bet · GN01KU20 · 2000-05-24 00:00:00 — Utskottet hade vid bered-ningen av ärendet på egen begäran fått del av akt iärendet samt inhämtat upplysningar och synpunkter från företrädare fördepartementet, , och . I betänkandet tillstyrkteutskottet regeringens förslag och avstyrkte fyra motioner som hade väcktsmed anledning av propositionen (m, kd, fp och c).Företrädarna för och riktade i en gemen-sam reservation, liksom företrädaren för i en annan reservation,skarp kritik mot det beslutsunderlag rörande samgåendet mellan ochTelenor som regeringen presenterat för . och Kristde-mokraterna ansåg vidare, med instämmande av , att hela Teliaborde privatiseras. och uttalde att aktieägar-avtalet borde innehålla krav på strikt kommersiellt beslutsfattande utan poli-tisk inblandning. menade att aktieägaravtalet skulle komma attinnebära en politisk styrning av det nya bolaget och man befarade också attpolitiska hänsyn skulle komma att tas vid beslut om förläggning av verksam-heterna mobiltelfoni och Internet. ansåg i en reservation att demedel som skulle komma att frigöras vid en försäljning av delar av statensaktieinnehav i det nya bolaget borde avsättas såsom ägarkapital i ett helägtstatligt bolag, som syftar till att finansiera eller delfinansiera den digitalainfrastrukturen.Riksdagen beslutade i enlighet med näringsutskottets hemställan den15 juni 1999.BrevväxlingUnder fördes en brevväxling mellan den svenska ägaren, repre-senterad av , och den norske ägaren, representerad avSamferdselsdepartementet. I brevväxlingen, bilaga A 5.2, behandlas olikastrategiska frågor avseende verksamhet och affärspartner samt frågor ombörsintroduktion och kommersiell självständighet. Vidare behandlas frågorom huvudkontor, organisation och lokalisering.Från svensk sida fördes det i ett brev fram önskemål omatt en interimsstyrelse skulle tillsättas för att bl.a. framläggadetaljerade planer för organisationerna, huvudkontoren och affärsområdenaslokalise- ring. Vidare angavs att varje enskilt förslag skulle motiverasfrån strikt kommersiella utgångspunkter, varvid reglerna om bästakompetensen som avgörande kriterium i bilaga 3A till samgåendeavtaletskulle beaktas.Den norska reaktionen blev först att fråga om avtalen alltjämt gällde, vilketbekräftades från svensk sida. I ett brev behandladesedan den norske samferdselsministern de frågor som hade tagits upp i Nä-ringsdepartementets brev av . Beträffande frågorna om huvud-kontor, organisation och lokalisering anfördes:De spørsmål som her omtales er regulert i aksjonæravtalens punkt 5.1 ogvedlegg 3A. I henhold til avtalen skal beslutninger vedr disse forhold under-legges de spesielle stemmerettsregler som framgår av aksjonæravtalenspunkt 4.3 b (i). Disse forhold kan derfor ikke endelig avklares før etter sam-menslåingen, når styret kan fatte en formell beslutning.I ett brev anförde att han utgickifrån att parterna var helt överens "om de bestämmelser som finns i avtals-komplexet om att sammanslagningen skall baseras på de kommersiella vär-deringar och de balans- och likvärdighetsprinciper som finns däri". BjörnRosengren underströk också att förhållandet mellan ägare, styrelse och verk-ställande ledning skulle följa gängse principer som följer av den svenskaaktiebolagslagen.Samma dag bekräftade att han var enig med BjörnRosengren om dessa synpunkter.Anställningsavtalet med ett pressmeddelande från den 23 september 1999uppgavs det att skulle utses till heltidsarbetande styrelseordfö-rande i och att han skulle utses till ordförande i det nya bolaget. Den14 beslutade en extra bolagsstämma i att bolagetskulle ingå ett anställningsavtal med 30 september 1999 intervjuades i Revy. Hanfick då frågan om styrelseordförandens dubbelröst skulle kunna vara utslags-givande i lokaliseringsval för delar av verksamheten, om det förelåg olikaåsikter mellan de två länderna. På detta svarade följande.Nei, det kan den ikke. I strategiske spørsmål må det være enighet og akseptfra begge land og fra selskapet om hva som er det best