bet · GN01KrU10 · 2000-03-14 00:00:00 — Även för skolor och kulturskolor kan verksamheten fylla ett stortbehov då det gäller att koppla samman professionella konstnärer med skolansegen kulturverksamhet.Utskottet vill först påminna om att det statliga stöd som tas upp i motionenavser länskonstnärsverksamhet. Detta stöd används till tjänster. Innehavarnaav tjänsterna kallas antingen länskonstnärer (oftast inom bildområdet) ellerlänskonsulenter (t.ex. inom dansområdet).Utskottet redovisade med anledning av ett motionsyrkande om länskonsu-lenttjänster vid föregående följande (bet. 1998/99:KrU5).Hösten 1996 beslutade på förslag av regeringen att den då i sju länpågående försöksverksamheten med länskonstnärer - mestadels inom dan-sens område - skulle permanentas och utökas till flera konstområden. Somskäl för sitt förslag angav regeringen bl.a. att erfarenheterna från den dittilbedrivna verksamheten med länsdanskonsulenter varit goda. Länskonstnä-rernas arbete borde även fortsättningsvis vara att sprida, stimulera och ökakunskapen om konst och kultur. Den pedagogiska delen av arbetet bordeföreträdesvis inriktas mot barn och ungdom i skolor och på fritidsgårdar samtmot amatörorganisationer och föreningsliv. Verksamheten borde ha somövergripande mål att utveckla kontakten mellan konstnärer, beslutsfattare,organisationer m.m. Enligt regeringens uppfattning skulle det vara värdefulltom länskonstnärsbefattningarna kunde få en ökad spridning i landet. anförde att det skulle vara värdefullt om verksamheten medlänskonstnärer kunde spridas i landet (prop. 1996/97:3 s. 42, bet. 1996/97:KrU1 s. 58-59, rskr. 1996/97:129).Av förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhetframgår att statsbidrag får lämnas till verksamhet med länskonstnärer och attbidraget lämnas till regionala och lokala institutioner som regeringen harförklarat vara stödberättigade (1 §). Statsbidrag till verksamhet med läns-konstnärer lämnas endast om bidrag från en landstingskommun, en kommuneller någon annan huvudman uppgår till minst motsvarande det statliga stöd-beloppet (2 §). Statsbidraget till verksamhet med länskonstnärer skall syftatill att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur, framför alltbland barn och ungdom, och att höja kvaliteten inom amatörkulturen (6 §).Under senare år har anvisats för verksamhetenmed länskonstnärer under anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Medlen motsva-rar 27 heltidstjänster. Därtill kommer för vissa outnyttjade medelfrån . Bidrag ges till både heltids- och deltidstjänster. Bidrag utgår till 14 tjänster (varav 3 halvtidstjänster) inom området dans, 12 inomkonst, 1 inom teater, 1 inom samisk musik och jojk och 1 inom form ochdesign. Bidrag utgår i form av stödenheter som fördelas av Kulturrådet.Stödenheterna uppgår till . Delar av stödenhet kan delas ut.Hittills har bidrag fördelats för treårsperioder.I budgetunderlaget för prioriterar dans- och bild-konstområdena som i övrigt har en svag regional struktur. Under våren 2000kommer att utvärdera danskonsulentverksamheten.Utskottet anser - liksom vid föregående - att det är glädjande attverksamheten med länskonstnärer fungerar väl och finns i flertalet län.Det bör emellertid understrykas att utbyggnaden av verksamheten också ärberoende av lokala och regionala huvudmäns möjlighet och vilja att bidra tillfinansieringen. Mot den angivna bakgrunden och med hänvisning till detanförda i övrigt är det enligt utskottets uppfattning inte motiverat att tar något initiativ med anledning av motion Kr276 (v), som såledesavstyrks.I motion Kr219 (kd) behandlas musikarvets betydelse. Motionären anför attde ekonomiska förutsättningarna för länsmusiken skiftar mellan olika lands-ting och anser att dessa olika förutsättningar bör uppmärksammas. Han anseratt bör tillkännage för regeringen att ett Musikens år bör utlysas.Under detta år skall stipendier delas ut och en handlingsplan upprättas förkommunal och regional musikverksamhet.Utskottet