bet · GN01AU6 · 2000-02-03 00:00:00 — Utskottet finner därföranledning att uttrycka förhoppningen att regeringenskall se till att verksamheten vid kan fortgå och utvecklas. Motdenna bakgrund föreslår utskottet etttillkännagivande till regeringen med anledning avmotionerna A2 yrkande 1 och A5 yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 23 bort haföljande lydelse:23. beträffande kvinnor och ledarskapatt med anledning av motionerna 1999/2000:A2 yrkande1 och 1999/2000:A5 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,18. Hushållsnära tjänster (mom. 25)(), (), KentOlsson (m), (), (),(), () ochHenrik () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittArbetsmarknads-, arbetslivs- och näringspolitikunder rubriken tjänster bort haföljande lydelse:Utskottet anser att skattereglerna bör ändras isyfte att möjliggöra ett rikt utbud avhushållstjänster. Enligt utskottets uppfattningleder en reform av detta slag till att mångaarbetslösa kvinnor och män kan få arbete och därmedinkomst. Vidare skulle den innebära en avlastningför familjer där båda makarna har krävande arbetenoch medföra att ingen av makarna behöver ge upp sinayrkesambitioner. Genom skattelättnader förhushållsnära tjänster skulle också diskrimineringeni tjänstesektorn brytas och den stora andelensvartjobb inom sektorn decimeras. Vad utskottetanfört med anledning av motion A5 yrkande 4 bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 25 bort haföljande lydelse:25. beträffande hushållsnära tjänsteratt med anledning av motion 1999/2000:A5 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,19. Studiestöd m.m. (mom. 29)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande iavsnitt Utbildningspolitik som börjar med "Frågorrörande en" och slutar med "(yrkande 6) avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:Utskottet delar ståndpunkt imotion A2 (yrkande 16) att en översyn måste göras avstudiestödet/studiefinansieringen. Detta är viktigtframför allt för att ensamstående med barn inteskall missgynnas i en studiesituation, utan att de,liksom andra studerande med barn, ges möjlighet attfullfölja studierna i kombination med ett aktivtföräldraskap. För att uppnå detta bör det göras enövergripande översyn av studenternas situation.Därvid bör en särskild granskning göras avseende deekonomiska villkoren för studerande med barn samtmöjligheterna till ett mer enhetligt regelverk förstudiefinansiering vid gymnasiestudier undersökas.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottetnämnda motion. Motion A5 (yrkande 6) avstyrks i dedelar den inte kan anses tillgodosedd med vadutskottet har anfört.dels att utskottets hemställan under 29 bort haföljande lydelse:29. beträffande studiestöd m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A2 yrkande 16och med avslag på motion 1999/2000:A5 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,20. Studiestöd m.m. (mom. 29)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande iavsnitt Utbildningspolitik som börjar med "Frågorrörande en" och slutar med "(yrkande 6) avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:Avskaffandet av barntillägget i särskiltvuxenstudiestöd (svuxa) har medfört en successivminskning av antalet studerande med svuxa. Detta harinneburit att många vuxenstuderande tvingas attansöka om socialbidrag, vilket kommunen kan vägraatt ge och i stället hänvisa studenten att ta stu-diemedel för att finansiera studierna.För arbetslösa och/eller ensamförsörjande kvinnorhar borttagandet av barntillägget inneburit att detvingats att avbryta sina studier. Utskottet delarden uppfattning som anges i motion A5 (yrkande 6),att om ett livslångt lärande skall vara tillgängligtför alla bör barntillägget återinföras i avvaktan påett mer heltäckande förslag som innebär enförstärkning av studerande barnföräldrars ekonomiskasituation. Vidare bör regeringen redovisa engenusanalys av barntilläggets avskaffande och av attendast arbetslöshetskassan numera ligger till