bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — Jag tycker att det hade varit mycket bättre om kom-munen hade känt ansvar för att den enskilde individens ställning stärktes.Därför skulle jag vilja fråga om man inte har övervägtatt stärka den enskilde individens ställning, så att den enskilde får ekonomiskkompensation för att kunna hantera sin situation när nu kommunen inte leverupp till det beslut som domstolen har fattat. Jag tycker att det vore bra omdepartementet tänkte mer i de banorna än i termer av att kommunen skabetala pengar till staten.Det andra jag vill ta upp handlar om hjälpmedel. Det framgår av Socialsty-relsens rapport att man tycker att det är mycket bra som har gjortspå handikappområdet. Det får man säga med tanke på den handikappreformsom kom 1994. Men det finns fortfarande saker som behöver förbättras. Detman pekar på särskilt från är den grundläggande fråga somhandlar om den enskildes eget inflytande över hur stödet utformas. Det jagdå tänker på är hjälpmedel.Det sägs inte mycket om hjälpmedel i denna proposition. Det har förts endiskussion , framför allt i mitt parti, om att man på något sättskulle kunna införa en hjälpmedelsgaranti som gjorde att den enskilde fickstörre inflytande och större möjlighet att skaffa de hjälpmedel som passarhonom eller henne bäst och som gjorde att hjälpmedlen kom . Man kun-de överväga att där också föra in bilstödet. Det är en helt annan syn på hurhjälpmedel kan hanteras, med utgångspunkten att stärka den enskilde indivi-den. Jag skulle därför vilja fråga varför ni inte har tagitytterligare steg för att stärka den enskilde individens ställning när det gälletillgången till bra hjälpmedel.Mikael : Först vill jag ta upp LSS och personlig assistans. Jag glömdeatt kommentera en fråga som hängde i luften förut. Det gällde vad som harhänt med personlig assistans för dem som är . Där jobbar regering-en med en proposition. Jag kan inte säga när den presenteras, men detfinns pengar avsatta i budgetpropositionen. Det kommer att finnas pengaravsatta i vårpropositionen. Arbetet är i full gång.Det som tar lite tid är att vi vill vara fullständigt säkra på vilket belopp viska budgetera. Hela denna reform har ju - det ska man vara ärlig och säga -lidit av regeringens problem med att budgetera för reformen, som har lett tillständiga överskridanden. Men det kommer en proposition . Jag veti dag dock ej när.På fråga om vi har övervägt andra lösningar vad det gälleratt ge individen olika rättigheter kan jag säga att regeringens bedömning äratt det som har absolut störst effekt just nu är att man inför någon typ avsanktion mot domstolstrots. Vi gör bedömningen att förslaget i sig kommeratt minska kommunernas ovilja. Vi ska också säga att det gäller ett fåtalkommuner, även om det kanske är för många. De flesta kommuner sköter detpå ett förträffligt sätt. Vi tror att propositionen i sig kommer att motverkadenna utveckling. Reglerna kommer att fånga upp resterande.Jag tror inte att det bland de funktionshindrade skulle finnas någon våld-samt stor efterfrågan på ett system där privatpersonen får pengar för att självlösa situationen. Vi har inte berett ett sådant förslag eller tittat närmare pådet, men spontant tror jag att vi lätt skulle hamna i en situation som skulleurholka möjligheterna för de allra flesta, i alla fall.Frågan om hjälpmedel är en stor fråga. Jag kan verkligen dela uppfattning. De förslag som finns beredda och färdiga i Regeringskansli-et ska gå att lägga fram i en proposition. Syftet var ändå en omställning avhandikappolitiken. Annars kan man säga att det viktigaste just nu är att tittapå både utbildningen och andra delar kring detta.Vi ska ju t.ex. 2002 återkomma med en skrivelse till där vi redo-visar hur arbetet har gått. Om det dels i våra kontakter med Hjälpmedelsin-stitutet, dels i övrigt skulle visa sig att regeringen behöver återkomma fårregeringen