bet · GN01NU16 · 2000-04-13 00:00:00 — Enligt statsrådet har börjat få gehör fördenna åsikt i EU, senast genom att kommissionen för förstagången lade fram ett förslag om att införa en ren tullösning om senast sex år.I statsrådets svar konstateras vidare att konsumenterna genom den nya im-portregimen fått såväl lägre pris som ökad valfrihet och att importen frånEcuador var rekordstor . har föreslagit fortsatt kvote-ring, vilket är en åsikt som inte delar, eftersom uppkomsten av pris-höjande exportkarteller kan främjas.En översyn av tvistlösningssystemet inleddes och skulle ha avslu-tats . Medlemsländerna kunde emellertid inte enas om några ändring-ar i systemet. är översynsarbetet vilande.WTO:s arbetsformerSverige står bakom en inriktning mot ökad öppenhet i WTO-förhandlingarna. Enligt uppgift från pågår för närva-rande diskussioner inom WTO rörande organisationens arbetsformer. Fråganom NGO:ernas ställning utgör en del av den diskussionen. Att formellt in-kludera NGO:er möter dock motstånd från främst utvecklingsländer. VidSeattlemötet deltog flera NGO:er i nationella delegationer (inklusive densvenska), och några hade ackreditering till möteslokalen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill - liksom tidigare - framhålla att det i högsta grad är ett svensintresse att värna frihandelns principer och ständigt ge akt på protektionistiska inslag i det internationella handelsutbytet. Frihandel är en stark välståndsskapande kraft såväl för de utvecklade länderna som för världens fattigasteländer. Alla konsumenter - både enskilda och företag - gynnas av de positivaeffekterna av lägre priser, större utbud av varor och tjänster samt bättre kva-litet. Vidare innebär frihandel också snabb spridning av information, vilketkan bidra till omvandling av slutna samhällen till större öppenhet mot om-världen. bör enligt utskottets mening även fortsättningsvis deltaaktivt i arbetet med att befästa och stärka förtroendet för det multilateralahandelssystemet. Inte minst inom EU är det viktigt att förespråkar enlinje som innebär ytterligare avregleringar, vilket kommer att gynna såvälutvecklingsländernas export till den europeiska marknaden som konsumen-terna i Europa.Utskottet beklagar djupt att inte lyckades enas i frå-gan om att starta en ny runda av multilaterala förhandlingar. Som framgårovan av såväl motionerna som de kompletterande uppgifterna finns det ettstort antal frågor inom det utrikeshandelspolitiska systemet, vilka behöver fåen lösning. Till dessa hör bl.a. frågor om tullar, antidumpning, immaterial-rättigheter, elektronisk handel samt WTO:s tvistlösningsmekanism och ar-betsformer. Den nuvarande svenska linjen att inriktningen bör vara ökadöppenhet inom WTO får stöd av utskottet. måste det finnas respektför att enskilda länder inte vill röja sina förhandlingspositioner. Utskottetssynpunkter på NGO:ers ställning i WTO-sammanhang kan inkluderas i frå-gan om en ökad öppenhet.Inte minst mot bakgrund av de misslyckade förhandlingarna kan det finnasett behov av att se över och förbättra . Detta gäller särskiltfrågor om hur WTO skall bistå utvecklingsländer, som har problem att upp-fylla WTO-reglerna. Någon total utvärdering av WTO-avtalen ser utskottetdäremot inte behov av.Beträffande den i motion 1999/2000:N382 (mp) upptagna frågan om ge-nomförandet av åtgärder i enlighet med ministermötet i kan erin-ras om att ministerbeslutet regelbundet skall ses över av ministerkonferensenoch dessutom övervakas av jordbrukskommittén inom WTO.Liksom tidigare anser utskottet att flera nya områden, såsom t.ex. konkur-rensfrågor, bör hanteras inom ramen för WTO. När det gäller offentlig upp-handling har mycket att vinna på ytterligare liberalisering. är dock på detta område bristfälligt vad gäller antalet deltagandeländer, täckning och konstruktion. Enligt utskottets uppfattning är det av viktatt avtalet förenklas och att fler länder ansluter sig till avtalet.Frågor om handel och miljö respektive handel och