bet · GO01MJU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Helsingforskonventionen.Utifrån inkomna ansökningar gör regeringenbedömningen att de lokala investeringsprogrammenkommer att ge påtagliga effekter på miljön i dekommuner som tagit del av stödet. De goda effekternapå koldioxidutsläppen bör särskilt framhållas.Revisionens iakttagelserSåväl som revisorerhar granskat ansöknings- ochberedningsprocessen för ett urval av de lokalainvesteringsprogram som beviljades stöd i den förstabeslutsomgången. Med anledning av bl.a.revisionsrapporterna har regeringen utvecklat ochförändrat hanteringen av kommunernas lokalainvesteringsprogram. Sedan den första omgångensbeslut om bidrag för har kravenskärpts vad avser lönsamhets- ochkonkurrensbedömningar i kommunernasinvesteringsprogram. Samarbetet mellanMiljödepartementet och sektorsmyndigheterna harstärkts. Länsstyrelserna har fått en viktigare rolli beredningen av ansökningarna.Utskottets övervägandenRegeringens redovisning av resultatbedömningföranleder ingen erinran från utskottets sida.34:1 har redovisat ettunderlag för fördjupad prövning av hela sinverksamhet, bestående av en analys av myndighetensresultat, behov av förändringar, omvärldsfaktorersamt finansieringsformer för verksamheten. Utifrånunderlaget tar regeringen ställning tillNaturvårdsverkets mål och inriktning förverksamheten fr.o.m. budgetåret 2001.Naturvårdsverket har i revisionsberättelsen för1999 erhållit en invändning på grund av attNaturvårdsverket i ett visst fall inte har följtlagen om offentlig upphandling (1992:1528). Den ickegenomförda upphandlingen avser enligtRiksrevisionsverket ett väsentligt belopp.Naturvårdsverket har vidtagit åtgärder för atthändelsen inte skall återupprepas. Regeringen avseratt följa utvecklingen.Anslaget beräknas till för år 2001,309 683 000 för och för år2003.MotionernaI motion MJ761 (s) anförs i fråga om anläggande avskoterleder att på grundval av proposition 1996/97:1beslutade att sammanlagt 30 miljonerkronor skulle avsättas förbidrag till anläggande av skoterleder och andraanläggningar för skotertrafik samtinformationsinsatser. Satsningen har fallit väl ut.I har man anlagt många skoterleder somåstadkommit en bättre kanalisering avskotertrafiken. Det finns planer på att knyta sammanskoterleder till ett sammanhängande nät av leder.Arbetet har också medfört påtagligamiljöförbättringar. Det bör få fortsätta.Även i motion MJ820 (s) anförs i fråga omanläggande och underhåll av skoterleder att år 1997avsattes medel till byggande av skoterleder m.m.Dessa minskade i samband med budgetarbetet 1998.Detta i ett läge när kommuner ochskoterorganisationer började bli klara med sinaansökningshandlingar. Det har inneburit att detfinns många planerade projekt men inga pengar attfördela. Skotertrafiken är en viktig socialverksamhet för många familjer. Ett fortsatt systemmed bidrag är nödvändigt.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelsanvisning under anslaget 34:1Naturvårdsverket.Utskottet delar regeringens bedömning attNaturvårdsverkets roll som central expertmyndighetpå miljöområdet bör kvarstå. Vidare börNaturvårdsverket i första handprioritera insatser när det gäller miljöövervakningoch åtgärder för biologisk mångfald (områdesskydd,vård, kalkning). Dessutom bör insatserna förstärkasinom efterbehandling av förorenade områden, detfortsatta arbetet med , miljömålen ochsektorsintegrationen samt det antagnaramdirektivet för vatten. När det gällermiljöforskningen förändras roll ioch med att det nya forskningsrådet för miljö,areella näringar och samhällsbyggande bildas.Vad gäller EU-arbete och detglobala arbetet bör det i högre grad integreras meddet nationella arbetet. Utskottet instämmer i vadsom anförts i propositionen om att prioritering börgöras mellan olika frågor och att lämplig vägdärefter bör väljas, dvs. via det nationella ellerdet internationella arbetet (inkl. EU).I 1997 års budget beräknades perår för bidrag till anläggandeav skoterleder. Mot bakgrund av behoven av attminska statens utgifter beräknade regeringen medleni budget till i ställetför för (1997/98:JoU2 s. 13 och 17).Enligt förordningen (1997:716) om statsbidrag tillanläggande av allmän skoterled m.m. lämnasstatsbidrag till kommuner för att anlägga allmännaskoterleder och andra anläggningar för skotertrafiki anslutning till sådana leder samt förinformationsinsatser om lederna. Åtgärderna skallvara genomförda senast den 31 december 2000.