vara beredd att göra det. Ett naturligt sammanhang är ju i arbetetmed skrivelsen, där man ska rapportera den här propositionen 2002. Om detdyker upp andra saker som föranleder åtgärder tidigare finns det givetvismöjligheter till det.Ester (): Jag skulle vilja ställa en fråga till Handikappom-budsmannen och kanske till någon av företrädarna för handikapporganisatio-nerna. Jag och andra har fått brev om att det inte skulle vara lämpligt mednya funktioner för . Handikappombudsmannenskulle bli mer uppbunden till regeringen och inte kunna agera fristående. Deorganisationer som har hört av sig har framfört önskemål om att de vill upp-leva att kan agera fristående fullt ut och inte äruppbunden av regeringen. själv lät ju välvilligtinställd till en ändring av funktionen. Jag skulle vilja höra lite mer om justdet här. Någon av organisationerna kanske också skulle kunna säga något.Ordföranden: frågan till eller till handi-kapporganisationerna?Ester (): Frågan ställdes i första hand till Handikappom-budsmannen, och om någon av organisationerna vill kommentera sitt önske-mål när det gäller detta är jag tacksam också för det.Lars Lööw: När jag var relativt nytillträdd kom det ett betänkande med enutvärdering av . Till det betänkandet bifogades ettantal särskilda yttranden., bl.a. ett från . Jag kände i detläget, i och med det som framfördes i det särskilda yttrandet, en viss oro föratt man ville styra ombudsmannafunktionen mer från regeringen än vad jagtycker är bra. I de samtal som jag har haft med regeringen har jagförstått att de synpunkter som framfördes i det särskilda yttrandet inte längregäller. Det finns ingen sådan ambition. I och med att det blir fler uppgifterfrån regeringen till min myndighet kan det självklart föreligga en ökad riskför styrning. Men jag tror inte att det kommer att hända. Jag kommer att göraallt för att det inte ska hända. Jag har den frihet som regeringsformen germig. Vi får inte glömma bort att är en myndighetsom omfattas av lydnadsplikten och de undantag från lydnadsplikten somtrots allt finns i regeringsformen. Det är utrymmet för den verksamhet som vibedriver.Som jag sade tycker jag att det är viktigt att komma ihåg vad som är grun-den för uppdrag. Det gör den här myndighetenlite annorlunda än merparten av de svenska förvaltningsmyndigheterna. Detfinns en lag om där har fastställt dengrundläggande uppgiften för myndighetens verksamhet. Det har väldigt fåandra myndigheter, inte ens alla andra ombudsmannamyndigheter underregeringen. Det har jag tagit fasta på, och det kommer jag att ta fasta på imitt uppdrag framöver. Jag hoppas att jag med stor frihet och stort engage-mang kan driva det som jag har att göra, nämligen frågor om rättigheter ochintressen för människor med funktionshinder.Berndt : Det här är en fråga som diskuteras inom handikapprörelsenför närvarande. Det måste ju byggas upp en helt ny kompetens, en kompe-tens som inte finns hos . Den finns egentli-gen inte någon annanstans heller. Då är frågan var man ska lägga den. Detfinns olika uppfattningar inom handikapprörelsen; det är helt riktigt. Menkan man lägga den någon annanstans än hos ?Man kan möjligen lägga den hos . , som barahar hand om bostäder, kan man ju inte lägga den hos. Den här tillgänglighe-ten är ju någonting annat än bara tillgänglighet i bostäder.Det förs en diskussion om risken att juridiskakompetens skulle stå i skuggan av den här tillgänglighetsfrågan. Men i daghar i alla fall inte de 33 medlemsförbunden inom HSO riktigt diskuteratfärdigt vilket ben man ska stå på när det gäller just den här frågan.Britt : Från DHR:s sida ser vi det ändå som att är den bästa lösningen. är enideell förening som ägs av staten, kommunerna och landstingen, och vi ärosäkra på hur man kan tvinga den ideella föreningen, , attta på sig vissa ålägganden. jobbar främst medområden som rör landstingens och kommunernas verksamheter, medan