bet · GN01TU4 · 2000-02-15 00:00:00 — I betänkandet behandlas revisorersförslag 1999/2000:RR2 angående , Banverketoch miljön samt tre motioner som väckts medanledning av förslaget.Revisorerna har i sin granskning av hur Vägverketoch hanterar miljöaspekter vidinvesteringar i vägar och järnvägar funnit brister.Det gäller bl.a. att många miljöaspekter inte följsupp i planerna på ett tillfredsställande sätt.Revisorerna framhåller att miljöaspekterna måstefinnas med under hela planeringsprocessen. Enligtrevisorerna bör också miljöeffekterna av färdigaprojekt följas upp bättre och kvaliteten påmiljökonsekvensbeskrivningarna höjas.Utskottet konstaterar att utvecklingen avtrafiksystemet i syfte att uppnå en hållbarutveckling kräver att miljöfrågorna ges entillfredsställande behandling. Utskottet anser attrevisorernas granskning ger ett värdefulltbeslutsunderlag och föreslår i ett enigt betänkandeatt med anledning av revisorernas förslagoch aktuella motioner ger regeringen till känna attfortsatta insatser krävs för att utvecklaplaneringsprocessen.Riksdagen revisorers förslagI revisorers förslag 1999/2000:RR2angående , och miljön föreslåsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna har anfört om- miljöaspekterna under planeringsprocessen,-- uppföljning av miljöeffekter av färdiga projekt,-- miljökonsekvensbeskrivningarnas kvalitet.- 1999/2000:T2 av m.fl. (v) variyrkas1. att begär att regeringen återkommermed förslag till ändring av , väglagenoch lagen om utbyggnad av järnväg som innebär attmiljömålen skall vara styrande vid utbyggnad avinfrastruktur,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att miljömålen ochde transportpolitiska målen skall vara styrande vidden strategiska infrastrukturplaneringen,3. att begär att regeringen återkommermed förslag till lagändringar som gör länsstyrelserrespektive regionala miljödomstolar tilltillståndsmyndigheter enligt miljölagstiftningen förinfrastrukturinvesteringar enligt vad som anförts imotionen,4. att begär att regeringen återkommermed förslag om lagstiftning om obligatorisktkontrollprogram för miljöeffekter av tillståndsgivnavägar och banor,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att berördamyndigheter skall tillföras erforderlig kompetensoch resurser för att klara ovanstående nyauppgifter,6. att begär att regeringen tillsätter enarbetsgrupp som utarbetar skärpta riktlinjer förmiljökonsekvensbeskrivningar för investeringar iinfrastruktur enligt vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om auktorisering avmiljökonsulter.1999/2000:T3 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvaliteten påmiljökonsekvensbeskrivningar,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts ommiljökonsekvensbeskrivningar som beslutsunderlag,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om beaktande avmiljöaspekterna från planering och projektering tillgenomförande.1999/2000:T4 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ochVägverkets miljöledningssystem skall certifierasenligt ISO eller EMAS,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utse enoberoende miljörevisor för framtidainfrastrukturprojekt tills certifiering av ISO ellerEMAS registrerats. 1 InledningRiksdagens revisorer har på eget initiativ granskathur och hanterar miljöaspektervid investeringar i vägar och järnvägar.Granskningen har inriktats på hurplaneringsprocessen fungerar i praktiken, specielltnär det gäller miljökonsekvensbeskrivningarnas rolli samband med verkens arbete med arbetsplanerrespektive järnvägsplaner. Även verkens uppföljningav miljöaspekter har belysts i granskningen.Resultatet av granskningen har redovisats irapporten , och miljön(1998/99:6).Vägverkets och investeringsplanering kandelas in i två etapper, nämligen först strategiskplanering och därefter fysisk planering.Strategisk planeringVägverkets och strategiska planeringsyftar till att konkretisera vilka