bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — I flera samarbetsländer finnsintegrerade program för demokratisk samhällsstyrning, där samarbetetfokuseras på samspelet mellan det civila samhället och staten ochalltmer koncentreras till statliga institutioner som bidrar till ettdemokratiskt samhälle och ökat folkligt deltagande.I är ett förstärkt rättighetsperspektiv utifrån ,kapacitetsuppbyggnad och långsiktighet i utvecklingsarbetet samt utsattabarns villkor och rättigheter svenska profilfrågor. Barnets utsatthet iväpnade konflikter har särskilt uppmärksammats av de humanitäraorganisationerna. UNHCR har en särskild samordnare med uppgift att verkaför ett tydligare barnrättsperspektiv i organisationens flyktingprogram.Framsynt hushållning med naturresuser och omsorg om miljönSidas handlingsprogram för hållbar utveckling har revideratsinför . Nya riktlinjer förmiljökonsekvensbedömning (MKB) och utbildningsinsatser har bidragit tillatt miljöaspekter integrerats bättre i Sidas verksamhet.Integrering av miljöhänsyn i landstrategier har fått ökad uppmärksamhet.För samtliga prioriterade ämnesområden finns någon form av miljöpolicy.Under 1999 utarbetades miljöpolicy för vattenresurser, jordbruk,skogsbruk, landsbygdsutveckling, transporter, handel och miljö.Under året har en metodhandbok utarbetats för beredning av insatser inomnaturbruksområdet. Sida har också bidragit till EU-arbetet genomprojektet Projects.Jämställdhet mellan kvinnor och mänUtvecklingssamarbetet inriktas på att stärka kvinnors sociala,ekonomiska och politiska rättigheter som ett led i att bekämpafattigdom, fördjupa demokrati samt främja en hållbar utveckling. Sverigebedriver ett aktivt arbete med att såväl multilateralt som bilateraltsynliggöra kvinnors och mäns olika villkor som utgångspunkt för analysoch åtgärder i all utvecklingsplanering.I länder där jämställdhet finns med som ett viktigt mål för samarbetetoch där ambassaderna har särskild genderkompetens har jämställdhet ettmycket starkt genomslag. I , , och Tanzaniahar av utbetalda medel gått till projekt som har jämställdhetsom huvud- eller delsyfte.Sverige har i dialog med poängterat behovet av atttydligare uppmärksamma kvinnor i analys och åtgärder för att bekämpafattigdom, bl.a. i den översyn som inletts om IDA:s kreditgivning.Såväl inom som i Afrikanska pågårutarbetande av genderstrategier.MotionernaI motion 2000/01:U211 (v) yrkande 2 konstateras att det är kvinnorna somkonkret utför det tunga arbetet i den fattiga delen av världen. Är enkvinna drabbad av funktionshinder, som begränsar hennes arbetsförmågaeller hindrar henne helt från att utföra arbete, befinner hon sig i enoerhört svår situation. Därför krävs särskilda insatser till stöd förfunktionshindrade kvinnor. Motionärerna menar att det är allmäntvedertaget att det skall finnas ett jämställdhetsperspektiv när detgäller internationella utvecklingssamarbete. Trots attjämställdhetsfrågorna varit prioriterade så har intenågot genusstudier bildats. Motionärerna föreslårdärför i motion 2000/01:U211 (v) yrkande 3 att verkar förbildandet av ett genusfrågor.I motion 2000/01:U213 (c) yrkande 6 konstaterar att ökadjämställdhet är avgörande för att kvinnor skall kunna kontrollera sinreproduktiva förmåga. Tillgång till information och god sexuell ochreproduktiv hälsovård är av utomordentligt stor betydelse. Genom attsatsa på bättre tillgång till skolundervisning för flickor och ungakvinnor och tillgång till god reproduktiv hälsovård kan barn- ochmödradödligheten minska, antalet barn bli färre och barnen friskare,vilket bidrar till en hållbar samhällsutveckling. bör i sittnationella och internationella biståndsarbete uppmärksamma kvinnornasoch barnens situation och behovet av fortsatt bistånd till genomförandetoch skyddet av barns och kvinnors rättigheter.Utskottets övervägandenUtskottet menar att rätten till delaktighet, inflytande och jämlikavillkor för personer med funktionshinder, såväl kvinnor som män, sedanlänge är en viktig fråga i det svenska