etttillgänglighetscenter skulle röra även andra offentliga myndigheter och pri-vata affärsidkares områden.Handikappombudsmannen jobbar ju utifrån ett regleringsbrev. Vimenar att man kan ålägga att jobba med tillgäng-lighetsfrågor. Då måste man även arbeta med det här. Vi tror också att skulle ha större möjligheter att jobba utifrån frågan -och driva den - om ansvars- och finansieringsprincipen. Så har vi resoneratinom DHR.Lena (): Jag har en fråga till HSO och DHR. Jag skulle vilja frågahur ni upplever att informationen om LSS-insatser fungerar för era medlem-mar. Vad har ni för uppfattning om hur det fungerar i kommuner och lands-ting?Sedan slår man ju också fast i den här planen att myndigheter bör se till attderas information blir tillgänglig för personer med funktionshinder. Jagskulle vilja fråga hur man gör för att få sin information till-gänglig för olika funktionshindrade i dag.Guy : Man kan säga att det är ett ganska blandat intryck man får när detgäller information om LSS-insatserna. Det beror väldigt mycket på vilkainsatser det gäller och vilken kommun man bor i. Rent allmänt kan man sägaatt det brister betydligt. Många vill ha mycket mer information än vad de får.De är inte kunniga om vilka insatser de kan få. vänder de sigtill oss för att få den här informationen. I efterhand får de reda på vad deeventuellt har missat. Under tidens gång har informationen naturligtvis blivitbättre, men det brister tyvärr fortfarande på väldigt många håll i landet. Mendet måste också sägas att bilden är splittrad.Berndt : Jag har inte mycket ytterligare att tillägga, eftersom det ärväldigt stor skillnad mellan kommunerna när det gäller just informationen.Jag ansluter mig till det som sade.Lars : Vi arbetar med att också göra det hela tillgängligt för män-niskor med funktionshinder. måste jag säga att när det gäller denhär frågan ligger man på något sätt ständigt bakom eller efter de ambitionersom man har. Men rent praktiskt ser vi nu över hela vår informationsverk-samhet. Det gäller informationsavdelningen, informationsverksamheten, ochdå kommer de här frågorna med. Arbetet har påbörjats. Det är en rejäl över-syn, och då får vi ta med de här frågorna.Leif (): Både och har tagit upp pro-blemen runt LSS och problemen med undanträngningseffekter och det dom-stolstrots som har uppkommit. Båda kommunförbunden har också belystsammanhanget mellan just undanträngningseffekten och det här. Många harvisat på att det kanske saknas lite konkretion i den här propositionen. Den ärmycket välskriven, och som förut sade anser man att LSS ärallmänt viktig. Men med tanke på att förbunden anser att undanträngningsef-fekten finns och att det är ett problem undrar jag om ni inte rent konkret harövervägt att göra det som nämnde när hon ställde sig frågan.Det handlar om att man ska återföra de 20 första timmarna från kommunernatill staten, som det var förut, för att minska den effekt som finns av undan-trängningarna, liksom att man ska återinföra rätten till LSS-insatser i skolan.Det vore mycket konkreta och snabbt gjorda åtgärder som skulle komma dehandikappade till del.Som många har sagt kommer det att kosta mycket pengar. Då är det väl-digt viktigt att man vet något om värdet av insatserna. Med tanke på vadSocialstyrelsen sade angående långsiktig forskning undrar jag hur ni värderardet här. Planerar ni en långsiktig forskning som verkligen tar fram värdet avde insatser som man gör, så att det inte läggs pengar på det här som vi intevet vart de tar vägen? Det är ju ändå stora belopp som det kommer att blifrågan om. Planeringen i propositionen är ju, precis som Socialstyrelsenframhöll, inte så tydlig när det gäller långsiktigheten i fråga om värdet avinsatserna.Mikael : Svaret på den första frågan är väldigt kort. Vi har inte över-vägt att föra över de från kommunen till staten. Det har inteberetts eller övervägts, och det planeras