investeringar sombehöver göras för att uppfylla de transportpolitiskamålen. Med underlag från bland annat trafikverkenutformar regeringen en proposition med förslag tillövergripande riktlinjer för utbyggnad avinfrastrukturen. beslutar mot bakgrund avregeringens förslag om investeringsinriktning ochekonomiska planeringsramar för en tioårsperiod.Regeringen beslutar därefter om direktiv tillVägverkets och arbete med tioårigainvesteringsplaner. Vid urvalet av investeringar somskall tas med i planerna skall densamhällsekonomiska lönsamheten vara vägledande.Vägverket och redovisar i sinatioårsplaner en strategisk miljöbedömning av deföreslagna investeringsåtgärderna. Verkens förslagtill planer går ut på remiss och regeringenfastställer planerna. Regeringen redovisar därefterplanerna för och dessa utgör grund förbudgetpropositionen och för den fortsatta fysiskaplaneringen av projekten.Fysisk planeringDen fysiska planeringen av ett projekt kan delas ini fyra olika delar: förstudie,vägutredning/järnvägsutredning,arbetsplan/järnvägsplan och bygghandlingar.Verkens planeringsprocess inleds med förstudien.Här skall förutsättningar för den fortsattaplaneringen studeras samt behov och konflikterbelysas. När förstudien utarbetas skall samråd skemed berörda länsstyrelser, kommuner, ideella natur-och miljöskyddsföreningar och berörd allmänhet.En vägutredning/järnvägsutredning skall genomförasnär det i förstudien har klarlagts att man behöverutreda alternativa sträckningar för vägen/järnvägen.Utredningarna skall innehålla enmiljökonsekvensbeskrivning, MKB, och andra uppgiftersom är nödvändiga för att utvärdera och väljaalternativ. Om i förstudien harbeslutat att projektet kan antas medföra betydandemiljöpåverkan skall och samrådamed övriga statliga myndigheter, berörda kommuneroch organisationer samt berörd allmänhet. Samrådetskall avse lokalisering och utformning samtinnehållet i miljökonsekvensbeskrivningen. När enmiljökonsekvensbeskrivning har upprättats skall denkungöras och hållas tillgänglig för allmänheten somfår tillfälle att yttra sig innan länsstyrelsengodkänner den. godkännande skall avsekvaliteten på beskrivningen. Större väg- ochjärnvägsprojekt skall enligt 17 kap. 1 § miljöbalkentillåtlighetsprövas av regeringen. Prövningen skallske på basis av väg/järnvägs-utredningen.Arbetsplanen/järnvägsplanen skall ligga till grundför om eller får tillgång tillden mark som behövs för det planerade projektet. Vidutarbetandet av planen skall samråd ske med berördafastighetsägare och myndigheter samt med andra somkan ha väsentligt intresse av saken. ochBanverket skall även i detta skede upprätta enmiljökonsekvensbeskrivning som skall godkännas avlänsstyrelsen. I de fall underförstudien har beslutat att projektet kan antasmedföra betydande miljöpåverkan skallmiljökonsekvensplanen föregås av ett utökat samråd,om det inte skedde i utredningsskedet. Den godkändamiljökonsekvensplanen skall fogas till planen somsedan skall ställas ut, normalt i tre-fyra veckor.Verken skall bemöta inkomna anmärkningar i enpromemoria. Leder någon erinran till en störreförändring i planen krävs en ny utställelse. I såfall måste godkänna den reviderademiljökonsekvensplanen. Därefter skall ochBanverket samråda med om planensslutliga form. Om samtyckerfastställer eller huvudkontorplanen. Allmänheten har möjlighet att överklagafastställelsebeslutet. Ärendet går då tillregeringen för prövning. Om och verkenär oeniga går ärendet direkt till regeringen förprövning. När planen vunnit laga kraft är markägarenskyldiga att upplåta den mark som behövs för vägeneller järnvägen.Under bygghandlingsskedet utarbetas de tekniskahandlingar som krävs för att den planerade vägeneller järnvägen skall kunna byggas.2 Övergripande miljö- och transport-politiska utgångspunkter2.1 MotionsförslagKarin m.fl. (v) framhåller i motionT2 att den ekologiska omställningen av transportsek-torn kräver att man