grundför studiestödet i . Det anförda börges regeringen till känna. Ovannämnda motion bördärför bifallas i berörd del och motion A2 (yrkande16) avstyrkas i den mån den inte kan ansestillgodosedd med det anförda.dels att utskottets hemställan under 29 bort haföljande lydelse:29. beträffande studiestöd m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A5 yrkande 6och med avslag på motion 1999/2000:A2 yrkande 16som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,21. Könsspecifik läkemedelsprövning(mom. 31)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande iavsnitt Socialpolitik som börjar med "Som regeringenpekar" och slutar med "A2 (yrkande 18) avstyrks"bort ha följande lydelse:Män och kvinnor har olika symtom och olikavårdbehov vid vissa sjukdomstillstånd. Trots dettaär det mannen som är norm vidforskning kring och utprovning av nya läkemedel. Dekunskaper som finns om hur läkemedel påverkaranvändarna och i vilka doser de skall tas fåsnormalt genom s.k. kliniska tester. Till skillnadfrån t.ex. har ingen lagstiftning ellerreglering om att sådana tester skall skekönsspecifikt för att ett läkemedel skall blimarknadsgodkänt. Kunskap om hur läkemedel påverkarmän respektive kvinnor bidrar till en både säkrareoch effektivare läkemedelsanvändning. Därför bör detutvecklas ett kvalitetssystem som kan lägga frambevis för att läkemedlet är lämpligt för både mänoch kvinnor. Ett sådant system skulle också kunnasäkerställa att behandlingen med olika läkemedelfick så god effekt som möjligt. Frågor omläkemedelsanvändning har berörts i betänkandetJämställd vård - Olika vård på lika villkor (SOU1996:133). Utskottet anser att regeringen böråterkomma med förslag i frågan. Motion A2 (yrkande18) tillstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 31 bort haföljande lydelse:31. beträffande könsspecifikläkemedelsprövningatt med anledning av motion 1999/2000:A2 yrkande 18som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,22. Anhörigvårdare (mom. 32)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande iavsnitt Socialpolitik som börjar med "Ibudgetpropositionen för" och slutar med " utskottethar anfört" bort ha följande lydelse:Anhöriga har svarat för en stor del avdet arbete som läggs ned på vård och omsorg. Derasinsats är ovärderlig och ett nödvändigt komplementtill den offentliga vården. I takt med att denoffentliga vårdens resurser har dragits ned har deanhöriga tvingats att ytterligare öka sina insatser.Framför allt är det kvinnorna som svarar för dettaarbete. Studier avseende äldre visar också att giftamän har bättre hälsa än ogifta män och att giftakvinnor har sämre hälsa än ogifta män. Ingen kan överblicka de konsekvenser som arbetet får påden fysiska och psykiska hälsan hos de anhöriga somvårdar. Det är därför viktigt att det genomförsundersökningar av vilken betydelse hälsokontroller,hälsovård och andra stödåtgärder kan tänkas ha bådeför anhörigvårdarnas hälsotillstånd och för att deskall känna trygghet i sin roll. Regeringen bör geSocialstyrelsen i uppdrag att organisera studierkring dessa frågor för att därigenom få framunderlag för framtida förslag som stärkeranhörigvårdarnas situation.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottetmotion A2 (yrkande 19). Det anförda bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 32 bort haföljande lydelse:32. beträffande anhörigvårdareatt med anledning av motion 1999/2000:A2 yrkande 19som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,23. Analys av färdtjänstdomar (mom. 33)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande iavsnitt Socialpolitik som börjar med "hari" och slutar med "A2 (yrkande 20) avstyrks" bort haföljande lydelse:Vid en granskning som gjordeav samtliga länsrättsdomar avseendefärdtjänstmål framkom att i de två äldstaåldersgrupperna var andelen färdtjänsttillståndmycket lägre för kvinnor än för män. inte kan utesluta attresultatet beror på könsdiskriminerande faktorer idomstolarnas rättstillämpning, bör