utvecklingssamarbetet. Sverigeinitierade och deltog mycket aktivt i utarbetandet av FN:sstandardregler på handikappområdet, vilka utgör ett praktisktverktyg för genomförandet av FN:s och medlemsstaternas handikapprogram.Inom FN har en särskild rapportör för handikappfrågor utsetts, BengtLindqvist (), vars uppgift är att övervaka genomförandet avstandardreglerna i det internationella utvecklingssamarbetet.Utskottet menar att de funktionshindrades situation har uppmärksammats idet svenska utvecklingssamarbetet. Mycket återstår dock att göra, inteminst vad gäller funktionshindrade kvinnors situation. Genom Sida pågårmånga viktiga aktiviteter för att förbättra livsvillkoren ochdelaktigheten för personer med funktionshinder. Sida har somövergripande mål att handikapp-aspekter skall beaktas och integreras irelevant biståndsplanering och utvecklingssamarbete och därmed bidratill att förverkliga de rättigheter som bl.a. fastställs i FN:sstandardregler.En nordisk konferens på temat personer med funktionshinder iutvecklingssamarbetet arrangeras i i november 2000.Konferensen är resultatet av ett samarbete mellan de nordiskautrikesdepartementen och handikapporganisationerna i de nordiskaländerna. Syftet är att få till stånd ett erfarenhetsutbyte somresulterar i identifieringen av viktiga principer och metoder för attbättre beakta situationen för funktionshindrade inomutvecklingssamarbetet. Inför konferensen har bl.a. en rapport om kvinnoroch barn med funktionshinder tagits fram.Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet motion U211 (v) yrkande2 besvarad.Utskottet konstaterar att konsekvent haruppmärksammat kvinnors villkor i internationellt utvecklingssamarbete.Detta internationella arbete har starka rötter i de erfarenheter somgjorts och görs i på olika nivåer, t.ex. inom politiska partier,enskilda organisationer, på olika myndigheter och i forskarvärlden.Svenskt kunnande vad gäller könsuppdelad statistik är t.ex.världsledande och ger SCB möjlighet att sälja tjänster över hela jorden.Sverige har också stort kunnande när det gäller insatser för att minskavåld mot kvinnor och synliggöra kvinnors och mäns olika roller iekonomiska sammanhang, såsom gjordes i bl.a. kvinnomaktutredningen islutet av 1990-talet.Utrikesdepartementet har haft ett särskilt anslag för attmöjliggöra stöd till metodutveckling för internationelltjämställdhetsarbete, främst via stöd till internationellaorganisationer, men också i form av anordnande av seminarier i Sverige.Detta kunnande finns samlat på ett stort antal institutioner i Sverigeoch utnyttjas effektivt i det internationella biståndsarbetet. Utskottetmenar att det inte finns skäl att skapa ett institut medden föreslagna inrikt-ningen.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion U211 (v) yrkande 3.Utskottet delar motionärens åsikt att ökad jämställdhet är avgörande föratt kvinnor skall kunna kontrollera sin reproduktiva förmåga. Tillgångtill information och god sexuell och reproduktiv hälsovård är avutomordentligt stor betydelse. Genom att satsa på bättre tillgång tillskolundervisning för flickor och unga kvinnor och god reproduktivhälsovård kan barn- och mödradödligheten minska, antalet barn bli färreoch barnen friskare, vilket bidrar till en hållbar samhällsutveckling.Sverige bör även fortsättningsvis i sitt nationella och internationellabiståndsarbete uppmärksamma kvinnornas och barnens situation och behovetav fortsatt bistånd till genomförandet och skyddet av barns och kvinnorsrättigheter.Med vad som ovan anförts anser utskottet motion U213 (c) yrkande 6besvarad.Utvärderingsverksamheten vid SidaPropositionen (avsnitt 3.6. s. 57)Det bilaterala utvecklingssamarbetet utvärderas inom Sida, dels avSekretariatet för utvärdering och intern revision (UTV) som är direktunderställt , dels av olika avdelningar och av deintegrerade ambassaderna. har Sida infört systematiskaställningstaganden till utvärderingar och revisionsinsatser, s.k.management response. Ett antal studier har genomförts:Effekterna av programstödSekretariatet för