bet · GO01SfU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Utskottet avstyrker motionerna 1998/99:Sf234, 1998/99:Sf244,1998/99:Sf282, 1999/2000:Sf212, 1999/2000:Sf217, 1999/2000:Sf220,1999/2000:Sf248 yrkandena 1-3, 1999/2000:Sf249, 1999/2000:Sf250,1999/2000:Sf267, 1999/2000:Sf268, 1999/2000:Sf272, 1999/2000:Sf280,1999/2000:Sf304 yrkandena 11-13, Sf242, Sf256, Sf259 yrkandena 1 och 5,1998/99:A292 yrkandena 6 och 7, 1998/99:Ub453 yrkande 22, 1999/2000:A219yrkande 4, 1999/2000:Bo513 yrkande 2, MJ843 yrkande 1, A808 yrkandena 16 och17 och A811 yrkande 11.I det pågående översynsarbetet ingår inte att pröva huruvidaarbetsskadeförsäkringen skall brytas ut ur statsbudgeten eller privatiseras.I betänkande SOU 1998:37 har dock redovisats, som ettalternativ till den nuvarande försäkringen, en lösning som innebär attansvaret för arbetsskadeförsäkringen förs över på arbetsmarknadens parter iform av en obligatorisk tilläggsförsäkring vid arbetsskada.Utskottet kan inte ställa sig bakom motionsyrkanden i skilda delfrågor somhänger samman med en privatisering av arbetsskadeförsäkringen och avstyrkermotionerna Sf259 yrkandena 2-4 och 6, Sf301 och 1999/2000:Sf248 yrkande 4.Lägre pension på grund av arbetsskadaMotionI motion 1999/2000:Sf276 av och () anförsatt den som på grund av arbetsskada exempelvis måste minska sin arbetstid meden fjärdedel kompenseras härför med en arbetsskadelivränta. Inom såväl detstatliga området som det privata näringslivet finns vissapersonalpensionsförmåner som komplement till den allmänna pensionen. Förprivatanställda inom LO-området finns den s.k. STP-pensionen. Förmånenfinansieras genom att arbetsgivaren betalar avgift med en viss procentsats påden ersättning som utgetts till den anställde. Motionärerna framhåller attdet innebär att den försäkrade i exemplet ovan erhåller en lägre särskildtilläggspension än sina oskadade arbetskamrater.Utskottets bedömningDe särskilda tilläggspensionsförmånerna som kompletterar den allmännapensionen har tillkommit genom avtal mellan de fackliga organisationerna ocharbetsgivarna. Utskottet anser att det ankommer på arbetsmarknadens parteratt besluta om villkoren för privata tjänstepensioner.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Sf276.Utbyte av livränta mot engångsbelopp enligt lagen om yrkesskadeförsäkring(YFL)MotionI motion Sf223 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om attta bort möjligheten att byta ut livränta enligt YFL mot ett engångsbelopp.Motionärerna framhåller att kapitaliseringsvärdet av en livränta vid utbyteberäknas med beaktande av genomsnittlig livslängd. Ett uttag av engångsbeloppinnebär enligt gällande samordningsbestämmelser i 17 kap. AFL att denframtida pensionen minskas. För den som lever än den genomsnittligalivslängden innebär det att han eller hon kan få betala tillbaka mer än vadsom utgetts i kapitalbelopp. Enligt motionärerna skall ingen individ behövabetala tillbaka mer än vad han eller hon en gång fått ut. Det är särskiltangeläget eftersom livränta utges för att täcka individens inkomstförlust pågrund av yrkesskada. Mot bakgrund härav bör övervägas om möjligheten att bytaut livränta mot ett engångsbelopp bör slopas.Utskottets bedömningEnligt 16 § lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL) kan på ansökan avden skadade och när skäl anses föreligga livränta bytas ut mot ettengångsbelopp som högst motsvarar det kapitaliserade värdet av de utbyttalivräntebeloppen. Utbyte av livränta mot engångsbelopp kan avse hela ellerdel av livräntan eller livräntan . Beräkningsgrunder harfastställts av regeringen.Av 17 kap. 2 § AFL framgår att folk- och tilläggspension i form av förtids-och ålderspension skall minskas med tre fjärdedelar av yrkesskadelivräntansbelopp. Denna s.k. samordning skall ske även i de fall hela eller del avlivräntan eller livränta bytts ut mot ett engångsbelopp.Samordningen görs då som om livränta utgick (eller utgående livränta påmotsvarande var sätt förhöjd). I RFV:s allmänna råd (1990:7) rekommenderarverket att pensionen