bet · GO01SfU1 · 2000-11-28 00:00:00 — BTPregleras i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer.I samband med att BTP infördes gavs kommunerna, under en övergångstid , möjlighet att komplettera med ett kommunalt finansieratbostadstillägg. Denna möjlighet har förlängts att gälla t.o.m. år 2000.BTP är en inkomstprövad förmån som kan utges till den som uppbärfolkpension i form av ålderspension, förtidspension ellerefterlevandepension. BTP kan dock aldrig utgå som tillägg till ålderspensionföre den månad pensionären fyller . BTP utges fr.o.m. den 1 januari 1999med högst ett belopp som motsvarar av bostadskostnaden mellan och4 . Detta maximibelopp utges till pensionärer utan andrainkomster än folkpension samt pensionstillskott och/eller tilläggspensiontill ett belopp som motsvarar ett oreducerat pensionstillskott. Förpensionärer med ytterligare inkomster görs ett inkomstavdrag frånmaximibeloppet. Inkomstavdraget grundas enbart på dessa ytterligareinkomster.Inkomstavdrag görs av den beaktade årsinkomsten upp till ett ochett halvt prisbasbelopp och av den överstigande årsinkomsten.Avkastning av förmögenheten beräknas till av förmögenheten för den som är gift och för annan. Överstigerförmögenheten dessa belopp beräknas avkastningen till av detöverstigande beloppet.Från beaktades vid inkomstprövningen av bostadstilläggetinte inkomst av privatbostad eller privatbostadsfastighet som anges i 5 §kommunalskattelagen. Detta gällde oavsett om bostaden användes för permanentboende eller inte. Inte heller beaktades skulder och skuldräntor som varhänförliga till sådana bostäder.Från gäller att endast privatbostadsfastighet ellerprivatbostad som permanent bebos av den pensionsberättigade skall varaundantagen från inkomstprövningen av BTP. Detta innebär att även innehav avbl.a. fritidsfastighet kan påverka bostadstilläggets storlek. Från den 1januari 1998 skall dock vid beräkningen av BTP för en pensionär som har sinbostad i särskild boendeform inte beaktas värdet av privatbostadsfastigheteller privatbostad som utgör permanentbostad för pensionärens make.Från skall vid beräkningen av BTP med gift likställas ävenden man och kvinna som utan att vara gifta med varandra lever tillsammans ochär folkbokförda på samma adress, om inte skäl visas för annat.Särskilt bostadstillägg till pensionärer () betalas ut som en inkomst-utfyllnad om pensionärens inkomst sedan en skälig bostadskostnad är betaldunderstiger en skälig levnadsnivå. De inkomster som anses utgöra en skäliglevnadsnivå skall enligt 7 § tredje stycket lagen om bostadstillägg tillpensionärer alltid uppgå till lägst av prisbasbeloppet (år1999) för den som är ogift och till lägst av prisbasbeloppet (36 764 krår 1999) för den som är gift. ärnivåerna respektive av prisbasbeloppet (respektive37 ). Se ovan under ålderspensioner om permanentning av dentillfälliga höjningen. Som skälig bostadskostnad anses en bostadskostnad somuppgår till högst per månad.PropositionenRegeringen föreslår att för till anslag 20:3Bostadstillägg till pensionärer anvisar ett ramanslag på 10 264 miljonerkronor.I propositionen anförs att antalet BTP-tagare har minskat . Denstörsta nedgången har skett bland ålderspensionärer men även antaletförtidspensionärer med BTP har minskat något. Enligt regeringen kanutvecklingen förklaras med att pensionsinkomsterna i regel är högre blandnyblivna pensionärer jämfört med de personer som lyfterålders- eller förtidspension. Trenden är att antalet BTP-tagare minskar ocksåframöver.Vidare anförs i propositionen att den högsta bostadskostnaden som ersätts iBTP, det s.k. taket, är . Det beloppet har gällt sedan BTPinfördes . För pensionärer med höga boendekostnader har det medförtatt BTP täcker en allt mindre del av boendekostnaden. Genom att förbättravillkoren för bostadsstödet träffar man de grupper inom pensionärskollektivetsom har de lägsta inkomsterna. Regeringen föreslår därför att den undregränsen, det s.k. golvet, i BTP-systemet slopas och att taket höjs till 