bet · GN01UbU17 · 2000-05-30 00:00:00 — bör överta de ansvarsområden som handhasav Kommunikationsforskningsberedningen och de FoU-finansierande delar-na av Närings- och teknikutvecklingsverkets verksamhet.MotionI motion Ub29 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om statens roll och ansvar i samband med landsting-ens och kommunernas egen FoU (yrkande 1 delvis). Motionärerna anför attlandstingen och kommunerna i dagens decentraliserade samhälle i ökadutsträckning har börjat ta ansvar för att i eget utvecklingsarbete omsättaforskningsresultat i praktisk verklighet. Vissa delar av den offentliga verk-samheten faller enligt motionärerna inom den nya an-svarsområde. De "mjuka" offentliga verksamheterna, som utgör huvuddelenav de ca som kommunsektorn omsätter, har emellertidsina särdrag och specifika villkor. Även om synsätt från den samverkanforskning-näringsliv som behandlas i propositionen är tillämpliga krävssärskilda överväganden om lämpliga former och organ för att uppnå motsva-rande effekter på kvalitet och kostnader inom områden som vård, omsorgoch skola. Regeringen bör utreda dessa frågor och återkomma tillriksdagen med erforderliga förslag.Tidigare behandling m.m.Enligt 26 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall landstingen ochkommunerna medverka vid finansiering, planering och genomförande avkliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område samt av folkhäl-sovetenskapligt forskningsarbete. Enligt lagrummet som infördes den 1januari 1997 skall landstingen och kommunerna i dessa frågor, i den omfatt-ning som behövs, samverka med berörda universitet och högskolor.Frågan om ansvaret för kliniskt forsknings- och utvecklingsarbete har be-handlats av utskottet i betänkande 1996/97:SoU6 Forskning inom Socialde-partementets verksamhetsområde. Betänkandet som behandlade dels propo-sition 1996/97:5 Forskning och samhälle, dels ett antal motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden , ledde fram till att det ovan redovisadelagstadgandet infördes i hälso- och sjukvårdslagen. I sin bedömning (s. 34och 35) anförde utskottet bl.a. följande:Utskottet har tidigare uttalat att den tillämpade kliniska forskningen är ettgemensamt ansvar för staten och sjukvårdens huvudmän. Utskottet delarregeringens inställning att det är nödvändigt att i lag klargöra att sjukvårdshuvudmännen har ett ansvar att bedriva kliniskt forskningsarbete på hälso-och sjukvårdens område liksom folkhälsovetenskapligt forskningsarbete. Deföreslagna lagändringarna avser således endast att bekräfta vad som redangäller. Omfattningen och inriktningen av den av landstingen finansieradeFoU-verksamheten bestäms enligt propositionen av sjukvårdshuvudmännen.Enligt utskottets mening innebär förslagen att förutsättningarna för den till-lämpade kliniska forskningen förbättras. Någon risk för att kvaliteten hosforskningen försämras genom förslagen finns inte. Till sjukvårdshuvudmän-nens ansvar hör även att bedriva utvecklingsverksamhet. Utskottet är ensemed regeringen om att det ligger i sakens natur att sjukvårdshuvudmännensom en del av sitt ansvar för att tillhandahålla en god hälso- och sjukvårdengagerar sig i utvecklings- och utvärderingsarbete. Någon reglering i lag avdetta ansvar behövs inte. Utskottet instämmer även i värdet av samverkanmellan sjukvårdshuvudmännen och berörda universitet och högskolor, vilketbetonas genom de föreslagna lagändringarna - - -.Av budgetpropositionen för (utg.omr. 9 s. 45 f.) framgår att rege-ringen avser att skapa en ny struktur för det nationella stödet till vårdens ocomsorgens utvecklingsarbete. Regeringen anför bl.a. följande:Ett nationellt råd för vårdpolitik inrättas i vilket staten, Landstingsförbundeoch deltar. Rådet skall vara forum för en konti-nuerlig dialog mellan staten och huvudmännen i angelägna vård- och om-sorgsfrågor. Ansvarsområdet bör omfatta landstingens hälso- och sjukvårdsamt kommunernas vård och omsorg. Rådet skall ta initiativ till och finansi-ellt stödja nationella program för utvecklingsarbete inom vård och omsorg.