bet · GN01SkU16 · 2000-02-22 00:00:00 — Genom Amsterdamfördraget utsträcktesområdet för beslut med kvalificerad majoritet tillnya områden. För beslut om miljöskatter krävs dockfortfarande enhällighet. Frågan om en mer radikalutvidgning av detta område liksom frågan om ändradröstviktning i rådet sköts . Fördragetinnebär dock att miljöfrågorna fått ökad tyngd inomEU:s miljöformuleringar, och miljögarantinstillämpning har säkrats genom flera klargöranden somöverensstämmer med de svenska målen. Frågan omröstviktningen i rådet är en av de frågor som kommeratt tas upp under ominstitutionella reformer, som inletts. Ävenfrågan om möjlig utvidgad användning av kvalificeradmajoritet skall ses över. Utskottet anser mot dennabakgrund att det finns skäl för attvidhålla en avvaktande inställning tillmotionsförslag om en övergång till majoritetsbeslutom miljöskatter.När det gäller kommande ordförandeskap iEU:s ministerråd vill utskottet framhålla att det avregeringens utkast till program för ordförande-skapet framgår att bl.a. samarbetet för att värnamiljön och främja en hållbar utveckling kommer attprioriteras högt av det svenska ordförandeskapet.Sverige kommer bl.a. att fortsätta arbetet med attutarbeta strategier för att integrera miljöhänsyn isektorerna jordbruk, transport och energi i enlighetmed slutsatserna från toppmötet i . Iövrigt ansluter sig utskottet till utrikesutskottetsuppfattning (bet. 1998/99:UU10) om att målsättningenbör vara att ordförandeskapet genomförs kompetent,effektivt, flexibelt och resultatinriktat så att degemensamma frågorna på unionens dagordning försframåt. Mot denna bakgrund anser utskottet att detsaknas skäl för att göra några uttalandeni den riktning som föreslås motion U515.I samband med skattereformen 1990-1991 undantogstorv från energi- och koldioxidbeskattning, dockutan att klassas som ett biobränsle. Frågan om hurtorv som energikälla skall behandlas ienergiskattesammanhang har varit föremål förutredning inom har i rapporten på en ekologiskt hållbar utveckling(rapport 1998:6) också närmare granskat befrielsenfrån koldioxidskatt på torvförbränning. Dessutomingår frågan om energitorv i den översyn avenergiskattesystemet som pågår inomRegeringskansliet. Statliga subven-tioner i form avdirekta bidrag, prisregleringar ochskattereduceringar kan ge upphov till oönskadebieffekter, som exempelvis snedvridning avkonkurrensen eller negativ miljöpåverkan. tidigare anfört är det angeläget attsubventionerna granskas och, om negativ påverkan kanpåvisas, även omprövas. Detta torde också vara enförutsättning för att arbetet med andra ekonomiskastyrmedel skall vara framgångsrikt. Enligtregeringens skrivelse 1999/2000:13 har en översyn avsubventioner som motverkar en ekologiskt hållbarutveckling inletts.När det gäller bioenergins roll ienergiförsörjningssystemet pågår eller planerasolika forsknings- och utvecklingsprojekt, bl.a. avenergiskogs-produktion. Vidare satsas betydanderesurser på bioenergiområdet inom ramen för detenergipolitiska omställningsprogram som antogs 1997.Huvudinriktningen för det energipolitiska programmetär en kraftfull och långsiktig satsning på forskningoch utveckling och demonstration av ny energiteknik.Målet för satsningen är att bl.a. kraftigt öka el- och värmeproduktionenfrån helst inhemska, förnyelsebara energikällor. Iomställningsprogrammet ingår också statliga bidragtill bl.a. biobränsleeldad kraftvärme. Utskottetkan således konstatera att betydande satsningar görsför att stimulera utvecklingen av förnyelsebaraenergislag. Därutöver skall tilläggas att fullskattefrihet gäller för biobränslen som används förproduktion av värme och elektrisk kraft. Utskottetutgår från att man i det arbete som pågår inom EU äruppmärksam på problem av det slag som påtalas imotion Sk690.Med det anförda och med hänvisning till den pågåendeöversynen av energibeskattningen anser utskottet attdet inte behövs något tillkänna-givande tillregeringen