bet · GO01BoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Enligt motionen visar nyaforskningsrön att sanering i radonhus kan öka i stället för att minskahalten av radon.I frågan om radonsanering i bostadsbeståndet har utskottet vid ettflertal tillfällen framhållit att detta bör vara en högt prioriteradverksamhet. Utskottet anser det således mycket angeläget att lämpligaåtgärder vidtas i den del av bostadsbeståndet som har radongashaltersom bedöms vara hälsovådliga. Det kan givetvis diskuteras vilkastatliga insatser som behövs för att nödvändiga åtgärder skall kommatill stånd. beslutade om vissa åtgärder i syfteatt förbättra effektiviteten i bidragsgivningen. En bredare översyn avdet statliga stödet pågår också . En särskild utredarehar regeringens uppdrag (dir. 1999:102) att presentera förslag tilländmålsenliga och effektiva statliga åtgärder som inom rimlig tid kanbidra till att få ned radonhalterna under gällande gränsvärden.Enligt utskottets uppfattning bör i avvaktan på resultatet avöversynen anslaget för bidrag till åtgärder mot radon i bostäderfastställas till den nivå som regeringen föreslagit. Förslaget i motionBo231 (m) om en avveckling av stödet avstyrks således.31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenterRiksdagen beslutade att införa ett tillfälligtinvesteringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter (prop.1999/2000:100, FiU27, BoU9y, rskr. Investeringsbidraget lämnasför anordnande av nya studentbostäder på eller i anslutning till orterdär det finns universitet eller högskola. Bidragsbestämmelserna, somframgår av förordningen (2000:588) om statligt investeringsbidrag föranordnande av bostäder för studenter, innebär bl.a. att bidrag kanlämnas av ett bidragsunderlag. Maximalt kan bidragetdock uppgå till för varje nytt studentrum i lägenhet för eneller två studenter.Bidrag kan beviljas inom en total ram om . Omansökningarna om bidrag beräknas komma att överstiga tillgången påmedel, lämnas bidrag till de projekt som erbjuder de förmånligastevillkoren för studenter.För föreslår regeringen att anslaget för ändamåletbestäms till 274 miljoner kronor.Förslag om ett större anslag läggs fram iFolkpartiets partimotion Fi211 yrkande 20 samt i motion Bo235 (fp)yrkande 14, bägge yrkandena i motsvarande del. Motionärerna framhålleratt det är angeläget att ytterligare stimulera byggandet avstudentbostäder.I ytterligare ett antal motioner tas frågor om bidraget till byggandeav studentbostäder upp. Utskottet återkommer till dessa förslag i dendel av betänkandet som inte avser nästa års budget.Utskottet kan konstatera att det i de aktuella fp-motionerna inteföreslagits någon utökning av den totala ramen för bidragsgivningeneller några förändringar i bidragsbestämmelserna. Vad gäller detanslag för som föreslagits av regeringen har utskottet inteerfarit att det bedömts utgöra någon restriktion förbidragsgivningen i samband med den preliminära ramfördelning på län somBoverket beslutat om.Bostadsutskottet tillstyrker regeringens anslagsförslag avseendeinvesteringsbidraget för anordnande av bostäder för studenter ochavstyrker de motstående motionsförslagen.31:8 geotekniska institut (SGI) är en uppdragsmyndighet och har ettsektorsövergripande ansvar för geoteknikfrågor. Institutet har ettsärskilt ansvar för ras- och skredfrågor.I budgetpropositionen konstateras att den ekonomiska situationen vidSGI under varit otillfredsställande och därförmotiverar särskild uppmärksamhet. SGI bedömer dock att ekonomisk balanskommer att uppnås vid utgången av år 2001.Regeringen föreslår att anslaget 31:8, som finansierar SGI:sverksamhetsområden Säkerhet och kvalitet, , för bestäms till 25 284 000 kr.I motion Bo224 (m) föreslås att SGI och utses somansvariga myndigheter rörande stranderosion. Enligt motionen bör medelöronmärkas för detta ändamål.Enligt vad utskottet erfarit har frågan om myndighetsansvar m.m.avseende stranderosionsfrågor utretts av påregeringens uppdrag. I utredningen förordas att SGI ges ett uppdrag pådetta område. Förslaget bereds inom delar motionärernas bedömning att stranderosionutgör ett stort problem i vissa delar av landet, bl.a. i ochHalland. Som motionärerna anför kan samhällets insatser på områdetbehöva samordnas och ansvarsfördelningen på myndighetsnivå läggas fast.Något budgetutrymme för att öronmärka särskilda medel för dennaverksamhet inom ramen för SGI:s anslag för synes dock inteföreligga.Regeringens ställningstagande till den omnämnda utredningen böravvaktas innan vidare överväganden görs om de ekonomiska konsekvensernaav en reglering av myndighetsansvaret för frågor om stranderosion. Motdenna bakgrund avstyrks motion Bo224 (m).Regeringens förslag om anslag för SGI tillstyrks.31:9 har med underskott i den statligtfinansierade verksamheten utnyttjat en betydande anslagskredit påanslaget. Av redovisningen i budgetpropositionen framgår att dennaanslagskredit successivt har avamorterats för att under år 1999ersättas med ett utgående anslagssparande på 14 miljoner kronor.Vid anslagsberäkningen har regeringen minskat anslaget delsvaraktigt med , dels tillfälligt med ytterligare 10miljoner kronor med anledning av vissa ökade avgiftsintäkter. Anslagethar dessutom minskats med med anledning av attvidareutvecklingen av nationalatlasen upphört. har tillanslaget återförts , dvs. det belopp med vilketanslaget tillfälligt minskats för innevarande budgetår. Totalt innebärdetta efter pris- och löneomräkning att anslaget föreslås uppfört med416 för budgetåret 2001.Regeringens förslag till