har i det föregående redovisat att det statliga bidraget till länsmu-siken minskats med sammanlagt till för-mån för andra delar av teater-, dans- och musikområdet. Utskottet har därvidutgått från att de ändrade förutsättningarna för länsmusiken analyseras avKulturrådet och regeringen och att resultaten av analyserna redovisas förriksdagen. Utskottet anser att det bör vara kommunernas och de regionaltansvarigas uppgift att både för egen del och i samverkan upprätta handlings-planer för det lokala och regionala musiklivets utveckling. Vidare vill ut-skottet framhålla att det inte är något som hindrar att regeringen uppmärk-sammar musiklivet och föreslår särskilda satsningar under ett Musikens år.Så sker t.ex. inom arkitekturens område. Utskottet anser emellertidatt inte bör ta något initiativ i frågan, varför motion Kr219 (kd)avstyrks.GenrestödRegeringen bör enligt motion Kr315 (mp) undersöka möjligheterna att stödjafler folkmusikcentrum än , som är det enda somhittills fått statsbidrag (yrkande 12). Motionärerna nämner att verksamhet avdetta slag även finns på och i , och Växjö.Utskottet, som behandlade frågan om storleken på det nyligeninrättade statliga stödet till (bet. 1999/2000:KrU1 s42) anser att en utvärdering av användningen av detta stöd bör avvaktasinnan en utvidgning av antalet stödberättigade folkmusikinstitut övervägs.Motion Kr315 (mp) yrkande 12 avstyrks.I motion Kr315 (mp) framhålls att världsmusiken tar allt större plats i dagenskulturutbud. Den pågående utvecklingen inom världsmusiken bör enligtmotionen ge tydliga spår i framtida kulturbudgetar (yrkande 16).Utskottet erinrar - liksom motionärerna - om att statligt stöd lämnas tillVärldskulturcentrum på i och att folkmusiken harfått en egen arena genom förstärkt stöd till . Därbör plats kunna beredas för den folkmusik av olika slag som finns och ut-vecklas i . har kommittén Forum för världskultur avgivit ettförslag om att en permanent delegation med samma namn skall inrättas nästaår.Utskottet anser att inte bör göra ett sådant mera generellt utta-lande om framtida stöd för en särskild musikgenre som begärs i motionenbeträffande världsmusik. Yrkande 16 i motion Kr315 (mp) avstyrks.I motion Kr315 (mp) återkommer de gröna med förslaget om attupphöja nyckelharpans instrumentfamilj till nationalinstrument (yrkande 17).Utskottet behandlade motsvarande motionsyrkande (bet.1998/99:KrU5 s. 14). Utskottet hänvisar till det som då redovisades omstödet till och om detta instituts uppgift att bl.a.lägga stor vikt vid nyckelharpans fortlevnad och utveckling. Utskottet anser- liksom föregående år - att det inte är motiverat att tar ett sådantinitiativ som begärs i motionen. bör således avslå dess yrkande17.Moderata samlingspartiet återkommer i motion Kr317 yrkande 6 till sittförslag att jazz och moderna musikformer skall få ett förstärkt stöd. Dessamusikformer har ett brett folkligt stöd och de utövas, överlever och utvecklasgenom eldsjälars försorg. Motionärerna påminner om att kulturutskottet i sittbetänkande (1996/97:KrU1) med anledning av kulturpropositionen (prop.1996/97:3) anfört att dessa musikformer borde få stöd och utvecklingsmöj-ligheter.Utskottet har i ett tidigare avsnitt av detta betänkande redovisat att de ar-rangerande musikföreningarna, som spelar en viktig roll för att ett varieratmusikutbud av god kvalitet skall kunna erbjudas, har fått ökat stöd underåren efter 1996 (se även bet. 1998/99:KrU5). Det är en viktig uppgift ävenför Rikskonserter och länsmusikorganisationerna att stödja olika genrer.Utskottet anser - vilket också framfördes vid föregående - att det ärviktigt att sådana genrer såsom t.ex. jazz och nyare musikformer kan ut-vecklas och nå även dem som inte bor på större orter. Detta bör underlättasgenom det ökade arrangörsstödet. Utskottet förutsätter att effekterna av detnya stödet utvärderas i ordinarie översynsarbete och att rege-ringen redovisar resultaten för och även gör en egen bedömning avom stödet fått önskade effekter och om det eventuellt kan behöva vidtasandra åtgärder. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionKr317 (m) yrkande 6.Internationellt kulturellt musikutbyteBehoven av att profilera sig utomlands, bl.a. på musikens område, har enligtmotion Kr313 (kd) ökat i takt med den ökade internationaliseringen. Densvenska folkmusiken borde ses som en tillgång i dessa sammanhang. Motio-närerna anser att den svenska folkmusiken och folkdansen har varit missgyn-nade vid fördelningen av tillgängliga medel för stöd till internationellt sam-arbete. En översyn bör göras av medelstilldelningen under anslaget A 2Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling och internationellt kulturut-byte och samarbete (yrkande 16). Syftet med översynen skall vara att åstad-komma en rättvisare fördelning av bidragen på genrer.Under anslaget A 2 anvisas medel för internationellt kulturellt utbyte inommånga olika konstområden.Enligt regeringens regleringsbrev för disponerar Kulturrå-det för bidrag till internationellt kulturutbyte, varav en del(ca ) skall användas till den Europeiska . Av medlen skall vidare användas till lanse-ring av svensk dramatik.Därutöver disponerar för bidrag till organi-sationer för internationellt kulturutbyte.Under anslaget A 2 disponerar , varav750 skall användas för spridning av svensk litteratur.Slutligen har under anslaget A 2 avsatts till regeringensdisposition för utveckling och internationellt samarbete.Utskottet inser att de medel som står till förfogande för internationelltkulturellt utbyte under anslaget A 2 och som skall användas till en rad olikakonstområden inte kan fördelas "rättvist" mellan olika konstområdenoch dessutom mellan olika musikgenrer. Utskottet instämmer dock medmotionärernas uppfattning att det är viktigt att t.ex. musikutbytet speglar detrika svenska musiklivet, där folkmusiken är en viktig del. Utskottet utgårfrån att har detta för ögonen vid bidragsfördelningen och övertiden har möjlighet att inom ramen för tillgängliga medel åstadkomma enbred bidragsfördelning.Vid föregående redovisade utskottet (bet. 1998/99:KrU5 s. 11) attstatligt stöd till marknadsföring och lansering utomlands av svensk musikhade lämnats inte endast inom och Utrikesdeparte-mentets område utan även inom område. Vid deninternationella musikmässan i hade Näringsdepartementetlämnat bidrag till lansering av populärmusiken. Bidrag från Kulturrådetlämnades till lansering av , folkmusik, jazzm.m. Lanseringen av svensk musik utomlands behandlades i ESO-rapportenAtt ta sig ton - om svensk musikexport 1974-1999 (Ds 1999:28).Utskottet hänvisar till det anförda och föreslår att avslår motionKr313 (kd) yrkande 16.AmatörverksamhetDet statliga stödet till centrala amatörorganisationer tas upp i fyra motioner.Möjligheten att stärka stödet till de centrala amatörorganisationerna börenligt motion Kr234 (v) prövas inför nästa budgetår (yrkande 3). Dessa or-ganisationer har en viktig uppgift att fylla. De ger service och stöd till sinamedlemmar, anordnar fortbildning, utvecklar studiematerial, fungerar somremissinstans och leverantör av statistik, samarbetar med professionellakulturutövare m.m. Organisationernas kompetens bör tas till vara och deraskunskaper spridas till medlemmar, skolor och bildningsorganisationer.I motion Kr315 (mp) hävdas att studieförbundens engagemang och kom-petens inom kulturområdet har försvagats . Mot denna bak-grund har Amatörkulturens riksorganisation en viktig uppgift att fylla för atthjälpa till att överbrygga klyftan mellan folkbildning och kultur och bidra tilnyskapandet. För framtiden bör de centrala amatörkulturorganisationerna fåett utifrån verksamhetens omfattning rimligt stöd (yrkande 23). Ett motsva-rande förslag återfinns i motion Kr601 (mp) yrkande 1.Vid föregående erinrade utskottet - med utgångspunkt i det kul-turpolitiska delaktighetsmålet - om att ett av syftena med statsbidraget tillfolkbildningen är att bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten ikulturlivet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. Vidare lämnadeutskottet en redovisning av det statliga stödet till de centrala amatörorganisationerna (bet. 1998/99:KrU7 s. 12-14). Utskottet visade också att en översynav stödet till dessa organisationer, som gjort , gav en bildav viktiga och stabila organisationer som väl förvaltar och utvecklar sinaroller i det praktiska kulturpolitiska arbetet. Utskottet redovisade även attstatligt stöd lämnas till länskonstnärsverksamhet med syfte att bl.a. höjakvaliteten inom amatörkulturen.Utskottet anser - liksom vid förra - att de olika stöd som statenlämnar till amatörkulturen visar att staten värdesätter dessa organisationersmedverkan i arbetet med att uppnå de kulturpolitiska målen. Något särskiltuttalande från sida om behovet av stöd är inte nödvändigt. Fråganom förstärkning av stödet bör prövas mot andra aktuella ändamål i det ordi-narie budgetarbetet. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionernaKr234 (v) yrkande 3, Kr315 (mp) yrkande 23 och Kr601 (mp) yrkande 1.En utredning om folkbildningen och amatörorganisationerna för att belysaförutsättningarna för amatörkulturell verksamhet begärs i motion Kr312 (c). Imotionen framhålls amatörers och eldsjälars betydelse för ett levande kultur-liv i hela landet. Motionärerna exemplifierar med hembygdsspel, arbetarspel,hembygdsmuseer, bruksmusik, folkmusik och körverksamhet. De anser attdet bör skapas en klarare ansvarsfördelning inom amatörkulturen. Den imotionen föreslagna utredningen avses bidra till ökade kontakter och ökatförtroende mellan berörda parter. Utredningen bör genomföras i nära sam-verkan inom en partssammansatt arbetsgrupp med likvärdig medverkan frånamatörkulturens och folkbildningens organisationer.Utskottet anser att om det behövs en utredning eller någon form av sam-verkansgrupp mellan folkbildningen och amatörorganisationerna för attansvarsfördelning, förtroende och kontakter dem emellan skall klargöras ochutvecklas är de självfallet oförhindrade att ta initiativ till en sådan. Utskotanser att inte bör uttala sig i frågan om det behövs en sådan utred-ning eller grupp. I den mån motionen avser en utredning om det statligastödet till folkbildningen respektive amatörorganisationerna hänvisar utskot-tet dels till den redovisade översyn av stödet till de centrala amatörorganisa-tionerna som gjort, dels till Utredningen för statlig utvärderingav folkbildningen 1996 (SUFO 96) som avgav betänkandet Folkbildningen -en utvärdering (SOU 1996:159). Utskottet avstyrker mot denna bakgrundmotion Kr312 (c).Riksdagen bör enligt motion Kr285 (s) som sin mening ge regeringen tillkänna att det behövs statligt stöd för att trygga och utveckla verksamhetenvid Tornedalsteatern som drivs av en amatörteaterförening med sammanamn. Syftet med föreningens verksamhet är att lyfta fram den tornedalskakulturen och språket, meänkieli, samt att stärka tornedalingarnas identitet ochnå ut till den svenskspråkiga befolkningen. Föreningen skall verka genom attaktivt arbeta med teater i svenska och spela specialskrivna pjäserpå svenska och meänkieli. Motionärerna framhåller att verksamheten ligger ilinje med strävandena att stödja de historiska minoriteternas kultur.Utskottet påminner om att godkände rege-ringens förslag att skulle ratificera ramkonvention omskydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels-och minoritetsspråk (prop. 1998/99:143, yttr. 1999/2000:KrU2y, bet.1999/2000:KU10, rskr. 1999/2000:124). I propositionen gjorde regeringenden bedömningen att de nationella minoriteterna, däribland tornedalingarna,vid fördelningen av det statliga stödet till litteratur och kulturtidskrifter sövrig kulturverksamhet skall beaktas särskilt. har fått rege-ringens uppdrag att utreda hur bl.a. tornedalsk kultur skall få ett tillräckligutrymme i svenskt kulturliv.Det ankommer på och andra bidragsfördelande instanser attbesluta om enskildheter i fördelningen av de statliga bidragen, bl.a. till ama-törkulturverksamhet. bör således inte göra något uttalande ombidrag till en särskild förening.