4 500kr . Det innebär enligt regeringen för de allra flesta pensionärermed bostadstillägg en höjd ersättning med mellan och perår.Regeringen anför också att förmånen SBTP är utformad så att pensionären ärgaranterad skälig levnadsnivå efter betald boendekostnad upp till en vissnivå. Som angetts ovan uppgår bostadsbidragsgränsen till per månad.Av samma skäl som angetts ovan föreslår regeringen att taket i SBTP-systemethöjs till samt att gränsen för skälig levnadsnivå höjs från till av prisbasbeloppet för densom är ensamstående och från av prisbasbeloppet till för densom är gift. Enligt regeringen innebär det att en pensionär med SBTP får enhöjd ersättning med mellan och . Förslaget föreslåsträda i kraft och beräknas för kosta 863miljoner kronor.Vidare föreslår regeringen att kommunerna skall ges fortsatt möjlighet attbetala ut kompletterande bostadstillägg t.o.m. år 2002.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2001ModeraternaMotionärerna i Sf298, m.fl. (m), avvisar regeringens förslagtill ändring i lagen om bostadstillägg till pensionärer (yrkande 3). Istället föreslår motionärerna att en del av medlen används för att förbättralevnadsvillkoren för de allra sämst ställda pensionärerna. Det skall skegenom en höjning av den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstilläggetfrån av prisbasbeloppet till för den som ärensamstående och från av prisbasbeloppet till förden som är gift (yrkande 4). I yrkande 7 anges att för budgetåret2001 till anslag 20:3 Bostadstillägg till pensionärer bör anslå 505 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit.KristdemokraternaMotionärerna i Sf265, m.fl. (kd), begär i yrkande beslutar om att fritidsfastighet inte skall tas med iinkomstberäkningen för BTP. I yrkande 5 (i denna del) föreslås att tillanslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer för detta ändamål anvisas 30miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) föreslår i motion Sf282 (i denna del) attriksdagen beslutar att för till anslaget 20:3 Bostadstilläggtill pensionärer anvisa mindre än vad regeringenföreslagit. Motionärerna avvisar regeringens förslag till höjning avbostadstillägget och menar att den ovan av motionärerna under anslaget 20:1Ålderspensioner föreslagna höjningen av pensionstillskottet bättretillgodoser de sämst ställda pensionärerna. Det nämnda förslaget leder tillatt BTP ökar med ca eftersom inkomstavdraget då minskaroch därför blir besparingen i förhållande till regeringens förslag 663miljoner kronor.FolkpartietI motion Fi211 yrkande 16 (i denna del) av m.fl. (fp)föreslås att till anslag 20:3 Bostadstillägg till pensionärer anvisas 50miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit. Motionärerna anser attfritidsfastighet inte skall tas med i inkomstberäkningen för BTP.Övrig motion om bostadstilläggInga Berggren och () begär i motion Sf246 etttillkännagivande om BTP. Motionärerna föreslår att vid beräkning avförmögenhetsavkastning skall, i stället för den nu gällande fiktivaavkastningen, avkastningen knytas till någon ränta som avspeglar detallmänna avkastningsläget i . Vidare föreslår motionärerna att ibostadskostnaden för bostadsrätter och likartade bostadsformer bör vidberäkning av BTP ingå ett schablonbelopp för inre underhåll. I dettahänseende behandlas enligt motionärerna olika boendeformer inte rättvist.Utskottets bedömningAnslag 20:3 Bostadstillägg till pensionärerDen höjdes ersättningsnivån i bostadstillägget tillpensionärer från . Det innebar att de pensionärer som har delägsta inkomsterna sattes i främsta rummet. Då en övervägande del av dagensBTP-tagare är kvinnor har höjningen även haft den effekten att kvinnor medlåga pensioner gynnats.I årets budgetproposition anför regeringen att det finns skäl att föreslåytterligare åtgärder som i första hand tar sikte på de pensionärer som harlägst inkomster och att det i den gruppen i hög utsträckning återfinnskvinnor. Enligt regeringen har undersökningar visat att det i första hand ärpensionärer