utgår från miljömålen vid allabeslut som rör trafikåtgärder. Därmed kan det visasig att den bästa åtgärden är att överhuvud taget inte investera i ny eller utbyggdinfrastruktur utan att i stället satsa på "mjukaåtgärder". Det kan till exempel varasamhällsplanering som begränsar transportbehovet,effektivare kollektivtrafik, information och bättreutnyttjande av existerande transporter som tillexempel samlastning av gods och kombicentraler.Därför är det av yttersta vikt att detransportpolitiska målen och miljömålen vägs in frånallra första början i den strategiska infra-strukturplaneringen, dvs. i regeringens propositionoch beslut som ger underlag för direktivtill och tioåriga invester-ingsplaner. Mot denna bakgrund begärs att regeringenåterkommer med förslag till ändring av ,väglagen och lagen om utbyggnad av järnväg sominnebär att miljömålen skall vara styrande vidutbyggnad av infrastruktur (yrkande 1). Motionärernaframhåller vidare att miljömålen och detransportpolitiska målen skall vara styrande vid denstrategiska infrastrukturplaneringen (yrkande 2).2.2 Utskottets ställningstagandeGenom beslut är det övergripandemålet för transportpolitiken att säkerställa ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna ochnäringslivet. Det innebär att samhällets agerande påtrafikområdet skall bidra till en socialt,kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt hållbarutveckling. En sådan utveckling förutsätterekonomisk tillväxt, goda levnadsförhållanden föralla, en levande kultur, ett bevarat kulturarv ochen utveckling som ryms inom de ekologiska ramarna.Som motionärerna påtalar harinvesteringsplaneringens utformning stor betydelseför arbetet med att uppnå ett hållbart samhälle.Utskottet vill därför erinra om att den nyatransportpolitiken betonar att den långsiktigaplaneringen av transportsystemets utveckling i högregrad än tidigare bör ses som en helhet där trafikenär slutprodukten och åtgärder inom infrastrukturenär ett medel bland andra för att nå detransportpolitiska målen. Det kan - som belyses imotion T2 (v) - innebära att andra åtgärder äntrafikinvesteringar kan vara mer ändamålsenliga föratt uppnå ett hållbart trafiksystem.När det gäller investeringsplaneringen för dennuvarande har riksdagenlagt fast att utgångspunkten för trafikverkensinfrastrukturplaner skall vara atttransportinfrastrukturen skall främja ettmiljöanpassat och trafiksäkert transportsystem samtbidra till tillväxt och sysselsättning i alla delarav landet. Utskottet avser att senare i våråterkomma till frågan om riktlinjer förinvesteringsplaneringen i samband med behandlingenav regeringens aviserade förslag till inriktning avåtgärder i transportinfrastrukturen för åren2002-2011.Utskottet vill även hänvisa till att regeringen den22 tillsatt en parlamentarisk kommittéför uppföljning av . I kommitténs uppdragingår att följa tillämpningen av och vidbehov föreslå en reformerad lagstiftning somytterligare kan säkerställa att miljömålen uppnås.Med hänvisning till det anförda är utskottet intenu berett att gå in på de frågor som tas upp imotionen. Utskottet återkommer tillinvesteringsplaneringens inriktning senare i vår.Utskottet avstyrker därför motion T2 (v) yrkandena 1och 2.3 , och miljön3.1 Revisorernas förslagHur miljöaspekterna beaktas under beslutsprocessenRevisorerna redovisar i sin granskningsrapport atten studie av arbetsplaner och Banverketsjärnvägsplaner visar att många miljöaspekter somdiskuteras i miljökonsekvensbeskrivningarna intebeaktas i planerna på ett tillfredsställande sätt.Revisorerna ser därför en risk för att viktigamiljöfrågor glöms bort och att miljöåtgärder lämnasutanför den formella prövningsprocessen. Vidarefinns risk för att miljökonsekvensbeskrivningarnablir betraktade som beslutshandlingar, när de isjälva verket endast skall vara beslutsunderlag.Revisorerna har funnit att och Banverkethar inlett ett arbete för att ta fram