bet · GN01BoU9 · 2000-03-30 00:00:00 — Systemet bör ta upp såväl miljö- och energibedömningar somandra kvalitetsaspekter och särskilt uppmärksamma risker från allergi- ochöverkänslighetssynpunkt.Bostadsutskottet anser att resultatet av det arbete som under de senasteåren bedrivits vid med att ta fram förslag till system för miljö- ochkvalitetsdeklarationer bör komma till praktisk tillämpning. Boverketredovisade sitt arbete för regeringen . Regeringen bör nuskyndsamt ta ställning till det beslutsunderlag som redovisat ochdärefter lägga fram ett förslag för riksdagen.Det är i sammanhanget angeläget att understryka vikten av att det miljö-och kvalitetsvärderingssystem för bostäder som tas fram verkligen utgår frånen helhetssyn på miljöanpassningen och energianvändningen samt ett livscy-kelsperspektiv för byggnaden och de använda byggmaterialen. I ett sådantperspektiv måste hänsyn tas till miljöpåverkan av byggmaterialet även vidframställningen samt materialets underhållsbehov, beräknade livslängd ochgraden av återvinningsbarhet. En utgångspunkt för systemet måste ocksåvara att enhetliga och enkla värderingsmetoder ligger till grund för bedöm-ningen. Syftet bör således vara att undvika att ett flertal olika konkurrerandesystem utvecklas. Målsättningen bör sammanfattningsvis vara att konsu-menterna skall få tillgång till ett informativt och enhet-ligt system för miljö- och kvalitetsdeklaration av bostäder.Vad utskottet anfört ovan med anledning av motion 1999/2000:Bo519 (v)bör som sin mening ge regeringen till känna. Detta innebär attäven vad som förordats i motionerna 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 9 och1999/2000:Bo514 (kd) yrkande 4 får anses vara tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande deklaration av bostäderatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande9, 1999/2000:Bo514 yrkande 4 och 1999/2000:Bo519 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Ekologiskt hållbara va-lösningar (mom. 7)(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "Vad gäller"och på s. 15 slutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse:I arbetet med att ställa om samhällsutvecklingen i en mer ekologisk rikt-ning har frågor om vattenanvändning och avloppslösningar en central bety-delse. använder vi vatten av livsmedelskvalitet till att transporterafekalier och urin till stora reningsanläggningar. Näringsämnena går sedan ut ihavet eller i sjöar där de bidrar till övergödning. Dagens lösningar för vattenanvändning och avlopp är i grunden felkonstruerade. Det är i stället nödvän-digt att tillämpa en kretsloppsbaserad syn på dessa frågor.Under senare år har det på flera håll i landet gjorts lyckade försök medtoalettsystem som separerar urin och fekalier och på så sätt underlättar krets-loppsanpassningen. Intresset för denna typ av lösningar har också visat sigvara stort. finns utvecklad teknik för kretsloppsanpassade va-system förmindre bebyggelsegrupper. Det återstår dock en hel del utvecklingsarbeteinnan en storskalig introduktion i stadsmiljöer kan påbörjas. Det är mot den-na bakgrund angeläget att staten kan stödja ett arbete med utveckling ochintroduktion av kretsloppsanpassade va-system på flera olika nivåer. Enkraftansamling bör således ske vad gäller såväl forskning och systemutveck-ling som stöd till introduktion av färdigutvecklade kretsloppsbaserade lös-ningar i större skala. Krav och normer behöver fastställas avseende bl.a.systemens pålitlighet och funktionalitet. En struktur måste byggas upp för attklara uppsamling, transport, behandling och nyttogörande av toalettavfallet.Såväl administrativa som ekonomiska styrmedel bör kunna komma till an-vändning i syfte att främja användande av kretsloppsbaserade lösningar.Utskottet finner det synnerligen angeläget att det intresse som finnsför kretsloppsanpassning av va-systemen kan tas till vara och att det utveck-lingsarbete som pågår inte stannar upp. bör få i uppdrag attutifrån de erfarenheter som vunnits genom forskning och fullskaleför-sök utarbeta en strategi för en övergång från dagens storskaliga vattenbase-rade toalettsystem till ekologiskt långsiktigt hållbara system.