bet · GO01MJU3 · 2000-11-09 00:00:00 — Det brukar kallasFaktor 10 och anges ofta som ett krav förlångsiktigt hållbar utveckling på jorden. Det kräverradikalt förändrade tankemönster och ny teknik.Sverige bör därför utarbeta en strategi för attuppnå ett tiofalt mer effektivt utnyttjande avnaturresurser, dvs. en strategi för Faktor 10, dettakombinerat med en ny syn på välfärd där kultur, fritid, delaktighet och sociala kvaliteter växer påbekostnad av traditionell materiell tillväxt. Detkrävs förändringar som ger oss en bättrelivskvalitet och långsiktig hållbarhet i framtidenoch en möjlighet till ett rättvist miljöutrymme föralla.Jag anser att utskottets hemställan under 35 bort haföljande lydelse:35. beträffande strategi för effektivareutnyttjande av resurser, m.m.att med anledning av motion 1999/2000:MJ807yrkandena 9 och 10 samt med avslag på motionerna1999/2000:MJ36 yrkande 7 och 2000/01:MJ711yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,15. , m.m. (mom. 38)() och ()anför:Vid FN:s uppföljningskonferens till Riokonferensenår konstaterades att det lokala Agenda 21-arbetet behövde kompletteras med ett motsvarandearbete på nationell nivå för att bli tillräckligtverkningsfullt. Utvärderingar i visar ocksåatt många kommuner saknar en effektiv styrning frånregering och riksdag i Agenda 21-arbetet. Det ärangeläget att uppfyller sina internationellaförpliktelser. Miljömålsarbetet kan vara ett led iatt skapa ett handlingsprogram för det nyaårhundradet - en nationell . Därför börregeringen återkomma till med ett förslagtill en nationell samt regionala agendor.Vi anser att utskottets hemställan under 38 bort haföljande lydelse:38. beträffande , m.m.att med anledning av motion 1999/2000:MJ752 yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,16. Handel med utsläppsrätter (mom. 39)(), (), (), () och LarsLindblad (m) anför:Det behövs nya grepp i genomförandet avmiljöpolitiken. Om målet med miljöpolitiken skallvara att uppnå en långsiktigt hållbar livsmiljö ärdet dags att ompröva kriterierna för hur gränsvärdenoch reningskrav sätts. På vissa områden skulle detvara lämpligt att vid fastställande av reningskravoch utsläppsmängder utgå från de nivåer sommänniskan och omgivningen tål. En sådan modell, somskulle innebära en ambitionshöjning i miljöarbetet,är överlåtelsebara utsläppsrätter, som på ettdynamiskt sätt använder sig av marknadsekonominsmöjligheter att kombinera hög måluppfyllelse medöverlägsen kostnadseffektivitet.Det är viktigt att utnyttja systemet medutsläppsrätter inom såväl som EU. Lämpligaområden att börja med på EU-nivå skulle varaväxthusgaser och försurande utsläpp. På global nivåeller inom Östersjösamarbetet skulle man kunnaanvända systemet för att på ett kostnadseffektivtsätt begränsa utsläppen av närsalter till Östersjön.Det är dags att regeringen tar tag i frågan omutsläppsrätter och konkretiserar de tankegångar somfinns. Detta får inte endast handla om koldioxidutan även om svaveldioxid, kväveoxider m.m.Regeringen bör ta ett initiativ i EU för dennariktning.Vi anser att utskottets hemställan under 39 bort haföljande lydelse:39. beträffande handel med utsläppsrätteratt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ736yrkande 3, 1999/2000:MJ751, 2000/01:MJ764yrkande 9, 2000/01:MJ841 yrkande 2 och 2000/01:K398 yrkande 21 ochmed avslag på motion 2000/01:MJ711 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,17. Handel med utsläppsrätter (mom. 39)() anför:Handel med utsläppsrätter kan vara ett effektivtinstrument för att med marknadsmekanismer minskautsläppen av växthusgaser. ser flerafördelar med ett sådant system. Den främsta fördelenär att systemet förenar ekonomi och miljötänkande.Fördelningen av utsläppsrätterna sker efter enbedömning av hur mycket utsläpp en viss recipienttål. Det finns i huvudsak två metoder: den mjukametoden, som innebär tilldelning till dem somreducerar sina utsläpp till en viss nivå, och denhårda metoden, som