tydligareriktlinjer för hur miljöaspekter skall redovisas iplanerna och bygghandlingarna. Av remissvaren pårevisorernas granskningsrapport framgår attförändringar som kan påverka miljön kan uppstå ävenefter det att bygghandlingarna har upprättats t.ex.vid upphandlingen av entreprenader. Revisorernaanser att det är viktigt att länsstyrelser ochkommuner kan följa hanteringen av miljöfrågorna äveni detta skede.Revisorerna föreslår mot denna bakgrund attregeringen ger och i uppdrag attupprätta tydliga riktlinjer för hur miljöaspekterskall behandlas om ett projekt ändras efter det atten plan har fastställts. Vidare anser revisorernaatt regeringen bör återkomma till medinformation om resultatet av ochBanverkets arbete för att beakta och tydligareredovisa miljöaspekter i planerings-, projekterings-och upphandlingsskedena vid investeringar i vägaroch järnvägar.Uppföljning av färdiga projekts miljöeffekterRevisorerna konstaterar i sin granskningsrapport attVägverket och saknar rutiner för att följaupp väg- och järnvägsinvesteringars miljöeffekterefter det att anläggningarna har tagits i drift.Endast ett fåtal uppföljningsstudier harpublicerats. eller har helleringa system för att ta till vara och sprida dekunskaper som uppföljningarna ger.Revisorerna understryker därför betydelsen av attverken följer upp sina investeringar i störreutsträckning. Den kunskap som uppföljningarna gerkan användas både för att vidta korrigerandeåtgärder och för att förbättra bedömningen avmiljöaspekter i framtida projekt. Revisorerna anseratt verken bör se till att resurser för uppföljningav ett projekt avsätts redan när projektets budgetbestäms. Formerna för uppföljningen bör verkenbestämma tillsammans med länsstyrelserna i sambandmed att planerna fastställs. Revisorerna utgår frånatt verken rapporterar resultatet av uppföljningarnatill berörd länsstyrelse eller kommun och att dessaser till att verken vidtar nödvändiga korrigerandeåtgärder.Revisorerna föreslår att regeringen undersökerbehovet av tydligare riktlinjer föruppföljningsverksamheten och att regeringen gerVägverket och i uppdrag att tillsammansupprätta ett system för erfarenhetsåterföring.Enligt revisorerna bör regeringen vidare se till attresultaten av verkens uppföljningar är tillgängligaför både myndigheter och allmänhet.Miljökonsekvensbeskrivningarnas kvalitetRevisorerna anser i sin granskningsrapport att detär viktigt att och har brabeslutsunderlag. Först då kan man iplaneringsprocessen göra noggranna avvägningarmellan olika intressen. Ett av de viktigastebeslutsunderlagen är miljökonsekvensbeskrivningarna.Resultatet av en enkät som revisorerna har skickattill alla länsstyrelser visar att Banverketsmiljökonsekvensbeskrivningar ofta inte anses hållatillräckligt hög kvalitet. Vägverketsmiljökonsekvensbeskrivningar anses däremot i regelvara bra. Vissa länsstyrelser anser dock attkvaliteten ofta varierar och att även Vägverketsmiljökonsekvensbeskrivningar kan ha stora brister.Revisorerna menar att miljökonsekvensbeskrivningarinte bara skall ses som dokument. Den process somleder fram till ett färdigt dokument är ocksåviktig. Revisorerna framhåller vidare att Vägverketoch bör dra nytta av varandras kunskaperoch erfarenheter i större utsträckning när detgäller utveckling av miljökonsekvensbeskrivningarnaskvalitet. I utvecklingsarbetet bör ävenlänsstyrelser, kommuner och konsulter delta.Revisorerna föreslår mot denna bakgrund attregeringen ger och i uppdrag atttillsammans utveckla en strategi för att höjamiljökonsekvensbeskrivningarnas kvalitet ochkontrollera att miljökonsekvensbeskrivningarnaanvänds på det sätt som statsmakterna har avsett.3.2 m.fl. (m) understryker i motion T3vikten av att nödvändiga och berättigade väg- ochjärnvägsdragningar kan accepteras och få legitimitetäven hos enskilda som drabbas negativt av projektensgenomförande. En förutsättning är då att samhälletkan påvisa att miljöaspekterna