med anledning av motionerna. Det skall också tilläggas att många av defrågor som aktualiseras i motionerna kan komma atttas upp i skattesamtalen mellan regeringen ochriksdagspartierna som, enligt finansministern,kommer att återupptas så snart erforderligt underlagför fortsatta diskussioner om ett nyttenergiskattesystem föreligger.Jordbrukets miljö- energiskatterI motion MJ212 av m.fl. (m) yrkas attskatten på handelsgödsel avseende kväve skall sänkasmed per kg (yrkande 3). Motionären framhålleratt den höga skatten på handelsgödsel utgör enkonkurrensnackdel för svenskt jordbruk.Växtnäringsläckaget från jordbruket bör enligtmotionären angripas med andra metoder änkonkurrenssnedvridande skatter, t.ex. genomforskning, information och bättre odlingsmetoder.I motion MJ605 (yrkande 3) av m.fl.(m) begärs ett tillkännagivande om sänkt skatt påmineralgödsel med (perkg). Motionären pekar på att flera utredningarkonstaterat att sambandet mellanhandelsgödselskatten och kväveläckaget är mycketsvagt och att den verkliga miljöstyrande effekten avskatten är svår att uppskatta. Inom EU är istort sett ensam om denna skatt, anförs det vidare.I motionerna MJ252 (yrkande 11) och MJ255 (yrkande14) båda av och () begärs förslag om höjning av skatten påhandelsgödsel från till per kilokväve. Enligt motionärerna är handelsgödselskattennödvändig för att minska övergödningen av våra sjöaroch vattendrag samt för att göra den naturligastallgödseln mer värdefull.I motion MJ257 av m.fl. (kd)hemställer motionärerna om harmoniserade avgifteroch skatter för jordbruket inom EU (yrkande 3).Motionärerna anser att med kraft bör drivafrågan om harmonisering av avgifter och skatter förjordbruksnäringen. För att komma till rätta mednuvarande olägenheter för svenskt jordbruksvidkommande krävs dock snabba beslut i enlighet medden s.k. Björkska utredningen - Enlivsmedelsstrategi för (SOU 1997:167).Vidare begärs ett tillkännagivande om attmiljöavgifter, såsom handelsgödselavgift, skallåtergå till näringen för miljöinsatser (yrkande 4).I motion MJ547 av m.fl. (mp)föreslås att skattepolitiken skall ändras för attfrämja hållbara matvanor (yrkande 4). Om våramatvanor skall bli ekologiskt hållbara krävs enligtmotionären ett jordbruk med inriktning mot ettekologiskt jordbruk. För att främja övergången tillekologiska driftsformer inom jordbruket krävs enligtmotionären ekonomiska styrmedel i form av skatt påhandelsgödsel och bekämpningsmedel.UtredningI betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU1997:167), som utredningen om livsmedelssektornsomställning och expansion överlämnade tillregeringen , finns bl.a. ettenergiskatteförslag som behandlas inom ramen för denpågående översynen av energibeskattningens framtidautformning. Utredningen föreslår bl.a. attjordbruket i beskattnings-hänseende får sammavillkor som tillverkningsindustrin vad gäller el ocheldningsolja. Om övriga EU-länder intehöjer eller förändrar sina produktionsskatter elleravgifter, såsom t.ex. beskattningen av dieseloljaoch handelsgödsel, bör enligt utredningen de totalasvenska produktionsskatterna för jordbruket anpassastill beskattningsnivåer som gäller i Sverigeskonkurrentländer.Regeringen har i budgetpropositionen avsatt medelför en sänkning av jordbrukets energiskatter tillindustrins nivå , och förslag om ensådan förändring kommer att läggas fram undervåren.