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr285 (s).Musikskolor m.m.Ett uttalande om betydelsen av den kommunala begärs i motio-nerna Kr313 (kd) yrkande 17 och Kr315 (mp) yrkande 7. Motionärernaframhåller viktiga roll för ett tidigt väckt musikintresse hosbarn och unga, för möjligheten för barn och unga att få lära sig spela ettinstrument och för framväxten av ett stort antal professionella musiker. Mo-tionärerna betonar hur viktigt det är att kommunerna fortsätter att satsa påmusikskolan. Enligt motion Kr315 (mp) bör det betraktas som ett brott motFN:s barnkonvention att det fortfarande finns kommuner som inte ger barnmöjlighet att spela instrument.Utskottet har vid upprepade tillfällen med anledning av motionsyrkandenmotsvarande de nu aktuella uttalat sin stora uppskattning av de kommunalamusik- och kulturskolornas verksamhet (senast i bet. 1998/99:KrU5 s. 12-14). Utskottet har därvid också framhållit att det är och förblir kommunernasansvar att bidra till den reguljära driften av musik- och kulturskolor. Statenkan bidra till stimulans och utveckling men inte till driften. Utskottet påmin-ner om att beslutade att det skall finnas ett treårigt natio-nellt uppdrag inom ämnesområdet musik förenat med ett årligt bidrag om 1miljon kronor, och att regeringen beslutat att tilldela musik- ochkulturskoleråd (SMOK) detta uppdrag för . Med hänvis-ning till det anförda föreslår utskottet att avslår de nu aktuellamotionerna Kr313 (kd) yrkande 17 och Kr315 (mp) yrkande 7.I motion Kr231 (v) hemställs om stöd till tekniskt avancerad och dyr utrust-ning för musikundervisningen inom den kommunala musik- och kultursko-lan, folkbildningen och ideella musikföreningar (yrkande 3). Det är få kom-munala musik- och kulturskolor som har råd att skaffa sådan utrustning, ochdärmed kan de inte heller ge eleverna undervisning i den nya tekniken, närdet gäller inspelningsteknik, mixning, dataanvändning m.m.I motionen hemställs också om ett tillkännagivande till regeringen om be-hovet av att säkra tillgången till repetitionslokaler och musikscener inriktadepå ungdomars musikverksamhet (yrkande 4). Motionärerna påtalar att bristenpå repetitionslokaler med god akustik, ljudisolering och ljuddämpning är storpå både små och stora orter.Utskottet instämmer med motionärerna i att det är betydelsefullt att barnoch unga får möjlighet till undervisning av god kvalitet även i sådan musiksom kräver mera avancerad teknisk utrustning. Det bör emellertid varakommunernas eget ansvar att prioritera mellan olika bidragsbehov, när detgäller stöd till musik inom den kommunala , folkbildningen ochmusikföreningar. Kommunerna har även huvudansvaret för tillgången pålokaler för bl.a. musikutövande. I någon utsträckning har de möjlighet atterhålla statligt stöd till icke statliga kulturlokaler och till allmänna samlinlokaler (utg.omr. 17 anslagen H 5 respektive N 3, som båda disponeras avBoverkets samlingslokaldelegation).Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda att avslår mo-tion Kr231 (v) yrkandena 3 och 4. beträffande de statliga bidragen till teater, dans och musik,m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Kr277 yrkandena 1, 2och 5 samt 1999/2000:Kr315 yrkande 5,res. 1 (v, mp)2. beträffande verksamhets- och projektbidragen till de friagruppernaatt avslår motion 1999/2000:Kr277 yrkande 6,res. 2 (v)3. beträffande utredning om stimulans av efterfrågan på kul-turatt avslår motion 1999/2000:Kr277 yrkande 10,res. 3 (v)4. beträffande riktat stöd till skådespelare och dansareatt avslår motion 1999/2000:Kr286,5. beträffande utvärdering av besparingarna på länsmusikenatt avslår motion 1999/2000:Kr315 yrkande 8,res. 4 (v, c, fp, mp)6. beträffande stöd till länsmusikenatt avslår motion 1999/2000:Kr236,7. beträffande Dalhallaatt avslår motion 1999/2000:Kr313 yrkande 15,res. 5 (kd,c)8. beträffande länskonsulenttjänster inom