innebär försäljning avrättigheten till förorenaren vid ett eller fleraåterkommande tillfällen. Systemet kan medföra attreningen av miljöskadliga ämnen sker där det kostarminst. I ett system med handel av utsläppsrätterskall det även finnas inbyggt att den totala mängdenutsläpp skall minska . En väl fungerandemarknad med låga transaktionskostnader är enförutsättning för en fungerande handel. Sverigemåste vara pådrivande för att inrätta ett system förhandel med utsläppsrätter.Jag anser att utskottets hemställan under 39 bort haföljande lydelse:39. beträffande handel med utsläppsrätteratt med anledning av motion 2000/01:MJ711 yrkande 7och med avslag på motionerna 1999/2000:MJ736yrkande 3, 1999/2000:MJ751, 2000/01:MJ764 yrkande 9, 2000/01:MJ841yrkande 2 och 2000/01:K398 yrkande 21 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,18. Ett Nordsjöråd (mom. 46)() anför:Som framgår av centermotionen 1999/2000:MJ800hanteras fortfarande som en gigantisksoptipp utan något samlat internationelltmiljöansvar eller samlat internationellt intresse.Trots att det finns både synliga effekter ochmätbara resultat vid och kring gesinte det miljöpolitiska intresse ochengagemang i som krävs för att kunnaåstadkomma långsiktiga förändringar och enekologiskt hållbar miljö. Resultatet av den dåligamiljöpolitiken för del finner viåterkommande synliga bevis för längs den svenskavästkusten, och därtill kommer ständigtåterkommande varningssignaler från både yrkesfisketoch forskare. Som motionären anfört krävs ettpolitiskt mandat som anger inriktningen för att nåen samlad internationell överenskommelse om degemensamma problemen och miljöförstörande utsläppeni . Därtill behövs en internationellarbetsplan för att nå resultat. Det är dags attNordsjöns miljötillstånd får samma uppmärksamhet somÖstersjön har erhållit från den svenskaregeringens sida. Det bör därför på regeringensinitiativ tillsättas ett Nordsjöråd som har tilluppgift att ta ett samlat grepp om miljösituationeni . Samtliga nationer kring börinbjudas att medverka i rådet.Jag anser att utskottets hemställan under 46 bort haföljande lydelse:46. beträffande ett Nordsjörådatt med anledning av motion 1999/2000:MJ800 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,19. Provborrningar i ochKattegatt (mom. 47)(), (), MaggiMikaelsson (v) och () anför:Vi delar de farhågor som framförs i motioner från s,mp och c angående planerade eller förväntadeprovborrningar efter olja och gas i ochKattegatt. Dessa havsområden är av utomordentligtstort värde med hänsyn till den unika artrikedom ochrika näringskälla för fisket som de representerar.De utgör också ett fantastiskt rekreationsområde förkustbefolkning, sommargäster, bad- och båtturister.Redan i dag utsätts områdena för betydande ochallvarliga miljöstörningar av olika slag.Ytterligare föroreningar i form av t.ex. oljeutsläppfrån oljeutvinning skulle få oöverskådligaekologiska och ekonomiska konsekvenser. Mot dennabakgrund anser vi att och den svenskaregeringen måste agera kraftfullt i nationella ochinternationella sammanhang för att stoppa allaplaner på utvinning av olja eller gas i Skagerrakoch Kattegatt.Vi anser att utskottets hemställan under 47 bort haföljande lydelse:47. beträffande provborrningar i ochKattegattatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ722,1999/2000:MJ756 och 1999/2000:MJ796 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,20. Nya arbetssätt i kemikaliepolitiken(mom. 57)() anför:Det är mycket bra att båtbottenfärgerna med tenn nufasats ut. Detta visar också att ett förbud mot enviss kemikalie driver på utvecklingen eftersom mandå vet var den bortre parentesen är. I 2 kap.miljöbalken finns både försiktighetsprincipen ochproduktvalsprincipen inskrivna. Att göra som ifallet med utfasningen av bottenfärger borde prövasi flera fall oavsett gällande EU-regler. Dettasätter en positiv press på utvecklingen avalternativ. I bästa fall skapar det