tas på allvar och attmyndigheterna har tillräcklig kompetens för att tafram allsidiga och högkvalitativa beslutsunderlagbland annat i form av miljökonsekvensbeskrivningar.Moderata samlingspartiet delar därför Riksdagensrevisorers uppfattning om att såväl somVägverket måste bli bättre på att hanteramiljöaspekterna vid väg- och järnvägsinvesteringar.Johnny m.fl. (kd) framhåller i motion T4 attett väl fungerande miljöledningssystem möjliggör engod inblick när det gäller miljöpåverkan samt engranskning ur hållbarhetsperspektiv. I ettmiljöledningssystem enligt ISO eller EMAS finns eninbyggd intern och extern miljörevision där målet äratt nå ständiga förbättringar. Motionärerna förordarmot denna bakgrund att och Vägverketcertifierar sig enligt ISO eller EMAS (yrkande 1).Regeringen bör vidare utse en oberoende miljörevisorför infrastrukturprojekt fram till dess att encertifiering har genomförts (yrkande 2).Karin m.fl. (v) begär i motion T2 attregeringen återkommer med förslag till lagändringarsom gör länsstyrelser respektive regionalamiljödomstolar till tillståndsmyndigheter enligtmiljölagstiftningen för infrastrukturinvesteringar(yrkande 3).Motionärerna förordar vidare att, liksom för övrigtillståndspliktig verksamhet enligt ,infrastrukturprojekt förses med ett kontrollprogramdär man kontinuerligt följer upp verksamhetensmiljöpåverkan och genomför åtgärder om det visar signödvändigt (yrkande 4).I motionen understryks även behovet av att berördaparter har god kompetens. Motionärerna anser att omlänsstyrelser och regionala miljödomstolar skallkunna hantera de nya uppgifterna på etttillfredsställande sätt behöver kunskap ochkompetens tillföras liksom ytterligare resurser(yrkande 5).Enligt motionen bör inte och Vägverketsjälva vara ansvariga för att ta fram riktlinjer försitt miljöarbete. Det gäller att skilja på rollernasom exploatör och kontrollmyndighet. Revisorernasförslag till nya riktlinjer för verkens hantering avmiljöeffekter föreslås därför utarbetas av enarbetsgrupp bestående av ochrepresentanter för olika länsstyrelser i samråd medde berörda verken (yrkande 6).Motionärerna framhåller slutligen att det i dagförekommer att seriösa konsulter som gör ambitiösamiljökonsekvensbeskrivningar där man pekar påallvarliga miljöbrister kopplas bort från sittarbete. Uppdragsgivaren kan också beställa en nymiljökonsekvensbeskrivning om man inte är nöjd medden som gjorts. För att råda bot på dessa problemföreslås att en auktorisering av processen förmiljökonsekvensbeskrivningar stimuleras (yrkande 7).3.3 Utskottets ställningstagandeAllmänna utgångspunkterEnligt transportpolitiska beslut gäller atttransportsystemets utformning och funktion skallanpassas till krav på en god livsmiljö för alla, därnatur och miljö skyddas för skador. Vidare gälleratt en effektiv hushållning med energi, mark, vattenoch andra naturresurser skall främjas. Utskottetanser mot denna bakgrund att revisorersgranskning om hur och hanterarmiljöaspekter vid investeringar i vägar ochjärnvägar är betydelsefull. Omställningen avtrafiksystemet i syfte att uppnå en hållbarsamhällsutveckling kräver att miljöfrågorna ges entillfredsställande behandling. Det är därför enligtutskottets mening värdefullt att genomrevisorernas förslag har fått ett underlag förfortsatta överväganden om hur planeringsprocessenkan vidareutvecklas.Utskottet konstaterar att miljöfrågorna undersenare år har fått större utrymme i ochBanverkets planeringsprocess. Som framgår avrevisorernas granskning kvarstår dock brister. Detgäller hur miljöaspekterna beaktas under helaprocessen, miljöuppföljningen av färdigatrafikprojekt och miljökonsekvensbeskrivningarnaskvalitet. Utskottet delar därmed den uppfattning somPer-Richard Molén m.fl. (m) ger uttryck för i motionT3 nämligen att såväl som måstebli bättre på att hantera miljöaspekter vid väg- ochjärnvägsinvesteringar.Enligt vad utskottet fått veta pågår för