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion 1999/2000:MJ727 (kd)yrkande 6 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande ekologiskt hållbara va-lösningaratt med anledning av motion 1999/2000:MJ727 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Mobiltelefonmaster m.m. (mom. 8)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Den snabba"och på s. 16 slutar med "yrkandena 1-3" bort ha följande lydelse:I takt med den enorma ökningen av antalet mobiltelefoner så ökar ocksåantalet sändare. Sändarna sätts upp på hyreshus, och vattentorn. Föratt få en bra täckningsgrad behövs alltfler antenner som vidarebefordrarsignalerna från mobiltelefonerna.Antennerna sätts i allt större utsträckning upp i boendemiljöer. De sänderut elektromagnetisk strålning och bidrar till att den omgivande luften fyllsmed mikrovågor. Situationen skulle kunna beskrivas som ett gigantiskt expe-riment med korsande elektromagnetiska fält. Ingen vet nu vad det kommeratt få för betydelse i framtiden.Forskning om elektromagnetisk strålning pågår i hela världen. Forskningenvisar på oroande resultat angående vad ökad strålning kan innebära för djuroch människor. Det finns undersökningsresultat som klart visar på samban-det mellan elektromagnetisk strålning och påverkan på människor.Enligt bostadsutskottets mening bör under dessa förhållanden försiktig-hetsprincipen gälla vid uppsättning av mobiltelefonantenner och vid bedöm-ning av vilka säkerhetsavstånd till antennerna som bör råda. Utskottet anservidare att det är angeläget att regeringen ger prioritet till forskningen påområdet så att det möjliggörs att eventuella hälsorisker uppdagas.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna1999/2000:Bo509 (mp) och 1999/2000:Bo528 (c) yrkandena 1-3 om mobil-telefonmaster m.m. som sin mening ge regeringen till känna. Motion1999/2000:Bo513 (v) yrkande 1 får härigenom i allt väsentligt anses varatillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande mobiltelefonmaster m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:Bo509 och1999/2000:Bo528 yrkandena 1-3 samt med avslag på motion1999/2000:Bo513 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,10. Elöverkänslighet (mom. 9)(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "Vid sin" ochpå s. 17 slutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse:Det moderna samhället innehåller mycket ny teknik som riskerar att skapaproblem i miljön. Det är i detta sammanhang viktigt att hålla i minnet attvarje människa är unik och därför reagerar olika på olika miljöer. Alla reak-tioners orsaker är ännu inte vetenskapligt bevisade, men människor medsymtom skall bemötas och behandlas med respekt. Konsekvenser av den nyatekniken känner vi inte till fullt ut.Den delrapport som har presenterat är be-häftad med många svagheter. Rapporten ger en vinklad bild och blir därförinte trovärdig när den skall presentera den vetenskapliga grunden för påstå-enden om elöverkänslighet. Enligt utskottets mening behövs därför en kor-rekt utförd vetenskaplig medling, med lika antal representanter för båda sidoroch några neutrala moderatorer. Då kunde rapportens svagheter tas upp ochdiskuteras och resultatet bli trovärdigt.Flera rapporter visar att hälsorisker kan uppstå både vid bildskärmsarbeteoch arbete med elektriska apparater med skilda spänningstal. Bosättning inärheten av kraftledningar har visat på oroande effekter med troliga cancer-risker. En orsak till hudbesvär vid bildskärmsarbete, framför allt vid arbetemed nyare apparater, är att flamskyddsmedel, som ingår i datorer och annanelektronisk utrustning, avger brom vid användning.Personer med elöverkänslighet är en grupp som tillkommit på senare år.Symtomen innebär inte bara personligt lidande utan också kraftigt förändradelevnadsvillkor för både den drabbade och dennes familjemedlemmar. Storaekonomiska uppoffringar och påtvingad flyttning från invanda miljöer till ettibland isolerat boende i ickeelektrifierade miljöer, kan vara konsekvenser förmänniskor som drabbas. Många drabbade kan inte återgå till arbetet trotselsanering, utan hamnar i arbetslöshet. i harunder 1998 lämnat en rapport om hälsosituationen i . Därframkom att av invånarna i detta län bedöms vara elöverkänsliga.Bostadsutskottet anser att problemet med elöverkänslighet bör kartläggasytterligare. Forskningen inom området skall noga följas för att nödvändigaåtgärder skall kunna vidtas.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna1999/2000:Bo528 (c) yrkandena 5-9, 1999/2000:So493 (kd) yrkande 8 och1999/2000:T706 (mp) yrkande 4 om elöverkänslighet som sin mening geregeringen till känna. Motion 1999/2000:Bo513 (v) yrkande 3 får i allt vä-sentligt anses vara tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande elöverkänslighetatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo528 yrkan-dena 5-9, 1999/2000:So493 yrkande 8 och 1999/2000:T706 yrkande 4samt med avslag på motion 1999/2000:Bo513 yrkande 3 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Barnsäkerhet i bostäder (mom. 11)(), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), () ochYvonne () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Vad gäller"och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i de förslag