som har höga boendekostnader som finns representerade i gruppensom har lägst inkomster. Genom att förbättra villkoren för bostadsstöd uppnåssåledes ett tillfredsställande resultat för de aktuella pensionärsgrupperna.Mot bakgrund av det anförda föreslår således regeringen de ytterligareförbättringar av BTP och även av SBTP som redogjorts för ovan. Utskottet somdelar de av regeringen framförda uppfattningarna ser mycket positivt påregeringens förslag om en fortsatt satsning på den grupp pensionärer,däribland många kvinnor, som har de lägsta inkomsterna. Regeringen förslårockså att kommunerna skall ges fortsatt möjlighetatt betala ut kompletterande bostadstillägg till BTP. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstilläggtill pensionärer och lag om ändring i lagen (2000:778) om ändring i lagen(1994:308) om bostadstillägg till pensionärer.Utskottet anser att några ytterligare förändringar av BTP nu inte börgöras. Utskottet vill dock peka på att i betänkandet Inkomstprövning avbostadstillägg till pensionärer (1999:52) föreslås ett nytt system förinkomstprövning av BTP som är anpassat till det reformeradeålderspensionssystemet med det särskilda skattemässiga grundavdragetborttaget och där en garantipension ersätter dagens grundskydd i form avfolkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag. Ibudgetpropositionen aviseras att kommer ett förslag tillnytt system för inkomstprövning av BTP att föreläggas . Vidareuppger regeringen att ytterligare skallavsättas för åtgärder inom SBTP-systemet.Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag tillmedelsanvisning.Utskottet avstyrker motionerna Sf265 yrkande 4 och 5 (i denna del), Sf282(i denna del), Sf298 yrkandena 3, 4 och 7 samt Fi211 yrkande 16 (i dennadel).Övrig motion angående bostadstilläggI betänkandet 1999/2000:SfU1 avstyrkte utskottet en motion gällande beräkningav BTP. Utskottet hänvisade till att i betänkandet SOU 1999:52 föreslås bl.a.att nuvarande schablonberäknade kapitalavkastning av förmögenhet skall slopasoch att kapitalinkomster skall beräknas enligt skatterättsliga regler men meden viss begränsning av avdragsrätten. Vidare anförde utskottet att vad avserberäkning av bostadskostnad vid BTP gäller olika regler beroende på vilkenform av boende det är fråga om. Ett system som garanterar en absolut likhetför beräkning av bostadskostnad mellan de olika boendeformerna låter sigenligt utskottets mening knappast göras av bl.a. den anledningen att deboende har olika möjligheter att påverka sin egen bostadskostnad. Vid hyra ärdet i princip fastighetsägaren som sätter avgiften, låt vara med debegränsningar som följer av hyreslagen. Den som bor i en bostadsrätt hargenom sitt medlemskap i föreningen möjlighet att påverka avgifterna och ävenverka för avsättning till reparationsfond för inre underhåll; en sådanavsättning ingår i bostadskostnaden vid beräkning av bostadstillägg.Riksförsäkringsverket har på regeringens uppdrag förändrat sättet attberäkna schablonen för bostadsuppvärmning. Den nya schablonen innebär atthänsyn tagits till såväl kostnaden för olja som för el och att nya högrebelopp för uppvärmning för fastställts.Utskottet vidhåller sin tidigare framförda uppfattning och avstyrker motionSf246. Utskottet vill dock framhålla att det är av betydelse att beräkning avbostadskostnad så långt möjligt hålls neutral med avseende på de olikaboendeformerna.20:4 DelpensionGällande ordningDelpension kan utges om den försäkrade har haft pensionsgrundande inkomstunder sammanlagt fr.o.m. och han eller hon under desenaste tolv månaderna före arbetstidsminskningen förvärvsarbetat under minstfyra månader.Rätt till delpension föreligger från den månad den försäkrade fyller 61 år.Delpension utges för högst tio timmars minskning av arbetstiden ochutgör av pensionsunderlaget.PropositionenRegeringen föreslår att för till anslag 20:4Delpension anvisar ett ramanslag på 177 600 000 kr.I propositionen anförs att det nya ålderspensionssystemet i sig i framtidenger stort utrymme för uttag av partiell ålderspension i kombination medfortsatt förvärvsarbete såväl före som ålder.Delpensionssystemet kommer därför att successivt avvecklas och nyadelpensioner kommer inte att beviljas (prop. 1997/98:151, bet.1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315).Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barnEnligt vad som anges i budgetpropositionen (volym 1) har denstatliga verksamheten numera indelats i politikområden som ett led iutvecklingen av den ekonomiska styrningen. Politikområdesindelningen syftartill att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, kostnader och resultat.Erfarenheterna visar enligt regeringen att det har varit svårtatt koppla samman mål, kostnader och resultat på utgiftsområdesnivå. Vissapolitikområden omfattar verksamheter som i sin helhet ryms inom ettutgiftsområde. Ett politikområde kan också omfatta en begränsad del av enverksamhet som bedrivs inom ett utgiftsområde. Det finns vidare flera poli-tikområden som berör flera utgiftsområden, s.k. sektorsövergripande politik-områden.Såvitt gäller politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar det delsutgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, dels anslaget 21:1Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning ochbyggande. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljerna ingår ipolitikområdet Utbildningspolitik och utgörs av studiebidragen (utgiftsområde15) och maxtaxa i barnomsorgen (utgiftsområde 16).Till utgiftsområde 12 hör allmänna barnbidrag inkl. flerbarnstillägg ochförlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inkl. havandeskapspenning,underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner,barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension, vårdbidrag tillfunktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår.Riksdagen har för i enlighet med regeringens förslagfastställt ramen för utgiftsområdet till 47 (bet.2000/01:FiU1, rskr. 2000/01:36).Familjepolitikens inriktningPropositionenEnligt vad som anges i propositionen har samhället - i syfte att förbättraden ekonomiska situationen för barnfamiljerna - byggt upp ett stödsystem somsyftar till att ge en ekonomisk trygghet familjerna har storförsörjningsbörda. Genom de olika stödens utformning omfördelas resurser överlivscykeln och skillnaderna i ekonomiska villkor minskas mellan familjer medoch utan barn. Alla barn får genom de allmänna barnbidragen en generellinkomstförstärkning. Vidare ger föräldraförsäkringen möjlighet för bådaföräldrarna att kombinera arbete och studier med föräldraskap. Detta ärsärskilt viktigt för de ensamstående föräldrarna. De ekonomiska familjestödenär också utformade så att de tillgodoser ett antal specifika stödbehov hosbl.a. ensamföräldrar och föräldrar till funktionshindrade barn.Enligt regeringen skall det också löna sig bättre att gå från arbetslöshettill arbete, eller att öka sin arbetstid. Genom att införa maxtaxa inombarnomsorgen och genom att se över de ekonomiska familjestöden(underhållsstöd, bostadsbidrag och barnbidrag) vill regeringen gebarnfamiljerna sådana villkor att de själva kan påverka sin situation utifrånvad som är bäst för barnen och familjens situation i övrigt. Defamiljeekonomiska stöden skall utformas så att barnfamiljernas möjligheteratt själva påverka sin ekonomi ökar.I propositionen föreslås att målet för politikområdet Ekonomiskfamiljepolitik skall vara att minska skillnaderna i de ekonomiska villkorenmellan familjer med och utan barn. Regeringen föreslår att dettidigare godkända målet för utgiftsområde 12 - att utjämna de ekonomiskavillkoren mellan familjer med och utan barn samt över livscykeln - skallupphöra att gälla.Den ekonomiska krisen och besparingarna har enligtregeringen drabbat barnfamiljerna relativt hårt. Många familjer har upplevtekonomiska försämringar till följd av arbetslöshet, minskade inkomster ochtidvis höga räntor. De senaste årens ekonomiska återhämtning med ökadsysselsättning och reformer har dock gynnat barnfamiljerna. En vissförbättring inträffade och utvecklingen pekar enligt regeringen påatt förbättringen fortsätter.I syfte att ytterligare förbättra barnfamiljernas ekonomiska situationhöjdes barnbidraget fr.o.m. med per barn och månad.