också svenskaframgångar med patent och arbetstillfällen.Miljöpartiet anser att bör återgå till dettasätt att arbeta för att fasa ut kemikalier.Jag anser att utskottets hemställan under 57 bort haföljande lydelse:57. beträffande nya arbetssätt ikemikaliepolitikenatt med anledning av motion 2000/01:MJ757 yrkande 1och med avslag på motionerna 1999/2000:MJ718yrkande 10, 1999/2000:MJ731 yrkande 11 och 1999/2000:MJ743 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,21. Säkerhetsarbetet på kemikalieområdet(mom. 58)(), (), () och () anför:Enligt vår mening måste man analysera risk och nyttavid säkerhetsarbetet på kemikalieområdet Det gälleratt finna en lämplig strategi för hur riskerförknippade med kemiska produkter skall balanserasmot nyttan med produkterna. Att väga olikahälsorisker mot miljö och säkerhetsrisker är intealltid enkelt. I en risk/nytta-analys måstekriterier för såväl kvalitet som kvantitet ochkostnader beaktas.Vi anser att utskottets hemställan under 58 bort haföljande lydelse:58. beträffande säkerhetsarbetet påkemikalieområdetatt med anledning av motion 1999/2000:MJ743 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,22. Produktvalsprincipen (mom. 59)(), (), () och () anför:Produktvalsregeln inrymmer nyanser ochtolkningsvariationer som kan skapa osäkerhet och ivissa fall problem. Graden av farlighet och riskensstorlek måste på ett nyanserat sätt styra produktvaloch produktbyte. Dessa bör baseras på riskanalys ochdokumenterad kunskap. En viss risknivå måste kunnaaccepteras utan att produktvalsregeln aktualiseras.Svårigheter kommer alltid att uppstå vid avvägningarnär substitutionsprincipen skall tillämpas.Marginella riskreduktioner till stora kostnadermåste anses som mindre meningsfulla. Enligt vårmening bör en avvägning ske så att insatta åtgärdergör den största nyttan och alternativa ämnen ärlikvärdigt utredda så att de kan bedömas ochjämföras med avseende på riskerna.Vi anser att utskottets hemställan under 59 bort haföljande lydelse:59. beträffande produktvalsprincipenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ743 yrkande6 och med avslag på motionerna 1999/2000:MJ255yrkande 16, 1999/2000:MJ714 yrkande 3 och1999/2000:MJ716 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,23. Produktvalsprincipen (mom. 59)() anför:När det gäller regler för framtagning av nya kemiskaämnen bör försiktighet och framförhållning gälla.Ett kemiskt ämne har visat sig ha långtfler biverkningar än vad man från början har insett.En bra regel vore då att ett kemiskt ämne inteskulle få tillverkas om det inte är nödvändigt församhället och endast om tillverkaren kan bevisa attdet är ofarligt. måste i stället samhället bevisadess skadlighet. Vidare bör beträffandeläderhanteringen framhållas att det finns en långtradition av en annan tillverkning, som skiljer sigfrån dagens tillverkning, med användning avnaturliga, mer ofarliga ämnen.Substitutionsprincipen bör därför gälla föranvändningen av kemikalier vid lädertillverkning.Jag anser att utskottets hemställan under 59 bort haföljande lydelse:59. beträffande produktvalsprincipenatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ714yrkande 3 och 1999/2000:MJ716 yrkande 2 samt medavslag på motionerna 1999/2000:MJ255 yrkande 16och 1999/2000:MJ743 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,24. Ekologiska aspekter på läkemedel(mom. 71)() anför:En framförhållning beträffande vilka skador som kanuppstå och att utnyttja försiktighetsprincipen måsteutgöra en förutsättning vid all introduktion av nyaämnen. När det gäller ekologiska aspekter påläkemedel bör uppmärksammas att långvariga utsläppav bl.a. läkemedel ger stora effekter på miljön. Somexempel kan nämnas hormonliknande ämnen, sompåverkat könsutvecklingen hos fisk. Många typer avmaskmedel för djur bryts inte ner i mag-tarmkanalenoch har visat sig döda djur i miljön. Antibiotika,som inte bryts ner i kroppen, kan påverka bakterieri miljön och