utvärdering och intern revision har slutfört enutvärdering av svenskt programbistånd. Studiens syfte var att granskaprogramstödets effekter avseende tillväxt och inkomstfördelning,policydialog samt genomförande av politiska och ekonomiska reformer.Studien konstaterar att möjligheten för givare att påverka genom formellkonditionalitet är begränsad. I stället är det oftast de inhemskaprioriteringarna som är avgörande för utfallet av politiska ochekonomiska reformer.Utvärdering av forskningssamarbetet mellan och UruguayUnder gavs stöd till samarbete mellanforskningsinstitutioner i och genom SAREC. Ett tiotalforskningsprojekt inom medicin, jordbruk, teknologi och ekonomi fick ettsammanlagt stöd om ca 45 miljoner kronor.Utvärderingen konstaterar att värdefulla forskningsresultat åstadkommitsinom flera projekt och att projekten som regel haft betydande effekterför uppbyggnaden av forskningskapacitet i Uruguay.Utvärdering om krediter och miljöHösten 1997 inledde UTV en utvärdering av hur miljöaspekter beaktas iSidas kreditfinansierade projekt. Studien visar att miljömedvetandet ochmiljökunnandet ökat markant. Studien visar att detinte klart framgår hur Sida har hanterat den miljöinformation somsamlats in och konstaterar att den insamlade miljöinformationen sällanföljs upp under genomförandefasen.Studie avseende effekterna av utvärdering av enskilda organisationer1994 genomförde SIDA en omfattande utvärdering av utvecklingssamarbetetgenom svenska enskilda organisationer, den s.k. Proxyutvärderingen(Development by Proxy - An evaluation of the development impact ofgovernment support to Swedish NGO:s). Ett av de huvudsakliga resultatenvar att de flesta av de enskilda organisationerna lyckades bra med attuppnå mål på projektnivå men att resultaten vad gäller långsiktigutveckling var mindre goda.Studier av utvärderingsinstrumentetTvå studier om utvärderingsinstrumentet har genomförts. Dessa fann attutvärderingarna som initierades av Sida ofta saknade ett genomtänkt ochtydligt syfte överenskommet med berörda intressenter. Studien ärsärskilt kritisk beträffande distributionen av utvärderingsrapporter,som normalt sänds till en begränsad krets, i huvudsak inom Sida.Övriga utvärderingarUtöver ovan beskrivna utvärderingar har Sidas avdelningar genomfört 32utvärderingar . Flertalet av dessa är projektnära och utgör iförsta hand ett lärande för överväganden om fortsatt stöd eller förbedömningar om förändringar i ansats och genomförande. kankonstateras att utvärderingar i det traditionella landramsbiståndet ärklart underrepresenterade och att flera av de största samarbetsländernainte uppvisar någon utvärdering under året.Redovisningen visar att såväl det övergripande fattigdomsmålet som desex biståndsmålen spelar en framskjuten roll i utformningen avbilaterala insatser liksom i agerande i det multilateralasamarbetet. En betydande metodutveckling har skett för att integreraaspekter som rör flera mål i projekt och program och stärka effekternavad gäller fattigdomsminskning genom ett bredare angreppssätt.MotionenI motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 23 konstaterar detbeklagliga i att det oberoende sekretariatet för analys och utvärderingav det svenska utvecklingsbiståndet (SAU) som instiftades underfyrpartiregeringen, lagts ned. Detta har fått till följd att Sidaåterigen utvärderar denna del av sin egen verksamhet. Riksdagensrevisorer riktar i sin granskning av utvecklingssamarbetet (1998/99:RR2)allvarlig kritik mot olika delar av styrningen, genomförandet,samordningen och uppföljningen av biståndet. menar attdet finns behov av ytterligare en utvärderingsnivå för att, med hjälp avoberoende beslutsunderlag, bedöma och redovisa resultat avutvecklingssamarbetet. Vidare, i yrkande 24, understryks vikten av attde utvärderingar som har genomförts följs upp till nästaimplementeringsfas. görs det en mängd bra och viktigautvärderingar, med goda förslag till förbättringar. Kristdemokraternamenar att man bör se över hur befintliga utvärderingars