- - -. Kommunerna har genom ett antal reformer fått ett alltstörre ansvar för hälso- och sjukvård. Mot den bakgrunden är det en uppen-bar svaghet att kommunerna stått utanför det samarbete - bl.a. i form av Spri- som funnits mellan staten och landstingen via när det gäller att stimulera utvecklingsarbete i vården. Det finnsenligt regeringen stora behov av att huvudmännen, kommuner och landsting,tillsammans finner former för det gemensamma ansvar som finns för vårdensutveckling - - -. Hälso- och sjukvården är en utpräglad kunskapsorganisa-tion med en kunskapsmassa som är både bred och djup. Det har på senare tidockså framstått allt klarare att utvecklingsarbetet inom vården bör förasnärmare huvudmännen och bedrivas i former som engagerar dem som skallinföra och använda resultaten av utvecklingsarbetet. Det är vidare nödvän-digt att i ett land av vår storlek tillvarata den kompetens som finns över helalandet. Det finns ett stort värde i att skapa förutsättningar som gör att t.ex.universitet och högskolor involveras och kan bidra till att stärka utvecklingenav vård och omsorg med tvärvetenskaplig kunskap. Mot denna bakgrund börytterligare en viktig uppgift för rådet vara att ta initiativ till och finansiestödja nationella program för utvecklingsarbete inom vården och omsorgen.Programmen bör läggas ut på regionala kunskapscenter eller till samverkans-organ för olika regioner och bedrivas i samarbete med t.ex. universitet, hög-skolor och andra FoU-enheter. Rådet bör efter redovisning av behov och sinegen bedömning ta ställning till angelägna utvecklingsområden. Redovisningav behov bör ske genom en systematisk värdering av de förslag och idéersom lämnas av kommuner och landsting, olika myndigheter, institutionersamt andra aktörer. Behovsbedömningen skall sammanfattas till ett programsom bedrivs . Programmets innehåll skall speci-ficeras av rådet. Där skall syfte och mål anges, bl.a. med avseende på detkunskapsinnehåll som man vill utveckla, hur spridningen av kunskap skallske, vilken finansiering som står till förfogande och vilken kompletterandesådan som behövs. Ett kunskapscenter bör omfatta minst en forskningsinsti-tution. Verksamheten skall ha ett tvärvetenskapligt anslag. Vidare bör kom-muner och landsting medverka samt involveras i dialogen mellan forskningoch utveckling och den praktiska tillämpningen. Den organisatoriska formenför ett kunskapscenter är av mindre betydelse. De verksamheter som startasskall löpande utvärderas.Från Landstingsförbundet har inhämtats att det Nationella rådet för vårdpoli-tik nu har inrättats och att ett första, tillika konstituerande, sammanträde hahållits den 17 mars 2000.Socialutskottets bedömningDen infördes en ändring i hälso- och sjukvårdslagen av inne-börd att sjukvårdshuvudmännen bl.a. skall medverka vid finansiering, plane-ring och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvår-dens område. Vidare har ett nationellt råd för vårdpolitik, med företrädare förstaten, och inrät-tats. Rådet har bl.a. en sådan samordnande funktion som efterlyses i motionUb29 (s) yrkande 1 delvis.Socialutskottet bedömer att motionsyrkandet är åtminstone delvis tillgodo-sett med det anförda.Stockholm den 26 april 2000På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), SusanneEberstein (s), (), RinaldoKarlsson (s), (), (),(), (),Elisebeht (), (), LarsGustafsson (kd), (),(), (), KerstinHeinemann (fp), () och ().Avvikande meningVetenskapsrådet och för sociala frågor ocharbetslivLeif , , ochLars Elinderson (alla m) anser att utskottets bedömning under rubrikernaVetenskapsrådet samt för sociala frågor och arbetsliv bort haföljande lydelse:Enligt utskottet har forskning rörande biomedicin, hälso- och sjukvård, bete-endevetenskap, social omsorg samt arbetsmiljö i huvudsakvarit ämnesinriktad och projekten varit begränsade till sin inriktning ochomfattning. I takt med att nya metoder, nya vetenskapliga