forretningsmessigtjenlige.Aktieägaravtalets undertecknandeEG-kommissionen godkände sammanslagningen av den13 oktober 1999.Den 18 oktober 1999 träffades och iStockholm. Vid mötet diskuterades, enligt Fjærvoll, dels antalet styrelsere-presentanter för de anställda, dels Karks ställning, dels "åpningsbalansen" ibolaget. undertecknades aktieägaravtalet.Styrelsemötet den 8 december 1999Den hölls det styrelsemöte i det nya bolaget. Ett utdrag avstyrelseprotokollet finns som bilaga A 5.3. Frågan om lokalisering av affär-sområdenas huvudkontor fanns inte på den dagordning som hade utsäntsinför mötet. Vid mötet beslutade styrelsen emellertid att frågan, som hadebehandlats på flera tidigare styrelsemöten, skulle tas upp till beslut på mötetEnligt protokollet fördes det omfattande och ingående diskussioner om varhuvudkontoren skulle lokaliseras. Fokuseringen låg på frågan var huvud-kontoret för affärsområde kommunikation skulle förläggas. Som un-derlag fanns dels ett av koncernledningen upprättat dokument, dels ett inomTelia upprättat dokument vilket utdelades vid styrelsemötet. Trots diversekritik kring underlagets karaktär konstaterade styrelsen att inget ytterligarematerial var nödvändigt, utan att styrelsen nu hade fullgott underlag för ettbeslut.Det framställdes förslag om att bordlägga frågan, men styrelsen beslutademed ordförandens utslagsröst att frågan om lokalisering av affärsområdenaslokalisering skulle avgöras genom omröstning vid mötet.Därefter beslutade styrelsen med hjälp av ordförandens utslagsröst att för-lägga huvudkontoret för Mobil kommunikation i /och hu-vudkontoren för Nät och i samt huvudkontoren för övrigaaffärsområden i enlighet med förslaget från VD.Sex styrelsemedlemmar - fyra föreslagna av den och två ar-betstagarrepresentanter från den norska delen av företaget - begärde medhänvisning till aktieägaravtalet punkt 4.3 b (i) att få fört tillprotokollet att beslut om lokalisering av affärsområdenas huvudkontor skallavgöras med enkel majoritet, men kräver att majoriteten innefattar minst enägarvald sty- relsemedlem utpekad av den och enstyrelsemedlem utpekad av den svenska staten.Närmare om aktieägaravtaletNär det gäller aktieägaravtalet, är det framför allt paragrafen om särskildaomröstningsregler för vissa styrelsebeslut, dvs. paragraf 4.3 b, som tilldragitsig intresse. Paragraf 4.3 har följande lydelse:Styrelsebesluta) Styrelsen skall fatta sina beslut baserade på en majoritet av de närva-rande Styrelseledamöterna; dock att Styrelsens ordförande skall ha ut-slagsröst i händelse av lika röstetal. Vad som sägs i punkten (b) nedanoch av vad som i övrigt är påkallat med hänsyn till gällande rätt skalldärvid iakttas.b) För giltigt beslut i följande frågor krävs att i Styrelsens majoritet iminst en ledamot som anvisats av svenska staten och en ledamot somutsetts av :(i) Godkännande, innan Paritet uppnåtts, av Ny AB-koncernensaffärsplan och dess koncernbudget inkluderande ändringar iIntegrationsriktlinjerna, omorganisationer, omstruktureringaroch omflyttningar av och affärsenheter;(ii) Beslut, eller i förekommande fall, rekommendationer, avseen-de större strategiska företagsförvärv eller överlåtelser att ge-nomföras av utöver transaktioner som förutsatts i denaffärsplan som godkänts enligt Avsnitt 4.3 b) (i) ovan;(iii) Inrättande av och delegering av beslutsrätt till styrelsekom-mittéer; tillsättande av styrelser i och ;(iv) Tillsättande och entledigande av Verkställande direktör ochVice verkställande direktörer - med beaktande av vad somsägs i Avsnitt 4.4 - innan Paritet uppnåtts.Under slutskedet av avtalsförhandlingarna visade det sig att bolagen inteskulle bli eniga om integrationsprinciperna . Enligt vad och uppgett inför var detta enviktig orsak till att de speciella rösträttsreglerna, paragraf 4.3 b (i) iaktie- ägaravtalet på norskt initiativ gavs den ovan angivna utformningen.Den svenska ägaren hade två gånger avslagit den norska ägarens begäran attta in varianter av det som senare blev punkt 4.3 b (i) i aktieägaravtalet,men accepterades punkten. Anledningen till att man från svensksida motsatte sig en reglering av detta var, enligt Fjærvoll, att det inteomfattades av avsiktsförklaringen.Den 30 mars 1999 avslutades förhandlingarna och samgåendeavtalet un-dertecknades. låg som en bilaga till samgåendeavtalet, menskulle undertecknas först när alla nödvändiga förutsättningar var för handen.I ett pressmeddelande från det norska Samferdselsdepartementetangavs bl.a. följande.Selskapets hovedkontor skal legges til . Et internasjonalt sentervil bli etablert i Norge.