rekommendationeråterförs in i arbetet.Utskottets övervägandenI och med bildandet av det nya Sida förstärktes utvärderingskapacitetengenom skapandet av ett sekretariat för utvärdering och intern revision(UTV). Detta sekretariat har en självständig ställning och är direktunderställt . Utskottet menar att UTV är väsentligt somett instrument för styrelsen i dess ledning av verksamheten, för attförse utomstående intressenter, främst regeringen, med information.Enligt utskottets bedömning är det väsentligt att Sida besitter egenkvalificerad utvärderingskapacitet. Utskottet noterar i sammanhanget attstörre delen av den utvärdering som bedrivs inom Sida genomförs avexterna, fristående utvärderare.Expertgruppen för utvecklingsfrågor (EGDI) har till uppgift att ta framoberoende studier med hög akademisk standard av utvecklings- ochbiståndsfrågor, är ett organ inom och har sinsekretariatsfunktion placerad inom UD. Expertgruppen ingår ikommittéväsendet (UD 1995:E) och tillkallades enligt regeringensbemyndigande i syfte att bidra till en ökadförståelse för utvecklingsfrågor i ett globalt sammanhang och att ökaförutsättningarna för att effekterna av utvecklingssamarbetet skall fåönskat genomslag. Verksamheten leds inte av regeringen utan av enstyrelse, vilken till inemot hälften består av utländska experter samt iövrigt av representanter för UD och Sida. Syftet med verksamheten är attresultaten skall kunna användas för att effektivisera det svenskautvecklingssamarbetet. EGDI har en policyskapande uppgift och tarinitiativ till studier om utvecklingssamarbetet i stort.I betänkande 1999/2000:UU2 gav regeringen i uppdrag att seöver formerna för hur den utvärderingsverksamhet som finns utanförbiståndsförvaltningen kan stärkas och bl.a. också beakta de intressensom finns utanför myndigheterna. menade att översynen börfokuseras på möjligheten att stärka EGDI:s utvärderande funktion.Oberoende utvärderingar görs också kontinuerligt av olikainternationella organisationer. Exempel på dessa är DAC(landexaminationer och s.k. best practices) samt Världsbanken.Vid en bedömning av revisorernas förslag om en översyn av formerna fören stärkt utvärderingsfunktion menade utskottet att såväl ekonomiska somorganisatoriska överväganden måste göras. När det gäller organisatoriskinplacering får utskottet inledningsvis konstatera att den förebild sommotionsvis nämns, nämligen Sekretariatet för analys och utvärdering avdet svenska utvecklingsbiståndet (SAU), inte fått internationellefterföljd utan att andra modeller valts för biståndsutvärdering. Ettskäl till detta kan vara att små enheter utanför de normala strukturernariskerar att få bristande genomslag och gehör. EGDI har ettantal fördelar som förtjänar att beaktas. Härvid kan bl.a. nämnas attmodellen med en självständig styrelse som uppdragsgivare ger enfristående och oberoende ställning som placeringen av i ger närhet till linjeorganisationenpå tjänstemannanivå och motverkar en möjlig marginalisering. Det storainslaget i styrelsen av internationella forskare förstärker EGDI:sintegritet samt för stora kontaktytor och öppenhet förinternationella impulser.Sida har genomfört en studie om användbarheten avutvärderingar. Slutsatsen av denna studie är bl.a. att Sida beslutat attalla utvärderingar skall dokumenteras i en verksamhetsplan för attåterföra vunna erfarenheter till de operationella enheterna på Sidaliksom till ambassaderna i de berörda länderna.Med hänvisning till vad som ovan anförts och med avstyrkande av motionU216 (kd) yrkande 23 anser utskottet motion U216 (kd) yrkande 24besvarad.BudgetförslagPropositionen (avsnitt 3.8 s. 60)Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet består av tre anslagsposter:Multilateralt utvecklingssamarbete, Bilateralt utvecklingssamarbete ochÖvrigt.Utfall på anslaget 1999 var , vilket var 434miljoner kronor högre än tilldelade medel. Anslagsutnyttjandet utöverbudget förklaras av att reservationer tagits i anspråk.Biståndet hade en utgiftsbegränsning vilken beräknas ha inneburitsenareläggningar av