minskas med det livräntebelopp som gällde vid tidpunktenför utbytet.Riksdagen avslog föregående år ett motionsyrkande om att ingen skall behövabetala tillbaka mer än det han eller hon fått i engångsbelopp (bet.1999/2000:SfU1, rskr. 1999/2000:98). I betänkandet angavs bl.a. att utbyte avstörre livräntor mot engångsbelopp sker med återhållsamhet medan kravet påskäl för utbyte är litet när det gäller låga livräntor. Dessutom angavs attengångsbeloppets storlek beräknas enligt bestämmelser som fastställts avregeringen. Med beaktande av genomsnittlig medellivslängd beräknas ettkapitaliseringsvärde för livräntan. Utskottet hade erfarit attlivräntetagaren förutom uppgift om beloppets storlek även får uppgift om vadengångsutbetalningen kommer att medföra beträffande avdrag frånpension, dvs. att avdrag fortfarande kommer att göras som om livräntan utgickmånadsvis. Själva avdraget är tre fjärdedelar av månadsbeloppet, dock medvissa spärregler. Det avdrag som efter engångsutbytet görs från pensionenökar inte vid förändring av basbeloppet utan beräknas på det ursprungligamånadsvisa livräntebeloppet.Vidare angavs bl.a. att engångsbeloppet i huvudsak är beräknat enligtförsäkringsmässiga principer och i förhållande till samtliga livräntetagaresom får engångsbelopp. Utskottet kunde därför inte se någon enkel lösning påproblemet, särskilt som det fortfarande förekom att yrkesskadelivräntor bytsut mot engångsbelopp. Det hade t.o.m. varit någon ökning . Enförändring skulle därtill beröra även det nya pensionssystemet eftersom iprincip samma samordningsregler skall gälla i det systemet.Utskottet, som vill betona vikten av att innan ett utbyte av livränta skerskall livräntetagaren tydligt informeras om vilka effekter det kan få medavseende på pensionens storlek, anser inte att möjligheten till utbyte avlivräntan bör slopas. Såsom anförts ovan sker utbyte av större livräntor motengångsbelopp med återhållsamhet vilket också innebär att livräntetagarenskyddas mot alltför långtgående negativa ekonomiska effekter.Utskottet avstyrker motion Sf223.19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärerPropositionenFrån anslaget, som infördes , skall enligt en särskild lagutbetalas ersättning till arbetsgivare som avseende resterande arbetsförmågabereder förtidspensionärer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidragen anställning med lönebidrag eller hos Samhall AB.Försäkringskassan skall enligt lagen ansvara för att särskilda insatserkommer till stånd för att bereda personen en anställning motsvarande denåterstående arbetsförmågan. Förfarandet bör vara sådant att försäkringskassanlämnar uppgift till arbetsförmedling eller om vilkapersoner som beviljats tre fjärdedels förtidspension och som står tillarbetsmarknadens förfogande med resterande en fjärdedels arbetsförmåga.Arbetsförmedlingens eller uppgift består i att placera en sådan förtidspensionär, eventuellt med hjälp avlönebidrag, på den ordinarie arbetsmarknaden. Om detta inte kan ske skallförtidspensionären beredas en anställning inom Samhall AB.Om anställning sker med hjälp av lönebidrag eller genom Samhall AB:sförsorg, skall berörda arbetsgivare och efter framställning tillförsäkringskassan erhålla ersättning från denna. Ersättningen utbetalas iefterhand.Regeringen föreslår att för till anslag 19:5Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer anvisar ettramanslag på 5 miljoner kronor.Utskottets bedömningRegeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett någramotionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget.19:6 Ersättning för kroppsskadorPropositionenFrån anslaget bekostas ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd i de fall en skada inträffar under militär verksamhet.Anslaget var t.o.m. uppfört under utgiftsområde 6Totalförsvaret.I propositionen föreslås att för till anslag 19:6Ersättning för kroppsskador anvisar ett ramanslag på 60,6 miljoner kronor.Utskottets bedömningRegeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett någramotionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget.19:7 och19:8 Allmänna försäkringskassorPropositionenSocialförsäkringens administration utgörs av och deallmänna försäkringskassorna. skall bl.a. utöva tillsynöver de allmänna försäkringskassorna, vara ansvarig systemägare för degemensamma IT-systemen, utarbeta normer för regeltillämpning samt svara förekonomistyrningen inom verksamheten. Försäkringskassorna har ansvar förhandläggning och utbetalning av socialförsäkringsersättningar och bidrag samthar att förebygga och minska ohälsa.Från har antalet försäkringskassor anpassats tilllänsindelningen och uppgår därmed till 21 stycken.I propositionen föreslås att till anslaget 19:7Riksförsäkringsverket anvisar ett ramanslag på 750,5 miljoner kronor.Det föreslås också att regeringen bemyndigas att , i fråga omramanslag 19:7 , åta sig ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst 9 miljoner kronorunder och . I budgetpropositionen anges att RFV skall gesutrymme för satsningar för att initiera forskningen inom socialförsäkringensområde.I propositionen föreslås att till anslag 19:8 De allmännaförsäkringskassorna anvisar ett ramanslag på 5 049,3 miljoner kronor.Regeringen anger i propositionen att de medel som anslås på anslaget kanvisa sig vara otillräckliga. Regeringen avser att följa utvecklingen noga ochvid behov tillskjuta ytterligare medel på tilläggsbudget för 2001.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2001ModeraternaI motion Sf299 av m.fl. (m) begärs i yrkande 5 att riksdagenbeslutar att för till anslag 19:8 anvisa 1 000 miljonerkronor mer än regeringen föreslagit för att försäkringskassorna skall kunnaöka arbetsinsatserna för rehabilitering och samordning. Av beloppet anvisas765 för det föreslagna utökade ansvaret för rehabiliteringenoch för köp av tjänster och för att försäkringskassanskall kunna tillsätta fler rehabiliteringstjänster.KristdemokraternaI motion Sf294 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 7 i dennadel att beslutar att för till anslag 19:7 anvisa 10miljoner kronor mer än regeringen föreslagit. Motionärerna föreslår att 25miljoner kronor tillförs anslaget för nya arbetsuppgifter. Dock bör ettsparbeting för RFV på medföra en besparing på 15 miljoner kronor.CenterpartietI motion Sf310 av m.fl. (c) begärs i yrkande 1 i denna delatt beslutar att till anslag 19:7 anvisa mindreän regeringen förslagit. Anslaget minskas till följd av en besparing.FolkpartietI motionerna Sf292 yrkande 5 i denna del och Fi211 yrkande 16 i denna del avLars m.fl. (fp) begärs att beslutar att till anslag 19:8anslå mer än regeringen föreslagit.Övriga motioner om socialförsäkringsadministrationenI motion Sf253 av () begärs ett tillkännagivande om enändring i AFL. Motionären anser att en försäkrad som är anställd elleruppdragstagare skall lämna bestyrkta uppgifter om inkomst och arbetstid närersättning baserad på sjukpenninggrundande inkomst begärs. Detta skulleunderlätta för att fastställa en korrektsjukpenninggrundande inkomst och förkorta handläggningstiden.I motion Sf252 av () anges att den fördjupade bedömningenav arbetsförmågans nedsättning, som skall göras , medför ettomfattande arbete för . Statistik visar att av allasjukfall avslutas . Motionären anser därför att reglerna börändras så att den fördjupade bedömningen skall göras senast från den 60:edagen efter sjukanmälan.I motion Sf204 av de och (m)begärs ett tillkännagivande om behov av ändrad lagstiftning i syfte attförenkla avlämnandet av . Motionärerna anseratt det uppstår praktiska problem och kostnader då delårsrapporten skallundertecknas och avlämnas mitt under semestertiden.I motion Sf235 av och () begärs etttillkännagivande om att det bör inrättas en försäkringsombudsman som kanhjälpa personer som anser sig orättvist behandlade. Det bör finnas ett ombudsom kan hjälpa den försäkrade vid ärenden hos ochdomstolarna.Birgitta och () begär i motion Sf290 etttillkännagivande om att utbetalningsdagar av statliga ersättningar börspridas över hela månaden.Per-Richard Molén (m) begär i motion Sf230 en utredning om uteblivenpension till 1,3 miljoner pensionärer. Motionären menar att ändradeutbetalningstillfällen har gett färre pensionsdagar.Utskottets bedömningAnslag för socialförsäkringsadministrationenUtskottet kan konstatera att det fortfarande föreligger en rad brister inomsocialförsäkringens administration. Den senaste tidens kraftiga ökning avsjukfrånvaron har också ställt stora krav på bl.a. försäkringskassornaspersonal. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att detsker en modernisering av försäkringskassornas verksamhet. Härigenom kankvalitet, service och en god arbetsmiljö utvecklas. fram t.o.m.2003 kommer RFV att slutföra genomförandet av ålderspensionsreformen samtgenomföra en rad följdreformer. Utskottet vill peka på att detta medför enytterligare ökad belastning på administrationen. I propositionen anges att demedel som anslås för kassorna kan visa sig vara otillräckliga. Utskottetnoterar att regeringen avser att noga följa utvecklingen och, om det visarsig nödvändigt, tillskjuta ytterligare medel på tilläggsbudget för 2001.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag tillmedelsanvisning. Utskottet avstyrker motionerna Sf299 yrkande 5, Sf294yrkande 7 i denna del, Sf310 yrkande 1 i denna del, Sf292 yrkande 5 i dennadel och Fi211 yrkande 16 i denna del.Övriga motioner om socialförsäkringens administrationEn försäkrad skall, när han eller hon gör anspråk på sjukpenning, tillförsäkringskassan anmäla sådan ändring i sina inkomstförhållanden eller andraomständigheter, som påverkar rätten till sjukpenning eller sjukpenningensstorlek. I en motion begärs en sådan ändring att den som är anställd elleruppdragstagare alltid skall lämna bestyrkta uppgifter om inkomst ocharbetstid när ersättning baserad på den sjukpenninggrundande inkomstenbegärs. Härigenom skulle enligt motionären minska sinaadministrativa kostnader. Utskottet delar uppfattningen i motionen attförsäkringskassans arbete med att utreda och fastställa en korrektsjukpenninggrundande inkomst bör vara så effektiv som möjligt. I samband medinförande av bestämmelser om att uppgifter skall lämnas på heder och samvetehar utskottet poängterat nödvändigheten av att rätt beslut fattas från börjanoch även pekat på vikten av att den försäkrade informerades om innebörden avföljdverkningarna av sådana regler (bet. 1996/97:SfU10). Enligt utskottetsmening är det viktigt att följa upp effekterna av dessa regler. Utskottet kaninte nu förorda ytterligare lagändringar. Utskottet avstyrker motion Sf253.När det gäller motionsyrkande om att den s.k. fördjupade bedömningen enligt3 kap. 8 a § AFL skall ske senast kan utskottet konstatera attkravet på att en fördjupad bedömning skall göras i varje sjukpenning-ärende efter det att särskilt läkarutlåtande och särskild försäkran inkommitdiskuteras av bl.a. . Utredningen har angivit attdetaljregleringen av formerna för bedömning av enskildafall bör tas bort. Enligt vad utskottet erfarit finns även en samstämmighetmellan RFV och försäkringskassorna om att detaljregleringen bör avskaffas.Utskottet, som anser att de slutliga förslagen bör avvaktas, avstyrker motionSf252.Enligt 18 kap. 20 och 21 §§ AFL skall styrelse upprättaårsredovisning och delårsrapport. Dessa skall skrivas under av samtligastyrelseledamöter och av direktören samt lämnas till RFV. Bland annat för attRFV skall kunna få in de olika underlagen och redovisningarna på lämpligtsätt och har regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmergivits möjlighet att meddela närmare föreskrifter om redovisningen. Av (RFFS 1998:20) framgår att delårsrapport skall inges senast den8 augusti . Syftet med förslagen till förändringar avsocialförsäkringsadministrationen var att bl.a. stärka och tydliggörastyrelsens ansvar för verksamheten (prop. 1997/98:41 Socialförsäkringensadministration m.m.). Vid behandlingen av propositionen uttalade utskottetatt försäkringskassorna helt finansieras med statliga medel varförredovisningen borde styras enligt samma principer