcertifikat som enåtgärd för att säkra kvaliteten i skolansundervisning.Enligt motion 1999/2000:Ub34 (m) yrkande 7 skalllärarcertifikat utfärdas på grundval av examensbevisfrån föreskriven högskoleutbildning samt bevis omgenomgången kompetensutveckling, fortbildning ocheventuell yrkespraktik. Beslutet, som skall varaöverklagbart, kan enligt motionärerna fattas avrektor eller en fristående lärarnämnd. Certifikatetbör var tidsbegränsat och medföra skyldighet förläraren och skolan att uppfylla sina åtagandenenligt den individuella utvecklingsplan som harlagts upp.Kristdemokraterna vill enligt motion 1999/2000:Ub33att en lärarlegitimation skall införas bl.a. för attge en "morot" åt de lärarstuderande att slutförautbildningen till lärarexamen (yrk. 6 delvis).Införandet av legitimation skall enligt motionärernakunna ske i samarbete med de tvålärarorganisationerna.Centerpartiet framför i motion 1999/2000:Ub37förslag om ett lärarcertifikat, som skall införas isamverkan med lärarorganisationer och kommunförbund(yrk. Frågan om det behövs ytterligare någonformell reglering bör övervägas ytterligare, anförmotionärerna. Motsvarande yrkande framställs iCenterpartiets motion 1999/2000:Ub810, som väcktesunder allmänna motionstiden (yrk. 2).Folkpartiet vill enligt motion 1999/2000:Ub35 ha enlärarlegitimation, som skall utfärdas efter godkändutbildning och genomgången praktik och kunnaåterkallas vid tydliga fall av misskötsel. Eninstans liknande , vars beslut kan överklagas, skulleenligt motionärerna vara bra för kvaliteten (yrk.7). Motsvarande yrkande framställs i Folkpartietsmotion /2000:Ub801, som väcktes (yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Motsvarande förslag har behandlats av ettflertal gånger, senast i betänkande 1998/99:UbU1. Dåliksom tidigare hänvisade utskottet till attLärarutbildningskommitténs förslag borde avvaktas. Ikommitténs betänkande, som lades fram senare,diskuteras inte tanken på lärarcertifikat annat än ien reservation av ledamoten som representeradeModeraterna och i ett särskilt yttrande av ledamotensom representerade Folkpartiet.Motionärernas motivering för förslagen omlärarlegitimation eller lärarcertifikat är att devill slå vakt om att undervisningen i skolan bedrivsav kvalificerad personal med adekvat utbildning.Enlig utskottets mening säkerställs detta genombestämmelserna i skollagen om kommunernas skyldighetatt använda personal med utbildning avsedd för denundervisning läraren huvudsakligen skall bedriva, ikombination med examensordningens - såväl dennuvarande som den som skall utfärdas till följd avförslagen i propositionen - föreskrift attexamensbevis om en lärarexamen skall innehållauppgift om för vilken undervisning utbildningen äravsedd. Kommunerna har också ett i skollagenfastlagt ansvar för att den personal som har hand omundervisningen får kompetensutveckling. Staten harett viktigt ansvar för att följa upp hur dessabestämmelser efterlevs. Uppgifter om antalet läraresom saknar pedagogisk högskoleutbildning finns iSkolverkets nationella uppföljningssystem. Verkethar publicerat en undersökning om vilkenutbildning och erfarenhet som obehöriga lärare har.Utskottet utgår från att också i sintillsyn över skolverksamheten beaktar bl.a. hurkommunerna lever upp till sina lagfästa skyldigheteri dessa hänseenden.Behovet av stöd till nyexaminerade lärare lyfts frami tre motioner.Kristdemokraterna framför i motionerna1999/2000:Ub275 yrkande 18 och 1999/2000:Ub277yrkande 3 förslag om ett tillkännagivande tillregeringen att en nyexaminerad lärare under sittförsta tjänstgöringsår bör ha tillgång till enerfaren och tid för samtal med mentorn.Enligt den senare motionen bör de nyexamineradesarbetssituation ses över och översynen leda tillkonkreta åtgärder.I motion 1999/2000:Ub32 (s) föreslår motionären enintroduktionsperiod för nyutbildade lärare. Honanser att lärarutbildningarna bör få i uppdrag attfölja upp de lärare som examineras. Det bör ske isamverkan med kommunerna underintroduktionsperioden, t.ex. genom seminarier.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden till regeringen.Åtgärder som de motionärerna pläderar för kan varamycket lämpliga, men de tillhör kommunernas ansvarsom arbetsgivare, inte statens. Utskottet är inteberett att föreslå ett särskilt åliggande för destatliga lärosäten som utbildar lärare att följa uppde nyexaminerade. Däremot anser utskottet att ensamverkan mellan lärarutbildningarna och kommunernaför att stödja de nyutbildade lärarna med storfördel kan äga rum t.ex. inom ramen för regionalapedagogiska utvecklingscentrum.Tre motioner från allmänna motionstiden tar merallmänt upp frågan om läraryrkets status.Kristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Ub275ett tillkännagivande till regeringen om attuppvärdera lärarrollen. Den vikt samhället läggervid att få kompetenta och engagerade lärare bordeäven visa sig lönemässigt, skriver motionärerna(yrk. Samma tanke framförs i motion 1999/2000:Ub277 (kd), där motionären också pekar på andraåtgärder för att uppvärdera läraryrket: möjlighetatt kombinera lärartjänst med forskning ochmöjlighet att kombinera lärartjänst med annat arbete(yrk. 1).Folkpartiet framhåller i motion 1999/2000:Ub801vikten av att värna läraryrkets kompetens.Motionärerna menar att politiker inte skall läggasig i det pedagogiska arbetet, och att styrelser medlekmän och elever aldrig kan få besluta ompedagogiska och ämnesteoretiska frågor i skolan(yrk. 14).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden till regeringen.Även de åtgärder som föreslås i Kristdemokraternasmotionsyrkanden tillhör kommunernas kompetensområde,inte statens.