bet · GN01BoU9 · 2000-03-30 00:00:00 — behandlar i detta betänkande motioner väckta under denallmänna motionstiden som i vid bemärkelse tar upp frågor omde egenskapskrav som ställs på byggnader och vissa anläggningar. Det gällerfrågor om ett miljöanpassat byggande och boende, mobiltelefonmaster, el-överkänslighet, tillgänglighet, barnsäkerhet, brandvarnare, byggproduktkon-kurrens, sim- och badanläggningar samt tivolianordningar m.m.Med anledning av motionsförslag föreslår utskottet att gör till-kännagivanden till regeringen i två frågor. Det gäller dels behovet av åtgär-der för att uppnå en bättre konkurrens på den svenska marknaden för bygg-produkter, dels behovet av en översyn av säkerhetskraven beträffande vissativolianordningar m.m.Till betänkandet har fogats elva reservationer och ett särskilt yttrande. I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden väckta motio-nerna1999/2000:Bo204 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hälsoaspekter i bostadsmiljön,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett system för miljöklassning av bostäder,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett kretsloppsanpassat byggande.1999/2000:Bo205 av Per m.fl. (mp) vari yrkas att begär attregeringen utreder möjligheterna att bygga en "grön" stad på en lämplig platsi Sverige.1999/2000:Bo218 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekologiskomställning och långsiktig planering av byggandet.1999/2000:Bo219 av Elisebeht m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovetav hissar i flerbostadshus.1999/2000:Bo231 av m.fl. (c) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekologisk byggnadsteknik.1999/2000:Bo233 av m.fl. (kd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av arkitekter m.fl. i handikappkunskap,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöhänsyn i boendet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ökad satsning på förbättrad inomhusmiljö,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt handlingsprogram för innemiljö.1999/2000:Bo506 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillståndsplikt för den typ av verksamhet som innehåller även-tyrsupplevelser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av normer för uppförande av s.k. äventyrsbanor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av ett säkerhets- och kontrollsystem för dessa anlägg-ningar.1999/2000:Bo509 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att forskning på elektromagnetisk strålning från mobiltelefonan-tenner bör ökas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försiktighetsprincipen bör gälla vid uppsättning av mobiltele-fonantenner.1999/2000:Bo513 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av skärpt lagstiftning som reglerar uppförandet av mo-biltelefonmaster och fasadantenner och om brister i kunskapen om hur män-niskor påveras av exploateringen av mikrovågor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om elöverkänslighet.1999/2000:Bo514 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett nationellt handlingsprogram för innemiljö tas fram,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmiljölagen och innemiljöfaktorerna i förskolor och skolor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att allergiframkallande ämnen klassificeras på liknande sätt somcancerframkallande ämnen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom befintligt anslag prioritera resurser till experimentbyg-gande och uppföljning för främjande av god innemiljö.1999/2000:Bo515 av () vari yrkas att hos rege-ringen begär en lagstiftning som innebär att enkelt åtgärdade hinder för till-gänglighet och användbarhet skall undanröjas inom en given tidsram.1999/2000:Bo518 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om en lag för tillgänglighetenligt vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en utredning om tillgänglighet ochförändringar av bygglovsprocessen enligt vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handikapporganisationernas roll i utformningen vid byggnation.1999/2000:Bo519 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en fungerande miljö- och energideklaration,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöpåverkan vid framställning, underhållsbehov, livslängd ochåtervinningsbarhet av byggnadsmaterial.1999/2000:Bo520 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om vikten av information och forskning och av