bet · GN01MJU7 · 2000-02-22 00:00:00 — Även de synpunkter som framförtsi bl.a. motion MJ13 (v) yrkande 6 om behovet av enmiljökonsekvensanalys av producentansvaret och avatt roller och ansvarsfördelning klarläggs samtmotion MJ14 (kd) om behovet av en bredsamhällsekonomisk analytisk översyn avproducentansvaret där miljönyttan värderastillsammans med de ekonomiska aspekterna bör enligtutskottets mening ingå i översynen.När det gäller den fråga som tas upp i fleramotioner om att utöka producentansvaret redovisade,som nämnts tidigare, i december1999 ett uppdrag av regeringen om förutsättningarnaför och konsekvenserna av att införa en generellprincip om producenters ansvar för en produktsmiljöpåverkan under hela livscykeln. Redovisningenskulle enligt regeringens uppdrag den 10 juni 1999grundas på miljömässiga, samhälls- ochföretagsekonomiska bedömningar av ett generelltproducentansvar. I uppdraget ingick också attanalysera de förslag och idéer som framförs iKretsloppsdelegationens rapport 1997:19. Utskottethar inhämtat att rapporten kommer att redovisas i enskrivelse till om en samlad miljöanpassadproduktpolitik . Utskottet anser att denav utskottet förordade översynen bör omfatta ävenfrågan om det är lämpligt att utvidgaproducentansvaret med utgångspunkt i motionerna MJ13(v) yrkande 2 delvis, MJ15 (fp) yrkande 4, MJ731 (v)yrkande 12 delvis och U504 (kd) yrkande 6.När det gäller källsortering har utskottet tidigareanfört (1998/99:MJU10 s. 8) att det finns anledningatt noggrant överväga källsorteringens för- ochnackdelar i olika avseenden. Utskottet anförde attde merkostnader för kommunerna för källsorteringensom motionärerna uttryckt oro för borde falla inomramen för producenternas ansvar och inte belastakommunerna. Utskottet anser att i översynen bör ingåäven de synpunkter som framförs i motionerna MJ15(fp) yrkandena 2 och 3 om värnandet av allmänhetenspositiva inställning till källsortering och MJ766(s) om en helhetssyn vid sopsortering ochproducentansvar.Vad utskottet anfört bör med anledning avrevisorernas förslag och motionerna MJ13 (v)yrkandena 2, 3 samt 6 och 7, MJ14 (kd), MJ15 (fp)yrkandena 2-4, MJ718 (c) yrkande 11, MJ731 (v)yrkandena 12 och 15, MJ738 (m) yrkande 1, MJ755 (m)yrkande 1, MJ766 (s) och U504 (kd) yrkande 6 som sinmening ge regeringen till känna.Utskottet anser att någon bestämd tidpunkt för enutvidgning av producentansvaret intebehöver anges. Motionerna MJ13 (v) yrkande 2 delvisoch MJ731 (v) yrkande 12 delvis avstyrks i dendelen.Producentansvar för bilar m.m.Producentansvar för bilar enligt förordningen(1998:788) om producentansvar för bilar gäller sedanden . Producentansvaret innebär attproducenterna har ett både fysiskt och ekonomisktansvar för de uttjänta produkterna. Det ekonomiskaansvaret innebär att producenterna skall bekostaomhändertagandet av materialet, oavsett omproducenten organiserar insamlingen själv eller ominsamlingen genomförs med hjälp av en entreprenör.I motion MJ792 (s) framhålls att staten noga skallfölja och kontrollera utvecklingen avproducentansvaret för bilar. Utskottet erinrar omatt regeringen ger iuppdrag att redovisa en uppföljning av hurproducenterna når upp till de nivåer som finnsangivna i respektive förordning om producentansvar.I 1999 års regleringsbrev (s. 11) angavs attuppdraget skall redovisas senast den 1 juni 2000.Motionen avstyrks med det anförda såsomhuvudsakligen tillgodosedd.Bilskrotningslagstiftningen är för närvarandeföremål för översyn. har i december1999 redovisat ett regeringsuppdrag (dnrM1999/4369/Kn) att se över bilskrotnings-lagstiftningen mot bakgrund av förordningen ochförslaget till EG-direktiv om uttjänta fordon, KOM(97)358. har samtidigtredovisat ett regeringsuppdrag (dnr M1999/3035/Kn)att se över bilskrotningsfonden. I verkets rapportlämnas förslag till nivåer på avgifter och premiersamt förslag till hantering och användningsområdeför bilskrotningsfonden i framtiden.Miljöministern anförde i svarpå fråga (1999/2000:474) om bilskrotningspremien attdet är viktigt att