Även flerbarnstillägget höjdes i motsvarande mån. I samband med attregeringen föreslog denna höjning (prop. 1999/2000:1) förklarade den sinavsikt att återkomma med förslag om en lika stor höjning , dockunder förutsättning att statens finanser medgav det. Regeringen har nuåterkommit med förslag om höjning av barnbidraget med per barn ochmånad fr.o.m. . Barnbidraget kommer därmed att uppgå till950 kr per barn och månad. föreslås en höjning avflerbarnstillägget. (Förslagen om höjt barnbidrag och höjt flerbarnstilläggbehandlas närmare under anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag, se nedan. )De sjunkande födelsetalen innebär enligt regeringen ett allvarligtproblem för samhället. Enligt vad som anges i propositionen har fruktsamhetenunder 1997-1999 legat på ca 1,5 barn per kvinna, vilket är den lägsta nivåsom någonsin uppmätts i , som antalet födda barn fortsatt att ligga kvar på ungefär samma nivåsom . För att befolkningen inte skall minska krävs ettgenomsnittligt födelsetal på 2,1 barn per kvinna. Är födelsetalen lägre äntvå kommer befolkningen att minska, om man bortser från effekterna av in- ochutvandring. Låga födelsetal leder dessutom till en fortsatt stigandegenomsnittsålder. En minskning av befolkningen, tillsammans med en obalansmellan den del av befolkningen som är i förvärvsaktiv ålder och den del avbefolkningen som inte är det, kan leda till att förutsättningarna förtillväxten och därmed välfärden påverkas på ett negativt sätt. Enligt vad somanges i propositionen har SCB fått i uppdrag att genomföra en enkät med syfteatt bredda kunskaperna om attityderna till barnafödande i de mest intressantaåldersgrupperna. Resultatet av uppdraget beräknas kunna presenteras i slutetav . Vidare planerar regeringen att tillsätta en arbetsgrupp inomSocialdepartementet med uppgift att stödja arbetet med att öka kunskaperna ommekanismerna bakom födelsetalsutvecklingen med särskild inriktning påsambanden mellan samhällets politik och födelsetalsutvecklingen.Marginaleffekter är enligt propositionen ett allvarligt problem såväl förden enskilde som för samhället. Regeringen avser därför att långsiktigt verkaför att ta bort fattigdomsfällor och minska marginaleffekterna. Ett led idetta arbete är den översyn av de ekonomiska familjestöden(, dir. 2000:16) som pågår.Regeringen avser vidare att förelägga en propositionmed förslag om en förlängning av föräldrapenningen med 30 ersättningsdagarmotsvarande förälderns sjukpenninggrundande inkomst. Föräldrapenningen kommerefter sådan förlängning att uppgå till sammanlagt . Inom ramen försådan förlängd föräldrapenning avser regeringen att föreslå att sammanlagt 60dagar reserveras för mamman respektive pappan. Regeringen överväger även attföreslå förbättringar av föräldrapenningen och den tillfälligaföräldrapenningen, att införa en ny femte förmånsnivå inomföräldraförsäkringen samt att återinföra de s.k. kontaktdagarna inom dentillfälliga föräldrapenningen.MotionerI detta avsnitt redovisas motionsyrkanden från ,avseende inriktningen påfamiljepolitiken samt motioner från , ochFolkpartiet med förslag om införande av ett s.k. barnomsorgskonto. ÄvenModeraterna har ett sådant förslag, men yrkandet härom har behandlats avfinansutskottet i betänkande 2000/01:FiU1. I detta avsnitt redovisas ocksåvissa enskilda motioner. Inget av de nu nämnda motionsyrkandena haranslagseffekt budgetåret 2001.Moderaterna, har dessutommotionsyrkanden om förslag till ändringar av familjepolitiken som påverkaranslaget . Dessa motionsyrkanden behandlas i senare avsnitt ibetänkandet.KristdemokraternaI motion Sf273 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om nätverksstöd för ensamstående föräldrar. För den som intehar