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att engemensam politik med likartade konkurrensvillkor ären förutsättning för att den inre marknaden ocksåskall fungera när det gäller jordbruksnäringen. Närdet gäller jordbrukets energiskatter har regeringendels i regeringsförklaringen uttalat att jordbruketskall ges villkor som är likvärdiga med andranäringars, dels i budgetpropositionen för år 2000avsatt medel för en sänkning av jordbruketsenergiskatter till industrins nivå. Förslag om ensådan förändring kommer att läggas fram under våren.Förslaget kommer att innebära att jordbruks-näringenfår tillämpa samma skattereduceringar somtillverkningsindustrin när det gäller förbrukning avel och bränslen för uppvärmning, dvs. ingenenergiskatt kommer att tas ut och koldioxidskattenär nedsatt till hälften. Regeringens avsikt är attförändringarna skall träda i kraft den 1 juli 2000.Utformningen av jordbrukets miljöskatter har storbetydelse för en hållbar utveckling av svensktjordbruk som de också påverkar svensktjordbruks internationella konkurrenskraft. Utskottethar därför tillsammans med miljö- ochjordbruksutskottet beslutat att anordna en offentligutfrågning om jordbrukets miljö- och energiskatteroch i det sammanhanget få frågan om den miljömässigaeffektiviteten av bl.a. skatterna på handelsgödsel,bekämpningsmedel och vissa andra ekonomiskastyrmedel belyst. Vidare skall skatternas effekterför jordbrukets konkurrenskraft i ett europeisktperspektiv belysas. Utfrågningen skall äga rum den 6april i år.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attmotionerna till viss del kan anses tillgodosedda ochatt det saknas anledning för att nu tanågot ytterligare initiativ i frågan om jordbruketsskatter. Motionerna avstyrks.Industrins och växthusnäringens energiskattI motion N228 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om behovet av ökad samordning avenergibeskattningen (yrkande 24). Motionärerna anföratt den viktigaste uppgiften på energiskatteområdetär att få till stånd en ökad harmonisering avenergibeskattningen mellan de nordiska länderna; iannat fall hotas effektiviteten på den gemensamma,nordiska elmarknaden, vilket leder tillsamhällsekonomiska kostnader och en ökad negativmiljöpåverkan. Vidare anser motionärerna att desärskilda produktionsskatterna på vattenkraft ochkärnkraft skall slopas. och () hemställer i motion Sk307 attelproduktionsskatterna skall avvecklas i enlighetmed löftet vårproposition.I motion Sk310 av () yrkas attproduktionskatterna på el skall sänkas så attkonkurrenskraften för våra basindustrier stärks. Imotion Sk311 av () begärs sänktenergiskatt på industriproduktion. börenergiskatterna för den energiintensiva tyngrebasindustrin helt avvecklas, anser motionären (m).I motion MJ221 av m.fl. (m) hemställsom ett tillkännagivande om vad som anförts omväxthus- och trädgårdsnäringens energibeskattning(yrkande 2). Enligt motionärerna bör nuvarandesystem med nedsättning av koldioxidskatten enligtden s.k. 0,8-procentsregeln ersättas med en generellkoldioxidskattesats för hela näringen.I motion MJ253 av () begärstillkännagivanden om att avveckla den s.k. 0,8-procentsregeln och i stället införa en generellkoldioxidskattesats för växthusnäringen (yrkande 1).Vidare anser motionären att de svenskaproduktionsskatterna på energi skall anpassas tilleuropeiska förhållanden så att svenska växthusodlareges samma villkor som sina främsta konkurrenter inomEU. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag härom i enlighet med den s.k. Björkskautredningen.BakgrundI den energiskattemodell som tagits fram avSkatteväxlingskommittén redovisas olika metoder förbeskattning av industrin som medger att de grund-läggande principerna för energibeskattningenupprätthålls som industrin ges rimligaarbetsförutsättningar. I princip arbetar man medolika former av reducerad koldioxidskatt förindustri, växthusnäring, värmeproduktion ochelproduktion i kombination med bidrag förbiobränslen respektive kondensel. betänkande ligger till grund för denpågående översynen av energiskattesystemet.Förbrukningen av fossila bränslen vidtillverkningsprocessen i industriell verksamhet ärbelagd med halv koldioxidskatt och ingenenergiskatt.Samtidigt med att koldioxidskatten för industrinoch växthusnäringen höjdes från till den 1juli infördes skattelättnader förenergiintensiva sektorn som innebär attskattebelastningen begränsas till av denkoldioxidskatt som överstiger av det enskildaföretagets omsättning (0,8-procentsregeln). Den sär-skilda