skrotbilar tas om hand på ettfrån miljösynpunkt riktigt sätt. och Ekonomistyrningsverketsredovisning övervägs inomRegeringskansliet.Utskottet instämmer i vad som anförts i fleramotioner om att det är angeläget att förhindra attskrotbilar sätts ut i naturen. I avvaktan påresultatet av övervägandena i Regeringskanslietföreslår utskottet att motionerna MJ724 (c), MJ730(s), MJ750 (s), MJ776 (c), MJ784 (s) och T464 (kd)tills vidare lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet instämmer även i vad som anförs i motionMJ767 (s) om behovet av miljökrav vid demonteringoch sammanpressning av skrotade fordon. Utskottethar inhämtat att för närvarandearbetar med nya föreskrifter om demontering avskrotbilar (jämför regleringsbrev s. 12).Motion MJ767 (s) avstyrks i avvaktan på denfortsatta beredningen av ärendet.Frågan om behovet av flyttning av fartyg harbehandlats av tidigare (bet. 1990/91:TU16,1993/94:TU14 och 1996/97:TU01).Kommunikationsministern varnade i ett frågesvar den26 för de ekonomiska konsekvenserna aven ordning som skulle innebära att svenska staten ividgad omfattning tar hand om övergivna vrak påstatens bekostnad (1993/94:TU14 s. 22). Motion MJ782(s) bör med det anförda lämnas utan vidare åtgärd.ByggavfallByggbranschen har på eget initiativ och till följdav Kretsloppsdelegationens verksamhet påbörjat ettarbete med att lösa branschens miljö- ochavfallsproblem. Ett särskilt kretsloppsråd harbildats med uppgift att samordna byggsektornsaktörer och fungera som kontaktorgan gentemotmyndigheter. Genom Byggsektorns kretsloppsråd harbyggbranschen gjort ett ensidigt åtagande för sinaföretag och organisationer. Åtagandet finnsformulerat i rapporten för byggvarorinom ett kretsloppstänkande - ett utvidgatproducentansvar - som bl.a. finns som bilaga tillKretsloppsdelegationens rapport ibyggsektorn (Rapport 1996:11).Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare anfört(1998/99:MJU6 s. 88) att beslut omhantering av uttjänta varor i ett ekologiskthållbart samhälle (1997/98:JoU7) kommer att fåkonsekvenser för byggsektorn och att detta särskiltgäller bemyndigandet för regeringen att införaförbud mot att deponera brännbart avfall från år2002 och organiskt avfall från år 2005.Regeringen har uppdragit åt Miljövårdsberedningen(Jo 1968:A) att medverka i arbetet med att ta framstrategier för utveckling av ett ekologiskt hållbartnäringsliv genom att förbereda och inleda en dialogmed delar av näringslivet om dess arbete med enhållbar utveckling (dir. 1998:65). Syftet är bl.a.att initiera, stödja och påverka utvecklingen inäringslivet och att få underlag för politiskabeslut och ställningstaganden om riktlinjer ochstyrmedel i miljöpolitiken. Uppdraget syftar tillatt stimulera företag att ligga före lagkrav ochdärmed höja nivån på näringslivets miljöarbete istort. skall beredningenrapportera till regeringen med slutsatser omlämpliga styrmedel samt en presentation avnäringslivets frivilliga åtaganden samt förslag tillfortsatta strategier om resultatet av dialogen, enredogörelse av hinder och möjligheter förutvecklingen av ett ekologiskt hållbart näringslivsamt föreslå strategier och styrmedel. Ett av dedialogprojekt som pågår är Bygga/Bo som omfattarbyggande och förvaltning av bostäder och lokaler.Boverket redovisade i samråd medNaturvårdsverket ett regeringsuppdrag (97/3182/BO)om en översyn av hur farligt avfall böridentifieras och hanteras vid rivning av byggnader.Rapporten bereds inomRegeringskansliet (jämför skr. 1998/99:63 s. 21). Ipropositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145 s.204) anfördes att regeringen har för avsikt att geNaturvårdsverket i uppdrag att under år 2000redovisa hur byggföretagen hanterar byggavfallet.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionernaMJ707 (mp) yrkande 1 och MJ731 (v) yrkandena 16 och17 om att det är angeläget att följa uppbyggsektorns arbete med byggavfallsfrågan. Utskottetförutsätter att regeringen noga följer dessa frågormen är i avvaktan på fortsattaberedning av frågorna inte berett att förslå någotuttalande med anledning av motionerna. Med detanförda avstyrks även motion MJ707 (mp) yrkande 2.