- Lokalisering av ledelsen for de enkelte forretningsområdene fastleggesikke nå, men vurderes av selskapsledelsen på forretningsmessig grunnlag.Det legges til grunn at valg av lokalisering skal oppfylle krav om rasjonellog framtidsrettet forretningsorganisasjon og inennfor denne rammen enrimelig fordeling av ledelsesoppgaver landene imellom. Den endelige be-slutningen om dette skal skje etter de spesielle stemmerettsreglene somallerede er etablert i aksjonæravtalen. Det vil si at minst en aksjonærvalgtrepresentant for hvert land må være enige i beslutningen.-Pressmeddelandet översändes enligt till ochdelades ut till pressen vid undertecknandet i . Pressmeddelandetblev inte "gjensidig godkjent", men var känt för bägge parter.I den svenska propositionen (prop. 1998/99:99 s. 17) sägs beträffande om-röstningsregler följande.Parterna har kommit överens om att särskilda omröstningsregler krävs förvissa styrelsebeslut. Reglerna innebär att det förutom majoritet krävs att enstyrelseledamot som utsetts av den svenska staten och en som har utsetts avden ingår i majoriteten. De beslut som kräver särskilda regler ärbl.a. den nya bolagskoncernens affärsplan och dess koncernbudget, godkän-nande av större organisatoriska förändringar samt tillsättande och entledi-gande av verkställande direktör och vice verkställande direktörer, allt sålänge det sker i tiden före paritet.Den 9 april 1999 möttes två tjänstemän från Samferdselsdepartementet ochtvå tjänstemän (varav en jurist) från i föratt gå igenom respektive regerings propositioner. Propositionsutkast hadeutväxlats före mötet. Avsikten med mötet var enligt att försäkra sigom att respektive departement var införstått med innehållet i propositionerna.Det var inte ett förhandlingsmöte och det var inte meningen att mötet skullemynna ut i någon form av direkt godkännande av innehållet i propositioner-na.I den norska propositionen (St.prp. 58 [1998-99] s. 29) sägs beträffan-de omröstningsregler bl.a. följande.Det nye selskapets styre vil på et senere tidspunkt beslutte hvordan ledelsenav forretningsområdene skal lokaliseres. Beslutningen underlegges de spesi-elle stemmerettsregler som er etablert i aksjonæravtalen, dvs. at minst enaksjonærvalgt representant fra hvert land må være enig i beslutningen.Promemoria från RegeringskanslietGenom en skrivelse till har utskottet begärt en redogörelseför tillkomsten av beslutet om sammanslagningen av samtlämnat tillfälle att lämna de synpunkter i övrigt som anmälningen gav anled-ning till. Redogörelsen borde enligt utskottet bl.a. ge svar på följande frågor- vilka förutsättningar som hade förändrats när avsiktsförklaringen om sam-gåendet undertecknades jämfört med vad som gällde närförhandlingarna avbröts vid tidigare tillfällen,-- vilka externa rådgivare m.m. som anlitats,-- vad paragraf 4.3 b (i) i aktieägaravtalet innebär och hur de termer somanvänds där skall förstås,-- hur detta stämmer överens med det som i detta avseende anförts i proposi-tion 1998/99:99 Sammanslagning av ,-- det stod klart att man på norsk sida gjorde en väsentligtannorlunda tolkning av bestämmelsen än vad man gjorde på svensk sidaoch-- vilka åtgärder som då vidtogs.