bet · GO01BoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Utskottet avstyrker av detta skäl även motionBo233 (kd) yrkande 22 i motsvarande del.Det bör i sammanhanget framhållas att stödet till de lokalainvesteringsprogrammen efter en regeländring tillviss del kan användas för det av motionärerna förordade ändamålet.Förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokalainvesteringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhälletkompletterades således från denna tidpunkt med en regel som medger attstöd beviljas för åtgärder som syftar till att förbättra inomhusmiljöni byggnader genom att minska förekomsten av allergiframkallande ellerandra hälsofarliga ämnen eller material.Bostadspolitikens inriktning m.m.Utformningen av bostadspolitikenFörslag som avser utformningen av bostadspolitiken har lämnats imotioner som väckts dels under allmänna motionstiden , dels medanledning av proposition 2000/01:26 Bostadsförsörjningen m.m. Gemensamtför motionerna är att de för fram förslag som täcker ett brettbostadspolitiskt spektrum. Däremot är utgångspunkten för dem någotolika. Flera av motionerna har en mer allmän bostadspolitiskutgångspunkt, medan andra har sitt ursprung i en strävan att ökabostadsbyggandet i landet i sin helhet eller i tillväxtregionerna.I Moderata samlingspartiets bostadspolitiska partimotion Bo414 (m)yrkande 1 föreslås att skall göra ett tillkännagivande ombostadspolitikens inriktning. Enligt motionen skall bostadspolitikeninriktas på att skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostädertill rimliga kostnader i en stimulerande och trygg miljö. Boendemiljönskall vidare bidra till värdiga levnadsförhållanden och särskilt främjaen god uppväxt för barn och ungdomar. För att dessa mål skall uppnåsmåste enligt motionen skatterna sänkas, avregleringen fortsätta,bruksvärdesreglerna reformeras och eget ägande underlättas.Utgångspunkten för förslagen i motion Bo3 (m) är en strävan att ökabostadsbyggandet. I motionen föreslås sålunda att skall göratillkännagivanden om åtgärder för sänkta byggkostnader (yrkande 5), förett ökat byggande och bättre utnyttjande av det befintligabostadsbeståndet (yrkande 6) samt om förutsättningarna förbostadsbyggandet i tillväxtregionerna (yrkande 8). De åtgärder somenligt motionen bör vidtas är bl.a. följande:- sänkt skatt på byggandet,-- sänkt skatt på boendet,-- förändrat skatteutjämningssystem,-- en tillväxtanpassad ekonomisk politik,-- möjliggörande av tredimensionella fastigheter,-- möjliggörande av ägarlägenheter,-- satsningar på infrastruktur,-- möjliggörande av strandnära bebyggelse,-- en snabbare plan- och byggprocess samt-- en friare hyressättning.-Förslag om sänkta skatter och avgifter vid nybyggnation i syfte attuppnå lägre boendekostnader förs även fram i motion Bo1 (m) yrkande 2.Som en ytterligare åtgärd för att få till stånd ett ökatbostadsbyggande föreslås i Moderata samlingspartiets partimotion Bo414yrkande 2 en satsning på infrastrukturella investeringar. Enligtmotionen skulle ett utökat trafiknät och investeringar iinfrastrukturen leda till att fler bostadsbolag vågar satsa på nyabyggnadsprojekt. Med utgångspunkt i förhållandena i Stockholmsområdetföreslås i motion N321 (m) yrkande 2 en nationell bostadspolitik sommöjliggör ett ökat bostadsbyggande. Även i denna motion framhållsvikten av att vidta åtgärder för att bygga ut infrastrukturen.De bostadspolitiska förslag som läggs fram i motion Bo233 (kd)yrkande 12 syftar bl.a. till att förbättra de ekonomiskaförutsättningarna för barnfamiljers småhusboende. Enligt motionen skallen utgångspunkt för bostadspolitiken vara att människor känner tryggheti sitt boende. Den skall dessutom präglas av valfrihet där familjer kanvälja den boendeform som passar dem och där en boendemiljö skapas somkan bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden för allamänniskor och då särskilt för barn och ungdomar. De ekonomiskaförutsättningarna måste enligt motionen därför vara sådana attbarnfamiljer har råd att välja småhusboende om de så önskar.För att få till stånd ett ökat bostadsbyggande i måsteenligt motion Bo216 (kd) en ny bostadspolitik genomföras. De åtgärdersom måste ingå i en sådan politik är enligt motionen bl.a. attfastighetsskatten ersätts med en låg fastighetsavgift, attbeskattningen av boendet ses över, att ett nytt hyressättningssysteminförs, att planprocessen reformeras, att tredimensionellfastighetsbildning möjliggörs och att tillkomsten av s.k.generationsbostäder stimuleras.