som gäller för statligamyndigheter (bet. 1997/98:SfU8). Utskottet vidhåller denna uppfattning ochavstyrker motion Sf204.När det gäller socialförsäkringsombud för försäkrade har liknande yrkandenvid ett flertal tillfällen behandlats av utskottet, senast i det av riksdagengodkända betänkandet 1998/99:SfU7. Utskottet har förståelse för önskemåletatt stärka de enskildas möjligheter att ta till vara sin rätt i olikaavseenden och vill erinra om att det i förvaltningsärenden åliggermyndigheten att sörja för att erforderlig utredning tillförs de ärenden somhandläggs och att RFV kan överklaga försäkringskassas och domstols beslutäven till förmån för enskild part. I detta sammanhang vill utskottet ocksåpeka på vad som anförs i budgetpropositionen om det s.k.utvecklingsprogrammet. I proposition Statlig förvaltning i medborgarnastjänst (prop. 1997/98:136) redogör regeringen för sin syn på deförvaltningspolitiska målen. Det rör frågor som demokrati, rättssäkerhet ocheffektivitet som bl.a. innefattar bättre service till medborgarna. Kompetens-och utbildningsfrågor lyfts fram med syfte att stimulera utvecklingen avförvaltningens kompetensförsörjning och kvalitetsarbete. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Sf235.I två motioner behandlas tidpunkten för utbetalning av pensioner och andrasocialförsäkringsförmåner. Utskottet kan inte ställa sig bakom yrkandena ochavstyrker motionerna Sf290 och Sf230.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomUtgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom omfattar politikområdetEkonomisk äldrepolitik. I politikområdet ingår samtliga anslag inomutgiftsområdet.Förmånerna inom utgiftsområdet bekostas från anslagen 20:1 Ålderspensioner(folkpension i form av ålderspension och pensionstillskott, barntillägg tillålderspension, hustrutillägg och särskilt pensionstillägg för långvarig vårdav sjukt eller handikappat barn), 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna(folkpension och pensionstillskott i form av omställningspension, förlängdomställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension), 20:3Bostadstillägg till pensionärer (bostadstillägg och särskilt bostadstilläggtill ålderspensionärer) samt 20:4 Delpension.I juni 1998 fattade beslut om att införa ett nyttålderspensionssystem.Det nya inkomstgrundade pensionssystemet kommer fullt ut att omfattapersoner födda eller . Personer födda kommer attfå ett i förhållande till födelseåret ökat antal tjugondelar av pensionenfrån det nya systemet och resterande antal tjugondelar från ATP-systemet.Regler om inkomstgrundad ålderspension finns i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension (LIP).Reglerna om intjänande av pensionsrätt har med omfattandeövergångsbestämmelser trätt i kraft . Reglerna om beräkningav förmånernas storlek och utbetalning av dessa träder i kraft den 1 januari2001.Garantipension kommer att ersätta nuvarande grundskydd när det gällerfolkpension i form av ålderspension till den del denna inte beräknats medanledning av arbete, lagen (1998:702) om garantipension. Garantipensionenskall också ersätta pensionstillskott och särskilt grundavdrag med anledningav ålderspension. För rätt till oreducerad garantipension skall krävas 40 årsförsäkringstid. skall garantipensionen reducerasproportionellt.Som försäkringstid för garantipension skall tillgodoräknas tid då enperson, mellan i princip 25 och , har varit folkbokförd iSverige. Beträffande flyktingar och andra skyddsbehövande som har beviljatsuppehållstillstånd i räknas viss andelsberäknad tid av bosättningstidi tidigare hemland (dock inte tid som berättigar till pension frånhemlandet).Garantipensionssystemet kommer att omfatta personer födda ellersenare. Lagen om garantipension träder i kraft den 1 januari 2001.Den 30 maj 2000 överlämnades till proposition 1999/2000:127Garantipension för personer födda eller tidigare. Förslaget harantagits av (bet. 2000/01:SfU3, rskr. 2000/01:10). Grundskyddet förden aktuella åldersgruppen utgörs av folkpension, pensionstillskott