arbetsvillkor tar ut-skottet särskilt upp längre fram i betänkandet.Utskottet kan - utan att gå in på samtliga de spörsmål som tas upp i motio-nerna - konstatera att de motionssynpunkter som framförs om industritullar,immaterialrättigheter, elektronisk handel, WTO:s tvistlösningsmekanismoch arbetsformer m.m. i stora delar synes stå i överensstämmelse med deuppfattningar som uttrycktes av regeringen i skrivelsen om öppenhandel och rättvisa spelregler (skr. 1998/99:59). Utskottet vill också fram-hålla vikten av information till om förhandlingsläget så påkallar.Med hänvisning till vad som anförts anser inte utskottet att det finns behovav något initiativ från sida med anledning av de nu aktuella mo-tionerna.Multilateralt investeringsavtalMotionernaRelationen mellan och tas upp i motion 1999/2000:U220(m). U-världens problem är att länderna har för få direktinvesteringar, fram-håller motionärerna. Ett avtal inom ramen för WTO om att utländska investe-ringar skall behandlas på samma sätt som inhemska, kan reducera osäkerhe-ten och underlätta kapitalöverföring och också kunskapsöverföringtill utvecklingsländerna.Enligt vad som sägs i motion 1999/2000:N243 (fp) finns det behov avmultilaterala regler för investeringar, vilket borde kunna lösas inom WTO:sram. Motionärerna efterlyser stabila ramar vilka tar hänsyn tillolika parters legitima intressen.I motion 1999/2000:N382 (mp) anförs att sambandet mellan utländska in-vesteringar och en hållbar och rättvis utveckling i utvecklingsländerna ärkomplex. Ändå driver och att förhandlingar omett omfattande investeringsavtal bör inledas. bör enligt motionärernaverka för att det - inom FN:s ram - initieras diskussioner och förhandlingarom ett multilateralt investeringsavtal baserat på FN:s konventioner.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om regelverk för investeringar planerades ingå i WTO:s förhandling-ar i . Under konferensens andra dag skapades en särskild övergripandekommitté för att leda förhandlingsarbetet med slutdeklarationen. Denna varöppen för samtliga medlemsländer. Som förberedande forum skapades femunderkommittéer för olika ämnesområden, bl.a. en underkommitté för s.k.nya frågor, som också omfattade investeringar.Mot bakgrund av misslyckandet i är investeringar för närvarandeinte föremål för förhandlingar inom WTO.Utskottets ställningstagandeDet var och övriga mål att förhandlingar om ett regel-verk för investeringar skulle vara en del av förhandlingsrundan i WTO. Numisslyckades förhandlingarna, vilket utskottet beklagar.Enligt utskottets principiella uppfattning är det från svensk utgångspunktönskvärt med regler som stimulerar till öppnare marknader och minskaderisker att investerare utsätts för diskriminerande och godtycklig behandling,såväl när det gäller en investeringsetablering som fortsatt verksamhet. Av-sikten med ett nytt multilateralt investeringsavtal i WTO:s regi är att skapaett gemensamt regelverk för utländska direktinvesteringar i olika länder,vilket är angeläget. Utskottet anser liksom tidigare att det är viktigt att förhandlingarna sker under öppenhet och att hänsyn tas till utvecklingsländernasbehov. Ett avtal som bygger på principen om icke-diskriminering får inteinnebära att enskilda länder förhindras att driva en självständig politik inomområden som reglerar t.ex. hälso- och miljöskydd. Eftersom utvecklingslän-derna är i majoritet i WTO bör stor hänsyn kunna tas till deras intressen.Med det sagda avstyrker utskottet här berörda motioner.Handel och miljöMotionernaI motion 1999/2000:N270 (s) anförs att regeringen bör verka för ökad kun-skap i om handelsreglerna och effekterna av industriländernas handelmed fattiga länder. Enligt motionären är regelverket ekologiskt och fördel-ningsmässigt "blint", och det tar inte heller rimlig hänsyn till u-ländernasspeciella behov eller lägger någon vikt vid hur mänskliga rättigheter skallrespekteras. För att fattigdomen skall kunna bekämpas i utvecklingsländernabör den verka för en