Även den med anledning av proposition 2000/21:26 väckta motion Bo2(kd) syftar till att förbättra förutsättningarna för bostadsbyggande itillväxtregionerna. Enligt motionens yrkande 6 behöverförutsättningarna för bostadsbyggande förbättras genom bl.a.:- sänkt skatt på hushållstjänster,-- förändringar i det kommunala skatteutjämningssystemet,-- bidrag till marksanering,-- undantag för nyproduktionen från bruksvärdesreglerna,-- förändring av allmännyttans hyresledande roll,-- tredimensionell fastighetsbildning och-- avgift i stället för fastighetsskatt.-Enligt motion Bo230 (c) måste åtgärder vidtas för att åstadkomma valfrihetoch mångfald i boendet (yrkande 2), för att förbättra långsiktigheten ibostadspolitiken (yrkande 6) och för att förbättra demokratin i boendeoch samhällsplanering (yrkande 17). Även i partimotionSo358 yrkande 9 förordas åtgärder för att öka valfriheten i boendet.Enligt motionerna behövs det en bostadspolitik som kan tillfredsställamänniskors varierande behov och önskemål. Det innebär att allt frånallmännyttiga hyresbostäder till ägarlägenheter skall erbjudas,byggkostnaderna liksom skatter och avgifter på boende skall sänkas,boendedemokratin stärkas, livsmiljön förbättras och trygghetsfrågornalyftas fram.Förslag motsvarande de nu aktuella förs även fram i motion Bo230 (c)yrkande 7 där ett tillkännagivande om hyresmarknaden ochförutsättningarna för byggande av hyresbostäder begärs. Det anges bl.a.innebära dels att en jämnare efterfrågan i olika delar av landet böreftersträvas, dels att byggandet av hyresbostäder i tillväxtområdenamåste öka. Enligt motionen bör det ske genom en aktivareregionalpolitik och förbättrade pendlingsmöjligheter. Staten bör vidareunderlätta byggandet bl.a. genom lägre skatter på boendet och genom attförenkla regelverken. Kommunerna bör dessutom göra planprocessensmidigare och byggföretagen bör pressa produktionskostnaderna.Även i storstadsmotion Bo223 förs motsvarandebostadspolitiska förslag fram. Enligt motionens yrkande göra ett tillkännagivande angående om- och nybyggnationen.Förutom att tillkännagivandet skall omfatta de allmännabostadspolitiska åtgärder som även föreslås i andra motioner (c)förordas i motionen att staten tillsammans med kommunerna bör utarbetaen strategi för ombyggnation av bl.a. miljonprogramsområdena. Ianslutning till detta skall också möjligheten att använda ekonomiskainstrument som stimulans övervägas.I den med anledning av proposition 2000/01:26 väckta motion Bo7 (c)förordas åtgärder dels för att få till stånd bättre fungerandebostadsmarknader i hela landet (yrkande 1), dels för att främja ettökat bostadsbyggande (yrkande 7). Enligt motionen bör åtgärder vidtassom kan ge- bättre konkurrens på byggmarknaden,-- enklare regelverk för byggande,-- lägre skatter på boende samt-- en hyressättning som tar större hänsyn till efterfrågan ochverkliga kostnader.-Det finns enligt motion Bo235 (fp) yrkande 3 ett uttalat behov av en nyoch modern social bostadspolitik som- ger valfrihet för konsumenterna genom ett brett utbud av allatyper av bostäder,-- förbättrar konkurrensen med sänkta bygg- och underhållskostnadersom följd,-- ger en flexiblare hyressättning och neutralitet mellanboendeformerna.