ochsärskilt grundavdrag vid beskattningen. Ett belopp som motsvarar folkpensionberäknad i förhållande till antalet tillgodoräknade år med ATP-poäng kommerfr.o.m. 2003 att utges i form av tilläggspension enligt lagen ominkomstgrundad ålderspension. Om pensionären är berättigad till ett högrefolkpensionsbelopp enligt nu gällande regler om bosättningsbaseradfolkpension skall enligt förslaget det överskjutande beloppet utges i form avgarantipension. Även ett belopp som motsvarar det pensionstillskott sompensionären har rätt till enligt dagens regler skall utges i form avgarantipension. Vidare skall värdet av det särskilda grundavdraget bestämmasutifrån pensionärens inkomster av allmän pension och tjänstepension samtefter en kommunalskattesats på . Motsvarande belopp utges somgarantipension. Garantipensionen beskattas på samma sätt som gäller förövriga inkomsttagare. Bestämmelserna om garantipension till personer födda1937 eller tidigare träder i kraft den 1 januari 2003.Riksdagen har för i enlighet med regeringens förslagfastställt ramen för utgiftsområde 11 till 33 (bet.2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36).Mål inom politikområdetPropositionenMålet för utgiftsområdet, som lades fast (prop. 1998/99:1, bet.1998/99:SfU1, rskr. 1998/99:101), är att ge ekonomiskt stöd till äldre ochefterlevande. I budgetpropositionen för anges bl.a. att vidsaneringen av statens finanser gjordes omfattande besparingar som ävendrabbade pensionärerna. Besparingarna drabbade pensionärerna genom såvälgenerella åtgärder på pensionsområdet genom en begränsad uppräkning avprisbasbeloppet som mer selektiva förändringar i form av försämrade reglerför bostadstillägg till pensionärer m.m. För att åtgärderna inte skulledrabba dem som var mest utsatta har dock riktade förbättringar genomförts iform av höjt särskilt bostadstillägg och höjt pensionstillskott. Därefter harförbättringar genomförts i form av förbättrat bostadstillägg och höjd pensiongenom att pensionerna beräknas utifrån ett prisbasbelopp utanminskning. Regeringen uppger vidare att det av undersökningen Sämre för mig -Bättre för oss (Ds 1999:5) framgår att pensionärerna som kollektiv ökade sininkomststandard i förhållande till andra grupper . Detomfattande saneringsprogram som genomförts innebar påfrestningar för mångapensionärer. Den nämnda undersökningen fastslår dock att pensionärerna medlägst inkomster klarat sig relativt bra. Den främsta anledningen till dettaär, enligt undersökningen, konstruktionen av det särskilda bostadstillägget.Sammantaget anser regeringen att resultatet av de statliga insatser somgjorts inom politikomådet innebär att målet som satts upp har uppfyllts.I budgetpropositionen föreslår regeringen att godkännerett nytt mål för politikområdet Ekonomisk äldrepolitik samt att det tidigaremålet för utgiftsområdet upphör att gälla. Det mål som regeringen föreslår äratt "personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanterasett värdesäkrat grundskydd". I propositionen framhålls att nu har ettreformerat ålderspensionssystem. Det nya systemet innebär att kommandegenerationer kommer att få pension som det är anpassat till vadekonomin och demografin tillåter. Regeringens ambition är att genomomfattande informationsinsatser ge allt fler människor bättre kunskaper omhur pensionssystemet fungerar och därmed bättre möjligheter att planera försin pensionering redan tidigt i livet. Det nya ålderspensionssystemet byggerpå livsinkomstprincipen men har enligt regeringen ett grundskydd som ger godekonomisk trygghet för alla.Utskottets bedömningDet nya mål som regeringen för politikområdet Ekonomisk äldrepolitikformulerat är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skallgaranteras ett värdesäkrat grundskydd. Utskottet har inte något att erinramot förslaget till mål för politikområdet och föreslår att riksdagengodkänner målet och att det tidigare målet för utgiftsområdet upphör attgälla.Utskottet vill i sammanhanget peka på att när (prop.1998/99:1, bet. 1998/99:SfU1, rskr.