synsätt och ar-betssätt vuxit fram och införts har emellertid de traditionella gränssnittenmellan biomedicin, social- och arbetsvetenskap, beteendevetenskap och hu-maniora blivit alltmer suddiga. Detta ställer krav på nya sätt att ytterligareunderlätta samarbetet mellan olika forskningsdiscipliner. Utskottet anserockså att det är av avgörande betydelse att ger ökat stöd till den bästforskningen, att återväxten av forskare tillgodoses, och att kreativa forsk-ningsmiljöer av internationell klass skapas. Detta sammantaget bildar enligtutskottet bakgrunden till att ett svenskt efteramerikansk förebild bör införas. Ett sådant och hälsaskall ha till uppgift att skapa bästa möjliga förutsättningar för ny banbrytandkunskap inom hela hälsoområdet. För att på ett optimalt sätt kunna fullt uttillvarata den potential som finns inom medicin, bioteknik, hälso- och sjuk-vård, beteendevetenskap, social omsorg och arbetsmiljö samt informations-teknologi bör de resurser som hanteras av ,, en stor del av Rådet för arbetslivsforsk-ning och delar av samlas och integreras inom ramenför det föreslagna institutet. Ett sådant institut skulle bli en stark forsknifinansiär med ansvar för hela det samlade hälsovetenskapliga spektret. Någotsammanhållet vetenskapsråd behövs inte med detta förslag.Utskottet anser att med anledning avmotion Ub25 (m) yrkande 2 bör ge regeringen dettatill känna.Trafikutskottets yttrande 1999/2000:TU1yForskning för framtiden - en ny organisation förforskningsfinansieringTill utbildningsutskottetUtbildningsutskottet har beslutat att bereda socialutskottet,trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, näringsutskottet, arbetsmark-nadsutskottet och bostadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfi-nansiering jämte eventuella motioner. Yttrandena skall lämnas till utbild-ningsutskottets kansli senast den 4 maj 2000.Trafikutskottets yttrande över propositionen i det följande avgränsas till attomfatta propositionens yrkande 2 (delvis) om riktlinjer för en ny myndig-hetsorganisation för forskningsfinansiering och yrkande 6 i den del somavser avveckling av Kommunikationsforskningsberedningen.I yttrandet behandlar utskottet även följande motioner- 1999/2000:Ub25 yrkande 6 av m.fl. (m),- 1999/2000:Ub28 av m.fl. (kd),- 1999/2000:Ub30 av och (båda v).Regeringens förslag i huvuddragRegeringen lägger i propositionen fram förslag till en ny myndighetsstrukturför forskningsfinansiering. Tre nya forskningsråd inrättas enligt förslagetgenom att uppgifter som utförs av tio myndigheter helt ellerdelvis förs över till de tre nya forskningsråden. Som en följd härav avvecklasåtta av de tio myndigheterna, nämligen , , ,, ,, Skogs- och jordbrukets forskningsrådoch Byggforskningsrådet.Regeringen föreslår vidare inrättande av en för behovs-styrd forskning och utvecklingsarbete till stöd för innovationssystemet ochen hållbar utveckling och tillväxt. Den nya övertar deansvarsområden som handhas av Kommunikationsforskningsbered-ningen (KFB), de FoU-finansierande delarna av Närings- och teknikutveck-lingsverkets () verksamhet och delar av det ansvarsområde somhandhas av (). KFB och avveck-las.Regeringens förslag innebär också att ett inrättas meduppgift att främja dialog och samverkan mellan forskare, forskningsfinansiä-rer, allmänheten och andra som direkt eller indirekt berörs av forskningen.Enligt regeringen bör en organisationskommitté inrättas meduppgift att förbereda och genomföra bildandet av de nyamyndigheterna.En ny myndighet för forskning och utvecklingRegeringen erinrar om att formerna för finansiering av behovsstyrt forsk-nings- och utvecklingsarbete (FoU), främst för näringslivets utveckling, harutvecklats genom successiva tillskott och förändringar. Verk-samheten har i huvudsak fungerat väl och bidragit till näringslivets utveck-ling och välståndsutvecklingen i samhället. Framtidens samhälle ställer dockdelvis nya och störrre krav på bl.a. ett effektivt innovationssystem och eneffektiv