-Från har utskottet erhållit en promemoria som upprättatsinom . I promemorian, bilagaA 5.2, anges bl.a. följande.Det är inte möjligt att lämna ett heltäckande svar på vilka förutsättningarsom hade förändrats när avsiktsförklaringen ingicks jämfört med när för-handlingarna avbröts vid tidigare tillfällen. Situationen var i mångt ochmycket olika vid tillfällena. En förutsättning, ägarfördelningen, var dockutklarad vid undertecknandet av avsiktsförklaringen, vilket den inte hadevarit tidigare. Rådgivare åt vid förhandlingarna varbl.a. Skadden Arps, Meagher and Flom. Under förhandlingarna fram tillsamgåendeavtalets undertecknande tillkom som rådgivare. - Paragraf 4.3 b (i) i aktieägaravtalet om vilkastyrelsebeslut som kräver särskild majoritet skall tolkas enligt ordalydelsen.Den omfattar två huvudtyper av beslut, godkännande av affärsplan och kon-cernbudget. Som förtydligande anges i ett senare led att detta inkluderar"ändringar i Integrationsriktlinjerna, omorganisationer, omstruktureringaroch omflyttningar av och affärsenheter". När det gällerde använda termernas innebörd hänvisas det till en promemoria från om beslutsstrukturen i det nya bolaget, (i bilaga A5.2).I promemoria anges vidare: Den redogörelse för desärskilda omröstningsreglerna som lämnas i proposition 1998/99:99 Sam-manslagning av och avser paragraf 4.3 b i dess helhet.Skrivningarna i propositionen är inte detaljerade, eftersom avtalet bifogadestill propositionen. De står dock i överensstämmelse med avtalstexten och deär förenliga med den innebörd paragrafen har. - fördes enbrevväxling mellan den svenska ägaren och den norska. Den var bl.a. ettuttryck för att den svenska ägaren inte var övertygad om att beslut om detnya bolagets framtida strategi fattades i ett sådant tempo som krävdes för attdet nya bolaget skulle fungera tillfredsställande. - När Näringsdepartementetinformerades om hur styrelsemötet hade avlöpt, upp-drog departementet åt att analysera situationen.Slutsatsen blev att beslutet var fattat helt i överensstämmelse med den svens-ka aktiebolagslagen och avtalet mellan ägarna. Det stod klart att den norskaägaren hade en annan syn på frågan. - Därefter fördes på norskt initiativdiskussioner om att avbryta samgåendet. gav de bådaländernas statsministrar ut ett gemensamt pressmeddelande, bilaga A 5.4, ivilket angavs att man var överens om att samgåendet skulle avbrytas. Förnärvarande förs förhandlingar mellan de två departementen om ett särskiltavtal om avvecklingen.I promemorian från anförs i fråga om de i para-graf 4.3 b använda termerna bl.a. följande. innebär en för-ändring av den plan som anvisar hur de olika avdelningarna skall rapporteratill varandra. Omstruktureringar syftar på förändringar i affärsområdets verk-samhetsgrenar, dvs. vilka verksamheter som skall bedrivas, om och på vilketsätt dessa skall vara samordnade alternativt självständiga m.m. Uttrycket"omflyttningar av och affärsenheter" utgör ett komple-ment till uttrycket "omstruktureringar" och skall förstås som förändringar iden juridiska strukturen, dvs. hur de olika bolagen skall placeras i förhållan-de till varandra, möjligen också hur många olika juridiska personer somaffärsområdet skall vara indelat i.UtfrågningarUtskottet har hållit utfrågningar med departementsrådet i Näringsdeparte-mentet Dag Detter och företagsjuristen från , bilaga B 5. utfrågade utskottetverkställande direktören , bilaga B 8. Näringsminister utfrågades , bilaga B 9.Dag Detter uppgav bl.a. följande. Juridiska rådgivare åt departementet varden amerikanska , Meagher and Flom och Före-tagsjuridik Nord & Co. Avtalstexten framförhandlades på engelska och över-sattes först i slutskedet till svenska respektive norska. Lokaliseringen avaffärsenheternas huvudkontor diskuterades under avtalsförhandlingarna ochvar en residual av de punkter i avsiktsförklaringen där man nått överens-kommelse om huvudkontor och det internationella kontoret. Detta var detal-jer som ansågs bäst att klara av i ett integrationsavtal som skulleutarbetas av företagets ledning, dvs. ingenting som gällde ägarna vid ensådan avtalstid- punkt eller rent faktiskt, utan det var någonting somskulle lösas på operativ nivå och styrelsenivå. Allmänt fanns det engenerell diskussion mellan de två parterna om hur mycket som egentligen