grundläggande förändring avWTO:s inriktning där regelverket bör göras mer flexibelt till förmån förvärldens fattiga länder.Handel och miljö är en delvis kontroversiell fråga inom WTO, konstaterasdet i motion 1999/2000:N243 (fp). Många utvecklingsländer fruktar att in-dustriländerna använder miljökrav som en dold protektionism. Enligt motio-närerna bör miljöfrågorna integreras i förhandlingarna på ett sådant sätt attmiljöargument inte används som en ursäkt för vad som i realiteten är protek-tionism.Vissa kompletterande uppgifterHandel och miljö är en relativt ny fråga i WTO-sammanhang. Arbetet harkarakteriserats av motsättningar mellan industriländer och utvecklingsländer.Bland de senare finns en misstänksamhet mot att miljöhänsyn skall användasi protektionistiska syften av industriländerna.I årsboken om EU (skr. 1999/2000:60) anför regeringen att handel ochmiljö är ett prioriterat område för i WTO-arbetet och att harverkat aktivt för att miljöfrågorna skall utgöra en del av en ny runda. Denövergripande målsättningen vad avser miljöperspektivet har varit och äralltjämt att få ett förhandlingsresultat i vilket man kan identifiera miljökon-sekvenser inom alla relevanta områden. kommer fortsatt att drivamiljöfrågorna aktivt i WTO, säger regeringen.Frågan om handel och miljö kom emellertid aldrig upp till verklig diskus-sion vid , eftersom det starka motståndetfrån utvecklingsländerna och mot att lyfta in miljöaspekter iWTO kvarstod. En positiv utveckling var dock att EU fann nytt stöd i miljö-frågan från och Sydkorea.Utskottets ställningstagandeUtskottet är medvetet om att frågan om handel och miljö är känslig i förhål-landet mellan industriländer och utvecklingsländer och att det föreliggersvårigheter att hitta en balanserad lösning. Därför bör det i framtida förhand-lingar likaväl som vara ett övergripande svenskt mål att så långt möj-ligt undanröja risken för konflikt mellan miljö- och handelspolitiska beslut.Med den utgångspunkten förefaller det rimligt att verkar för att enallmän liberalisering av handeln kopplas till en minskad miljöbelastning tillförmån för en hållbar utveckling. Ur miljösynpunkt är ytterligare liberalise-ringar av internationell handel av godo, eftersom sådana kan bidra till eneffektivare resursanvändning. En förutsättning för denna positiva effekt äremellertid att handeln åtföljs av en effektiv miljöpolitik.Utskottet inser dock svårigheterna som föreligger att hantera dessa frågor.Många utvecklingsländer ser de krav som reses från industriländernas sidabeträffande miljöhänsyn mer som förtäckta protektionistiska strävanden änsom verklig omsorg om miljövärdena. En viktig uppgift vid framtida för-handlingar blir därför att undanröja den atmosfär av misstänksamhet som nuomgärdar detta område. Ökade allmänna kunskaper i fråga om handelsreg-lerna är enligt utskottets uppfattning positivt.Med hänvisning till vad som anförts anser inte utskottet att det finns behovav något initiativ från sida med anledning av de nu aktuella mo-tionerna.Exportkrediter och miljöprövningMotionenI motion 1999/2000:N281 (kd) föreslås att en obligatorisk miljöprövninginförs vid alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier. Bak-grunden är medieuppgifter om Urrádammen i , som byggs av före-taget och finansieras av nordiska banker med stöd av (). Indianer som protesterat mot de stora ingrepp som dammenmedför för deras jakt- och fiskeområden har enligt uppgift blivit brutaltbehandlade.Vissa kompletterande uppgifterVåren 1999 behandlade utskottet i betänkande 1998/99:NU13 motioner avsamma karaktär som den nu aktuella. Utskottet informerade i sitt betänkandeom att regeringen fattat beslut om att EKN skulle utarbeta en miljöpolicy försin verksamhet. Uppdraget, som EKN fick i det regleringsbrev som och utfärdades , gällde att utforma en mil-jöpolicy för garantigivningen och en plan för implementeringen av denna.Syftet bakom regeringens uppdrag var att regeringen skall förstärka ochsystematisera sin