-Samtidigt framhålls i motionen att kommunerna även måste haansvaret för de människor som har behov av ett socialt anpassat boendeoch för sociala förturer. En förutsättningslös diskussion måste dockenligt förslaget påbörjas om formerna för detta.Som en del i en satsning på förs motsvarande förslagtill en ny inriktning av bostadspolitiken fram också i motion Ub808(fp) yrkande 1. Även i denna motion betonas kommunernas ansvar förbostadsförsörjningen. För att kommunerna skall kunna ta detta ansvarmåste enligt förslaget bl.a. det kommunala utjämningssystemet förändrasoch delar av de kommunala bostadsbolagen avvecklas genom ombildningtill bostadsrätt samt genom försäljning till andra fastighetsägare.I motion Bo226 (s) förordas ett tillkännagivande ombehovet av en social bostadspolitik. Enligt motionen börtillkännagivandet innebära att regionala obalanser och segregationskall motverkas, inomhusmiljön förbättras, byggkostnaderna hållas ischack, teknikutvecklingen stimuleras och kommunernas markpriser hållasnere.För att i första hand lösa problemen i förordas imotion Bo232 (s) vissa bostadspolitiska insatser. Även om förslagenutgår från förhållandena i är insatserna generella. Deförordade åtgärderna avser bl.a. förbättrad regionplanering, krav påbostadsförmedling, möjlighet till bostadsanvisning, skydd motutförsäljning av allmännyttan och byggande av "Kvarteret Framtiden".När det gäller den i motionerna aktualiserade frågan ombostadspolitikens utformning gör utskottet följande bedömning.Gemensamt för motionerna är att de på ett övergripande sätt beskriverhur den framtida bostadspolitiken bör utformas. Det är alltså intefråga om att i detalj fastställa hur bostadspolitiken skall bedrivas,utan att lägga fast det mål som skall vara styrande för politiken. Meringående överväganden i sak om de olika åtgärder som kortfattatförordas i motionerna för att uppnå uppsatta bostadspolitiska målredovisas av utskottet i andra delar av detta betänkande samt ibetänkanden inriktade på olika sakfrågor inom bostadspolitiken.Utskottet har under en rad av år haft att ta ställning till förslagsom avser utformningen och inriktningen av bostadspolitiken. Med tankepå den vikt de bostadspolitiska målen måste tillmätas är det värdefulltatt målen diskuteras och ses över med en viss regelbundenhet. Samtidigtmåste målen formuleras på ett sådant sätt att de ger en allmänteftersträvad långsiktighet i bostadspolitiken. När det däremot gällerde bostadspolitiska medlen bör dessa naturligtvis på ett annat sättanpassas till de rådande samhällsförhållandena.De mål som gäller för bostadspolitiken antogs av , påförslag av bostadsutskottet, . Bakgrunden till detta var ikorthet följande. I den bostadspolitiska proposition (prop.1997/98:119) som lades fram redovisade regeringen sinbedömning av hur de övergripande målen för bostadspolitiken bordeformuleras. Något förslag lämnades dock inte till på dennapunkt. I sin behandling av propositionen fann dock utskottet attmålsättningen, sådan den formulerades i propositionen, hade i stortsett samma lydelse som den som återfanns i den bostadspolitiskautredningen. Bakom utredningens förslag i denna del stod företrädareför samtliga riksdagspartier med undantag av Moderata samlingspartiet.Det fanns enligt utskottets mening mot denna bakgrund goda skäl förriksdagen att ansluta sig till den målformulering som förts fram ipropositionen. Enligt utskottet var det en styrka med en breduppslutning kring dessa mål. Det innebär att de bostadspolitiska måleni dag formuleras på följande sätt.Bostaden är en social rättighet och bostadspolitiken skall skapaförutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimligakostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskthållbara ramar. Boendemiljön skall bidra till jämlika och värdigalevnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn ochungdomar.Vid sin bedömning av de nu aktuella motionsförslagen har utskottet intekunnat finna att förslagen i något avgörande avseende skulle stå imotsatsförhållande till de mål som lagt fast. Det frågannärmast gäller är därför hur målen bör preciseras. Mot bakgrund av deförslag som förs fram i motionerna vill utskottet erinra om att debostadspolitiska målen senast har preciserats på flera områden i 1998års bostadspolitiska proposition.Det gäller bl.a. beträffande- bostaden som en social rättighet,-- bostadspolitikens inriktning på att skapa förutsättningarför alla att växa upp och leva i en stimulerande och trygg miljö,-- de boendes inflytande över den egna bostaden m.m.,-- en bostadspolitik som utvecklas inom ekologiskt hållbararamar,-- utformning av boendemiljön för att bidra till att skapajämlika och värdiga bostadsförhållanden samt--utformning av bostadspolitiken så att social, ekonomisk och etniskinte-gration främjas.