nedsättningsregeln var ett uttryck förambitionen att upprätthålla en hög generellkoldioxidbeskattning och bibehålla så godavillkor för industrin och växthusnäringen att deninternationella konkurrenskraften inte försvagades(prop. 1996/97:29, bet. 1996/97:FiU1). Företag inomcement-, kalk-, glas- och stenindustrin är därutövergenom en övergångsvis gällande bestämmelse befriadefrån koldioxidskatten på (främst) kol och naturgassom överstiger av försäljningsvärdet.Riksdagen har beslutat att förlängaövergångs-regeln till utgången av (prop.1999/2000:9; bet. 1999/2000:SkU11).Växthusnäringen har fått enpermanentning av reglerna om nedsättning redan vidinköp av bränslet (prop. 1997/98:18, bet.1997/98:SkU6).Industrin och växthusnäringen betalar ingenenergiskatt för den el som förbrukas vidtillverkningsprocessen i industriell verksamhet.Produktionsskatterna på el har kritiserats framförallt för att de inneburit en ökad belastning för deelintensiva företagen. Elproducenterna har kunnatövervältra skattehöjningarna på konsumenterna genomhöjda elpriser.I 1998 års vårproposition anfördes attproduktionsskatterna av el ger upphov till problemför den elintensiva industrin så länge förhållandenapå elmarknaden är sådana att beskattningen ledertill ökade kostnader för elanvändarna. Detta varockså anledningen till beslut attavskaffa den del av fastighetsskatten påvattenkraftverk som svarade mot den tidigareproduktionsskatten (prop. 1997/98:150 s. 175, bet.1997/98:FiU20).I sitt yttrande till finansutskottet överskattefrågorna i budgetpropositionen för år 2000anförde utskottet att det inte var berett attförorda en återgång till särskilda regler förväxthusnäringens beskattning och avstyrkte motions-yrkande om en generell nedsättning av kol-dioxidskatten på olja för bl.a. växthusuppvärmning(1999/2000:SkU1y).I samma ärende tillstyrkte utskottet de föreslagnahöjningarna av bl.a. energiskatten på el med 1 öreper kWh och produktionsskatten på kärn-kraftsel med0,per kWh, med ikraftträdande den 1 januari2000. Detta blev också beslut. Beslutetvar ett ytterligare steg i miljörela-teringen avskattesystemet, och de ökade resurserna avsattesdels för en skattereduktion i samband medindividuell kompetensutveckling i arbets-livet, delsför att likställa jordbrukets energiskatter medindustrins.Utskottets ställningstagandeDen energibeskattning som gäller för industrinoch växthusnäringen innebär att någon energiskattinte erläggs för bränsle och att koldioxidskattutgår av nominellt belopp. Någon elskatttas heller inte ut. Till dessa nedsättningar kommerså den särskilda nedsättningsregeln som innebär enytterligare sänkning av skatteuttaget på den del avkoldioxidskatte-kostnaden som överstiger avförsäljningsvärdet. Nedsättningsregeln kan medföraatt skatteuttaget hamnar på så låg nivå att EU:sminimi-skatteregler underskrids och den kompletterasdärför av särskilda spärregler för att förhindra attdetta inträffar. Inom EU finns en insikt om attfrånvaron av minimiregler för vissa bränslen utgörett allvarligt problem genom att den ger upphov tillkonkurrenssnedvridningar och begränsar möjlighetenatt upprätthålla en ur miljö- och resurssynpunktnödvändig beskattning på bl.a. mineraloljeområdet.Som tidigare nämnts finns ett förslag från om ett nytt energibeskattningsdirektiv,med inriktning att införa minimiskatter för samtligaenergislag, dvs. även el, kol och naturgas.Förslaget behandlas i ministerrådet.Mot bakgrund av att frågor som rör utformningen avde regler som gäller för industrin ochväxthusnäringen ingår i den översyn av det framtidaenergiskattesystemet som pågår inomRegeringskansliet är utskottet inte berett attöverväga någon form av generell återgång till enlägre koldioxidskatt för växthusnäringen ellertillverkningsindustrin. Inte heller är utskottetberett att förorda en övergång till förädlingsvärdesom grund för nedsättningen. Utskottet anser attresultatet av den pågående översynen samtskattesamtalen