varägarfrågor. På denna punkt hade den norska sidan en större önskan att görafler frågor till ägarfrågor, medan den svenska sidan strävade efter attsammanslagningen och det framtida bolaget skulle skötas kommersiellt.Frågor som inte nödvändigtvis var av ägarkaraktär skulle skötas påstyrelsenivå respektive på operativ nivå. Det är viktigt för det fortsattaarbetet i ett företag att avgöra var gränserna går mel- lan de tre olikainstanserna i ledningen. Detta var en av de frågor som åter- kom tvågånger. Vid båda tillfällena var den svenska sidans motivering att det intevar ägarfrågor utan sådant som ska skjutas ned till styrelse- ochledningsnivå. - Ett aktieägaravtal skapar dels ramverket för hur framförallt ägarna skall hantera den gemensamma tillgången, gemensamt och var försig, dels en viss arbetsordning. Det får ses som en vägledning om vad somär ägarfrågor och inte. - Paragraf 4.3 b (i) i aktieägaravtalet om vilkabeslut som krävde särskild majoritet i styrelsen skall tolkas enligtordalydelsen. Den skall inte ses som en landskampsfråga, utan som enavgränsning mellan vad som är ägarfrågor och vad som är styrelsefrågor. -Den norska propositions- texten granskades framför allt för att kontrolleraatt det som skrevs om var korrekt. Någon granskning av demotiveringar som den norska regering- en gett till sitt parlament gjordesinte. Det kan finnas politiska och kulturella skillnader som ger anledningtill olika formuleringar, och så var också fallet. Att nyansskillnaderna iskrivningen skulle leda fram till vad vi fick reda på varvid det tillfället inte möjligt att skönja. - Som styrelsele- damot hadehan inte fått några instruktioner från ägaren. Däremot hade han tillgångtill alla avtal. - Att man på norsk sida gjorde en annan tolkning avparagraf 4.3 b (i) framkom för svensk del först vid styrelsemötet den 8 de-cember 1999. Styrelsemötet föregicks av ett antal utredningar som skulleligga till grund för ett beslut om lokaliseringen av de olikaaffärsområdenas huvudkontor. Koncernledningen skulle genom konsulter ochinterna utred- ningar klargöra vad som var det bästa läget för de olikaaffärsområdenas huvudkontor. Det rådde olika meningar i ledningen om bl.a.vilka premisser som skulle gälla för placeringarna. Den första diskussionenhandlade framför allt om dessa premisser och vilka konsultrapporter ochinterna rapporter som skulle ligga till grund för ett beslut för att detskulle kunna anses vara sakligt och affärsmässigt. Rösträttsregeln var inteuppe till diskussion före beslutet i styrelsen. Däremot framkom det efteråtgenom deras protester att de gjorde en annan tolkning av hur rösternaskulle räknas. De bad att få det antecknat i protokollet. I och med attstyrelsen hade ett mandat att fatta beslut i lokalise- ringsfrågan ochstyrelsen dessutom enhälligt beslutade att frågan skulle tas upp ochavgöras på sammanträdet, var det rimligt att styrelsen tog det ansva- ret.- Departementet övervägde att anlita oberoende jurister för att få klarheti tolkningsfrågan, men ansåg inte att det var nödvändigt eftersom de råddepartementet fick, och även interna juristers syn på saken, var väldigtklara i frågan.Gunnar Nord uppgav bl.a. följande. kom in iärendet efter det att avsiktsförklaringen hade kommit till ochhar biträtt departementet med rättsliga råd och synpunkter alltsedan dess.Näringsdepartementets tolkning av aktieägaravtalet är den rättsligt riktigatolkningen. De båda ägarna hade inte träffat någon överenskommelse i dethär avseendet före avsiktsförklaringen och heller inte före avtalets ingåendeden . Den text som det ska jämföras med i avsiktsförklaringen löd:Godkännande, innan paritet uppnåtts, av Ny AB-koncernens affärsplan ochdess koncernbudget. De båda regeringarna hade lämnat uttryckliga anvis-ningar till dem som arbetade med ärendet att frågor om affärsområdenashuvudkontor inte var en ägarfråga utan en styrelsefråga. I aktieägaravtaletsportalparagraf 1.1 a (i) säger aktieägarna att det i detta sammanhang är aktie-ägarnas avsikt att genom