regeringen geombudsmannen i uppdrag att analysera vilka skäl somkan ligga bakom resultatet. Utskottet tillstyrkerdärför motion A2 (yrkande 20).dels att utskottets hemställan under 33 bort haföljande lydelse:33. beträffande analys av färdtjänstdomaratt med anledning av motion 1999/2000:A2 yrkande 20som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,24. Resursfördelningen mellan kvinno-respektive mansdominerade idrotter(mom. 34)och (båda kd) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittIdrottspolitik bort ha följande lydelse:Utskottet delar ståndpunkt imotion A2 (yrkande 21) att kvinnor och män skall geslikvärdiga möjligheter och förutsättningar attaktivt utöva idrottsverksamhet. För att detta skallbli möjligt krävs dock att kvinnoidrotten både gesstörre utrymme i massmedia och får en större del avde resurser - såväl tillgång till anläggningar somtill träningstider - som fördelas inom området. Detkrävs också en bättre rekrytering av kvinnligaledare för att möjliggöra en ökning av antaletaktiva idrottsutövare bland kvinnor. Särskilduppmärksamhet måste dock riktas mot fördelningen avde resurser som tilldelas idrotten. finns detrisk för att kvinnorna missgynnas både vidspecialidrottsförbundens och kommunernas fördelningav resurser. Utskottet anser därför att det ärangeläget att det görs en oberoende utredning vadavser specialidrottsförbundens och kommunernasfördelning av resurser på kvinno- respektivemansdominerade idrotter. Med tillstyrkande av nämndamotion bör detta ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 34 bort haföljande lydelse:34. beträffande resursfördelningen mellankvinno- respektive mansdominerade idrotteratt med anledning av motion 1999/2000:A2 yrkande 21som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,25. EU-rekommendationer (mom. 37)(), (), PatrikNorinder (m), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittJämställdhetsarbetet och EU under rubriken till bort haföljande lydelse:Efter förslag från riktat rekommendationer till Sverigeatt dels vidta åtgärder för att minskainkomstskattebördan med tyngdpunkt pålåginkomsttagare, dels av jämställdhetsskäl utredapå vilket sätt könsuppdelningen i olika sektorer ochyrkeskategorier kan minskas.Utskottet anser att regeringen bör vidtaåtgärder för att efterkomma . Ienlighet med vad som föreslås i motion A1 yrkande 3bör rikta en begäran till regeringen omatt lägga fram förslag till åtgärder enligt EU:srekommendationer.dels att utskottets hemställan under 37 bort haföljande lydelse:37. beträffande EU-rekommendationeratt med anledning av motion 1999/2000:A1 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,26. Ordförandeskap och utvidgning (mom. 39)och (båda kd) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittJämställdhetsarbetet och EU under rubrikenOrdförandeskap och utvidgning bort ha följandelydelse:Under det svenska ordförandeskapet i EU:sministerråd bör enligtutskottets uppfattning jämställdhetsarbetet bedrivasunder följande rubriker:1. Ett barnvänligt arbetsliv2. Männens roll i jämställdhetsarbetet3. KvinnorepresentationenUnder punkt 1 inryms frågor som tidigare behandlatsvid i ochvid ett informellt ministerrådsmöte medjämställdhetsministrarna i . Punkt 2utgjorde bidrag till ochdiskuterades där. Det finns dock ett behov av attfortsätta och fördjupa diskussionen om männens rolli jämställdhetsarbetet. Punkt 3 handlar om att lyftafram både mäns och kvinnors kompetens i allasammanhang, exempelvis inom näringsliv, arbetsliv,politik, föreningsliv osv.Utskottet anser det vidare viktigt att dagordningenför det svenska ordförandeskapet förankras iriksdagen och att bred enighet skapas kring defrågor som skall stå i fokus. Enligt utskottetsmening har alla partier ett ansvar för att bidratill att insats under ordförandeskapet blirförtroendeskapande och offensivt samt främjarfortsatt jämställdhetsarbete. Utskottet föreslår motdenna bakgrund ett tillkännagivande till regeringenmed anledning av motion