näringspolitik. Det är viktigt, betonar regeringen, att strukturen ffinansiering av forskning kan tillgodose de nya kraven och att den kan bidratill att kunskap kombineras mellan olika arbetsfält och kompetensområden.Den nya föreslås, som nämnts, överta de ansvarsom-råden som handhas av KFB samt de FoU-finansierande delarna av . Till följd härav föreslås att KFB avvecklas. Även delar av Rådetför arbetslivsforskning (), som också föreslås bli avvecklat, förs tillden nya myndigheten. En med ett ansvarsområde somsträcker sig över flera delsektorer innebär - framhåller regeringen - ökademöjligheter att arbeta över disciplin- och sektorsgränser och att kraftsamlainom viktiga områden. Skapandet av en innebär vidare ef-fektiviseringar genom att kontakter gentemot forskare och avnämare förenk-las. Bildandet av en stor aktör kan också förbättra förutsättningar atpåverka EU-arbetets inriktning inom för viktiga forskningsområdensåsom IT- och tillväxtprogrammen.FoU-myndighetens huvudsakliga ansvarsområden föreslås vara:? att finansiera forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhetsom svarar mot behov inom såväl näringslivet som vissa andra delar avsamhället för att uppnå de mål som statsmakterna har fastställt för be-rörda sektorer, bl.a. kommunikationssektorn. I sammanhanget nämnssom viktiga forskningsområden, som bör övertas från KFB, bl.a. trafik-säkerhet och de handikappades trafiksituation,?? att utveckla och stärka samarbetet mellan högskolan, industriforsk-ningsinstituten och näringslivet,?? att särskilt stödja små och medelstora företags kunskapsförsörjning,?? att stimulera ett ökat svenskt deltagande för vissa forskningsteman inomEU:s ramprogram för forskning och utveckling,?? att utveckla FoU-program inom IT-området,?? att verka för att industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemetutvecklas, bl.a. genom FoU-projekt som samfinansieras med näringsli-vet. ?Den transport- och kommunikationsforskning som KFB bedriver kommeräven i fortsättningen att vara av strategisk betydelse, understryker regering-en. I en alltmer internationaliserad ekonomi är effektiva och långsiktigt håll-bara transporter avgörande för att fullt ut skall kunna dra nytta avden potential som den gemensamma europeiska marknaden och den globalahandeln erbjuder.Regeringen erinrar om att två myndigheter, och , harett sektorsansvar för forskning inom sina respektive områden. De har givitsuppdraget att finansiera forskning till gagn också för andra delar av trans-portsystemet än det egna direkta verksamhetsområdet. Detta ansvar börenligt regeringen ligga kvar på dessa myndigheter. I samband med en över-syn av respektive organisationer skall dessamyndigheters ansvar för FoU-frågor analyseras.Höga krav på kunskapsöverföring bör ställas på den nya FoU-myndig-heten. Kunskaper skall göras tillgängliga och ledtiderna mellan upptäckt ochspridning måste förkortas. Myndigheten skall ha en direkt och aktiv roll iarbetet med att överföra ny kunskap från i första hand universitet, högskoloroch institut till potentiella avnämare.Ledamöterna av styrelsen för den nya myndigheten, som inrättas underNäringsdepartementet, utses av regeringen för en tidsbegränsad period. Istyrelsen skall ingå ledamöter med god kunskap om myndighetens ansvars-område och om de kunskapsbehov som finns inom området hos bl.a. nä-ringsliv, arbetsliv och offentlig förvaltning. I styrelsen skall också ingå le-damöter med hög vetenskaplig kompetens inom områden av betydelse förverksamhetsområdet. Regeringen framhåller vidare att det är angeläget attuppnå en jämn könsfördelning i styrelsen.Enligt motion Ub25 av m.fl. (m) bör den mer tillämpade tek-niska forskningen sammanföras i en ny myndighet. Denna bör arbeta i närasamverkan med de tekniska högskolorna och med företagen samt stödja FoUav högsta klass. Myndigheten bör i första hand svara för den forskningsfi-nansiering som främst ligger på , ochKFB. Man bör vidare överväga att låta myndighetens uppgifter