närvarandeinom och ett omfattande arbetesom syftar till att förbättra behandlingen avmiljöaspekter i infrastrukturplaneringen. en översyn av handböcker och föreskrifter förmiljökonsekvensbeskrivningar samt införande avmiljöledningssystem och regler för miljöuppföljning.Bakgrunden till detta arbete är den nyatransportpolitikens mål om en hållbar utveckling ochkrav på ett förbättrat beslutsunderlag. Den 1januari 1999 har också trätt i kraft medföljdändringar i väglagen och lagen om byggande avjärnväg. Detta har inneburit utökade och skärptakrav på miljökonsekvensbeskrivningar, attmiljöaspekterna kommer in i ett tidigareplaneringsskede samt att de har större tyngd äntidigare.Utskottet vill vidare hänvisa till att regeringennyligen har tillsatt en parlamentarisk kommitté meduppdrag att utvärdera tillämpningen av miljöbalkenoch lämna förslag till nödvändiga reformer.Kommittén skall också följa uppmiljökonsekvensbeskrivningar och överväga omanläggandet av järnvägar, vägar och allmännafarleder skall prövas av miljödomstol i stället förav de trafikverk som är ansvariga för sakområdet.Reglerna och arbetet med miljöredovisningarförändras således som ett nyttutredningsarbete har påbörjats.Miljöaspekternas beaktande under beslutsprocessenUtskottet delar revisorernas uppfattning attmiljökonsekvensbeskrivningar är ett betydelsefulltinstrument vid arbetet med investeringsplaneringen.För att beskrivningarna skall kunna fungera somavsett är det viktigt att de håller hög kvalitet. Ilikhet med revisorerna anser utskottet att hänsynmåste tas till miljöaspekterna under helabeslutsprocessen. Det innebär att riktlinjer börfinnas för hur miljöaspekter skall behandlas om ettprojekt ändras efter det att en plan harfastställts. Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt enligt väglagen finns bestämmelser om åtgärdervid avvikelser från arbetsplanen. Motsvarande reglerfinns i lagen om byggande av järnväg.Enligt revisorernas mening bör regeringen geVägverket och i uppdrag att upprättariktlinjer för hur miljöaspekter skall behandlas omett projekt ändras efter det att en plan harfastställts. I motion T2 av . (v) yrkande 6 föreslås att riktlinjerna börutformas av en arbetsgrupp bestående avNaturvårdsverket och representanter för olikalänsstyrelser i samråd med de berörda verken.Utskottet är för sin del inte berett att i detaljföreskriva hur det förutsatta beredningsarbetetskall utformas. Det ankommer i första hand påregeringen att besluta härom. Avgörande ärslutresultatet, nämligen att miljöaspekterna ges entillfredsställande behandling under helaplaneringsprocessen. I likhet med revisorerna anserutskottet vidare att regeringen bör återkomma tillriksdagen med information om arbetet med att beaktaoch tydligare redovisa miljöaspekter i planerings-,projekterings- och upphandlingsskedena vidinvesteringar i vägar och järnvägar.Uppföljning av färdiga projekts miljöeffekterInvesteringar i trafikens infrastruktur har i mångafall långsiktiga konsekvenser församhällsstrukturen. Det innebär att beslutsfattandettill stora delar måste grundas på bedömningar ochprognoser. För att denna beslutsmodell skall kunnafungera ändamålsenligt krävs en väl fungerandeuppföljnings- och utvärderingsverksamhet. Utskottethar mot denna bakgrund tidigare i olika sammanhangunderstrukit behovet av att investeringar itrafikens infrastruktur följs upp och utvärderas.Utskottet delar därför revisorernas uppfattning attbehovet av tydligare riktlinjer för uppföljning avmiljöeffekter bör undersökas och att ett system förerfarenhetsåterföring bör upprättas. Som revisorernaframhåller bör resultatet av verkens uppföljningarvara tillgängligt för både myndigheter ochallmänhet. Enligt utskottets mening bör regeringennärmare överväga hur uppföljningsarbetet kanvidareutvecklas.I sammanhanget kan nämnas att den 12december 1999 har utfärdat rekommendationer förmiljöuppföljning av vägprojekt (Publ.