släktingar eller något annat nätverk bör enligt motionärerna samhälleterbjuda sådant stöd. I samma motion begärs tillkännagivanden om attuppvärdera föräldrarollen (yrkande 5), om mer tid för barnen (yrkande 6), omsubsidiaritetsprincipen som utgångspunkt för familjepolitiken (yrkande 10),om att begreppet barnomsorg även skall innefatta föräldrarnas omsorg i detegna hemmet (yrkande 11) samt om att uppvärdera hemarbetet (yrkande 17). Iyrkande 18 begär motionärerna ett tillkännagivande om behovet av enfamiljepolitisk reform. Enligt motionärerna har systemet flera brister, såsomatt föräldrapenningen är högre för välavlönade och att det familjepolitiskastödet inte medger alternativa barnomsorgsformer. I yrkande 22 begärmotionärerna ett tillkännagivande om att införa ett barnomsorgskonto somomfattar alla barn . Barnomsorgskontot skall enligt motionärernauppgå till för en ettåring och till för en tvååring.Vidare skall styrkta barnomsorgskostnader vara avdragsgilla i den kommunalabeskattningen, dock högst per barn och år.Tuve Skånberg och () begär i motion Sf227 yrkande 1 etttillkännagivande om att stödja flerbarnsidealet. Enligt motionärerna måstetvåbarnsidealet ersättas av ett trebarnsideal. I samma motion yrkande 2begärs ett tillkännagivande om resurser till barnfamiljerna genombostadsbidrag, barnbidrag och vårdnadsbidrag. Motionärerna anser att detkrävs bättre ekonomiska resurser samt frihet att välja barnomsorg bl.a. iform av vårdnadsbidrag/barnomsorgskonto. I yrkande 4 begärs etttillkännagivande om att låta konsekvenspröva varje beslut som regering ochriksdag tar för att se hur det gagnar och påverkar familjen.I motion Sf228 yrkande 1 av Skånberg (kd) begärs ett tillkännagivandeom vårdnadsbidrag/barnomsorgskonto som ger föräldrarna möjlighet att självata hand om barnen när de är små. I samma motion yrkande 4 begärs etttillkännagivande om att ändra de regler som innebär att människor förlorarekonomiskt på att gifta sig eller vinner på att skilja sig.I motion So457 yrkande 1 av och () begärsförslag om en handlingsplan för att åtgärda de ensamstående föräldrarnassituation. Enligt motionärerna har framför allt yngre, lågutbildade mödrardrabbats särskilt hårt av den ekonomiska krisen.Mikael () begär i motion Ub243 yrkande 2 ett tillkännagivandeom att återinföra vårdnadsbidraget. Många föräldrar efterfrågar enligtmotionären alternativ till den kommunala barnomsorgen.CenterpartietI motion So304 av m.fl. (c) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om principer för valfrihet, flexibilitet och rättvisa ifamiljepolitiken. Motionärerna anser att familjepolitiken måste underlättaför föräldrar att axla föräldrarollen men också ge stöd till barn i utsattasituationer. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om ökatjämställdhetsarbete. I stället för ytterligare en pappamånad ansermotionärerna att det behövs information för att få pappor att öka sittengagemang . I samma motion yrkande 8 i denna delbegärs ett tillkännagivande om inriktningen för att förbättra barnfamiljernasekonomi. För att minska bidragsberoendet behöver enligt motionärernaskatterna sänkas för personer med låga inkomster samt barnomsorgskontoinföras. Vidare bör avdrag medges för barnomsorgskostnader samt för resortill och från barnomsorg.Även i motion Fi210 yrkande 10 i denna del av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om att införa ett barnomsorgskonto ochavdragsrätt för barnomsorgskostnader och för resor till och från barnomsorg.Lennart m.fl. (c) begär i motion So358 yrkande 2 etttillkännagivande om att stärka familjens ställning och om ökatsjälvbestämmande för livskvaliteten. Enligt motionärerna måste skatterna förlåg- och medelinkomsttagare sänkas och bidragsberoendet minska.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Sf308 yrkande 2 etttillkännagivande om inrättande av ett obeskattat barnkonto för förskolebarnfr.o.m. Barnomsorgskontot skall enligt motionärerna utgöra 40 000 krför en ettåring och för en tvååring.