sin styrelse- och ledningsgrupp skall ha detoberoende som erfordras för driften av på affärsmässiga grunder.Enligt den svenska aktiebolagslagen är det styrelsen och inte ägarna somsköter förvaltningen av bolaget. Ägarna kan i större eller mindre utsträckningvälja att, via bolagsstämman eller i andra former, ta över större eller mindredelar av förvaltningen. - Redan vid läsningen av paragraf 4.3 b (i) finnerman att den faktiskt inte omfattar lokaliseringen av Ny AB:s affärsområden.Om man skulle anse att denna bestämmelse innebär godkännande av Ny AB-koncernens affärsplan, koncernbudget och ändringar i integrationsriktlinjeroch omorganisationer, omstruktureringar och omflyttningar, så skulle man haskrivit det. Detta skulle innebära att staterna skulle ha haft veto vid varjeändring av integrationsriktlinjerna, varje omorganisation eller omflyttning avdotterbolag och varje omflyttning av affärsenheter. Det är naturligtvis enfullkomligt orimlig tanke. Det är godkännande av affärsplanen som är under-kastat de här speciella reglerna, inte varje liten justering eller varjedelfråga i den, utan det gäller den gång man antar affärsplanen. - Enligtparagraf 5:1 Huvudkontor skall Ny AB:s huvudkontor lokaliseras tillSverige, vilket skall framgå av bolagsordningen, och ett internationelltcenter skall förläggas till . Som närmare utvecklas iintegrationsriktlinjerna skall andra affärs- områden och affärsenheterinledningsvis förläggas till och . Det är alltså ett klartbesked om vad ägarna har beslutat sig för vad beträffarhuvudkontorsfrågorna. I övrigt skulle man, i enlighet med affärsmässighets-principerna som hade grundfästs i integrationsriktlinjerna, inledningsvisförlägga såväl övriga affärsområden, tolv stycken, som affärsenheter,tusen- tals, till och . Om parterna hade avsett att reglerafrågan om huvudkontorets förläggande sinsemellan i en eller annan form,borde det ha framgått inte bara av paragraf 4.3 b (i) utan också avhuvudkontorsbestäm- melsen. - Under avtalsförhandlingarna framfördes frånnorsk sida i olika omgångar önskemål som gick ut på att utvidgabeslutsfrågor som skulle omfattas av ägarkontroll i en eller annan formutöver vad som hade sagts i avsiktsförklaringen. Från den svenska sidan varinstruktionen klar och tydlig, nämligen att bolaget så långt det bara varmöjligt skulle byggas upp och skötas på ett affärsmässigt sätt. Ett avkriterierna för detta var att ägarna skulle hålla sig ifrånfrågeställningar av kommersiell natur. Det stod inte klart för någon exaktvad den här speciella bestämmelsens införande innebar vid något tillfälleunder de senare förhandlingsdagarna. Hade frågan om affärsområdenashuvudkontorslokalisering kommit upp på bordet, hade den kunnat hanteras påett praktiskt sätt. - Ett starkt skäl till att dessa frågor inte regleradesi bolagsordningen var den förestående börsintroduktionen. Men det är ocksåså att en hel del av den här typen av frågor inte går att reglera i enbolagsordning. Att gå till skiljedomsförfarande hade inte löst problemet.Jan-Åke Kark uppgav bl.a. följande. Det fanns en allmänt spridd uppfatt-ning i Telias koncernledning om att avtalet såg ut på det sätt som dennorska sidan gjorde gällande, och ingen hade väl brytt sig om att funderapå vad som stod i aktieägaravtalet, i bolagsordningen och i svenskaktiebolagsrätt. Som vice verkställande direktör i bolaget hade han intealls haft skäl att fundera djupare i frågan. Det här var en styrelsefråga iväldigt stor utsträckning. Inför styrelsemötet gick hanigenom avtalen och lagstiftningen och kom fram till en annan tolkning änden som var den allmänt spridda i koncernledningen , dvs. atthan hade rätt att använda sin dub- belröst. Han hade inte någon kontakt medBjörn om hur tolkning- en skulle vara. Att vårda ettaktieägaravtal ligger alltid på aktieägarna, men det är styrelsen som skallverkställa delar av avtalet. - Redan från början insåg han attlokaliseringsfrågorna var ett klart minerat fält. När han började den 1mars 1999 var processen redan i gång .