miljöprövning. Policyn skulle bl.a. innehålla anvisningarför EKN:s hantering av miljöaspekter i samband med garantiverksamhetenoch beakta vad som framkommit i det internationella arbetet. Policyn ochimplementeringsplanen skulle redovisas till regeringen senast den 31 decem-ber 1999 enligt uppdraget.Utskottets ställningstagande i det nämnda betänkandet innebar att EKN:sarbete med att ta fram en miljöpolicy för garantigivningen och en plan förimplementeringen av denna borde avvaktas innan ytterligare initiativ tas.Vidare ansåg utskottet att det borde ankomma på regeringen att i lämpligtsammanhang informera om innehållet i miljöpo-licyn för garantigivningen och om de initiativ som regeringen avser att vidtamed anledning av EKN:s rapport.EKN:s styrelse fastställde en miljöpolicy och en imple-menteringsplan, vilka har lämnats till regeringen med en skrivelse (dnr 1999-80113-001). Enligt EKN:s skrivelse är utgångspunkten att EKN gör ett åta-gande att bidra till en hållbar utveckling. Miljöpolicyn innebär att EKN:sställningstaganden vad gäller miljöfrågor i garantiärenden skall göras medhänsyn till kravet på konkurrensneutralitet för svensk exportnäring och medhänsyn till hur miljöaspekter påverkar de ekonomiska riskerna. Inom ramenför sitt mandat att genom garantigivning främja svensk export skall EKNverka för en hållbar utveckling genom att lämna garantier för export av pro-jekt och produkter som är långsiktigt hållbara från miljösynpunkt samt förexport av svensk miljöteknik och svenskt miljökunnande. I implemente-ringsplanen nämns bl.a. målen att motverka skadlig miljöpåverkan av denexport EKN garanterar, att göra svenska exportföretag medvetna om EKN:smiljökrav i samband med garantigivning och att säkerställa kompetens attgranska miljöpåverkan av garanterad export.Eftersom EKN inte har särskild miljökompetens eller teknisk kompetens isin egen organisation kommer enligt skrivelsen expertis utifrån att anlitas förbl.a. Vidare skall EKN:s egen personal få utbildningenligt en kompetensutvecklingsplan. Riktlinjer för miljögranskning ochintern vägledning skall färdigställas till . Miljöpolicyn ochEKN:s riktlinjer för miljögranskning skall enligt skrivelsen börja tillämpasfrån . En samlad översyn skall ske under år 2001.Konkret innebär policyn att större exportprojekt inom miljömässigt känsli-ga branscher kommer att miljögranskas. De branscher där granskning i förstahand blir aktuell är kraftindustri, bygg- och entreprenadverksamhet, störreinfrastrukturprojekt, massa- och pappersindustri samt gruv-, stål- och kemi-industri. I samband med ansökan om garanti inhämtar EKN information omvilken miljöpåverkan exporten medför. Om ansökan avser ett garantibeloppom inom de nämnda branscherna krävs också attexportören gör en miljökonsekvensbedömning. Miljögranskning kan ocksåbli aktuell i mindre projekt, om dessa bedöms kunna ha stor negativ miljöpå-verkan.Regeringen planerar enligt uppgift att informera om utveckling-en av EKN:s miljöpolicy senare under år 2000.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på att en miljöpolicy nu börjar tillämpas vid EKN:sgarantigivning och emotser den av regeringen planerade informationen.Med hänsyn till att kravet i motion 1999/2000:N281 (kd) har tillgodosettsgenom den utveckling som ägt rum anser inteutskottet att det finns behov av något uttalande från sida medanledning av den aktuella motionen. Den avstyrks således.Handel och arbetsvillkorMotionernaI motion 1999/2000:Fi809 (s) anförs att Internationella arbetsorganisationen() i en nyligen antagen konvention slagit fast att de länder som ratificerarkonventionen skall förbjuda och vidta åtgärder mot de värstaformerna av barnarbete. Motionärerna framhåller att de svenska företagenhar ett stort moraliskt ansvar att se till att de varor och tjänster som de hanlar inte åstadkommits genom barns arbete på ett otillbörligt sätt. Det är i dagsvårt att få information om barnarbetet, eftersom de berörda länderna oftainte har någon