bidrag och planerade projekt m.m. på ca 2,9miljarder kronor. Även kommer utgiftsbegränsningaratt påverka utvecklingssamarbetet, dessa beräknas till ca 1,7 miljarderkronor utöver tilldelade medel för vardera respektiveca för 2002.AnslagsutvecklingTusental kronor1999 Utfall 11165541 Reservation 52293442000 Anslag 12060304 Utgifts- prognos 136660002001 Förslag 136038842002 Beräknat 144775312003 Beräknat 16782002Bemyndigande om ekonomiska förpliktelserPropositionen (s. 62)har i betänkande (1999/2000:UU2) givit regeringen tillkänna att en översyn av det nuvarande systemet med bemyndiganden inombiståndet bör göras. I översynen bör också formerna för förbättradinformation till om dessa frågor studeras. En översyn avsystemet med bemyndiganden har inletts.För det multilaterala utvecklingssamarbetet beräknas nya förpliktelseringås till ett belopp om . Det rör sigframför allt om en förutsedd ny påfyllnad av den internationellautvecklingsfonden () till vilket kommer en påfyllnad av den asiatiskautvecklingsfonden. De multilaterala förpliktelserna vid utgången av 2001beräknas uppgå till . av dessa utgörs avutfästelser till . Andra stora förpliktelser vid utgången av 2001 ärutfästelser till Nordiska utvecklingsfonden och Afrikanskautvecklingsfonden. Någon särskild buffert för t.ex.växelkursförändringar begärs inte för den multilateralabemyndiganderamen då sådant ryms inom den totala bemyndiganderamen.Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser inom det multilateralautvecklingssamarbetetMiljoner kronor1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003- be-räknatUtestående förpliktelser vid årets början 5728 7865 7608 - -Nya förpliktelser 3564 1400 2850 - -Infriade förpliktelser* 1427 1657 1947 1735 6776Utestående förpliktelser 7865 7608 8511 - -Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 7865 7608 8511 - -* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelserInom det bilaterala utvecklingssamarbetet används för närvarandemultiplikatorer för beräkning av bemyndiganderamen. harbemyndigat regeringen att ikläda staten förpliktelser som tillsammansmed tidigare gjorda, utestående utfästelser motsvarar högst fem gångerlandramen på årsbasis för det landramsfinansierade samarbetet medprogramländer för vilka regeringen fastställt landstrategier ellermotsvarande. För övriga landprogram och andra verksamheter fårutfästelseramen uppgå till högst medelstilldelning.Den totala bilaterala bemyndiganderamen i enlighet med ovanståendeberäkningssätt skulle uppgå till för 2001.Regeringen bedömer dock att en bilateral ram om 20 000 miljoner kronorger bibehållen flexibilitet för de enskilda posterna.Inför budgetpropositionen bedömer regeringen attmultiplikatorerna kan avskaffas och att bemyndiganderamen kan baseras påde faktiska förpliktelser som beräknas ingås.Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser inom det bilateralautvecklingssamarbetet.Miljoner kronor1999 utfall prognos 2001 beräknat 2002 beräknat 2003 -beräknatUtestående förpliktelser vid årets början 6181 8070 8770 - -Nya förpliktelser 9530 10200 10075 - -Infriade förpliktelser* 7641 9500 10075 6490 2280Utestående förpliktelser 8070 8770 8770 - -Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 24083 27690 20000 - -* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelserSammanlagt för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, multi- och bilateraltutvecklingssamarbete, uppgår således den föreslagna bemyndiganderamentill 28511 miljoner kronor.Utskottets övervägandenRegeringen begär i yrkande 2 bemyndigande att göra utfästelser ochåtaganden under anslag 8.1 Biståndsverksamhet uppgående till , inklusive redan ingångna förpliktelser.För det multilaterala utvecklingssamarbetet begärs bemyndigande att fåikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjordautfästelser uppgår till 8 511 miljoner kronor.Vidare föreslås vad gäller det bilaterala utvecklingssamarbetetbemyndigande för regeringen att göra utfästelser och åtagandenmotsvarande högst . Beräkningsgrunden