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionernaMJ761 (s) och MJ820 (s) om att arbetet med attkanalisera skotertrafiken är angeläget.Naturvårdsverket har i en skrivelse till regeringenden (M 2000/3709/R) begärt attförordningen ändras så att åtgärderna skall varagenomförda . Regeringenhar därefter, , beslutat enändring av förordningen (SFS 2000:947) som innebäratt åtgärderna skall vara genomförda senast den 31augusti 2001. Härmed torde syftet med motionernaMJ761 (s) och MJ820 (s) vara tillgodosett.Motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd.34:2 Miljöövervakning m.m.PropositionenAnslaget disponeras för miljöövervakning, bidragtill vissa ideella organisationer samtbilavgasverksamhet. Medlen till miljöövervakningfördelas av vidNaturvårdsverket. Av anslaget får högst 5 miljonerkronor användas för länsstyrelsernas kostnader föradministration av anslagsmedlen.Utöver den ekonomiska vårpropositionaviserade ökningen på beräknarregeringen förstärkningar av anslaget medytterligare för år 2001.Hållbarhetskontrollerna beräknas uppgå till 16miljoner kronor för år 2001.Emissionsforskningsutredningen har föreslagit engemensam beställarfunktion som samordnar de statligainsatserna rörande emissionsforskning.Finansieringen av bilavgasundersökningar upphörfr.o.m. från detta anslag.För år 2001 beräknas anslaget till ,för till och för till235 280 000 kr.MotionernaI motion MJ251 (m) föreslås att anslaget minskas med20 i förhållande till regeringensförslag (yrkande 1). Motionärerna har under flera årkrävt ökningar, vilket hörsammades ivårpropositionen för . Den nu föreslagnaökningen är så stor att det finns risk för attmedlen inte kan utnyttjas på ett effektivt sätt.Enligt motion MJ831 (c) bör ytterligare 5 miljonerkronor anslås på anslaget för ökat stöd till deideella organisationerna (yrkande 3 delvis).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattning attinformationen från miljöövervakningen är viktig i enrad sammanhang; bl.a. används miljöövervakningsdataför beräkningar av kritiska belastningsgränser ochsom underlag för aktionsprogram, åtgärdsförslag ochinternationella överenskommelser ombelastningsminskningar.Såsom regeringen har anfört har itre utredningar utrett en breddad och förstärktmiljöövervakning. visar iutredningarna att det finns ett behov av att stärkamiljöövervakningen, främst när det gäller kemikalieroch för att följa upp miljökvalitetsmålen.Naturvårdsverket pekar också på att uppföljningen avmiljömålen kommer att kräva utökade resurser förmiljöövervakningen.Även Miljömålskommittén (M 1998:07) anför ibetänkandet (SOU 2000:52) att uppföljningen avmiljökvalitetsmålen innebär behov av förstärktaresurser.Utskottet instämmer i regeringens förslag attNaturvårdsverket bemyndigas att ingåekonomiska förpliktelser i samband medbilavgasverksamheten med för vartoch ett av . För attförbättra förutsättningarna för planering ochgenomförande av miljöövervakningen bör regeringenbemyndigas att ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med planering ochgenomförande av miljöövervakning som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst 55miljoner kronor , högst 40 miljonerkronor och högst 30 miljoner kronorunder år 2004.När det gäller sådant stöd till ideellaorganisationer som anges i motion MJ831 (c) yrkande3 delvis konstaterar utskottet, i likhet medföregående år (1999/2000:MJU1 s. 15), att regeringenför kommande budgetår avser att behandla frågor omfördelning av medel till