Övriga frågorRiksdagen har beslutat införa ett system medproducentansvar för uttjänta elektriska ochelektroniska produkter (prop. 1996/97:172, bet.1997/98:JoU7). Utskottet har inhämtat att ettförordningsförslag har beretts inomRegeringskansliet och även anmälts till EU. Enligtde uppgifter som utskottet har fått avser regeringeninom kort att besluta i frågan. I propositionenanförs att utvecklingen av producentansvaret skallföljas upp och utvärderas och om det visar sig attdet föreslagna producentansvaret inte får förväntadeffekt kan det finnas skäl för regeringen attutveckla producentansvaret ytterligare. Syftet medmotion MJ718 (c) yrkande 12 får med det anfördaanses i allt väsentligt tillgodosett. Motionen börlämnas utan vidare åtgärd.I anslutning till motion U504 (kd) yrkande 7erinrar utskottet om att regeringen i exempelvisproposition (prop. 1996/97:172 s. 42) Hantering avuttjänta varor i ett ekologiskt hållbart samhälle -ett ansvar för alla anfört att den långsiktigamålsättningen med förordningen om uttjäntaelektriska och elektroniska produkter är attproducenterna skall stimuleras att konstruera ochsaluföra produkter som är anpassade till en hög gradav återvinning och därmed minska behovet avjungfruliga råvaror. Motion U504 (kd) yrkande 7avstyrks med det anförda.Regeringen har i 15 kap. 7 § miljöbalkenbemyndigande att föreskriva att förpackningar ochförpackningsavfall skall vara försedda med uppgifterom vilka material som har använts. Enligt t.ex. 5 §förordningen (1997:788) om producentansvar för bilarskall producenterna underlätta återanvändning ochåtervinning genom att redovisa material som finns ibilarna. De skall också se till att bilskrotar fårtillgång till demonteringsanvisningar. Det anfördainnebär enligt utskottets mening att motion U504(kd) yrkandena 5 och 8 är i huvudsak tillgodosedda.I 4938 Producentansvarför förpackningar - för miljöns skull? redovisasett regeringsuppdrag att utvärdera effekterna avinförandet av förordningen (1997:185) omproducentansvar för förpackningar. I rapportenanfördes att materialåtervinning av förpackningarlönar sig ur miljösynpunkt samt att utvecklingeninom förpackningsområdet är positiv från miljö- ochresurssynpunkt. bör därför vid den kommanderevideringen av förpackningsdirektivet arbeta för enutveckling byggd på producentansvar enligt svenskmodell, men också för stimulans och ytterligareutveckling av återanvändning av förpackningar.Utskottet har inhämtat att översynen av direktiv94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall harpåbörjats inom . Med det anförda fårsyftet med motion MJ738 (m) yrkande 2 anses ihuvudsak tillgodosett. Motionen avstyrks.En avfallsstrategi m.m.MotionernaStrategifrågor m.m.I motion MJ13 (v) föreslås att försäljning avprodukter som innehåller miljöfarliga ämnen börlikställas med att sprida miljöfarliga ämnen direkti miljön (yrkande 5). Det är inte tillåtet attsprida miljöfarliga ämnen i vår miljö. Vissaprodukter får inte säljas på grund av att de ärmiljöfarliga. Utbytesprincipen ochförsiktighetsprincipen bör gälla.Enligt motion MJ714 (mp) bör uttjänta lädervarorsom är garvade enligt krommetoden klassas sommiljöfarligt avfall (yrkande 1). Läder garvas medkemikalier, främst 3-värt krom, som ärallergiframkallande och kan omvandlas till 6-värtkrom vid upphettning. 