i värsta fall skapa resistenta stammar.Miljöpartiet anser därför att man vid tillverkningav läkemedel bör ta hänsyn till de ekologiskaeffekter som användningen kan resultera i.Jag anser att utskottets hemställan under 71 bortha följande lydelse:71. beträffande ekologiska aspekter påläkemedelatt med anledning av motion 1999/2000:MJ716 yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,25. Mobila reningsverk (mom. 74)() och ()anför:Ny teknik för elektrolytisk rening gör det möjligtatt med mobila reningsverk rena av allaförorenade vätskor. Den nya tekniken medför dessutomatt det farliga avfallet blir väldigt komprimerat,vilket minskar belastningen på reningsverken ochbehovet av transporter. Problemet är dock att desvenska reglerna gällande tillstånd för sådanverksamhet är tillkrånglade och att behandlingstidenär alltför lång. Enligt vår mening bör regeringensnarast ta initiativ till en förändring inomområdet, så att tillståndsgivningen för dylikareningsverk kan ske snabbare och enklare.Vi anser att utskottets hemställan under 74 bort haföljande lydelse:74. beträffande mobila reningsverkatt med anledning av motion1999/2000:MJ791 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,26. Inventering av uppdämda vattendrag(mom. 76)() anför:Under flera decennier har liberalernadrivit kravet på ett starkt lagstadgat skydd förSveriges orörda älvar och vattendrag. Trotsframgångar på området är enligt vår mening skyddetfortfarande alltför svagt. Genom regeringens avsiktatt snabbavveckla kärnkraftsreaktorer trots att mermiljövänliga alternativ saknas ökarhotet mot värdefulla vattenområden dramatiskt.Teknikutveckling och effektivisering avkraftutvinning är givetvis välkomna åtgärder, menall vattenkraftsutbyggnad som förutsätter regleringav vattendrag skadar naturvärden. I annat sammanhanghar vi begärt att 1 § punkt 4 och 9 § förordningen(1998:22) om statliga bidrag till vissainvesteringar inom energiområdet avskaffas. Istället bör regeringen ge i uppdragatt genomföra en inventering av uppdämda vattendragsom kan restaureras i syfte att återskapa strömmandevatten.Jag anser att utskottets hemställan under 76 bort haföljande lydelse:76. beträffande inventering av uppdämdavattendragatt med anledning av motion 1999/2000:MJ255 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,27. Havsöringsstammen (mom. 82)() och ()anför:Flera samverkande faktorer bidrar till atthavsöringen i de två nordligaste länen har minskatkraftigt. Skogsbruket genom flottningsrensningar,stora kalhyggen, dikningar och kanske framför alltavverkning längs vattendragen har negativt påverkatreproduktionen och uppväxtområdet. Kusterna med sinamånga vikar, skär, och grundområden görfritidsfisket efter havsöring lättåtkomligt. Ävenyrkesfisket till havs efter öring utgör en negativfaktor. För att stärka stammen av havsöring krävs enkraftfull åtgärdsplan med viss skärpning avlagstiftningen. När det gäller fritidsfisket längskusterna kan det enligt vår mening finnas behov avbegränsning av det fria fisket eller införande av enfångstkvot, en s.k. bag limit. I lagstiftningen börvidare införas en regel att den som orsakar sådanfiskdöd att allmänna intressen skadas skall ersättaskadan. I detta fall bör utdömda böter tillfallafiskevården.Vi anser att utskottets hemställan under 82 bort haföljande lydelse:82. beträffande havsöringsstammenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ741 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,28. Skydd av skogsmark m.m. (mom. 84)(), (), (), () och LarsLindblad (m) anför:När det gäller bildande av skogsreservat bör enligtvår mening eventuella storreservat så långt möjligtförläggas till statlig mark. Vid avsättande av nyareservat i södra och är det avvikt att stöder en utveckling avarbetsmodeller där avsättningarna kombineras medandra metoder för att bevara natur- och kulturvärdensom medför så litet intrång i boende och brukandesom möjligt. Vi vill också varna