att ändra bygglagstift-ningen på ett sådant sätt att bostäder i fastigheter byggda kommeratt omfattas av reglerna om barnsäkerhet.1999/2000:Bo522 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begreppet inomhusmiljö,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnens fysiska säkerhet i boendemiljön och lagstiftningen.1999/2000:Bo526 av () vari yrkas att hos rege-ringen begär förslag om förtydligande av så att banko-mater omfattas av lagen och att de skall vara tillgängliga också för personermed funktionshinder.1999/2000:Bo527 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om typgod-kännande av byggmaterial från andra EU-länder.1999/2000:Bo528 av och (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försiktighetsprincipen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strålningsfria områden,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kriterier för för mobiltelefoni,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vetenskaplig medling,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om diagnoser,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till bostadsanpassningsbidrag,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunens skyldighet att ordna bostadssituationen för dem somär "elflyktingar".1999/2000:Bo529 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökning av kravpå besiktning och godkännande av tivolianordningar.1999/2000:Bo530 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning föratt komma till rätta med den bristande byggkvaliteten.1999/2000:Bo533 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en lagstiftningom brandvarnare i varje hushåll.1999/2000:Bo536 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om tillgäng-ligheten för funktionshindrade enligt vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en utredning om behovet av föränd-ringar av bygglovsprocessen enligt vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handikapporganisationernas roll i utformningen av byggandet.1999/2000:MJ727 av m.fl. (kd) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en strategi för övergång till ekologiskt hållbara toalettsystem.1999/2000:N273 av Per m.fl. (m, kd, fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om slopandet av avgifter och byråkrati kring den obligatoriska venti-lationskontrollen.1999/2000:So321 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att myndigheter, landsting och kommuner skall upprätta planerför att åtgärda lättare hinder i den offentliga miljön och att detta skallfinan-sieras enligt ansvars- och finansieringsprincipen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arkitektstuderande och andra yrkesgrupper med ansvar förutformningen av lokaler och samhällsplanering skall ha utbildning i handi-kappades behov i fråga om tillgänglighet i miljön m.m.1999/2000:So488 av m.fl. (kd) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att byggherre skall bevisa tillgänglighet för planerat byggprojekt isamband med att byggnadsnämnd ger bygglov.1999/2000:So493 av m.fl. (kd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elöverkänslighet.1999/2000:T706 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försiktighetsprincipen skall gälla vid rekommendationer förbosättning eller vistelse i närheten av elektriska och magnetiska fält.1999/2000:Ub312 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansvaret för tillsynen av säkerheten vid allmänna sim- ochbadanläggningar klarläggs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett lagförslag med krav om badvakter vid offentliga inomhusbad,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om auktoriserad utbildning av badvakter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tar initiativ till enhetliga regler inom EU vad gällersäkerhet vid offentliga badplatser.Inhämtade upplysningarInför utskottet har i detta ärende upplysningar avseende regler och förutsätt-ningar för användningen av byggprodukter på den svenska marknaden läm-nats av företrädare för respektive Byggkostnadsdelegationen. InledningI detta betänkande behandlas motioner års allmänna motionstid ifrågor om egenskapskrav på byggnader och vissa anläggningar.Vid nybyggnad och ändring av byggnadsverk regleras utformningen avbyggnad och tomt genom plan- och byggnadslagstiftningen. De centralalagarna i detta sammanhang är (1987:10) - PBL - samtlagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. - BVL.De tekniska egenskapskraven