-Utskottet kan inte heller finna att de preciseringar som här redovisatsi något avgörande avseende skulle avvika från vad som har förordats imotionerna. Även om det naturligtvis finns enskildheter som skiljer demsåväl sinsemellan som från de redovisade preciseringarna är dessaskiljaktigheter inte sådana att de nu bör föranleda något nyttriksdagens ställningstagande i frågan.När det däremot gäller med vilka medel som de uppsatta målen skallnås kan utskottet konstatera att skiljaktigheterna är stora. Utskottetär mot denna bakgrund inte berett att ställa sig bakom de mera konkretaförslag som läggs fram i flera av motionerna. Det gäller bl.a.förslagen om ägarlägenheter, tredimensionell fastighetsbildning ochfastighetsbeskattningen. Gemensamt för dessa förslag är att de antingenär under utredning eller under beredning i . Det finnsmot bakgrund härav inte anledning för att nu göra nyatillkännagivanden i dessa frågor.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda partimotionernaBo223 (c) yrkande 14, Bo414 (m) yrkandena 1 och 2 och So358 (c) yrkande9 samt motionerna Bo1 (m) yrkande 2, Bo2 (kd) yrkande 6, Bo3 (m)yrkandena 5, 6 och 8, Bo7 (c) yrkandena 1 och 7, Bo216 (kd), Bo226 (s),Bo230 (c) yrkandena 2, 6, 7 och 17, Bo232 (s), Bo233 (kd) yrkande 12,2000/01:Bo235 yrkande 3, N321 (m) yrkande 2 samt Ub808 (fp) yrkande 1.De bostadspolitiska frågornas behandling i regeringenDet finns enligt motion Bo210 (v) ett stort behov av en samlad syn påbostadspolitiken för att skapa en ekologiskt och socialt hållbarutveckling. Det sätt på vilket regeringen organiserat sitt arbete medde bostadspolitiska frågorna verkar däremot i motsatt riktning. Genomatt lägga olika delar av bostadspolitiken på olika departement harregeringen tappat den helhetssyn som är nödvändig för att få en samladoch fungerande bostadspolitik. Även om ett antal bostadspolitiskafrågor nu förts samman under den biträdande finansministern är dettaenligt motionen inte tillräckligt. Ett statsråd med övergripande ansvarför de bostadspolitiska frågorna bör enligt motionens yrkande 1 därförtillsättas.Boendefrågorna har enligt motion Bo214 (kd) alltid aktualitet, och dekommer också att kräva ett större utrymme . kommerframtidens planering att innebära krav på en mer blandad och ekologisktinriktad bebyggelse. Strävan måste vara att gå från detfunktionsuppdelade till det socialt och funktionellt integreradesamhället. Sammantaget innebär detta enligt motionen att det bör finnasen för dessa frågor ansvarig minister, som till sitt förfogande har ettframtidsinriktat planerings- och bostadsdepartement.Den sociala bostadspolitiken har enligt motion Bo221 (s) i mer än etthalvsekel varit en av hörnstenarna i den svenska välfärdspolitiken. Detär mot denna bakgrund oroande att marknadskrafterna får allt störreutrymme på bostadsmarknaden, att segregationen ökar och attbostadsbristen tilltar på många orter. För att möta denna utvecklingbör enligt motionen ett bostadsdepartement inrättas med ett samlatansvar för den sociala bostadspolitiken.Frågan om handläggningen av de bostadspolitiska frågorna i regeringenhar behandlats av vid flera tidigare tillfällen.Utskottet hade att ta ställning tillmotionsförslag om att en minister med särskilt ansvar för debostadspolitiska frågorna skulle tillsättas. I sitt ställningstagande(bet. 1999/2000:BoU1 s. 34) redogjorde utskottet inledningsvis för dentidigare behandlingen av motsvarande förslag. Av redovisningen framgårbl.a. att