6-värt krom betecknas somgiftigare än 3-värt och har förutomallergiframkallande effekt även encancerframkallande effekt.I motion MJ726 (v) yrkas tillkännagivande ominitiativ för att sanera förorenade områden. Bensin-och oljebolagen i har bildat en fond varssyfte är att successivt betala för de kostnader somuppstår när gamla bensin- och oljecisterner grävsupp. Regeringen bör ta initiativ till att flerbranscher tar ett kollektivt ansvar för sanering avförorenade områden.Enligt motion MJ731 (v) bör en effektivavfallsstrategi baseras på följandeprioritetsordning: Återanvändning,materialåtervinning, energiutvinning och deponering(yrkande 1). Förbränning av sopor samt deponeringutan biologisk behandling är enligt motionärernainte en del av ett ekologiskt hållbart samhälle.Vidare anförs i fråga om övergripande riktlinjer förden fortsatta avfallshanteringen att mängden avfalloch avfallets farlighet bör minskas (yrkande 2).Initiativ bör tas för att underlätta att regionalaoch kommunala återanvändningsbörser inrättas(yrkande 3). Dessa börser är en organiserad platsför försäljning av varor och material tillproducenter och konsumenter som ser ekonomiskafördelar i att gynna återanvändning. Vidareframhålls att krav bör finnas på lakvattenbehandlingsamt kontroll och analys av lakvatten från deponier(yrkande 8). Motionärerna anser också att landetssoptippar bör uppdateras så snart tekniskalandvinningar av betydelse sker (yrkande 9). Merforskning behövs om alla de tusentals nya gifter somkommer med soporna. Myndigheterna bör kartlägga allakällor till dioxin och utarbeta strategier föreliminering (yrkande 10). Eftersom dioxiner ärsvårnedbrytbara är varje tillskott i praktiken enökning. Vidare anförs i motionen i fråga ombristande avfallsstatistik att allt avfall (dentotala mängden) bör redovisas så att allaavfallsströmmar kan följas upp och jämföras medannan statistik (yrkande 14). I fråga om import avavfall från andra länder anser motionärerna attNaturvårdsverkets rutiner för beslut om införsel börändras så att även den slutliga hanteringen avavfallet beaktas när beslut om införsel fattas(yrkande 19). Det är otillfredsställande atttillstånd ges till införsel av avfall utan att manförsäkrar sig om att det slutliga omhändertagandetär tillfredsställande.Enligt motion N390 (mp) finns behov av material-och energibalanser (yrkande 3). Planering påregional och nivå bör redovisa material-och energiflödena lokalt och regionalt för atthållbara näringslivsstrategier skall kunna byggasupp. I varje kommun och län bör material- ochenergibalans upprättas som visar vad som kommer in ikommunen/regionen och vad som kommer ut.SlamEnligt motion MJ234 (kd) bör kontroll ske avimporterat slam som används på våra jordbruksmarkerså att intentionerna i följs. Riktlinjerbör fastställas för vilka restprodukter som fårspridas.I motion MJ706 (mp) anförs i fråga om slam ochförsiktighetsprincipen att ny kunskap visar att endel giftiga metaller blir kvar i åkermarken medanandra vandrar vidare via grödan till människor ochdjur (yrkande 1). Motionären påtalar behovet avåtgärder för att förhindra att silver anrikas ijorden med slam (yrkande 2). Vidare framhålls iyrkande 3 behovet av undersökning och åtgärder föratt eliminera de i motionen nämnda metallerna urslam (silver, bly, kadmium, koppar, krom,kvicksilver, nickel och zink, uran, platina ochwolfram).Enligt motion MJ718 (c) bör begära attregeringen tar initiativ till en internationellfosforkonvention för att uppmärksamma fosfor som enkritisk resurs (yrkande 13). Fosfor är en ändlig ochicke förnybar resurs. Det kan ifrågasättas om det ärlämpligt att tillföra marken de föroreningar somslam innehåller. bör begära att regeringeninitierar frågan om fosforhushållning i EU, där engrönbok bör utarbetas (yrkande 14). Knappheten påfosfor är ett resursproblem. Vidare anförs i frågaom en strategi för fosforåtervinning att riksdagenbör frångå ställningstagandet om spridning av slampå (yrkande 15). bör geregeringen i uppdrag att återkomma med förslag påutformning av ekonomiska styrmedel för attprioritera återvunnen fosfor framför jungfruligfosfor samt att överlägga med kommunerna om hur enkursändring i slamhanteringen kan komma till stånd.Enligt motion MJ723 (mp) bör hosregeringen begära förslag på gränsvärden för, ellerhur skatt kan tas ut på kadmium i rötslam i syfteatt styra bort det giftiga slammet från åkrarna(yrkande 1). Slam från reningsverk bör inte användasi jordbruket. Vidare bör erforderliga förändringar ilagstiftningen beslutas som kan understödja ettsystemskifte för källsorterande va-system ochåterskapad växtnäringsbalans