bet · GO01AU3 · 2000-10-10 00:00:00 — 8).dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande översyn av jämställdhetsplanerm.m.att med anledning av motion 1999/2000:A807 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Kartläggning och analys avlöneskillnader m.m. (mom. 11)() anserdels att utskottets ställningstagande i Del I underrubriken och analys av löneskillnaderbort ha följande lydelse:I propositionen föreslås bl.a. nya bestämmelser omkartläggning av löne- och anställningsvillkor samtom upprättande av handlingsplan för jämställda löneri syfte att upptäcka, åtgärda och förhindra osakligalöneskillnader.Frågor kring lönesättning har varit, och skallvara, en sak för arbetsmarknadens parter. Varje lönspeglar de traditioner och uppfattningar som ihuvudsak arbetsmarknadens parter har och har haft omolika arbeten. En rad faktorer påverkar dessabedömningar såsom tillgång, efterfrågan,förhållandena på en viss ort, individens skicklighetoch prestation m.m. Parternas frihet begränsas dockav att könstillhörigheten inte tillåts vara enfaktor som får påverka lönen för en individ ellergrupp.Att regeringen nu anser sig tvingad att skärpalagstiftningen avseende lönekartläggning m.m. serutskottet närmast som ett tydligt tecken på attarbetsmarknadens parter inte har skött det lokalaarbetet med målsättningen att lika lön skall betalasför lika och likvärdigt arbete.Regeringen föreslår nu bestämmelser om kartläggningm.m. av löner som är både omfattande och ingripande.Av propositionen framgår dock att flera avremissvaren ger anledning att anta att det finnsmånga oklarheter kring förslaget. För att kunna vägasamman positiva och negativa effekter av regler avdetta slag förordar utskottet att enförsöksverksamhet genomförs med gott resultat innanen generell lagstiftning övervägs.Detta är befogat eftersom den lagstiftning somredan finns inte har fått den effekt som var avsedd,vare sig i fråga om tillämpning eller resultat.Utskottet anser därför, i enlighet medKristdemokraternas förslag, att svaren på bl.a.dessa frågor lämpligen kan sökas i enförsöksverksamhet som genomförs inom delar av statoch/eller kommuner.Utskottet tillstyrker därför motion A23 (yrk. 4).Propositionen avstyrks i motsvarande del.dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande kartläggning och analys avlöneskillnader m.m.att med bifall till motion 1999/2000:A23 yrkande 4avslår dels propositionen i motsvarande del,dels motionerna 1999/2000:A4 yrkande 5 imotsvarande del samt 1999/2000:A818 yrkandena 2,5, 6, 9 och 10,7. JämO:s tillträde till arbetsplatser(mom. 15)() anserdels att utskottets ställningstagande i Del I underrubriken till arbetsplatser bort haföljande lydelse:I propositionen föreslås attJämställdhetsombudsmannen skall få rätt tilltillträde till arbetsplatser för att göra deundersökningar som ombudsmannen anser kan vara avbetydelse för tillsynen av lagen.Lönebildningen har av tradition varit en fråga förarbetsmarknadens parter. Någon ändring därvidlag ärvarken avsedd eller önskvärd. Den nu föreslagnarätten för att göraundersökningar på enskilda arbetsplatser, på sammasätt som inom sitt område, för attkontrollera jämställdhetslagens efterlevnad skulleemellertid innebära att huvudansvaret förlönebildningen togs ifrån parterna.Jämställdhetsombudsmannen skall alltså inte varanågon lönepolis som skall ta över parternas ansvarför att lönesättningen bygger på sakliga från könoberoende skäl. Däremot är det självklart attombudsmannen på begäran av parterna skall kunnabesöka en arbetsplats för att bättre kunna bistå medråd och hjälp rörande frågor om hur lagen skalltillämpas m.m.