statistik och de ansvariga företagen ett minimalt intresse av atinformera om saken, anförs det i motionen.Sverige måste driva på att WTO följer , sägs det i mo-tion 1999/2000:N270 (s). Bland annat bör frågan om barnarbete tas upp äveninom WTO.I motion 1999/2000:N243 (fp) konstateras att internationell handel och ar-betsvillkor är ett mycket kontroversiellt område. Motionärerna anser att detär berättigat att ställa frågan om varför inte utvecklingsländer skall ha möj-ligheten att arbeta sig upp ur fattigdom på liknande sätt som de nuvarandeindustriländerna. kan industriländernas konsumentkrav på pro-dukterna vara ett instrument för att driva fram bättre arbetsvillkor och utbildning i de utvecklingsländer där de multinationella företagen finns.Vissa kompletterande uppgifterSverige har inom EG verkat för att WTO skall utveckla en dialog om förhål-landet mellan handel och arbetsvillkor. Därför har förespråkat att ettILO/WTO-forum för diskussion och analys upprättas. Detta kom även att bliEU:s gemensamma linje vid mötet i . Trots att det inte blev någotbeslut om ett sådant forum på mötet i fortsätter att drivafrågan.Utvecklingsländerna är oroliga för att västvärlden vill skydda sin inhemskaindustri och menar att detta kan vara skälet till att västvärlden talar om behovet av att främja mänskliga rättigheter i arbetslivet.Sverige har i olika internationella sammanhang drivit på i fråga om förbudmot barnarbete. fattades ett enhälligt beslut inom omavskaffandet av de värsta formerna av barnarbete. De stater som tillträderden nya konventionen (nr 182) förbinder sig att vidta omedelbara åtgärderför att förbjuda och undanröja de värsta formerna av barnarbete. Konventio-nen rör barn och gäller bl.a. alla former av slaveri och jämförbarasedvänjor, förbud mot rekrytering av barnsoldater, utnyttjande av barn förprostitution och liknande, utnyttjande av barn i samband med droger ellerarbete som genom sin natur kan skada barns hälsa, säkerhet eller vandel.För del bereds frågan om ratifikation av konventionen om barn-arbete av , som överlämnat konventionen och denkompletterande rekommendationen till den svenska . Hösten1999 anmodade ett antal myndigheter och organisationer attavge yttrande över konventionen dels i fråga om huruvida uppfylldede i konventionen ställda kraven, dels om det förelåg några hinder för ratifi-kation och om ytterligare åtgärder bedömdes vara nödvändiga.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning kan fri handel bidra till ekonomisk utvecklingoch förbättrade sociala villkor för det berörda landets medborgare. Samar-betet mellan länder på det handelspolitiska området kan även utgöra en häv-stång för förbättrade arbetsvillkor. Utvecklingsländernas möjlighet att arbetasig upp ur fattigdom till ett större välstånd är en viktig fråga. Det är emelletid problematiskt att industriländernas krav på förbättrade arbetsvillkor ävenutvecklingsländerna för med sig att utvecklingsländerna kan misstänka attkraven i själva verket är en form av protektionism. Vidare bör det uppmärk-sammas att konsumentkraven i industriländerna kan fungera som ett instru-ment för att driva fram bättre arbetsvillkor i de multinationella företag somhar verksamhet i utvecklingsländerna.Utskottet stödjer den nuvarande linjen inom och EU att uppmuntrade länder som följer arbetsvillkoren enligt . Däremot är det inte fråga omatt införa ekonomiska sanktioner mot de länder som inte uppfyller dessavillkor. Vidare vill utskottet erinra om att det är som har huvudansvaretför arbetsrättsliga frågor, vilket varken eller EU vill ändra på.När det gäller frågan om barnarbete anser utskottet att det är tillfredsstäl-lande att har beslutat om en konvention om de värsta formerna av barn-arbete och att arbetet med ratifikation nu är på gång. Enligt inhämtade upp-gifter kommer en proposition om ratifikation att lämnas till underhösten 2000.Med det anförda avstyrker utskottet här aktuella motionsyrkanden. beträffande WTO-förhandlingaratt avslår