inom jordbruket(yrkande 2). Näringsämnen bör källsepareras frånannat avloppsvatten.Enligt motion MJ753 (mp) bör hosregeringen begära förslag till gränsvärden för hurskatt kan tas ut på kadmium i rötslam i syfte attstyra bort det giftiga slammet från åkrarna (yrkande13). bör hos regeringen också begäraförslag till erforderliga förändringar ilagstiftningen som understöder systemskiftet förkällsorterande va-system och återskapadväxtnäringsbalans inom jordbruket (yrkande 14).Vidare anförs i fråga om slam ochförsiktighetsprincipen att slam från avloppsnätetinte kan inpassas i ett uthålligt kretslopp; det ärett systemfel (yrkande 15). Slam bör inte användassom jordförbättringsmedel. Vidare framhålls behovetav åtgärder för att förhindra att silver anrikas ijorden med slam (yrkande 16). Silver är extremttoxiskt för mikroorganismerna i åkerjorden.FörbränningI motion MJ731 (v) anförs att bör söka andramer hållbara och mer miljövänliga vägar föravfallshanteringen än förbränning (yrkande 4).Avfallsförbränning utgör en av de största globalakällorna till dioxinbildning. Vidare bör ingennybyggnation eller kapacitetsutökning avavfallsförbränningsanläggningar ske (yrkande 5).Ökad förbränning av sopor i har lett till enökning av svaveldioxidutsläppen. Enligt motionärernabör förbränning av avfall beskattas så attåteranvändning, materialåtervinning och komposteringblir lönsamt (yrkande 6). Regeringen bör skyndsamtåterkomma med förslag om skatt påavfallsförbränning. Vidare anförs att en strategibör redovisas för hanteringen av den cesiumhaltigaaskan (yrkande 18). Aska från värmeverk som använderskogsråvara från områden som smittats avcesiumnedfall är ett växande problem. Problematikenbestår i om askan skall spridas i de trakter därråvaran är uttagen eller om den skall deponeraseller lagras på ett säkert sätt.RötningNär det gäller biologiska behandlingsmetoder ansermotionärerna i motion MJ731 (v) att regeringen böråterkomma med en plan för utveckling och spridningav biocells- och rötcellsteknik (yrkande 7).Rötningsanläggningar kan betraktas som en biologiskbehandlingsmetod för förbehandling av avfall, därsåväl energi som näringsämnen kan utvinnas.Utskottets övervägandenStrategifrågor m.m.Miljö- och jordbruksutskottet uttalade vidbehandlingen av regeringens skrivelse (skr.1998/99:63) En nationell strategi föravfallshanteringen (1998/99:MJU10 s. 4-5) attförslaget till en nationell avfallsstrategi inteskall vara rättsligt bindande utan enbart ettpolicydokument som ger en samlad bild avavfallshanteringen i landet och målsättningen meddenna. Den skall också tjäna som vägledning förkommunerna i deras arbete med avfallsplaner. Iskrivelsen redovisas också de grundläggandelagreglerna om den nationella avfallshanteringen ochansvarsfördelningen som finns i 15 kap. miljöbalken.Dessa innebär att kommunerna ansvarar för insamling,transport och omhändertagande av hushållsavfallsåvida inte producentansvar är föreskrivet. Kommunenbestämmer själv hur avfallshanteringen skallorganiseras och beslutar om den avgift som hushållenskall betala för tjänsten. För sådana avfallsslagsom är föremål för producentansvar gäller intekommunernas ansvar.Inom EU finns en särskild policy omavfallshantering. Enligt rådets resolution(97/C76/01) om en gemenskapsstrategi föravfallshantering bör gemenskapens politik föravfallshantering främst vägledas av en högmiljöskyddsnivå. Principen om producenternas ansvarför sina produkter under hela deras livscykel slåsfast. Inom EU gäller en s.k. avfallshierarki förhanteringen av avfall. Denna innebär att avfalletsuppkomst i första hand skall förebyggas och att detavfall som trots det uppkommer skall vara såofarligt som möjligt. Uppkommet avfall skallåteranvändas, materialåtervinnas eller utnyttjas förenergiproduktion i så hög grad som möjligt.Materialåtervinning skall i första hand prioriterasframför energiutvinning när detta är miljömässigtmotiverat. I sista hand skall avfallet bortskaffaspå ett säkert sätt. Bortskaffande avser enslutgiltig hantering av