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottetmotion A23 (yrk. Propositionen avstyrks imotsvarande del.dels att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande JämO:s tillträde tillarbetsplatseratt med bifall till motion 1999/2000:A23 yrkande 5avslår propositionen i motsvarande del,8. Talerätt i (mom.16)() anserdels att utskottets ställningstagande i Del I underrubriken om vitesföreläggande m.m. bort haföljande lydelse:I propositionen föreslås att en centralarbetstagarorganisation som har kollektivavtal medarbetsgivaren skall kunna föra talan införJämställdhetsnämnden och organisationen inte anser att arbetsgivarenuppfyller kraven om aktiva åtgärder ijämställdhetslagen eller lagen om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet.Som utskottet anfört ovan i anslutning till fråganom rätt för att fåtillträde till arbetsplatser är lönebildningen enfråga för arbetsmarknadens parter. För att detarbetet skall fungera på ett tillfredsställande sättkrävs att parterna är jämbördiga. En rätt förarbetstagarsidan att föra talan skulle allvarligtförsvåra den samverkan som skall ske mellan parternakring dessa frågor. Utskottet delar därförKristdemokraternas uppfattning att förslaget böravstyrkas. Utskottet vill i det sammanhangetåterigen framhålla att jämställdhetsarbetet bästbedrivs av arbetsmarknadsparterna på lokal nivå.Utskottet tillstyrker således motion A23 (yrk. 6).Propositionen avstyrks i motsvarande del liksommotionerna A818 (yrk. 11) och A819 (yrk. 3).dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande talerätt iJämställdhetsnämndenatt dels bifaller motion 1999/2000:A23 yrkande 6,dels avslår propositionen i motsvarande del ochmotionerna 1999/2000:A818 yrkande 11 och1999/2000:A819 yrkande 3,9. Jämställdhetsmärkning (mom. 19)() anserdels att utskottets ställningstagande i Del II underrubriken utgångspunkter förjämställdhetsarbetet i den del som börjar med"vill " och slutar med "avstyrkermotionen" bort ha följande lydelse:I likhet med anser utskottet att detär positivt att det har tillsatts en utredning omjämställdhetsmärkning av varor och tjänster.Utskottet anser dock att det bör utfärdastilläggsdirektiv till den pågående utredningen såatt den också får i uppdrag att utredajämställdhetsmärkning av företag och reklam.Exempelvis skulle en bra föräldrapolicy kunna utgöraen förutsättning för att ett företag skall få kallasig jämställt. Vad utskottet anfört med anledning avmotion A819 (yrk. 10) bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande jämställdhetsmärkningatt med anledning av motion 1999/2000:A819 yrkande10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Åtgärder för att effektiviserajämställdhetsarbetet m.m. (mom. 20)() anserdels att utskottets ställningstagande i Del II underrubriken utgångspunkter förjämställdhetsarbetet i den del som börjar med"lämnar i" och slutar med "motionA23 (yrk. 2)" och fortsätter med "I en motion" ochslutar med "motion A2 (yrk. 13)" bort ha följandelydelse:Enligt 10 § jämställdhetslagen skall allaarbetsgivare som vid det senaste kalenderårsskiftetsysselsatte färre än tio anställda upprätta enjämställdhetsplan. Enligt 11 § skall planeninnehålla en översikt av de aktiva åtgärder som ärbehövliga på arbetsplatsen och ange vilka av dessaåtgärder som arbetsgivaren planerar att påbörjaeller genomföra . I planenskall också översiktligt redovisas resultatet avkartläggningen enligt 9 a § samt de åtgärder sommotiveras av kartläggningen.Ansvaret för att det verkligen upprättas en planligger ytterst på arbetsgivaren. Både arbetsgivarenoch arbetstagarna har dock ett stort gemensamtansvar för att det arbete som planerna omfattarkommer till stånd. Emellertid uppfyller endast 24 %av de privata och av de offentligaorganisationer som är skyldiga att upprätta enjämställdhetsplan sin skyldighet, varför det ärnödvändigt att utvärdera jämställdhetsplanernasfunktion i jämställdhetsarbetet. Det bör klarläggasom planerna endast är skrivbordsprodukter utanbetydelse eller om de är instrument som spelar enpraktisk roll i det aktiva jämställdhetsarbetet.Bland de alternativa vägar som finns, vid sidan avlagstiftning, för att uppnå ett snabbt resultat idet lokala jämställdhetsarbetet vill utskottetsärskilt peka på följande exempel:· Olika utbildnings- och informationsprojekt medeldsjälar från såväl arbetsgivar- somarbetstagarsidan bör startas för att sprida sinaerfarenheter kring jämställdhetsarbete.