till åtgärder för att öka barnsäker-heten i byggnader som framförs i de två aktuella motionerna. Ett skrämman-de stort antal barnolycksfall understryker allvaret i förslagen. Kun-skapen om hur barnens miljö bäst skall utformas behöver på vissa områdenförbättras genom forskningsinsatser. Inom många områden är det emellertidredan väl känt hur säkerheten kan förbättras och hur riskerna kan byggasbort. Här behövs omfattande informationsåtgärder men också tvinganderegler som kan bidra till att skapa trygga miljöer för barnen.Regler som syftar till att förhindra barnolycksfall infördes i byggnadslag-stiftningen för nybyggda hus och 1976. Detinnebär med stor sannolikhet att bl.a. större delen av miljonprogrammetsbostäder inte från början försetts med sådan utrustning. Även om vissakompletteringar i efterhand kan ha gjorts i delar av det äldre bostadsbestån-det finns det förmodligen ett mycket stort antal lägenheter i områden med enhög andel barnfamiljer som helt saknar säkerhetsutrustning.De undersökningar som () gjort av barnolycksfallutgör en sorglig bekräftelse på detta förhållande. BO:s undersökningar visaratt nästan alla dödsolyckor där barn fallit ut från fönster ochbalkonger har inträffat i hus byggda . BO har konstaterat attmånga av olyckorna hade kunnat undvikas om krav på säkerhetsanordningarfunnits även för dessa årgångar av hus.BO har i sina årsrapporter till regeringen föreslagit att barn-säkerhetskraven i byggregler även skall gälla fastigheter byggdaföre . föreslog samma sak . Ännu har interegeringen reagerat på dessa förslag.Utskottet anser att det är hög tid att regeringen nu agerar. Regeringen bördärför uppmanas att skyndsamt se över lagstiftningen om barnsäkerhet, sär-skilt med inriktning på vilka krav som är möjliga att ställa på äldre bostads-fastigheter. Ett underlag för denna översyn kan hämtas i redan gjorda under-sökningar av bl.a. och BO. Det bör mot denna bakgrund vara möj-ligt för regeringen att återkomma till i frågan.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motionerna 1999/2000:Bo520(fp) och 1999/2000:Bo522 (v) yrkande 3 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande barnsäkerhet i bostäderatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo520 och1999/2000:Bo522 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,Särskilt yttrandeMiljöanpassat byggande och boende m.m.Sten (), (), () och EwaThalén Finné (m) anför:Bostadsutskottet behandlar i avsnittet Miljöanpassat byggande och boendeett antal motioner med förslag om olika riksdagsuttalanden. Det handlar i deflesta fall om relativt vagt formulerade önskemål om statliga insatser förekologiskt och hälsoriktigt byggande, kretsloppsanpassning, miljöklassningosv. Utskottet besvarar dessa motioner med att hänvisa till en rad pågåendestatliga utredningar, stödformer och överväganden. Vi har inte reserverat ossi denna del eftersom utskottets skrivning i huvudsak innebär en redovisningav vad som faktiskt pågår. Detta innebär inte att vi står bakom alla dessasatsningar. Tvärtom har vi i riksdagsarbetet motsatt oss införandet av nyastatliga stödformer m.m.Moderata samlingspartiet har givetvis inte några invändningar mot strä-vandena att miljöanpassa byggprocessen och fastighetsförvaltningen i olikaavseenden. Dessa strävanden får emellertid inte innebära ett okritiskt accep-terande av alla aktiviteter finansierade med statliga medel som sägs innebärasatsningar på ekologisk hållbarhet, kretsloppsanpassning m.m. Det gällerexempelvis det statliga stödet till de lokala investeringsprogrammen för enekologiskt hållbar utveckling som omnämns på flera ställen i utskottets be-tänkande. Vi kritiserade detta stöd redan från början och varnade för att detskulle leda till bl.a. konkurrenssnedvridningar och politiskt motiverade sats-ningar. Våra farhågor har till stor del sedermera bekräftats genom utvärde-ringar från och revisorer.Det bör i sammanhanget understrykas att staten varken bör eller kan ta påsig huvudansvaret för "en ekologisk omställning av bygg- och bostadssek-torn". Statens huvuduppgift är att lägga fast de legala och ekonomiska förut-sättningarna för branschens eget arbete. Om branschen ges goda förutsätt-ningar att tillgodose konsumenternas efterfrågan kommer också miljöarbetetatt påskyndas. Utvecklingen visar att det bland såväl byggföretag somfastighetsägare och hyresgäster redan finns ett stort intresse för miljöfrågornoch att olika initiativ har tagits utan statliga stöd eller regleringar. Flerabyggföretag bedriver ett aktivt miljöarbete och branschgemen-samma satsningar görs genom bl.a. Byggsektorns Kretsloppsråd. Ett samar-bete pågår mellan fastighetsägare och hyresgäster vad gäller frågan om de-klaration av bostäder.