frågan behandlats av såväl sombostadsutskottet . Förslagen haravstyrkts med hänvisning till att det enligt regeringsformen ärstatsministern som tillsätter övriga statsråd och regeringen somfördelar ärenden mellan departementen. hardessutom betonat att borde vara ytterst återhållsam med attuttala sig eller på annat sätt söka påverka regeringen i fråga om hurden skall organisera sitt arbete. har i sinaöverväganden betonat vikten av att bostadsfrågorna ges en sammanhållenbehandling i regeringsarbetet.Av utskottets redovisning budgetbetänkande framgår ocksåatt flera bostadsfrågor nu har koncentrerats till biträdandefinansministern. har sålunda biträdandefinansministern förutom sitt ansvar för bostadsfinansiering m.m. ocksåansvar för lagstiftningsärenden som gäller hyra, förvärv ochförvaltning av hyresfastigheter m.m. och bostadsrätt. Även ärenden somavser bostadssociala frågor och äldreboende har tillförts denbiträdande finansministerns ansvarsområde. Det betyder att flera förbostadspolitiken viktiga frågor nu förts samman till ett ansvarigtstatsråd. Även om någon bostadsminister till namnet inte har utnämntsfinns det därmed ett statsråd med ett vidgat bostadspolitiskt ansvarsom till gagnet i mångt och mycket motsvarar en sådan minister. De avmotionärerna förordade förutsättningarna för en mera sammanhållenbehandling av bostadsfrågorna i regeringsarbetet föreligger enligtutskottets mening därmed. Med hänvisning härtill och till att det ärregeringen som har att organisera sitt arbete avstyrker utskottetmotionerna Bo210 (v) yrkande 1, Bo214 (kd) samt Bo221 (s).Utredning om boendekostnadernaFörslag om att inrätta en boendekostnadskommission läggs fram dels iden under allmänna motionstiden väckta motionen Bo210 (v) yrkande 2,dels i den med anledning av proposition 2000/01:26 väckta motion Bo5(v) yrkande 6. Enligt motionerna bör en kommission med ledandeföreträdare för i princip alla som kan påverka boendekostnaderna, dvs.stat, kommun, byggbransch, fastighetsägare och boende, tillsättas. Dessuppgift skall vara att granska parternas insatser, föreslå lösningar påproblemen och i någon form av samhällskontrakt ta itu med dem.Bostadsutskottet och har vid flera tidigare tillfällenavstyrkt motionsförslag som avsett tillsättandet av en utredning omboendekostnaderna. Under föregående (bet. 1999/2000: BoU1 s.35) gjordes detta bl.a. med hänvisning till de utredningsinsatser somavser faktorer av betydelse för boendekostnaderna som då pågick. Detgällde bl.a. utredningarna om fastighetsbeskattningen,bruksvärdessystemet och om villkoren för de allmännyttigabostadsföretagen. Sedan utskottets ställningstagande harutredningarna på fastighetsskatteområdet avslutats. Beredning avhuvuddelen av förslagen pågår dock fortfarande inom Regeringskansliet.När det gäller frågor om villkoren för de allmännyttigabostadsföretagen m.m. så utreds dessa av Allbokommittén.Som framgår av den kortfattade redovisningen ovan så utreds ellerbereds flera frågor som tillsammans har en betydande påverkan påboendekostnaderna. Inrättandet av ett byggkostnadsforum i enlighet medregeringens förslag i proposition 2000/01:26 kan även det bidra tillatt pressa byggkostnaderna och därmed också boendekostnaderna.Utskottet är mot bakgrund härav inte berett att nu tillsätta enboendekostnadskommission med den inriktning som föreslås i motionernaBo210 (v) yrkande 2 samt Bo5 (v) yrkande 6. Motionerna avstyrks.Förutsättningarna för bostadsbyggandeUtskottet har ovan behandlat flera motionsförslag som syftar till attpå olika sätt förbättra förutsättningarna för bostadsbyggandet ochdärmed också öka nyproduktionen av bostäder. Gemensamt för dessamotioner är att de innefattar förslag som i grunden avser utformningenav hela den framtida bostadspolitiken. De motioner som tas upp i dettaavsnitt avser enskilda eller mindre omfattande åtgärder som mera direktgäller villkoren för ny- och ombyggnad av bostäder.Med utgångspunkt i förhållandena i föreslås i motion Bo209(kd) att en utredning skall tillsättas med uppgift att överväga hurbostadsbyggandet i landets tillväxtregioner kan stimuleras. För attutvecklingen i tillväxtregionerna inte skall mattas till följd avbostadsbrist fordras enligt motionen någon form av stimulansåtgärderför bostadsbyggande. Exempel på sådana stimulansåtgärder anges varaskattemässig direktavskrivning eller sänkt moms på byggande.