teater och dansatt avslår motion 1999/2000:Kr276,res. 6 (v)9. beträffande musikarvets betydelseatt avslår motion 1999/2000:Kr219,10. beträffande folkmusikcentrumatt avslår motion 1999/2000:Kr315 yrkande 12,res. 7 (mp)11. beträffande världsmusikatt avslår motion 1999/2000:Kr315 yrkande 16,res. 8 (mp)12. beträffande nyckelharpans instrumentfamiljatt avslår motion 1999/2000:Kr315 yrkande 17,res. 9 (c, mp)13. beträffande jazz och moderna musikformeratt avslår motion 1999/2000:Kr317 yrkande 6,res. 10 (m)14. beträffande internationellt kulturellt musikutbyteatt avslår motion 1999/2000:Kr313 yrkande 16,res. 11 (kd, c, fp)15. beträffande stödet till de centrala amatörorganisationer-naatt avslår motionerna 1999/2000:Kr234 yrkande 3,1999/2000:Kr315 yrkande 23 och 1999/2000:Kr601 yrkande 1,res. 12 (v, mp)16. beträffande utredning om folkbildningen och amatörorga-nisationernaatt avslår motion 1999/2000:Kr312,17. beträffande stöd till Tornedalsteaternatt avslår motion 1999/2000:Kr285,18. beträffande kommunala musikskolanatt avslår motionerna 1999/2000:Kr313 yrkande 17 och1999/2000:Kr315 yrkande 7,res. 13 (kd)res. 14 (mp)19. beträffande stöd till utrustning, repetitionslokaler och mu-sikscener för musikundervisningenatt avslår motion 1999/2000:Kr231 yrkandena 3 och 4.res. 15 (v)den 14 mars 2000På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), (), AgnetaRingman (s), (), (), (), JanBackman (m), (), (), (), RoyHansson (m), (), (), (),(), () och (). De statliga bidragen till teater, dans och musik, m.m.(mom. 1)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken . som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "Yrkandena avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna bakom motion Kr277 (v) att deekonomiska problem som teaterinstitutionerna och de fria grupperna harberor på att de statliga bidragen till dem inte räknas upp i enlighet med kost-nadsutvecklingen. Till problemen, särskilt för de fria grupperna, bidrar ocksåkommunernas svåra ekonomiska situation. Eftersom det är de fria gruppernasom till stor del står för det kvalitetsinriktade utbudet av barn- och ung-domsteater är situationen allvarlig.Som anförs i motion Kr315 (mp) är den beskrivning som görs i budgetpro-positionerna av teatrarnas bidragssituation och ekonomiska situation interättvisande. Det anges i propositionerna att institutionerna och grupperna fåroförändrade bidrag. I praktiken innebär det som benämns oförändrade bidragminskade bidrag när de ställs i relation till kostnadsutvecklingen, bl.a. löne-kostnadsutvecklingen. Denna relation mellan kostnader och bidrag bordebelysas på ett tydligare sätt av regeringen i kommande budgetpropositioner.Utskottet anser att med anledning av motionerna Kr277 (v) yr-kandena 1, 2 och 5 samt Kr315 (mp) yrkande 5 som sin mening bör ge rege-ringen till känna att regeringen bör låta göra dels en analys av konsekvenser-na för teatrarna av att statsbidragen inte följer kostnadsutvecklingen, dels enutvärdering av hur de statliga anslagens storlek svarar mot den verksamhetsom bedrivs på respektive teater- och dansinstitution och inom respektive frigrupp. Utskottet anser också att regeringen bör verka för att staten, lands-tingen, regionerna och kommunerna sluter två eller treåriga avtal med de friateater- och dansgrupperna om bidragstilldelningen för att främja kontinuitetoch kvalitet i verksamheten.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande de statliga bidragen till teater, dans och musik, m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:Kr277 yrkan-dena 1, 2 och 5 samt 1999/2000:Kr315 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Verksamhets- och projektbidragen till de fria grupperna(mom. 2)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken . som börjar med "Utskottet instämmer " och slutar med "Kr277 (v)"bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Kr277(v) att den situ-ation som de fria teater- och dansgrupperna nu befinner sig i måste förbätt-ras.