·· Ge tilläggsdirektiv till den pågående utredningenom jämställdhetsmärkning att kvalitetskriterierockså skall tas fram som handlar ompersonalpolicy, bl.a. föräldraledighetspolicy.·· Åtgärder för att förbättra möjligheterna attkombinera föräldraskap med arbetsliv, som t.ex.sänkt skatt på arbete, flexiblarearbetstidslagstiftning och införande av någonform av barnomsorgskonto. Även enskattereduktion, förslagsvis , påhushållsnära tjänster skulle innebära en lättnadför barnfamiljerna.·· Stat och kommun bör gå före ijämställdhetsarbetet. Till exempel börrepresentationen i styrelser m.m. ses över medsyfte att uppnå en jämn könsfördelning. Andraåtgärder bör vara att utse fler kvinnor tilldepartementschef. De nya bestämmelserna omlönekartläggning bör dessutom införas på provinom stat och kommuner, innan de införs för helaarbetslivet.·· Bryta upp den könssegregerade svenskaarbetsmarknaden, t.ex. genom att öppna föralternativ till offentligt producerad skola, vårdm.m.·· bör ges i uppdrag atthitta arbetsvärderingsinstrument som fungerar ochsom accepteras av arbetsmarknadens parter.·Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottetmotionerna A2 (yrk. 13) och A23 (yrk. 2).dels att utskottets hemställan under 20 bort haföljande lydelse:20. beträffande åtgärder för att effektiviserajämställdhetsarbetet m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:A2 yrkande13 och 1999/2000:A23 yrkande 2 samt med avslagpå motion 1999/2000:A804 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,11. Jämställdhetsrevision hos offentligainstitutioner (mom. 21)() anserdels att utskottets ställningstagande i Del II underrubriken utgångspunkter förjämställdhetsarbetet i den del som börjar med "Motbakgrund" och slutar med "offentliga institutioner"bort ha följande lydelse:Det är ett välkänt faktum att kvinnor har lägre lönän män. Även om en del av denna skillnad kanförklaras av vissa faktorer som branschtillhörighetoch befattning kvarstår vissa skillnader som barakan hänföras till diskriminering på grund av kön.Försök att förklara skillnaderna mellan mäns ochkvinnors löner genom att hänvisa till skillnadermellan branscher och befattningar reser tvåangelägna frågor. Varför är lönen lägre ikvinnodominerade branscher? Varför har män igenomsnitt högre befattningar än kvinnor? Svaret påden första frågan sammanfaller i viss mån med kravenpå utbildning och ansvar i yrkesrollen. Män tenderaratt vara överrepresenterade i yrken med högrekvalifikationskrav. Även med beaktande av yrkesvalkvarstår, efter hänsynstagande till krav påutbildning och kompetens, en löneskillnad på ca 10 %mellan yrken dominerade av män och yrken domineradeav kvinnor. Detta måste bero på att kvinnors arbetevärderas lägre. För att komma till rätta med dessaskillnader krävs dels åtgärder för att bryta dekönsbundna valen av yrken, dels en generelluppgradering av kvinnors arbete.Till detta kommer att kvinnor, när de väl kommer inpå en arbetsplats, ofta inte har samma möjligheteratt göra karriär.Enligt utskottets mening har de offentligainstitutionerna, som huvudsakligen är arbetsgivareåt kvinnor, ett stort ansvar för att se till attfler kvinnor blir befordrade. För att uppnå dettaanser utskottet att man för de offentligainstitutionerna bör införa en särskildjämställdhetsrevision. I revisionen skalljämställdhetsplanerna följas upp och insatser föratt rekrytera kvinnliga arbetsledare och chefersärskilt följas upp. Vad utskottet anfört medanledning av motion A806 (yrk. 11) bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort haföljande lydelse:21. beträffande jämställdhetsrevision hosoffentliga institutioneratt med anledning av motion 1999/2000:A806 yrkande11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Jämställdhet i skolan m.m. (mom. 22), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i