ideella organisationersmiljöarbete i regleringsbrevet. För år 2000reglerades fördelningen av dessa medel iregleringsbrevet under anslaget A 2 Miljöövervakningm.m. Regeringen fördelade tillInternationella försurningssekretariatet, 2 miljonerkronor till samt 600 000 krtill . För ideellamiljöorganisationers internationella arbete anslogs2,5 miljoner kronor.Utskottet gör samma bedömning som regeringen närdet gäller medelsbehovet under anslaget ochavstyrker motionerna MJ251 (m) yrkande 1 och MJ831(c) yrkande 3 delvis.34:3 Åtgärder för att bevara den biologiskamångfaldenAnslaget disponeras för bidrag till kalkning enligtbidragsbestämmelser i förordningen (1982:840) omstatsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag.Anslaget disponeras även för ersättningar enligt 31kap. såvitt avser Naturvårdsverketsansvarsområde samt för kostnader för förvärv avvärdefulla naturområden, statsbidrag till kommuneroch kommunala stiftelser för skydd av värdefullanaturområden och kostnader för utredning,förhandling och värdering i samband medsäkerställande av värdefulla naturområden. Frånanslaget betalas också bidrag till statliga Life-Natur-projekt som beviljas EU-bidrag.Av anslaget får högst användasför länsstyrelsernas administration avkalkningsverksamheten.Regeringen beräknar anslaget till 848 461 000 krför . beräknas anslaget till och för till 908 217 000 kr.MotionernaKalkningsverksamhetenI motion MJ306 (m) anförs att skogsmarkskalkning harblivit styvmoderligt behandlad (yrkande 4). I åretsbudgetproposition finns inga förslag att kalka ellervitaliseringsgödsla den skadade skogsmarken.Skogsstyrelsen beräknas lägga sitt nya förslag våren2001.Enligt motion MJ764 (m) måste kalkningsinsatsernaav försurade sjöar och vattendrag fortsättningsvisgenomföras på en tillräcklig nivå (yrkande 14). Dehöga administrationskostnaderna i kalkningsanslagetmåste reduceras. Det är inte rimligt att 40 miljonerkronor av totalt går tilladministration.I motion MJ773 (m) anförs i fråga omförsöksverksamhet och statsbidrag i samband medkalkning att vanlig kalk som används i vattendragspäds ut och försvinner snabbt, dvs. Det finns andra produkter, såsom buffritm.fl., som skulle kunna komplettera kalk för attförbättra långtidseffekten, men enligt uppgift utgåringet statsbidrag för detta medel.I motion MJ814 (c) framhålls den storasamhällsnytta som kalkningsverksamheten utgör(yrkande 1). Kalkning är en åtgärd som är lönsam ochsom genererar både arbetstillfällen och inkomsterinom många områden utanför det renakalkningsarbetet. Vidare framhålls vikten av att haen stabilitet i budgetmedlen tillkalkningsverksamhet för att uppnå största möjliganytta med anslaget till kalkning (yrkande 2).Enligt motion MJ831 (c) bör anslaget 34:3 Åtgärderför att bevara den biologiska mångfalden delas(yrkande 1). Områdena för avsättning av skyddsvärdmark och för kalkning bör delas i budgethänseendeför att nå mera förutsägbara anslagsnivåer och enmer långsiktig politik. Vidare yrkas att anslagetbör tillföras ytterligare tillkalkning (yrkande 3 delvis).I motion MJ837 (kd) anförs att ett särskilt kontoför skogskalkning bör redovisas (yrkande 2).Skogskalkning bör inledningsvis tas med som ett nyttanslag. bör hela den samladekalkningsinsatsen sammanföras till ett gemensamtanslag. Vidare yrkas att anslaget förskogsmarkskalkning tillförs (yrkande 6).Skydd och vård av värdefull naturEnligt motion MJ251 (m) bör anslaget minskas med 78miljoner kronor (yrkande 2). Markägarna är lämpadeatt genomföra vård och skyddsåtgärder. De bör i ökadutsträckning ersättas för bevarandeåtgärder somgenomförs inom ramen för skötselavtal. Detta börsänka de totala kostnaderna för dessa insatser.I motion MJ711 (c) anförs att medel bör reserverasför skötsel och tillsyn av de naturvårdsområden sombildas. Vidare bör medel reserveras för ersättningför angränsande skog som skadas av t.ex.insektsangrepp i ett reservat (yrkande 25).I motion MJ723 (s) framhålls vikten av atterforderliga