förtydligas i förordningen om egenskapskravpå byggnadsverk m.m. - BVF. I byggregler - BBR - finns före-skrifter och allmänna råd till bl.a. PBL, BVL och BVF. BBR gäller vid upp-förande av nya byggnader och tillbyggnader. För andra ändringar än till-byggnader gäller enbart bestämmelserna i , BVL och BVF.Miljöanpassat byggande och boende m.m.Bostadsutskottet behandlar i detta avsnitt motionsyrkanden som i vid meningtar upp frågor om miljö- och hälsoaspekter på byggande och boende. Inled-ningsvis behandlas de mer övergripande yrkanden som förordar en snabbareomställning till ett ekologiskt synsätt inom bygg- och bostadssektorn. Där-efter behandlas de yrkanden som är mer inriktade på frågor om byggnadersinomhusmiljö och hälsoaspekterna på boendemiljön. Avslutningsvis be-handlas yrkanden om system för deklaration av bostäder, obligatorisk venti-lationskontroll samt ekologiska va-lösningar.En ekologisk omställning av bygg- och bostadssektornI motion 1999/2000:Bo218 (s) hänvisas bl.a. till det arbete som inletts medutgångspunkt i beslut att fastställa 15 nationella mil-jökvalitetsmål. Motionärerna framhåller vikten av att denna process får ge-nomslag och att det ekologiska tänkandet inom bostadssektorn stimuleras.Detta förslås ske bl.a. genom ett ekologiskt kunskapslyft i samtliga kommu-ner och en satsning på en ekologiskt inriktad ombyggnad av miljonpro-gramsområdena. De statliga medel som går till ekologiska satsningar börenligt motionärerna inriktas på ett ekologiskt hållbart samhällsbyggande därmänniskors behov i alla livets skeden sätts i centrum.Enligt motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 10 bör göra ett till-kännagivande till regeringen om behovet av ett kretsloppsanpassat byggande.Motionärerna tar i sammanhanget också upp det statliga stödet till lokalainvesteringsprogram. föreslås fatta besluten om stödets fördelningoch ändamål.I motion Bo233 (kd) berörs ett stort antal frågor med betydelse för ettmiljöanpassat byggande. I motionens yrkande 9 föreslås ett tillkännagivandetill regeringen bl.a. om vikten att ta till vara och sprida kunskap från projekmed en ekologisk inriktning, att eliminera olika typer av utsläpp, att effekti-visera avloppshanteringen, att återanvända byggnadsmaterial, att kvalitets-säkra bostäder, att förbättra inomhusmiljön och att ställa miljökrav vid ny-och ombyggnad. Motionärerna framhåller också vikten av att olika incita-ment skapas för att stimulera ekologiska satsningar.De aktuella motionsyrkandena ger enligt utskottets mening uttryck för ettstöd för det arbete med en ekologisk omställning av bygg- och bostadssek-torn som fått en allt större förankring inom sektorn.Detta ligger också väl i linje med den uppfattning som bostadsutskottet vidåterkommande tillfällen givit uttryck för. Utskottet har också i flera frågorsökt initiera och påskynda olika insatser som kan ge sektorn stöd i föränd-ringsarbetet. Här kan exempelvis nämnas de tillkännagivanden som riksda-gen på utskottets förslag gjorde i frågor om ett miljö- och hälso-riktigt byggande och boende (bet. 1994/95:BoU18, rskr. 1994/95:234). Medanledning av tillkännagivanden genomförde på rege-ringens uppdrag ett omfattande arbete inom ramen för projek-tet Bygg för hälsa och miljö. De rapporter som givits ut av till följdav projektet utgör ett viktigt kunskapsunderlag som bör kunna bidra till attvunna erfarenheter kommer till praktisk användning.Bostadutskottet kan konstatera att som förflutit sedan deovan nämnda tillkännagivandena från har strävandena mot enekologisk omställning av bygg- och bostadssektorn fått en påtagligt bredareoch djupare förankring. Detta gäller inom snart sagt varje del av samhälletsom har betydelse för denna omställning. På den statliga nivån är de myn-digheter som har ett ansvar inom området starkt engagerade med olika upp-gifter som kan bidra till att omställningen påskyndas. Många kommunerbedriver ett mycket aktivt utvecklingsarbete. En central betydelse för denpraktiska omställningen har givetvis det arbete som bedrivs av bygg- ochfastighetsbranschen, både av enskilda företag och i branschgemensammasatsningar. Det för branschen gemensamma utvecklingsarbete som bedrivsinom ramen för Byggsektorns Kretsloppsråd utgör ett exempel på dennautveckling.Det skulle föra alltför långt att i detta sammanhang gå in på alla de enskil-da frågor som har betydelse för omställningen av bygg- och bostadssektornoch som berörs i de aktuella