är attförpliktelserna tillsammans med sådana som tidigare gjorts får uppgåtill högst fem gånger landramen för det landfinansierade samarbetet medländer för vilka regeringen fastställt landstrategier eller motsvarande.För övriga landprogram och andra verksamheter får utfästelseramen uppgåtill högst medelstilldelningen för år 2000.Utskottet noterar att en redovisning av bemyndiganderamen för ekonomiskaförpliktelser görs i propositionen. Sammanställningen ger en överblicköver förpliktelser och begärda bemyndiganden. Ett bemyndigande kanbetyda att anslag måste anvisas. Utskottet vill framhållaatt beslut om omfattningen av och ändamålet med ett bemyndigande såledesbör prövas lika noga som anslagsbeslut. Inför ställningstagande ombemyndiganden inom biståndet har därför utskottet i princip samma behovav information om beräkningsgrunderna som det har vid ställningstagandetill regeringens anslagsförslag.Utskottet noterar att regeringen i propositionen aviserar en översyn avbemyndigandefrågorna.Utskottet anser att bör lämna bemyndigande för de utfästelseroch åtaganden som förordas av regeringen. Propositionens yrkande 2tillstyrks därmed.BiståndsförvaltningPropositionen (avsnitt 3.8.2 s. 64)I Sidas budgetunderlag visar myndigheten på olika sätt hurbiståndet har utökats och fördjupats. Sida bedömer att denna trendkommer att fortsätta åren framöver. Biståndsvolymen kommer ocksåfortsatt att öka. Det utökade biståndet är konsekvenser av regeringensprioriteringar avseende dels nya länder, dels ökade och fördjupadeambitioner inom områden som t.ex. demokrati och mänskliga rättighetersamt handel.Anslagsutveckling - SidaTusental kronor1999 Utfall 4492361 Anslags- sparande 430002000 Anslag 415844 Utgifts- prognos 4560002001 Förslag 4512132002 Beräknat 48085622003 Beräknat 49127331 Avser utfall på A2.1 (1999) Biståndsförvaltning2 Motsvarar 471213 prisnivå3 Motsvarar 471213 prisnivåDe treåriga samarbetsavtalen med , och förnyadesfr.o.m. 1999 och därmed höjdes också de nordiska anslagen till (). De höjda anslagen underlättar för attgenomföra de åtgärder som program- och forskningsrådet rekommenderat,dvs. ett utökat gästforskarprogram och en ökad satsning på s.k.policyrelaterade aktiviteter.Omvärldens intresse för forskningen som bedriver ökar stadigt,vilket märks genom att nordiska biståndsmyndigheter i ökandeutsträckning söker samarbete med institutets forskare på olika områdenoch genom att antalet ansökningar om att få publikationer utgivna genomNAI ökar.Anslagsutveckling - Nordiska AfrikainstitutetTusental kronor1999 Utfall 9922 1 Anslags-sparande 25632000 Anslag 10761 Utgiftsprognos 130002001 Förslag 109142002 Beräknat 11135 22003 Beräknat 11374 31 Avser utfall på A2.2 (1999) Biståndsförvaltning2 Motsvarar 10914 prisnivå3 Motsvarar 10914 prisnivåMotionernaCenterpartiet kräver i motion 2000/01:U201 (c) att ett blivandefredscentrum med tillhörande myndighet placeras i anslutning till Sidasverksamhet i Ådalen.Kristdemokraterna anser i motion 2000/01:U217 (kd) yrkande 3 att detnationellt, inom den svenska utrikespolitiken och utrikesförvaltningen,finns behov av ökad politisk och organisatorisk samordning. Inom densvenska handels-, miljö- och biståndspolitiken måste en bättresamordning ske. En översyn bör göras för att se om myndigheter som Sida,m.fl. kan samarbeta eller slås ihop i en gemensammyndighet för global utveckling.I motion 2000/01:U304 (m) yrkande 1 kräver motionärerna att böravveckla sitt bilaterala bistånd och att Sida bör läggas ned (yrkande2). Härigenom inbesparas i administrationskostnadersom i stället kan användas till multinationellt bistånd.I motion 2000/01:U410 (kd) föreslår ökad samordning ireformerna av krishanteringsförmåga. Motionärerna föreslårinrättandet av ett internationellt fredscentrum i för eneffektivare samordning av såväl insatser som förberedelser inför olikainternationella hjälpinsatser.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att internationell fredsfrämjande verksamhet bliren allt viktigare del i svensk utrikespolitik.