medel ur anslaget för åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden kommer vård ochskötsel av områdena till del (yrkande 1).Motionären uppmärksammar också behovet avinformationsinsatser runt naturreservat och andranaturområden som kan öka kunskap och engagemang förden svenska naturen hos nya grupper medborgare(yrkande 2).Enligt motion MJ735 (c) bör resurser mellannaturreservat och biotopskydd samt naturvårdsplanerfördelas om (yrkande 1). råder på många håll ilandet en resursbrist när det gäller medel förbildande av naturvårdsplaner samt områden förbiotopskydd. Det innebär för många skogsägare långaväntetider där ofta s.k. interimistiskaavverkningsförbud råder.I motionerna MJ841 (fp) yrkande 20 och Fi211 (fp)yrkande 21 delvis yrkas att anslaget tillförsytterligare . har iflera år föreslagit kraftigt höjda anslag för skyddav skogsmark. Det är just takten som kommer att varaavgörande för om klarar målet att bevara denbiologiska mångfalden i tillräcklig omfattning.Utskottets övervägandenKalkningI förra årets budgetproposition anförde regeringen(prop. 1999/2000:1, utg. omr. 23, s. 114) attSkogsstyrelsen i sitt budgetunderlag haderekommenderat att försöksverksamheten medskogsmarkskalkning och vitaliseringsgödslingavslutas senast vid utgången av och därefterersätts med operativa åtgärder enligt ett avstyrelsen utarbetat program med tillhörandemiljökonsekvensbeskrivning. Regeringen var inteberedd att föreslå detta, främst på grund av attfinansieringsmöjligheter saknades för ett sådantprogram. Utskottet delade regeringens bedömning.Därtill kom enligt utskottet att frågan har sambandmed det arbete med miljökvalitetsmål och strategierför att nå dem som skall redovisas för islutet av . - Utskottet har inhämtat attSkogsstyrelsen under innevarande år arbetar med attrevidera åtgärdsprogrammet och beräknar kunna läggafram ett nytt förslag under våren 2001.Vid förra årets budgetbehandling hänvisadeutskottet vidare (1999/2000:MJU2 s. 102) till attregeringen i skrivelse 1999/2000:14 En hållbarutveckling av landsbygden, m.m. (s. 31) har anförtatt artikel 32 i landsbygdsförordningen (EG nr1257/1999 om stöd till utveckling av landsbygden) ären ny artikel som stämmer väl överens medintentionerna i den svenska skogspolitiken. Stöd börenligt regeringen kunna lämnas till bl.a.vitaliseringsgödsling. Åtgärderna kan enligtregeringen vara aktuella att införa inomlandsbygdsprogrammet under den senare delen avprogramperioden. Med det anförda bör motion MJ306(m) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd.Naturvårdsverket har till regeringen redovisat enplan för den nationella kalkningsverksamheten underden närmaste tioårsperioden (Nationell plan förkalkning av sjöar och vattendrag 2000-2009). I planen redovisas hurkalkningen kan bedrivas på olika anslagsnivåer medkonsekvenser för biologisk mångfald och nyttjande.För att motverka effekterna av det försurandenedfallet behöver kalkningsverksamheten enligtrapporten ligga på en i stort sett oförändrad nivåunder tioårsperioden. Om utsläppen av försurandeämnen fortsätter att minska i samma takt som under1990-talet bör verksamhetens kostnader förkalkningsverksamheten därefter minska och kanskehalveras under de två till tre följande årtiondena.Kalkningen kommer att kunna avbrytas tidigast i deområden där markförsurningen inte är långtframskriden. I de värst drabbade områdena kommerförsurningsproblemen att kvarstå under fleraårtionden.I planen värderas och prioriteras de kändaområden där kalkning är eller kan vara aktuell.Planen presenterar fyra scenarier förkalkningsverksamheten. För respektive scenario harkostnaderna beräknats. I samtliga scenarier harföreslagits att kvaliteten i verksamheten höjs ochatt denna om nödvändigt prioriteras på bekostnad avantalet kalkade objekt.Naturvårdsverket har förordat ett framtidaverksamhetsmål för kalkningsverksamheten som innebärfortsatt kalkning av de kända områdena medbiologisk mångfald och nyttjande