avfallet enligt rådetsdirektiv /442/EEG (1998/99:MJU10 s. 4).När det gäller olika avfallshanteringsmetoder iSverige har återanvändning av material högstaprioritet. Därefter följer materialåtervinning ochenergiutvinning. Materialåtervinning är prioriteradframför energiutvinning när detta är miljömässigtmotiverat. Deponering är en sista utväg för avfallsom inte kan hanteras på annat sätt (1998/99:MJU10s. För att minimera deponeringen av avfall harinförts ett förbud mot deponering av utsorteratbrännbart avfall och ett förbud motdeponering av organiskt avfall generellt från år2005 (27-28 §§ renhållningsförordningen, 1998:902).Den svenska avfallsstrategin, vilken utskottet redanställt sig bakom, överensstämmer sålunda med desynpunkter som framförs i motion MJ731 (v) yrkandena1 och 2. Motionen avstyrks.Rådet beslutade direktiv(1999/31/EG) om deponering av avfall. Direktivetträdde i kraft och skall införlivas irespektive medlemsstats lagstiftning ,dvs. Direktivet ställer krav påatt varje deponianläggning som är i drift vidinförlivandet skall upprätta en omställningsplan ochdär ange de förändringar som krävs för att leva upptill de nya kraven. Planen skall godkännas avtillsynsmyndigheten. Direktivet innebär att kravkommer att ställas på att deponierna skall varaförsedda med viss tätning och geologisk barriär bådei aktiv och passiv fas. Lakvatten skall samlas upp.Deponierna skall avslutas och sluttäckas, och detfinns krav på kontroller av deponin eftersluttäckning. Direktivet ställer också krav på vilkaavfall som får deponeras m.m. Utskottet har inhämtatatt arbetar med nya föreskriftermed anledning av direktivet.När det gäller lakvatten har den 1mars 1999 antagit en projektplan för verkets arbetemed anledning av de fiskskador som observerats isjön , . En kartläggning har visatatt utsläpp av lakvatten skett från en kommunaldeponi. Projektet innebär att det internationellakunskapsläget om effekter av lakvattenutsläpp fråndeponier skall gås igenom. En rapport skall varafärdigställd senast den 31 mars 2000.Utskottet är i avvaktan på de fortsattaövervägandena i dessa frågor inte berett att göranågot uttalande med anledning av motion MJ731 (v)yrkandena 8 och 9. Motionen avstyrks.När det gäller den fråga som behandlas i motionMJ731 (v) yrkande 10 om behov av kartläggning avdioxinkällor m.m. anfördes i Naturvårdsverketspublikation Organiska miljögifter (Monitor 16 s.134) att har halterna av fleravälkända organiska miljögifter minskat påtagligt,både i naturmiljön och hos befolkningen. En liknandeutveckling har iakttagits i andra delar av världen.I har halterna av bl.a. dioxiner undersenare år minskat i relativt likartad takt -vanligen med i genomsnitt - i såvälland- som havs- och insjöfauna. Motion MJ731 (v)yrkande 10 påkallar mot den bakgrunden ingen vidareriksdagens åtgärd.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion MJ731(v) yrkande 14 om vikten av korrektavfallsstatistik. har i rapport4875 Siffror om avfall sammanställt tillgängligavfallsstatistik. Rapporten kom ut ochgjordes i samarbete med Statistiska centralbyrån.Utskottet har inhämtat att inom rådets arbetsgruppför ekonomiska frågor bereds ett utkast till enförordning om avfallshanteringsstatistik(faktapromemoria , dnr Ju1999/3835). är emellertid flera frågorolösta. I avvaktan på resultatet av beredningen ärutskottet inte berett att föreslå något uttalandefrån sida med anledning av motion MJ731(v) yrkande 14.Ansvaret för sanering och efterbehandling åvilarverksamhetsutövaren enligt bestämmelserna i 2 och 10kap. Anslaget för sanering ochåterställning av förorenade områden har höjtskraftigt för . anslog 65 miljonerkronor för , och för år 2001 och 2002beräknades anslaget till 153 respektive 313 miljonerkronor. har redovisatett uppdrag att utforma ett förslag tillbidragsförordning. I redovisningen konstateras att itakt med att allt fler företag införmiljöledningssystem görs en genomgång av behovet avefterbehandlingsåtgärder. Vidare anförs attFörsvaret, och görinventeringar och planerar åtgärder.