A2 yrkandena 26 och 27.Motion A4 yrkande 2 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 39 bort haföljande lydelse:39. beträffande ordförandeskap och utvidgningatt med anledning av motion 1999/2000:A2 yrkandena26 och 27 samt med avslag på motion 1999/2000:A4yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,27. Ordförandeskap och utvidgning (mom. 39)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittJämställdhetsarbetet och EU under rubrikenOrdförandeskap och utvidgning bort ha följandelydelse:Dagens könshandel som uppvisar nya skepnader ochökar i omfattning är också det största illegalaaffärsområdet efter droger och vapen. Könshandeln ärdärmed ett rättsligt, socialt och ekonomiskt problemmen framför allt en fråga om mänskliga rättigheter.Mot denna bakgrund anser utskottet att det ärangeläget att problemen kring prostitution ochhandel med människor för prostitution uppmärksammasi samband med att nya länder ansöker och förhandlarom EU-medlemskap liksom i anslutning till Sverigesordförandeskap i ministerrådet första halvåret 2001.Utskottet tillstyrker därmed motion A4 yrkande 2.Det anförda bör ges regeringen till känna. Motion A2yrkandena 26 och 27 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 39 bort haföljande lydelse:39. beträffande ordförandeskap och utvidgningatt med anledning av motion 1999/2000:A4yrkande 2 samt med avslag på motion 1999/2000:A2yrkandena 26 och 27 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Utskottets behandling av skrivelsen()och (båda v)anför:Vänsterpartiet menar att det är värdefullt att detgörs en samlad redovisning av utvecklingen påjämställdhetsområdet. Såväl fördelningen av denekonomiska och politiska makten som förändringar avattityder och värderingar måste belysas. FörVänsterpartiet är det en prioriterad uppgift attbryta den patriarkala maktstruktur som gör attsamhället fortfarande präglas av stora brister ijämställdhet mellan kvinnor och män. Vi menar attkampen för jämställdhet, på samma sätt som kampenför demokrati, jämlikhet och rättvisa, i grundenhandlar om mänskliga rättigheter.Vänsterpartiet noterar att skrivelsen redovisarsåväl jämställdhetsutvecklingen på olika områden isamhället som regeringens bedömningar och politiskainitiativ på området. I några fall aviseras ävenkommande initiativ och åtgärder. Detta gör att detkan vara svårt att överblicka utvecklingen ochsakligt värdera resultatet av regeringens insatser.Orsaker och drivkrafter till den könssegregeradearbetsmarknaden, de osakliga löneskillnaderna, detojämna uttaget av föräldraledighet, bristen påkvinnliga chefer i näringslivet, det utbreddasexualiserade våldet m.m. har sin grund istrukturella villkor. vill därförunderstryka nödvändigheten av att de riktade,avgränsade jämställdhetsprogrammen och åtgärdernakombineras med en politik som i sin helhetgenomsyras av viljan att bekämpa orättvisorna pågrund av kön.Vänsterpartiet står bakom bedömningarna iregeringens skrivelse och har inte väckt någonmotion med anledning av denna. Däremot har vårtparti under den allmänna motionstiden väckt ett heltbatteri av motioner som berör jämställdhetsfrågorinom olika sakområden. Dessa motioner behandlas iolika fackutskott i linje med strategin ommainstreaming. Detta förklarar varför ingamotionsyrkanden från behandlas iföreliggande betänkande. Med andra ord ger intebetänkandet en rättvisande bild av arbetemed jämställdhetsfrågorna.Vi ställer oss därför frågande till om det ärrimligt att ha motionsrätt på de allehandasakområden som omnämns i regeringens redovisning avjämställdhetspolitiken. Snarare borde motionernaavse den samlade bedömningen, både avjämställdhetsutvecklingen och av regeringenspolitiska initiativ. Sakfrågorna och de konkretaförslagen bereds ju i sina särskilda sammanhang iriksdagens olika utskott.2. Jämställdhetspolitiken()och (båda kd) anför:Mål och inriktningGrunden för jämställdhetsarbetet är för osskristdemokrater alla människors lika värde. Män ochkvinnor skall både