som är avnationellt och högt regionalt intresse. För områdensom inte har sådana intressen får annan finansieringsökas för fortsatt kalkning.Utskottet instämmer i att de prioriteringar somredovisas i planen i huvudsak är riktiga och att deti framtiden är rimligt att avgränsa det statligaansvaret till områden med nationella och regionalaintressen. För försurade områden med nationella ochregionala intressen bör även nykalkning övervägas.Det är emellertid angeläget att kalkningsverksamhetsom pågått inte avbryts t.ex. pågrund av att ett vattens värden inte är tydligtbelagda. I en avvägning mellan fortsatt kalkning ochnykalkning bör fortsatt kalkning främst väljas. Detär angeläget att den återställning av försurad miljösom kalkningsverksamheten syftar till håller godkvalitet. Höjning av kvaliteten är viktig och bördärför prioriteras.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömningatt höjningen av kvaliteten är viktig och börprioriteras. Härmed torde syftet med motion MJ773(m) i huvudsak vara tillgodosett. Motionen börlämnas utan vidare åtgärd.Utskottet har inte någon annan uppfattning änmotionärerna i motion MJ814 (c) att kalkningen harstor samhällsnytta och att det är angeläget atttillgången på budgetmedel för kalkningsverksamhetenär stabil. Utskottet föreslår att motionen avstyrksi den mån den inte tillgodosetts med det anförda.Utskottet har ställt sig bakom regeringens förslagatt de för anvisade anslagen A3 ochA4 borde föras samman till ett nytt ramanslag föråtgärder för att bevara den biologiska mångfalden(1999/2000:MJU1 s. 20 och 1998/99:MJU2 s. 18).Utskottet instämde i regeringens uttalande att såvälkalkningsverksamheten som skötselåtgärderna harbetydande inslag av kontinuerlig verksamhet men attde också omfattar åtgärder som kan vara avengångskaraktär eller ske med varierandetidsmellanrum. Det fanns därför skäl att skapaförutsättningar för en ökad flexibilitet beträffandelämpliga åtgärder. Utskottet har inte ändratuppfattning i frågan.Det framgår av regleringsbrevet för (anslaget A3 p. 15) att anslaget får täcka kostnaderför planering och utvärdering, dvs. direktakostnader för kalkningsverksamhet, exempelvislönekostnader för kalkningshandläggare,laboratoriekostnader och resekostnader. Däremot fåranslaget enligt regleringsbrevet inte belastas medsamkostnader, t.ex. kostnader för tjänsterum ochinternadministration. Utskottet delar uppfattningenatt högst får användas förlänsstyrelsernas administration, men förutsättersjälvfallet att administrationskostnaderna hålls påen så låg nivå som möjligt. Härmed avstyrks motionMJ764 (m) yrkande 14.Utskottet instämmer i att nivån förkalkningsverksamheten bör beräknas till 213 miljonerkronor för varavhögst får användas förlänsstyrelsernas administration avkalkningsverksamheten. Motionerna MJ831 (c) yrkande3 delvis samt MJ837 (kd) yrkande 6 avstyrks på dengrunden att yrkandena går utöver den beslutadeutgiftsramen. Även motionerna MJ831 (c) yrkande 1och MJ837 (kd) yrkande 2 avstyrks.Skyddsvärda områdenSåsom regeringen har föreslagit bör regeringen fåbemyndigande att för statens räkningåta sig ekonomiska förpliktelser i samband medförvärv av eller intrångsersättning i värdefullanaturområden som innebär åtaganden om högst 120miljoner kronor för år 2002.Utskottet instämmer i att de statliga insatsernaför att säkerställa skyddsvärda skogsområden är ettav den statliga naturvårdspolitikens viktigasteinstrument. För att bevara de skyddade områdenasbiologiska värden och andra värden krävs i vissafall aktiva skötselåtgärder. Även det ökade antaletnaturreservat ställer ökade krav på förvaltning avområdena med inriktning på vård och skötsel för attsyftet med skyddet skall uppfyllas.Regeringen anför att harföreslagit att det statliga ansvaret vid planeringoch inrättande av naturreservat i första hand böravse bevarandet av värdefulla naturtyper,livsmiljöer och arter - den biologiska mångfalden.