motionerna. Utskottet vill här endast erinra omdet övergripande arbete för en fortsatt miljöanpassning som bedrivs till följdav beslut om att fastställa 15 nationella miljökvali-tetsmål. Ett av dessa mål (nr 11) avser god bebyggd miljö och lyder:Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosamlivsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- ochkulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningarskall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsik-tigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas.Boverket har givits uppdraget att precisera och utveckla detta mål. Verketpresenterade en rapport bebyggd miljö med förslag tilldelmål m.m. En parlamentarisk beredning, , kommer attta ställning till förslagen från och andra myndigheter och lämna ettslutligt förslag till regeringen.Boverket har också fått regeringens uppdrag att tillsammans med bran-schens aktörer ta fram och föreslå miljömål för bygg- och anläggningsverk-samheten i landet, s.k. sektorsmål. Uppdraget omfattar även att föreslå deåtgärder som sektorn behöver vidta för att ta sin del av ansvaret för mil-jökvalitetsmålen. har avrapporterat sitt uppdrag tillregeringen i rapporten . Verket har därefter i uppdragatt följa upp arbetet och lämna en årlig rapport i samband med Boverketsårsredovisning. har vidare fått regeringens uppdrag att i ett förstasteg belysa hur verket definierar sin roll som sektorsansvarig för ekologiskthållbar utveckling samt bl.a. redovisa hur det miljörelaterade sektorsansvaretkan integreras i verksamheten. En lägesrapport, särskilda sektors-ansvar för ekologiskt hållbar utveckling, lämnades till regeringen i november1999.En annan statlig insats på det mer övergripande planet för att stimuleraomställningen av bygg- och bostadssektorn sker inom ramen för Miljövårds-beredningens arbete. Beredningen har regeringens uppdrag att ta fram strate-gier för utvecklingen av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom att förbere-da och inleda en dialog med delar av näringslivet om dess arbete med enhållbar utveckling. Beredningen har valt bygg- och fastighetssektorn som ettav de första områdena för sitt arbete.De nu redovisade exemplen på statliga insatser på ett övergripande plan förbygg- och bostadssektorns omställning måste givetvis följas upp genom merpraktiskt inriktade satsningar på byggteknik och ett brett kunskapslyft i frå-gor om miljöanpassat boende. Utskottet har i denna fråga ingen avvikandemening från vad som anförs i de aktuella motionerna. Det finns god grundför uppfattningen att även regeringen har denna inställning. Ett omfattandemer praktiskt inriktat arbete pågår också inom myndigheter och forsknings-organ på regeringens uppdrag. Omfattande statliga insatser görs också för attstödja kommunerna i deras arbete på området, exempelvis inom ramen förstödet till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling.Utskottet återkommer nedan i detta betänkande till vissa av dessa mer av-gränsade insatser inom sektorn. Vad gäller de mer allmänt formulerade till-kännagivanden som förordats i de aktuella motionerna gör emellertid ut-skottet bedömningen att de inte skulle fylla något reellt syfte.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1999/2000:Bo204 (c) yrkande 10, 1999/2000:Bo218 (s) samt 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 9.I två motioner läggs förslag fram om statligt stöd till ekologiskt byggande istadsmiljö.Enligt vad som anförs i motion 1999/2000:Bo231 (c) har ekologiskt byg-gande framför allt kommit till stånd i enskilda hus eller i ekobyar.Motionärerna menar att kretsloppsanpassade system även måste börja an-vändas i stadsområden. Mot denna bakgrund föreslås i motionens yrkande 14att staten på olika sätt bör stödja större byggprojekt i ekologisk byggteknik.I motion 1999/2000:Bo205 (mp) föreslås att regeringen bör utreda möjlig-heten att bygga en "grön" stad på en lämplig plats i . I motionenskisseras en satsning på ett samhälle med högst 25 000 invånare med enkretsloppsanpassad infrastruktur, där försiktighets- och substitutionsprinci-pen är ledande. Staden skall enligt motionärerna byggas så "ekologiskt rätt"som möjligt från början.Utskottet delar givetvis uppfattningen att omställningen av bygg- och bo-stadssektorn inte får avgränsas till att gälla enstaka hus eller bebyggelse påmindre orter utan även måste omfatta ett ekologiskt byggande i stadsmiljö.