formellt och informellt halikvärdiga villkor för att kunna utveckla sina liv.Detta utvecklar vi närmare i motion A804 som i vissadelar behandlas i detta utskottsbetänkande men somockså behandlas av i anslutning till andrabetänkanden, såväl från arbetsmarknadsutskottet somfrån andra fackutskott. Det är främst mot dennabakgrund som vi genom detta särskilda yttrande villsammanfatta några av huvuddragen i denjämställdhetspolitik som vårt parti företräder.Jämställdhet är inte en kvinnofråga utan enmänsklig fråga. Varken kvinnor eller män skalldiskrimineras på grund av sitt kön. De har likavärde och status. Orättvisor på grund av kön ärorättfärdiga. Varje demokratiskt samhälle måste sedet som sin huvuduppgift att undanröja de fördomar,strukturer, juridiska hinder och traditionellaföreställningar som försvårar och förhindrarjämställdhet mellan könen.Jämställdhetsperspektivet skall genomsyra allapolitikområden. Det innebär att förslag och beslutmåste analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv föratt klarlägga möjliga konsekvenser för kvinnorrespektive män. En förutsättning för bra politiskabeslut är att kvinnor och män finns representerade ilika delar i beslutande församlingar.Jämställdhet börjar i hemmet och barnen lär sigtidigt av sina föräldrars roller. För attjämställdhet skall uppnås är det viktigt att bådemans- och kvinnorollerna förändras och attde möter varandra i det viktiga arbete som ocksåhemarbetet utgör. Båda föräldrarna har lika stortansvar för barnens välbefinnande och för att delta ibarnens omvårdnad och fostran. Familjestabilitet börvara ett politiskt mål, och lagstiftning och socialaförmåner bör utformas utifrån detta. Bland våraförslag ingår exempelvis att alla föräldrar skallerbjudas föräldrautbildning. Fäder måste uppmuntrasatt ta aktiv del i sina barns liv. Vi anser att denoffentliga sektorn bör vara ett föredöme när detgäller att värdera föräldraledighet och att främjapappaledighet. Jämställdhetsmärkning bör innefattakriterier som god föräldrapolicy.Sverige måste ta krafttag för att komma ifrån denkönsuppdelade arbetsmarknaden. Det handlar om attbryta monopolsituationen inom vård och omsorg därkvinnor ofta bara har en arbetsgivare attvälja på. Arbetstiden måste kunna variera utifrånden aktuella livssituationen. Det är enanständighetsfråga att undanröja osakligt motiveradelöneskillnader. Könsneutral arbetsvärdering börutvecklas och ses som ett redskap att använda isammanhanget.Förskola och skola har en viktigt uppgift attfrämja jämställdhet. Verksamheten måste anpassastill både flickors och pojkars behov. Åtgärder måstevidtas för att öka andelen kvinnor vidmansdominerade högskoleutbildningar och fler mänmåste rekryteras till utbildningar för förskole- ochgrundskollärare samt vårdutbildningar. Högskolanmåste präglas av ett jämställt tänkesätt och enjämställd arbetsmiljö.Vi kristdemokrater betonar att jämställdhetsarbetetäven i fortsättningen skall tillmätas stor betydelsei EU-samarbetet, inte minst under Sverigesordförandeskap 2001.Misshandel och förtryck kan ta sig många uttryckoch förekommer i alla samhällsskikt.Kvinnomisshandel måste, såväl fysisk som psykisk,förebyggas och motarbetas. Föräldrar har i samarbetemed skolan det främsta ansvaret att fostra framförståelse och respekt för det motsatta könet.Särskilda insatser riktade mot unga män ärangelägna.Vården måste mera medvetet beakta skillnadernamellan kvinnor och män, vad gäller såvälohälsomönster som medellivslängd.Läkemedelsforskningen måste göra könsspecifikaprövningar för att kvinnor skall få rätt behandling.Resultat från föreslog i sitt slutbetänkande(SOU 1998:6) att en kommunikationsplan skulleupprättas för att sprida forskning om kvinnors ochmäns tillgång till ekonomisk makt och ekonomiskaresurser. Från kristdemokratisk sida vill vi betonavikten av att strukturerna blir kända långt utanförforskarvärlden och vi anser att regeringen böråterkomma till med förslag om hurkunskapsspridningen skall ske.Offentliga