även omfattaansvaret för statens finansiering av verksamheten inom industriforskningsin-stituten. Ett sådant bredare ansvar skulle ge myndigheten stora möjligheteratt skapa nya dynamiska synergier. Stöd till nya teknologier, bl.a. informa-tions- och materialteknik, bör ägnas stor uppmärksamhet. Industri och ve-tenskap bör förenas i myndighetens ledning, betonas det i motionen, ochformerna för utvärdering måste vara av högsta klass. Den myndighet vi för-ordar innebär, fortsätter motionärerna, bättre förutsättningar att föra grund-forskningens resultat vidare till exploaterbara resultat. Till den nya myndig-heten för industrirelaterad spetsforskning bör de resurser föras som i daghanteras av KFB, de FoU-finansierande delarna av , de delar avRådet för arbetslivsforskning () som berör arbetsorganisatorisk forsk-ning, delar av , vissa forskningsstödjande uppgifter somfinns vid och samt energiforskning som inte är relate-rad till energimyndighetens övriga uppgifter.I motion Ub30 av och (båda v) fram-hålls att regeringens förslag inte innebär någon förändring för trafikverkenoch att dessa därmed behåller sina medel till FoU. Den kunskapsutvecklingsom är relevant för framtida transporter är emellertid - betonar motionärerna- huvudsakligen trafikslagsövergripande. För att de av antagnatrafikpolitiska målen skall nås krävs en övergång från de transportslag som ärsärskilt miljöbelastande och olycksvållande till transporter med bättre effek-ter i förhållande till miljö- och trafiksäkerhetsmålen. Av naturliga skäl finnsdet inom respektive trafikverk en egen kultur som sätter en expansion av detegna trafikslaget i centrum. KFB:s verksamhet har hög vetenskaplig kvalitet,framhåller motionärerna, och det är tack vare den myndigheten som Sverigefår tillbaka väsentligt större andel av EU:s trafikforskningsmedel i förhållan-de till vad betalar in. KFB är tillräckligt stor för att kunna utgöra dkreativa och prövande miljö som behövs för att forskningen skall vara inno-vativ. I stället för att lägga ned KFB, som de olika trafikverkenbehåller sina FoU-verksamheter, hade det varit naturligt att göra tvärtom,betonar motionärerna sammanfattningsvis. Enligt motionens yrkande 1 bördet ingå i uppdraget för den organisationskommitté som regeringen talar omatt ta fram ett specifikt program för hela trafik- och transportforskningen.Motionens yrkande 2 innebär att regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om hur de olika trafikverkens FoU-ansvar och motsvarandemedel skall flyttas över till ett specifikt program för trafik- och transport-forskning.I motion Ub28 av m.fl. (kd) yrkas att medavslag på propositionen hos regeringen begär förslag enligt de principer omen helhetslösning för finansiering av forskningen som presenteras i motio-nen. Av detta följer att enligt motionen bör avslå regeringens för-slag om inrättande av en ny och om avveckling av ställningstagandeSyftet med propositionen är, enligt vad regeringen inledningsvis framhåller,att skapa en ny organisation för forskningsfinansiering som gör det möjligtatt kraftsamla på viktiga vetenskapliga områden, främja samarbete mellanforskning och utvecklingsarbete samt förbättra spridningen av informationom forskningen och dess resultat. gäller det enligt regeringen attskapa en mer effektiv och slagkraftig organisation för den behovsstyrdaforskningen till stöd för det svenska innovationssystemet samt en hållbarutveckling och tillväxt genom att en inrättas under vill för sin del starkt understryka betydelsen av de uppgif-ter inom transport- och kommunikationssektorn som Kommmunikations-forskningsberedningen (KFB) har att svara för. I utskottets betänkande1997/98:TU10 anges följande prioriterade forskningsområden:Strategisk forskning? Långsiktig hållbarhet?? Kommunikationernas roll och betydelse i samhället?? Processer och modeller för planering, styrning och uppföljning?Tillämpad transportforskning? Miljöanpassade transporter och drivmedel?? Kollektiv persontrafik och