Del II underrubriken utgångspunkter förjämställdhetsarbetet i den del som börjar med"efterlyser i" och slutar med "A24 (yrk.4) avstyrks" bort ha följande lydelse:Sverige har en akut brist på högutbildade ungaakademiker. Statistik från visar att påett markant sätt avviker från ett internationelltmönster då de äldre är mer välutbildade än de yngre.Beräkningar från visarockså att det kommer att bli en avsevärd brist påcivil- och högskoleingenjörer i . Det ärdärför mycket allvarligt att intresset för studier itekniska ämnen minskar bland kvinnor. Statistikvisar t.ex. att en tredjedel av kvinnorna på detnaturvetenskapliga programmet /95 villeläsa tekniska ämnen på universitet. Vårterminen 2000var motsvarande andel endast en av tio.För att antalet kvinnor med kunskaper inom teknikoch naturvetenskap skall öka inom såvälutbildningsområdet som yrkeslivet krävs därför attåtgärder vidtas. De bör koncentreras påutbildningsväsendet. För det första måste skolan tatill sig forskning om skillnader mellan manligt ochkvinnligt. Först när den kunskapen finns går det attanpassa utbildningar m.m. så att de blir intressantaför studerande av båda könen. Vidare måste detskapas en ökad pedagogisk mångfald för att allaelever skall ges de bästa förutsättningarna för attlära. Även den kulturella kompetensen måste öka.Att så få flickor väljer tekniska ellernaturvetenskapliga utbildningar, liksom att pojkarinte väljer utbildningar som är inriktade på vårdeller utbildning, beror i stor utsträckning på attskolan är ojämlik. Skolan tar inte någonhänsyn till att pojkar och flickor är olika.Enskilda individers uppfattning och inställning tillolika ämnen och uppgifter styrs till stor del avvilken könstillhörighet och social bakgrund som dehar. Att skolan förhåller sig neutral till elevernaskönstillhörighet leder därför till att detraditionella valen av utbildningsvägar ochyrkesinriktningar inte bryts. Arbetet i skolan måstedärför inriktas på att se och ta till vara deolikheter som finns mellan könen, inte att bortsefrån dem.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottetmotion A24 (yrk. 4 och 5).dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande jämställdhet i skolan m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A24 yrkandena4 och 5 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,13. Offentliga monopol (mom. 23)(), (), (), (), () och EwaThalén Finné (m) anserdels att utskottets ställningstagande i Del II underrubriken utgångspunkter förjämställdhetsarbetet i den del som börjar med"och " och slutar med "ochA26 (yrk. 1)" bort ha följande lydelse:Skolan och vården är två områden som skallprioriteras. För båda dessa yrkesområden spelarkompetensen och skickligheten hos varje arbetstagareen mycket stor roll för vilken nivå kvalitetenhamnar på. Bägge dessa yrkesområden är dessutomkraftigt kvinnodominerade.De offentliga monopolen inom skolan och vårdenmåste avvecklas så att fler arbetsgivare kan bedrivaundervisning och sjukvård. Med fler aktörer uppstårkonkurrens om bra lärare och sjuksköterskor somtvingar fram högre löner. Lärare och sjuksköterskorhar rätt till en väl fungerande arbetsmarknad,likaväl som eleverna och patienterna har rätt tillbästa möjliga undervisning och vård.Bland de åtgärder som bör vidtas för att gekvinnorna och männen i sjukvården och skolan rättenoch tillgången till en väl fungerande arbetsmarknadär att konkurrensutsätta skolan och vården. dags att ge bemanningsföretagen möjligheteratt konkurrera även på dessa områden. Närbemanningsföretag hyr ut exempelvis sjuksköterskortill den forne arbetsgivaren är lönevillkoren heltandra än vad de tidigare hade som anställda inomlandstinget. Det är hög tid att avmonopoliseraskolan och sjukvården, annars kommer duktigarbetskraft inom dessa yrken att fortsätta försvinnautomlands eller till andra arbeten.En annan åtgärd i samband med att de offentligamonopolen bryts inom skolan är att inflytandet överundervisningen förskjuts