Även om de inledande satsningarna på s.k. ekobyar inte skedde i tätorternasmer centrala lägen finns det ett flertal exempel på att kretsloppstankenfått brett genomslag i projekt i stadsmiljö. En stor del av de satsningar somgjorts inom ramen för kommunernas lokala investeringsprogram för en eko-logiskt hållbar utveckling har avsett sådana projekt. Utskottet vill även erinrom att den europeiska bomässan i är inriktad på att demonstre-ra ideér och tekniska lösningar för en ekologiskt hållbar utveckling i fullskala i den permanenta bebyggelsen. beslutade attmedge ett statligt stöd om högst till de merkostnadersom kan uppstå för ekologiskt hållbara lösningar vid uppförandet av perma-nentbebyggelsen inom Bo01-området i Malmö.Utskottet anser att de tankar om stöd till ett ekologiskt byggande i stads-miljö som förs fram i de aktuella motionerna delvis får anses tillgodoseddagenom satsningen i . Nya tekniska lösningar behöver ofta prövas ibegränsad skala och demonstrationsprojekt behövs för att sprida kunskapinom sektorn. Inriktningen på arbetet med en ekologisk omställning av bygg-och bostadssektorn måste emellertid vara att miljöanpassade lösningar skallses som en naturlig del i samhällsbyggandet och inte något som skall använ-das bara i ekobyar eller "gröna" städer.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 1999/2000:Bo205(mp) och 1999/2000:Bo231 (c) yrkande 14.Byggnaders inomhusmiljöI arbetet med att miljöanpassa bygg- och bostadssektorn har frågor om bygg-naders inomhusmiljö kommit att inta en central roll sedan problemet med s.k.sjuka hus uppmärksammades . har omfattandeinsatser gjorts för att dra lärdomar av byggfel och olämpliga tekniska lös-ningar i byggprocessen. Successivt har fokus kunnat flyttas från de sjukahusen till frågan om hur det sunda huset bäst skall utformas. Frågor om vadsom behöver göras för att påskynda arbetet med att åtgärda byggnader meddålig inomhusmiljö och för att undvika nya misstag i byggprocessen diskute-ras i fyra motioner.I motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 7 föreslås göra ett till-kännagivande med innebörden att hälsoaspekterna i bostadsmiljön måstevägas in i all samhällsplanering och att en kvalitetskontroll måste ske vid allbyggande. Motionärerna hänvisar till de problem med allergier och över-känslighet som blir följden av felaktigt byggmaterial och bristfällig ventila-tion.I motion 1999/2000:Bo233 (kd) föreslås begära att en ökad sats-ning på förbättrad inomhusmiljö kommer till stånd (yrkande 10) och att ettnationellt handlingsprogram för inomhusmiljön utarbetas (yrkande 11). En-ligt motionen behövs det förbättrade ekonomiska villkor för åtgärder i inom-husmiljön. Vidare förordas återkommande kontroller av fukt, mögel, radon,elektromagnetiska fält, ventilation, energibalans m.m. Enligt motionärernabör folkhälsoarbetet integreras med genomförandet av Agenda 21.Motsvarande förslag om ett nationellt handlingsprogram för innemiljönläggs även fram i motion 1999/2000:Bo514 (kd) yrkande 1. Motionärernahänvisar i denna fråga till satsningar i de nordiska grannländerna. I motionentas särskilt upp frågor om innemiljön i förskolor och skolor. Olika satsningarmåste enligt motionen göras i syfte att dessa lokaler skall byggas, inredas ochunderhållas så att ingen blir sjuk av innemiljön (yrkande 2). Motionärernaframhåller också behovet av byggforskning i syfte att bl.a. öka kunskapenom sambanden mellan ohälsa och byggnadernas utformning samt att utformariktlinjer för en kvalitetssäkrad byggprocess. I motionens yrkande 5 föreslåsatt resurser för experimentbyggande och uppföljning för främjande av en godinnemiljö skall prioriteras inom befintligt anslag till byggforskningen.Problemen med fuktskador, mögel och allergier i de byggnader som upp-förts bör enligt motion 1999/2000:Bo530 (s)leda till att en samlad bedömning görs av orsakerna till problemen. Motionä-rerna föreslår att en utredning tillsätts i syfte att kartlägga de brister somfinns i byggproduktionskedjan och lämna förslag om åtgärder för ett hållbartbyggande.Bostadsutskottet har under en lång rad år uppmärksammat frågor om bris-ter i inomhusmiljön och även tagit ett flertal initiativ på området. Vissa av dtillkännagivanden som på bostadsutskottets förslag gjort i frågormed betydelse för inomhusmiljön är föremål för utredningoch överväganden. Det gäller bl.a. de frågor om deklaration av bostäderrespektive bostadsrelaterad elöverkänslighet som utskottet särskilt behandlarsenare i detta betänkande.