mellan regeringen och de politiskapartierna i , som enligt finansministernskall återupptas så snart erforderligt underlag förkonkreta diskussioner i frågan föreligger, böravvaktas innan överväger någraförändringar av industrins och växthusnäringensenergi-beskattning. Motionerna MJ221 och MJ253 bördärför avslås.Energiskatterna på el och produktionsskatten påkärnkraftsel har efter tillstyrkan avutskottet höjts för att öka miljörelateringen iskattesystemet och finansiera bl.a. satsningar somskall bidra till ökad kompetens och konkurrenskraftinom det svenska näringslivet. Höjningen avenergiskatten på el har dock inte belastattillverkningsindustrin, som i enlighet med tidigareregler får fortsätta att tillämpa en nollskattesatspå el.Produktionsskatt utgår numera endast på kärnkraft.Vidare finns skäl att erinra om att prissättningenpå el och energi sker via handel på den öppnaelmarknaden. I vilken utsträckning somproduktionsskatten på el påverkar prissättningen påden öppnade elmarknaden är enligt utskottet svårtatt avgöra . Ju bättre marknaden fungerar,desto mindre bör en produktionsskatt påbasproduktionen påverka priserna. Regeringens avsiktär vidare att produktionsskatten på kärnkraftselskall göras om till en effektskatt (dvs. en fastskatt som utgår oberoende av produktionsnivån) föratt bl.a. motverka att produktionsskatten medförsnedvridningar i elproduktions-systemet. Övergångentill en effektskatt förväntas också bidra till attminska möjligheterna till övervältring påkonsumenterna.Utskottet anser inte att det finns skäl förriksdagen att göra ett tillkännagivande tillregeringen med det innehåll som motionärerna imotionerna N228, Sk307, Sk310 och Sk311 önskar. Ävendessa motioner bör således avslås.Värmeleveranser till industrinI motion Sk745 av () begärs etttillkännagivande om att skattereglerna måste sesöver så att dessa kan utgöra ett stöd vidomställningen av energisystemet och uppbyggande avkraftvärmeproduktion samt fjärrvärme. Motionärernapekar på att många fjärrvärmebolag har problem medatt få industrin att ansluta sig tillfjärrvärmenätet eftersom skattereglerna gynnaroljeuppvärmning i industrin.Tidigare behandlingRiksdagen har utvidgatskattenedsättningen för värmeleveranser tillindustrin så att nedsättning av skatten även erhållsenligt 0,8-procentsregeln. Detta gäller för annatfossilt bränsle än bensin och omärkt olja somförbrukats för framställning av värme för industrin(prop. 1997/98:18, bet. Sedan den 1 januari1998 har således industrin och fjärrvärmeverkensamma villkor för sin produktion av värme förindustriella ändamål.När det gäller biobränslen har frågan om enförstärkning av biobränslenas konkurrenskraft sedanden s.k. nioöringen avskaffades den 1 september 1996föranlett ett tillkännagivande till regeringen omatt arbetet med att ta fram en lösning utanförskattesystemet bör påskyndas (bet. 1996/97:SkU16). (Syftet med nioöringen som värmeverken erhöll vidleverans av värme till industrin var bl.a. att ökautrymmet för användningen av de skattebefriade bio-bränslena i värmeverk.) Detta ansågs särskiltangeläget för att de investeringsbeslut som fattasinte påverkas negativt. vidhöll utskottetsin inställning att det är viktigt att biobränslenaskonkurrenssituation inte försämras inomvärmesektorn. Någon form av lösning måste därförutarbetas för de verk som levererar bränsle tillindustrin. Utskottet anförde att ett eventuellt stödtill verk som använder biobränslen för framställningav värme till industrin kan behöva underställaskommissionen och att det därför kan vara svårt attlägga fram ett förslag som kan genomförasomedelbart. Utskottet ansåg dock att det varangeläget att regeringen för riksdagenredovisar arbetet med att utforma en sådan lösning.Vad utskottet anfört gavs regeringen till känna(bet. 1997/98:SkU18).