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömningatt bevarande av biologisk mångfald ävenfortsättningsvis skall vara ett mycket tungt vägandeskäl vid beslut om naturreservatsbildning.Naturvårdens sociala dimension och skyddade områdensbetydelse för att tillgodose friluftslivetsintressen och det ökade behovet av att bevaratätortsnära natur bör dock fortsättningsvis vägatungt vid en samlad bedömning av skyddsbehovet. Ävenskogens kulturmiljövärden skall vägas in ibedömningen av ett områdes skyddsvärde. Således börbevarandevärden för friluftslivets intressen,tätortsnära miljö, skogens kulturmiljöer m.m. imöjligaste mån samordnas med skyddet av denbiologiska mångfalden för att uppnå synergieffekteri bevarandearbetet. Strategin för det nationellanaturvårdsarbetet bör därför vidareutvecklas så attdetta framgår på ett tydligare sätt i olikaprioriteringssituationer.Utskottet delar i likhet med regeringen debedömningar som gjort om att dennuvarande organisatoriska strukturen förområdesskyddet bibehålls och att den regionalasamverkan inom och mellan länen förstärks ochutvecklas för att skapa bästa möjligaförutsättningar för att skydda skogens biologiskamångfald. Vidare framhålls betydelsen av ett ökatkommunalt engagemang och ansvarstagande för attbilda reservat, bl.a. som följd av miljöbalken.Utskottet konstaterar att regeringen, som en följdav behovet av resursförstärkning tilllänsstyrelserna för den prioriterade uppgift somskyddet av naturskogarna innebär, har beräknat enhöjning av anslaget till länsstyrelserna (utg.omr.18) med under åren 2001,2002 och 2003 (prop. s. 27).I enlighet med vad som beräknades i 2000 årsekonomiska vårproposition har regeringen vidareföreslagit att anslaget 41:2 Insatser förskogsbruket inom utgiftsområde 23 (prop. 2000/01:1utg.omr. 23 s. 20) räknas upp med 55 miljoner kronorsåvitt rör biotopskydd och naturvårdsavtal.Härutöver föreslår regeringen att anslaget tillförsytterligare under entreårsperiod för att öka kvaliteten på inventeringenav skyddsvärda småbiotoper och för att möjliggöra enförstärkning av skyddsåtgärderna. Dessa förslagtillgodoser enligt utskottets uppfattning till stordel yrkandena i motion MJ735 (c) yrkande 1. Motionenavstyrks i den mån den inte tillgodosetts med vadsom nu anförts.Såsom regeringen har anfört ökar behovet avinsatser för vård och förvaltning av de redanskyddade områdena som en följd av den ökade arealenmark (prop. s. 26). Genom de förstärkningar m.m. somföreslås kommer även insatser för skötselåtgärderatt kunna göras . Utskottetinstämmer i att det är angeläget att det skapas ettutrymme även för långsiktiga skötselinsatser. Meddet anförda kan syftet med motionerna MJ711 (c)yrkande 25 och MJ723 (s) yrkande 1 i allt väsentligtanses tillgodosett. Utskottet har ingen annanuppfattning än motionären i motion MJ723 (s) yrkande2 om att det är angeläget att behovet avinformationsinsatser runt naturreservat och andranaturområden uppmärksammas. Motionerna bör lämnasutan vidare åtgärd.Utskottet instämmer i vad regeringen anfört (prop.s. 26) om att formerna för vård och förvaltning börutvecklas så att det intresse som finns hosmarkägare och lokala organisationer för förvaltningoch skötsel av skyddade områden m.m. tas till vara.Såsom anfördes i den ekonomiska vårpropositionen bördet i ökad utsträckning beredas möjlighet attgenomföra pilotprojekt för lokal förvaltning avnaturreservat m.m. Utskottet delar bedömningen attansvarig myndighet även fortsättningsvis bör verkaför de frivilliga insatser som krävs för att nåmålet om att bevara den biologiska mångfalden i helaskogslandskapet.Utskottet instämmer i att nivån för skydd och vårdav värdefull natur bör beräknas till 635 miljonerkronor för , för år 2002och till för . Utöver deni budgetproposition beräknade ökningen på90 beräknar regeringenförstärkningar av anslaget med 78 miljoner kronorför år 2001.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömningnär det gäller medelsbehovet under anslaget ochtillstyrker regeringens förslag.