inte heller någon översyn kring dedelarna, i alla fall inte . Jag ska också säga att arbetsinsatserna på Socaldepartementet nu riktas in på en proposition om att ge dem rätttill personlig assistans. Dessutom har vi, vilket snart presenteras i vårbudge-ten, , vill jag påstå, avsatt rätt pengar i budgeten utefter dprognoser som faktiskt kan antas gälla.När det i övrigt gäller fördelningen mellan kommuner och landsting är detinte någonting som jag bedömer kommer att aktualiseras inom den här man-datperioden i alla fall. Det kan givetvis ske förändringar på det området. Mendet är ingenting som jag bedömer att regeringen kommer att göra. Menpå den punkten får man väl säga: Den som lever får se.Ursäkta, det var en fråga till.Leif (): Den gällde den långsiktiga forskningen i fråga om insat-sernas värde.Mikael : I propositionen gör vi en ganska rejäl uppgradering av an-slagen till forskningen. SFR får, åtminstone i den gamla formen, uppräkning-ar eller någonting åt det hållet när det gäller anslagenför handikappforskning. Vi gör bedömningen att det är den viktigaste insat-sen som regeringen just nu kan göra. Sedan är det ju SFR som bedömervilken forskning som ska göras. Det är åtminstone så långt som vi har kom-mit i den här propositionen. När det gäller den långsiktiga forskningen är viegentligen väldigt nöjda med vad vi har åstadkommit i den här propositio-nen. Om det skulle behövas en mer specifik uppföljning och utvärdering fårvi fortsätta att titta på den frågan.Margareta (): Fru ordförande! Dessa timmar har verkligen visatpå att det finns olika sätt att gripa sig an saker. Det finns de som ser problei varje uppgift, och det finns de som ser en uppgift i varje problem. Jag skullvilja passa på tillfället att gratulera till den senare inställningen.Sedan kan jag inte låta bli att kommentera inställningen från Svensk Han-dels sida när det gäller att eventuella utgifter läggs på priserna. Jag tror det är några utgifter som vi från statsmakternas sida har fattat beslut omsom inte har lagts på priserna. Så vi är nog ganska vana vid att betala för dethär.Min fråga vill jag rikta till och . Eftersomni kan sägas företräda de dolda funktionshindren vill jag veta vad ni tycker ärbäst med den här propositionen.Stina-Clara : Den frågan är faktiskt lite svår att svara på. Det ärnaturligtvis bra att det finns en sådan här proposition. Men, som jag sadeinledningsvis när jag pratade om , vi upplever egentligeninte att de frågor som diskuteras berör de demenshandikappade på något sätt.De har blivit bortglömda. Vi skulle väl önska att det på något sätt fanns engrupp där man fick föra fram vad demenshandikappet faktiskt innebär. Det ärsjälvklart viktiga saker som diskuteras för väldigt många handikappade. Mende demenshandikappade är bortglömda.Marianne : Som jag sade i mitt inlägg tycker vi naturligtvis att deövergripande målen är värdefulla, men vi har också haft svårt att hitta kon-kreta exempel på vad handikappropositionen kan innebära för våra grupper.Om jag ska lyfta fram något positivt nu vill jag göra det utifrån det svarsom gav på frågan från , tror jag, omvarför inte de osynliga handikappen och de psykiska handikappen finnsomnämnda i propositionen. Jag tolkade ändå det som sadesom positivt. Han sade att man inte kunde lyfta fram alla grupper och att detär intentionerna i handikappolitiken som man vill lyfta fram. Jag hoppas attdet inom ramen för det svaret också kan inrymmas insatser för våra grupper.Ordföranden: för detta!Eftersom jag just nu inte har några fler frågeställare på listan avser jag attavsluta den här offentliga utfrågningen. Det vill jag göra genom att tacka allaer som har deltagit och bidragit med er kunskap och som har gjort den härutfrågningen så informativ. Tack för att ni har deltagit! Tack för att ni harbidragit! Tack också för ert engagemang i frågorna!Denna offentliga utfrågning är härmed avslutad.