offentligt betalda resor?? Säkerhet i transporter?? Logistik och samverkande godstransportlösningar?? Infrastrukturens drift och underhåll?Som också regeringen framhåller kommer den transport- och kommunika-tionsforskning som bedrivs av KFB även att vara av strategiskbetydelse. Utskottet finner det därför angeläget att KFB:s nuvarande arbets-uppgifter i huvudsak övertas av den nya som regeringenföreslår.Vad regeringen i propositionen anför om den nya synesutskottet ägnat att i väsentlig utsträckning tillgodose önskemålen i motionUb25 yrkande 6 av m.fl. (m). Motionärerna anser dock, tillskillnad från regeringen, att den nya myndigheten bör tillföras vissa forsk-ningsuppgifter även från , och Banverketsamt . Utskottet delar regeringens uppfattning attVägverket och bör behålla det sektorsansvar för forskning inomsina respektive områden som de båda verken nu har. Så synes utskottet kun-na ske utan men för den nya effektivitet.I motion Ub30 av och (båda v) fram-hålls, som nämnt (yrkande 1), att organisationskommittén för den nya myn-dighetsstrukturen bör få i uppdrag att också ta fram ett specifikt program föhela trafik- och transportforskningen.Utskottet har redan framhållit vikten av att KFB:s nuvarande uppgiftermed en sammanhållen transportforskning övertas av den nya FoU-myndig-heten. I propositionen framhålls också att myndighetens resurser till en bör-jan kommer att vara uppbundna i stor utsträckning av åtaganden som gjortsav bl.a. KFB. I sammanhanget anför regeringen vidare att myndighetensFoU-verksamhet bör byggas upp kring ett antal programområden. För attutnyttja synergier bör sådana områden med fördel spänna över flera av dedelsektorer som ingår i myndighetens ansvarsområde. Programområdenaskall utformas för tidsperioder . Därigenom underlättasåterkommande omprövning av prioriteringar i verksamheten och borgas fören mer flexibel organisation.Utskottet delar regeringens sålunda uttalade uppfattning. Med hänvisningtill vad utskottet nu anfört finner utskottet syftet med v-motionens yrkande 1till väsentlig del tillgodosett. Enligt yrkande 2 i v-motionen bör regeringenåterkomma till med förslag om hur de olika trafikverkens FoU-ansvar och motsvarande medel skall flyttas över till ett specifikt program förtrafik- och transportforskning. Utskottet har redan framhållit att Vägverketoch bör behålla det sektorsansvar för forskning inom sina respek-tive områden som de båda verken nu har. Härav följer att utskottet inte kanställa sig bakom kravet enligt v-motionens yrkande 2.Med hänvisning till det anförda avstyrker trafikutskottet för sin del motio-nerna Ub25 (m) yrkande 6 och Ub30 (v). Även motion Ub28 (kd) avstyrkssåvitt den avser avslag på regeringens förslag om inrättande av en ny som bl.a. skall ta över KFB:s arbetsuppgifter. Regeringens förslagi motsvarande delar tillstyrks.Stockholm den 27 april 2000På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), Skånberg(kd), (), (), Jan-EvertRådhström (m), () och ().Avvikande meningar1. , och (alla m)anför:Vi moderater anser att den mer tillämpade tekniska forskningen bör samman-föras i en ny myndighet. Denna bör verka i nära samverkan dels med detekniska högskolorna, dels med företagen och stödja FoU av högsta klass.Myndigheten för teknisk och industrirelaterad forskning bör ha flera upp-gifter. Myndigheten bör i första hand ansvara för den forskningsfinansieringsom framför allt ligger på , på och påKommunikationsforskningsberedningen. Det bör också prövas om inte vä-sentliga fördelar kunde vinnas genom att i myndighetens uppgifter ocksåinkludera ansvaret för statens finansiering av verksamheten inom industri-forskningsinstituten. Ett sådant bredare ansvar skulle ge myndigheten storamöjligheter att skapa nya dynamiska synergier. Stöd till nya teknologier,bl.a. informations- och materialteknik, bör ägnas stor uppmärksamhet.Ett brett ansvar ställer också krav på lyhördhet för olika intressen. Industrioch vetenskap måste förenas i myndighetens ledning.