Även i motion Bo233 (kd) hävdas att sänkt byggmoms skulle leda tillett ökat nybyggande av bostäder. Med hänvisning härtill föreslås imotionens yrkande 8 att en konsekvensutredning om effekterna av sänktbyggmoms skall tillsättas.I en interpellationsdebatt om byggmomsen ochbyggkostnaderna framhöll finansministern bl.a. att en särreglering inommervärdesskatteområdet inte var någon lämplig metod att minskabyggkostnaderna. Utskottet delar denna uppfattning. En generellsänkning av momsen på byggande torde knappats heller vara förenlig medEG:s momsregler. Det framstår enligt utskottets mening inte heller somlämpligt att på annat sätt tillskapa särskilda skatte- elleravskrivningsregler för investeringar i bostäder. Motionerna Bo209 (kd)och Bo233 (kd) yrkande 8 avstyrks sålunda.Ett av de främsta bekymren när det gäller möjligheterna för Uppsalaatt utvecklas är enligt motion Bo234 (c) den ansträngdabostadssituationen i kommunen. Enligt motionens yrkande 1 bör riksdagendärför göra ett tillkännagivande om bostadsbristen i och desskonsekvenser för universitet och företagsutveckling.Utskottet vill inledningsvis erinra om att frågor ombostadsförsörjningen primärt är en angelägenhet. Det förslagtill lag om kommunalt ansvar för bostadsförsörjningen som utskottetställt sig bakom ger också klart uttryck för detta. är detstatens uppgift att svara för att kommunerna har de medel till sittförfogande som fordras för att de skall kunna ta detta ansvar. I den nuaktuella motionen har det enligt utskottets mening inte påvisats attstaten inte skulle ta sitt ansvar. Ett allmänt tillkännagivande ombostadsbristen i av den innebörd som föreslås i motionen kandärmed inte anses fylla någon egentlig funktion. Motionen avstyrks.Som en del i ett åtgärdsprogram för en levande skärgård föreslås iCenterpartiets partimotion N261 yrkande 5 att marktillgången förbostadsbyggande i på initiativ av staten skallinventeras.Till grund för förslagen i partimotionen (c) om bostadsbyggande iskärgården ligger en strävan att på olika sätt främja sysselsättningoch boende i våra skärgårdar. Det ligger även enligt utskottets meningett stort värde i att våra skärgårdar på detta sätt hålls levande.Primärt är dock frågan om bostadsförsörjningen ett kommunalt ansvar.Samtidigt kan utskottet konstatera att insatser av olika slag redan harvidtagits av olika intressenter. Ett exempel på detta är attLänsstyrelsen i tillsammans med SIKO (Skärgårdarnas intresse-och kontaktorganisation) och kommun arbetar med att ta fram godaexempel för uppförande av småhus med hyresrätt i skärgården. Exemplensyftar till att belysa förutsättningarna för att bygga bostäder förpermanentboende. Särskild uppmärksamhet ägnas åt ägar- ochupplåtelseformer som motverkar omvandling till fritidsbostäder.Det får mot den ovan angivna bakgrunden förutsättas att insatser föratt underlätta permanentboende i skärgården även fortsättningsvistillkommer utifrån lokala behov och initiativ. Utskottet är medhänvisning härtill inte nu berett att ställa sig bakom förslaget ipartimotion N261 (c) yrkande 5, varför den avstyrks.Kommunala bostadsföretagVillkoren för kommunala eller allmännyttiga bostadsföretag tas upp iett flertal motioner. I sex av dessa motioner diskuteras dettillfälliga sanktionssystem som gäller för dessa företag.Riksdagen beslutade (bet. 1998/99:BoU11) att införa etttidsbegränsat sanktionssystem vid försäljning av kommunalabostadsföretag. Villkoren för sanktionssystemet regleras genom lagen(1999:608) om tillfällig minskning av det generella statsbidraget vidavyttring av aktier eller andelar i eller utdelning från kommunalabostadsföretag m.m.