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare inställning omvikten av att biobränslenas konkurrenssituation inomvärmesektorn förbättras. Utskottet delar dockuppfattningen inom att ettställningstagande till frågan hurkonkurrensproblemen för biobränslena skall lösas ochvad som möjligen bör komma i stället för den slopadevärmekompensationen (nioöringen) bör anstå tilldess att den pågående översynen av energiskatternahar avslutats. Med det anförda avstyrker utskottetmotionen.VägtrafikbeskattningUtredningTrafikbeskattningsutredningen (TBU) har i maj 1999överlämnat sitt slutbetänkande Bilen, miljön ochsäkerheten (SOU 1999:62) till regeringen.Utredningen har utvärderat styreffekterna av deolika skatterna inom vägtrafikområdet. Dennautvärdering ligger till grund för en stor del avutredningens förslag. Med hänsyn till bl.a. detpågående arbetet i energiskattegruppen inomRegeringskansliet har utredningen inte lagt framnågra förslag om energiskatten och koldioxidskatten.Därmed har någon egentlig avvägning mellan de olikaskatterna inom vägtrafikområdet inte kunnat göras.Utredningen lägger heller inte fram några förslagrörande fordonsskatten på tunga lastbilar ellertunga släpvagnar (utom beträffande lastbilar av enårsmodell som är eller äldre). Förslagen tarsikte på försäljningsskatten, fordonsskatten pålätta fordon, tunga bussar och traktorer samtskattereglerna för veteranfordon. När det gällerfordonsskatt på tunga bussar har nyligenbeslutat om en höjning av fordonsskatten fördieseldrivna bussar i enlighet med utredningensförslag samt att skatten viktdifferentieras på sammasätt som redan sker för tunga lastbilar (bet.1999/2000:FiU1, SkU1y).Fossila drivmedelI ett flertal motioner begärs att bensinskattenskall sänkas.I motion Sk619 av () föreslås etttillkännagivande om att skatten på bensin skallsänkas. Enligt motionären är det helt nödvändigt attbensinskatten sänks. Bilen har stor betydelse och ärhelt nödvändig för att människor i glesbygd skallkunna leva ett normalt liv och delta i olikaaktiviteter samt för att ta sig till och från sinaarbetsplatser.I motion Sk620 av och Per-RichardMolén (m) begärs ett tillkännagivande om ensuccessiv sänkning av bensinskatten. De senasteårens kraftiga skattehöjningar på bilismen hardrabbat boende i glesbygd särskilt hårt.Bensinskatten bör sänkas med perliter.I motion Sk621 av () anförs attbensinskatten bör sänkas så att enskilda ochfamiljer har råd att äga och köra bil. En sänkningav bensinskatten skulle också förbättra rörlighetenpå arbetsmarknaden, underlätta för människor att bokvar i glesbygd samt stärka konkurrenskraften förSverige som turistland.I motion Sk634 av och () anförs att skatten på bensin snarastbör sänkas med per liter. Vidare ansermotionärerna att beslut om årliga höjningar avbensinskatten inte skall fattas och att detta börges regeringen till känna (yrkande 2). I motionenyrkas också att regeringen skall tillsätta enutredning med uppgift att belysa bilens betydelseför ett fungerande samhälle (yrkande 3).I motion Sk722 av och () begärs sänkt skatt på bensin för att bl.a. skapafler arbetstillfällen, öka turismen och möjlighetenatt bo kvar i glesbygd samt för att underlättavardagen för många barnfamiljer och ensamståendemödrar.I motion Sk729 av ()begärs tillkännagivande om sänkt skatt på bensin.Enligt motionären slår bensinskattehöjningarsärskilt hårt mot dem i samhället som har det sämstställt däribland många barnfamiljer och kvinnor. Föratt underlätta tillvaron för dessa och många andrasom är beroende av bil för sin dagliga livsföring ärdet nödvändigt att bensinskatten sänks.Utskottets ställningstagandeFrågor om bensinskatten har varit föremålför prövning. Motionsyrkanden om sänktbensinskatt avslogs av senast i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen för år 2000.Därefter har på utskottets tillstyrkanbeslutat att minska skattesatsskillnaden mellanbensin i de olika miljöklasserna från 7 till 3 öre.Redan av detta skäl anser utskottet att det saknasanledning att nu överväga några förändringar rörandenivåerna på skatten för olika drivmedel.