motionerna 1999/2000:U204 yrkande 7,1999/2000:U220 yrkandena 1, 3 och 4, 1999/2000:N243 yrkandena 1,4-6, 8-11 och 14, 1999/2000:N270 yrkande 3 och 1999/2000:N382yrkandena 1, 3-6 och 13,res. 1 (mp)2. beträffande multilateralt investeringsavtalatt avslår motionerna 1999/2000:U220 yrkande 6,1999/2000:N243 yrkande 3 och 1999/2000:N382 yrkande 15,res. 2 (mp)3. beträffande handel och miljöatt avslår motionerna 1999/2000:N243 yrkande 7 och1999/2000:N270 yrkandena 1 och 2,4. beträffande exportkrediter och miljöprövningatt avslår motion 1999/2000:N281,5. beträffande handel och arbetsvillkoratt avslår motionerna 1999/2000:Fi809 yrkande 2,1999/2000:N243 yrkande 13 och 1999/2000:N270 yrkande 4.Stockholm den 13 april 2000På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), (), MatsLindberg (s), (), (), (),(), (), (), IngerStrömbom (kd), (), (), (), (), () och (). WTO-förhandlingar (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om WTO-förhandlingar bortha följande lydelse:Utskottet anser att frihandel under vissa förutsättningar kan vara en väl-ståndsskapande kraft såväl för de utvecklade länderna som för världens fatti-gaste länder. Alla konsumenter - både enskilda och företag - gynnas avpositiva effekter i form av lägre priser, större utbud av varor och tjänstersamt bättre kvalitet. Vidare innebär frihandel också snabb spridning av in-formation, vilket kan bidra till omvandling av slutna samhällen till störreöppenhet mot omvärlden.WTO:s ministermöte lyckades inte enas i frågan om att starta en ny rundaav multilaterala förhandlingar. Som framgår ovan av såväl motionerna somde kompletterande uppgifterna finns det ett stort antal frågor inom det utri-keshandelspolitiska systemet, vilka behöver få en lösning. Till dessa hör bl.a.frågor om utvecklingsländernas situation, tullar, antidumpning, immaterial-rättigheter, elektronisk handel samt WTO:s tvistlösningsmekanism och ar-betsformer. Den nuvarande svenska linjen att inriktningen bör vara ökadöppenhet inom WTO får stöd av utskottet. måste det finnas respektför att enskilda länder inte vill röja sina förhandlingspositioner. Utskottetssynpunkter på NGO:ers ställning i WTO-sammanhang kan inkluderas i frå-gan om en ökad öppenhet.Inte minst mot bakgrund av de misslyckade förhandlingarna kan det finnasett behov av att se över och förbättra . Detta gäller särskiltfrågor om hur WTO skall bistå utvecklingsländer, som har problem att upp-fylla WTO-reglerna.Beträffande den i motion 1999/2000:N382 (mp) upptagna frågan om ge-nomförandet av åtgärder i enlighet med ministermötet i kan erin-ras om att ministerbeslutet regelbundet skall ses över av ministerkonferensenoch dessutom övervakas av jordbrukskommittén inom WTO.När det gäller offentlig upphandling bör verka för att denna frågainte alls skall behandlas av WTO. Om frågan om offentlig upphandling trotsallt skulle tas upp inom ramen för WTO i kommande förhandlingar är det ettabsolut krav att rätten att ställa ekologiska och sociala krav kan garanteras.Hela miljökostnaden inklusive kostnaderna för miljön i samband med trans-porter bör beaktas vid en offentlig upphandling. I denna fråga instämmerutskottet med uppfattningen i motion 1999/2000:N382 (mp).Frågor om handel och miljö respektive handel och arbetsvillkor tar ut-skottet särskilt upp längre fram i betänkandet.Utskottet vill vidare framhålla vikten av information till om för-handlingsläget så påkallar. Enligt utskottets mening bör samtliga här be-handlade yrkanden - med undantag av motion 1999/2000:N382 (mp) i frå-gan om offentlig upphandling - avslås av . Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande WTO-förhandlingaratt med bifall till motion 1999/2000:N382 yrkande 1 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:U204 yrkande 7, 1999/2000:U220 yrkandena 1, 3 och 4, 1999/2000:N243 yrkandena 1, 4-6, 8-11och 14, 1999/2000:N270 yrkande 3 och 1999/2000:N382 yrkandena3-6 och 13 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet an-fört.2.