arbetsgivareKristdemokraterna anser att staten bör utgöraförebild för ett jämställt arbetsliv. På allabefattningsnivåer skall en jämn representationmellan könen eftersträvas i statliga styrelser,nämnder, bolag, departement och utskottskanslier. Enårlig redovisning bör göras till . Enligtvår uppfattning bör offentliga arbetsgivareuppmuntra sina manliga anställda att ta ledigt medsina barn.ErfarenhetsutbyteVi kristdemokrater anser att det är viktigt att mani fortsatta svenska jämställdhetsåtgärder beaktaroch tar till vara de insatser för jämställdhet somgörs inom EU. I flera avseenden ligger EU långtframme när det gäller jämställdhetslagstiftning,exempelvis vad avser lönediskrimineringsförbud.Genom beslut inom EU är det vidare tillåtet medpositiv särbehandling av underrepresenterat kön isyfte att åstadkomma jämställdhet i praktiken. Blanden rad andra åtgärder kan nämnas att medel haranslagits för insatser i syfte att stoppa våld motkvinnor.3. Riksdagsbehandling avjämställdhetsfrågor (ochFolkpartiet)() och ()anför:Jämställdhet är och skall vara ett prioriteratområde. I många avseenden har denna prioriteringlett till resultat. finns det skäl attbetona att vi inte får slå oss till ro. Fortsattainsatser behövs på en lång rad områden.Vi vill i detta sammanhang påtala att det är svårtatt urskilja strukturen på hur jämställdhetsfrågornabehandlas i . Vi anser att överblicken överdetta viktiga politikområde måste underlättas.En del motionsyrkanden om jämställdhetsfrågor somfördes fram under allmänna motionstiden hösten 1999behandlades redan under samma höst iarbetsmarknadsutskottets budgetbetänkande (bet.1999/2000:AU1) eller i budgetbetänkanden från andrafackutskott. Andra motionsförslag om jämställdhetfrån allmänna motionstiden tas upp under våren 2000antingen i arbetsmarknadsutskottets nu aktuellabetänkande (bet. 1999/2000:AU6) eller i betänkandenfrån andra fackutskott. I arbetsmarknadsutskottetsbetänkande AU6 behandlas vidare motionsyrkanden somär direkt föranledda av regeringens skrivelse1999/2000:24 Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet. De sistnämnda motionsförslagen avser en radolika politikområden och begränsas således inte tillarbetsmarknadsutskottets ansvarsområde.4. Vissa jämställdhetsfrågor m.m.()() anför:HandlingsplanerFrån sida anser vi att kvaliteten iarbetsmarknadsåtgärderna måste höjas. Ikvalitetshöjningen måste ingå att varje arbetslösarbetssökande får en praktiskt fungerandeindividuell handlingsplan som bättre än tarhänsyn till den enskilda individens utbildning ocherfarenhet från sitt hemland. Varje åtgärd måste sessom del av en plan som uppmuntrar den arbetslöse attsjälv finna sin väg till arbetsmarknaden. Vidare harvi från sida betonat attgränsen mellan socialtjänst, försäkringskassa,arbetsförmedling med flera myndigheter måste suddasut.Sexuella trakasserier i försvaretDe kvinnor som frivilligt genomgårvärnpliktsutbildning betraktas från början somavvikande dels på grund av sin frivilliga medverkan,dels på grund av att de inte är män. Undersökningarsom har gjorts visar också att det föreligger storamissförhållanden inom försvaret rörande dessakvinnor i form av sexuella trakasserier. Det kaninte uteslutas att en bidragande orsak till dessaproblem är att kvinnorna utgör en minoritet och attde, till skillnad från många av männen, deltarfrivilligt. Det finns inte något skäl varför detinte skulle kunna ställas samma krav på kvinnornasom på männen vad gäller deltagande i riketstotalförsvar. Genom att bredda rekryteringsbasentill kvinnorna erbjuds också ökade möjligheter kvalitativ förbättring av totalförsvaret. Attlåta kvinnor omfattas av samma plikt som männenskulle därför i första hand ha sin grund i strävanefter en förbättrad kvalitet. En kvinnlig värnpliktskulle emellertid också innebära att statsmakternainte gör skillnad mellan hur kvinnor och män skallbemötas, bedömas och behandlas och skulle därförkunna bidra till en ökad jämställdhet mellan könen isamhället i stort.5.