för en utvecklingsom innebär att hela uppsättningar av kvantifieradedelmål, framför allt på miljösidan, utarbetas påriksnivå. Grundtanken för målstyrningen inomskogspolitiken bör vara att staten ochnäringsutövarna, inom vissa ramar, ges frihet attfinna lösningar som är lokalt anpassade ochkostnadseffektiva.Vi anser att utskottets hemställan under 84 bort haföljande lydelse:84. beträffande skydd av skogsmark m.m.att med anledning av motion 1999/2000:MJ306 yrkande9 och med avslag på motionerna 1999/2000:MJ255yrkande 1, 1999/2000:MJ310, 1999/2000:MJ754yrkande 3 och 1999/2000:MJ772 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,29. Svensk valfångstpolitik (mom. 97)() och () anför:Sverige var ett av de länder som vid föreslog att världens havborde omfattas av en skyddszon mot kommersiellvalfångst. Enligt vår mening är vägen från dennarestriktiva inställning till nuvarandeposition kantad av ett antal reträtter. börinom IWC återgå till en restriktiv valfångstpolitikoch upphöra med sitt stöd till de krafter inom IWCsom vill införa reglerad kommersiell valfångst.Detta innebär bl.a. att regeringen börfördöma vetenskapliga valfångst liksomanvändningen av elektrisk lans vid valjakt. Vidarebör det australiska förslaget om inrättande av ettglobalt reservat för valar stödjas liksom ettfortsatt moratorium mot valfångst.Vi anser att utskottets hemställan under 97 bort haföljande lydelse:97. beträffande svensk valfångstpolitikatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ711,2000/01:MJ742 och 2000/01:MJ777 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,30. Skydd av m.m. (mom. 98)() och () anför:Hela Tåkern-Omberg-området är klassat somriksintresse för natur, kultur och fritid och är ettav mest välbesökta naturområden med ca300 000 besökare . Trakten innehåller koncentration av natur- och kulturvärden avinternationell betydelse. finns upptagen påden s.k. CW-listan över internationellt skyddsvärdavåtmarker, liksom på WWF:s lista över jordensviktigaste naturområden. Trots detta är området, medundantag av några mindre naturreservat, rättsligtoskyddat. Enligt vår mening uppfyller Ombergsområdetmer än väl de kriterier som i såväl nationella sominternationella sammanhang ställs på en nationalparkvad gäller storlek, vetenskapliga värden,upplevelsevärden, kulturella värden, skönhet ochstorslagenhet. i sig rymmer även i huvudsakorörda naturtyper i sina brantområden. Genomavsättande som nationalpark erhåller området detskydd och den förvaltning som garanterar eninriktning mot orördhet och hög biologisk mångfald.Detta bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 98 bort haföljande lydelse:98. beträffande skydd av m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:MJ760,1999/2000:MJ778, 1999/2000:MJ785,1999/2000:MJ793 och 1999/2000:MJ806 och medavslag på motionerna 1999/2000:MJ744 och1999/2000:MJ787 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,31. (mom. 100)() anför:Av många värdefulla naturområdenintar enligt min mening en särställning. Genomatt ön har förskonats från mer omfattandeexploatering och genom sitt rika kulturhistoriskaarv har ön en unik betydelse för helaStockholmsregionen. Som exempel på Lovös särart kannämnas följande: Området runt Drottningsholms slottär upptaget på FN:s världsarvslista. En av Sverigesförsta bosättningar återfinns på ön, som är oerhörtrik på fornlämningar. är en av Sverigesäldsta kyrkobyggnader. Drottningholmsmalmen utgörett strövområde för arkitektoniskt intresseradesvenskar och utlänningar, och ön är en grön lunga istorstadens närhet och en av de gröna kilar som görStockholm till en av världens vackraste huvudstäder.En ö av denna karaktär i anslutning till en storstadger också naturliga spridningsmöjligheter för växt-och djurlivet i regionen.Enligt min mening är det av riksintresse att Lovöskyddas som i första hand nationalpark, i andra handsom naturreservat.Jag anser att utskottets hemställan under 100 