från politikerna tilleleverna och föräldrarna.Det anförda innebär att utskottet tillstyrkermotionerna A24 (yrk. 7) och A26 (yrk. 1)dels att utskottets hemställan under 23 bort haföljande lydelse:23. beträffande offentliga monopolatt med anledning av motionerna 1999/2000:A24yrkande 7 och 1999/2000:A26 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,14. Löner i (mom. 24)() anserdels att utskottets ställningstagande i Del II underrubriken utgångspunkter förjämställdhetsarbetet i den del som börjar"pekar i" och slutar med "motionA2 (yrk. 24)" bort ha följande lydelse:Trots att framsteg har gjorts inomjämställdhetsområdet sedan jämställdhetslagen träddei kraft råder det alltjämtskillnader mellan mäns och kvinnors löner. Somexempel var medellönen 1997 för män ochför kvinnor . Enligt regeringensbudgetförslag för skall statliga myndigheterarbeta mer aktivt med jämställdhets- och lönefrågor.Det konkreta arbetet har dock inte visat prov pånågra radikala förbättringar. , som utskottet förutsätteromfattas av samma målformulering, visar statistikför att bland t.ex.handläggarna i Statsrådsberedningen är skillnaden till männens favör. Utskottet anser att detär viktigt att regeringen vidtar åtgärder för attkomma till rätta med löneskillnaderna.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottetmotion A2 (yrk. 24).dels att utskottets hemställan under 24 bort haföljande lydelse:24. beträffande löner i Regeringskanslietatt med anledning av motion 1999/2000:A2 yrkande 24som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,15. Skola och omsorg (mom. 25), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i Del II underrubriken utgångspunkter förjämställdhetsarbetet i den del som börjar med"efterlyser i" och slutar med "och A807(yrk. 1)" bort ha följande lydelse:Skolan spelar en mycket viktig roll för att Sverigei framtiden skall ha god tillgång på personer mednödvändiga utbildningar. Läraryrket är därför ett avde viktigaste yrkesområdena för vårt lands framtidautveckling och välstånd. Statusen på läraryrket,liksom lönerna, har emellertid sjunkit successivt,och en gymnasielärare har som ett exempel förlorathälften av sin köpkraft sedan mitten av 1970-talet.Ett annat bekymmer är den låga representationen avmän inom utbildningsväsendet. är 8 av10 lärarstuderande kvinnor. Bland lärarna iårskurserna 1-3 är män.Rekryteringen av manliga lärare måste främjas. Föratt kunna öka antalet män inom utbildningsområdetmåste statusen på yrket höjas. Detta kan bl.a. skegenom att det införs fler karriärvägar med bättreutvecklingsmöjligheter för lärare, vilket kan ledatill ökad konkurrens och högre löner. Ett annat sättatt få fler manliga lärare och att förbättralöneläget är att avskaffa de offentliga monopoleninom skolan och sjukvården. Detta bidrar till atthöja kvinnornas generella löneläge. Fler män kommersannolikt att välja läraryrket eller arbete inomvården om de relativa lönelägena inom skolan ochsjukvården ökar. För att detta skall kunna ske krävsatt skolan och vården utsätts för konkurrens och attfler arbetsgivare finns att välja mellan för deanställda.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottetmotion A24 (yrk. Motionerna A26 (yrk. 2) ochA807 (yrk. 1) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 25 bort haföljande lydelse:25. beträffande skola och omsorgatt med anledning av motion 1999/2000:A24 yrkande 6och med avslag på motionerna 1999/2000:A26yrkande 2 och 1999/2000:A807 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,16. Skola och omsorg (mom. 25)() anserdels att utskottets ställningstagande i Del II underrubriken utgångspunkter förjämställdhetsarbetet i den del som börjar med"efterlyser i" och slutar med "och A 807(yrk. 1)" bort ha följande lydelse:Som har konstaterat i sina motioner A26och A807 blir det allt svårare att rekryterapersonal till arbeten inom den offentliga sektorn.Särskilt tydligt är detta inom utbildningsområdetoch inom vården. Det är också stora svårigheter attfå de bästa eleverna att söka till exempelvislärarutbildningarna. För att komma till rätta meddessa problem krävs att lönerna höjs för dessagrupper. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna A26 (yrk. 2) och A807 (yrk. 1) bör gesregeringen till känna. Motion A24 (yrk. 6) böravslås.dels att utskottets hemställan under 25 bort haföljande lydelse:25. beträffande skola och omsorgatt med anledning av motionerna 1999/2000:A26yrkande 2 och 1999/2000:A807 yrkande 1 samt medavslag på motion 1999/2000:A24 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,17. Kvinnor i ledande befattningar (mom.27), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i Del II underrubriken utgångspunkter förjämställdhetsarbetet i den del som börjar med "Föratt jämställdhet" och slutar med "motion A24 (yrk.8)" bort ha följande lydelse:Jämställdhet inom arbetslivet är inte bara en frågaom lön. Det är också viktigt att det blir flerkvinnor på chefspositioner. För att det skall bli ensådan ökning av kvinnliga ledare krävs emellertidatt kvinnor ges tillfälle och inte minst vågar ochanser det lockande att ta på sig det ansvar som ettchefskap innebär. Det är därför viktigt att omprövade gamla strukturerna och tillgodose många kvinnorsönskemål om ett flexiblare ledarskap till både tidoch innehåll. Ett lyckosamt exempel i den vägen är"Team Builder", en modell för roterande chefskap,som har prövats på med framgång.Där stödjer gruppens medlemmar varandra och har ettkreativt samarbete. Kvinnor som prövat dennaarbetsform beskriver den som ett slags "växthus" förnya chefer.Mot bakgrund av det anförda tillstyrks motion A24(yrk. 8).dels att utskottets hemställan under 27 bort haföljande lydelse:27. beträffande kvinnor i ledande befattningaratt med anledning av motion 1999/2000:A24 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. Löneutveckling för föräldralediga m.m.(mom. 28, motiveringen), , och (alla m) anseratt utskottets ställningstagande i Del II underrubriken , samordning avdiskrimineringslagarna m.m. i den del som börjar med"För att jämställdhet" och slutar med "utvecklingenpå området" bort ha följande lydelse:Utskottet delar inställning att de nuföreslagna bestämmelserna om lönekartläggning m.m.inte kommer att ha någon synbar effekt förmöjligheterna att upptäcka osakliga löneskillnader.Snarare kommer bestämmelserna att innebäraomfattande merarbete och stora kostnader förarbetsgivarna. Bestämmelserna kan därför, lika litesom för löneskillnader mellan kvinnor och män, kommaatt få någon betydelse för löneutvecklingen förarbetstagare som är föräldralediga.19. Utvidgning av jämställdhetslagen tillutbildningsområdet (mom. 29)(), () ochBarbro Feltzing (mp) anserdels att utskottets ställningstagande i Del II underrubriken av jämställdhetslagenstillämpningsområde m.m. i den del som börjar med"Flera motioner" och slutar med "Ub814 (yrk. 21)"bort ha följande lydelse:Som påpekas i motion Ub803 omfattarjämställdhetslagen endast arbetslivet. Detta innebäratt lagen inte kan tillämpas inom skola ochutbildningsväsende utom när det gäller anställda.Elever och studenter hamnar därför utanför lagenstillämpningsområde. Vissa delar av lagen har tillsin innebörd förts in i redan existerandeutbildningslagstiftning. Som exempel kan nämnas atthögskoleförordningen har kompletterats med enbestämmelse om att högskolorna skall förebygga ochförhindra sexuella trakasserier. Någon liknandebestämmelse har dock inte införts i skollagen, trotsatt sexuella trakasserier är ett mycket stortproblem för flickor i högre årskurseroch på gymnasiet.I jämställdhetslagen uppställs krav på att upprättaårliga jämställdhetsplaner. Vidare finns det i lagenregler om skadestånd, processordning och ett allmäntskydd mot könsdiskriminering. Någon motsvarandelagstiftning finns inte för skolans elever ochhögskolans studenter. När det gäller JämO:sverksamhet är ombudsmannen i sitt uppdrag direktknuten till jämställdhetslagen.