bortha följande lydelse:100. beträffande Lovöatt med anledning av motion 1999/2000:MJ804 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,32. Reformering av lagstiftningen gällandegenetiskt modifierade produkter (mom. 104)(), () och () anför:Sverige bör verka för att det kommande EG-direktivetom avsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismer i miljön utformas på ett kraftfullt sättmed försiktighetsprincipen som grund. Detta gällerockså andra centrala direktiv för reglering avfrågor om genmodifiering, däribland det s.k.patentdirektivet. Det måste noggrant utredas vilkakonsekvenser genmodifierade organismer kan få för deekologiska system de befinner sig i och vilkahälsorisker de kan utgöra. Dessa frågor beröremellertid inte bara utan även resten avvärldshandeln. Vi anser därför att och EUmåste kämpa för att regler på området införs äveninom ramen för WTO.Vi anser att utskottets hemställan under 104 bort haföljande lydelse:104. beträffande reformering av lagstiftningengällande genetiskt modifierade produkteratt med anledning av motion 1999/2000:U514 yrkande10 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,Särskilda yttranden1. VänsterpartietMaggi () och ()anför:I detta betänkande behandlas ett stort antalmotioner som berör de avslutadeutredningarna om nya miljömål och klimatpolitiken.Då propositioner i dessa frågor kommer attpresenteras har vi valt att i dettabetänkande inte reservera oss till förmån förmotionsyrkanden som berör miljö- respektiveklimatmål. Vi vill dock redovisa vår inställning inedanstående frågor:Förvaltningen av miljö och hälsoskyddsfrågornaErfarenheten från sammanslagningarna av miljö- ochhälsoskyddskontor med stadsbyggnadskontor är att denaturvetenskapliga synpunkterna kommer i bakgrunden.Bristande samsyn leder ofta till att miljö- ochhälsoskyddsfrågorna får vika för ekonomiskaplanförutsättningar.Våren 1999 hade bara fyra av tio kommuner enrenodlad miljö- och hälsoskyddsförvaltning. Det ståri att drift skall hållas isär frånkontroll av densamma. Men det finns ingetuttryckligt förbud mot att ha sammanslagnaorganisationer med oklara roller. En översyn avmiljöbalken genomförs för närvarande.Vi förutsätter att detta problem tas upp i detsammanhanget och anser att miljö- ochhälsoskyddsfrågorna skall garanteras en egenförvaltning i kommunen.Restaurering av insjöarI finns ett stort antal övergödda insjöarsom innebär att fiske, bad och rekreation försämrasallvarligt. kan också dricksvattnetförsämras. Det finns ett stort behov av attrestaurera dessa sjöar. Det finns behov av olikaåtgärder. Det viktigaste är att se till attnäringsläckaget inte fortsätter. En rad olikametoder för detta har prövats och varitframgångsrika. I flertalet eutrofa sjöar räcker detinte med att stoppa näringstillförseln. De måsteockså biomanipuleras, vilket betyder att man fiskarupp största delen av karpfisken. En kombination avminskad näringstillförsel och biomanipulation harvisat mycket goda resultat och ger stöd för attutfiskning av karpfisk skulle kunna användas ibetydligt större omfattning än som är fallet.I har vi en överkapacitet i fiskeflottanoch även kunnigt folk som kan sköta utfiskningen avkarpfisk i en sjö som skall restaureras. Dettaarbete behöver samordnas för att bli effektivt.Lämplig myndighet skulle kunna vara Naturvårdsverketeller Fiskeriverket.Kommunernas klimatarbeteKlimatfrågan är en av vår tids största ödesfrågor.Utan radikala och framåtsyftande åtgärder kommer viinte att nå någon lösning. Ett föredöme när dethandlar om klimatarbete är Utmanarkommunerna. Det ärfem kommuner (, , , ochÖvertorneå) som, i ett avtal medNaturskyddsföreningen, har åtagit sig att arbetalokalt med klimatfrågan. Dessa kommuner har valt attgå före i utvecklingen för att ställa om sinasamhällen så att de använder så lite som möjligt avfossila bränslen, först och främst i den kommunalaverksamheten men i förlängningen även i kommunernasom geografisk enhet.