anslagstilldelning för har inte mött invändningar i motioner. Tvärtom uttalasi motion Bo231 (m) yrkande 7 att anslaget bör fastställasi enlighet med regeringens förslag. Däremot förordas i motionen attanslaget bör kunna minskas fr.o.m. genom att delar avverksamheten marknadsanpassas. bör statens anslag reformerastill att motsvara ett anslag som står för vilka beställningar statenlägger. Enligt motionen bör därför ett s.k. beställningsanslagutvecklas.Utskottet kan konstatera att enighet torde råda omanslagstilldelningen för för . Regeringensförslag tillstyrks därför.När det gäller den i motion Bo231 (m) aktualiserade frågan omanslagstilldelningen liksom anslagskonstruktionen för åren efter 2001gör utskottet följande bedömning. Det finns naturligtvis anledning attfrån tid till annan överväga anslagstilldelningen till de statligamyndigheterna liksom hur anslagen skall konstrueras. Ett sådantställningstagande bör dock baseras på ett underlag som möjliggör enrimlig bedömning av framtida ekonomiska och andra förutsättningar förverksamheten. Något sådant underlag har inte presenterats förutskottet. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill förslaget imotion Bo231 (m) yrkande 7.Utskottet tar i detta avsnitt även upp förslag om viss verksamhet vidLantmäteriverket eftersom ett bifall till dem torde påverkaanslagsbehovet 2001.Förslag som avser taktila kartor, dvs. kartor avsedda för synskadadeoch blinda, lämnas i två motioner.Det är enligt motion Bo202 (m) viktigt för de funktionshindradeseller synskadades delaktighet i samhället att de kan ta del av dengeografiska information som har ansvar för. Det finnsenligt motionen därför ett behov av taktila kartor.Som en del i ett program för funktionshindrades deltagande isamhällslivet föreslås i partimotion So538 yrkande 18 attLantmäteriverket skall ges ett ansvar för taktila kartor. Enligtmotionen bör en reguljär verksamhet med framställning av taktila kartoromedelbart påbörjas.Utskottet delar motionärernas syn på vikten av att funktionshindradeskall ges samma möjligheter som andra att delta i samhällslivet.Utskottet har också i många sammanhang gett uttryck för denna grundsyn.Tillgång till taktila kartor utgör ett exempel på hur delaktigheten kanökas. har också med stöd från bl.a. EU bedrivit ettprojekt för att utveckla metoder för framställning av taktila kartor.Detta utvecklingsarbete har avslutats. En rapport frånprojektet om utveckling av produktionssystem för framställning avtaktila kartor och höjdmodeller samt ett taktilt GIS-system (GIS =geografiska informationssystem) kommer också att läggas fram inom kort.Något beslut om produktion av taktila kartor har dock ännu intefattats. Enligt utskottets mening bör det i första hand övervägas ivilken utsträckning en produktion kan komma till stånd inom ramen förnuvarande resurser och/eller med stöd av externa finansiärer. Detutvecklingsarbete som genomförts torde också utgöra en god grund fördessa överväganden. Utskottet är mot denna bakgrund inte nu berettställa sig bakom förslagen i motion Bo202 (m) samt partimotion So538(fp) yrkande 18. Motionerna avstyrks sålunda.Sverige har enligt motion Bo215 (kd, m, c) genom sitt utgångsläge påkart- och fastighetsdataområdet goda förutsättningar att kunna byggaupp digitala databaser för geografisk information. Dessaförutsättningar har enligt motionen dock inte tagits till vara eftersomtillräckliga resurser inte ställts till förfogande för verksamheten.Databaserna bör enligt motionen byggas upp betydligt snabbare än vadsom sker som kvaliteten höjs. Resurser bör därförsäkerställas så att ytterligare investeringar kan göras i den digitalaSverigekartan. En i detta sammanhang viktig strategisk fråga anges varaatt etablera ett i Gävle.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att kartor ochannan landskapsinformation liksom fastighetsinformation finns atttillgå i digital form. Produktionen och användningen avlandskapsinformation i digital form har också ökat under en rad av år.Verksamheten med landskaps- och fastighetsdata visar på en fortsattsnabb utveckling för användningen av integrerad kart- ochregisterinformation i geografiska informationssystem. Det är en enligtutskottets mening mycket positiv utveckling. En förutsättning för attden skall fortgå är att användarna får ökad kunskap om de möjlighetersom geografiska data i digital form erbjuder. Flera satsningar harockså gjorts för att stimulera till en ökad användning. inom den offentliga sektorn där en utbildningssatsning riktastill kommuner och länsstyrelser. Information i digital form användsredan bl.a. inom samhällsplanering, räddningstjänst, miljöövervakning,trafikplanering och försvaret. Ett ytterligare exempel är attlänsstyrelserna har fått tillgång till den ekonomiska kartan i digitalform.Geografiska informationssystem används också i allt högre grad inomnäringslivet. Inte minst gäller detta inom transportnäringen därtransportplanering och fortlöpande positionsbestämning av transporternablir allt vanligare. För en bredare allmänhet finns Sverigesnationalatlas i en digital version.Några skilda meningar i sak om vikten av att tillgången på ochanvändningen av digital landskaps- och fastighetsinformation ökar tordeenligt utskottets mening inte föreligga. Det frågan gäller är därför omutvecklingen går tillräckligt snabbt eller inte. Enligt utskottetsmening kan denna fråga inte ses isolerad. Takten måste naturligtvisbestämmas av såväl de behov som finns som av vilka medel som kanavsättas för verksamheten. Utskottet har för sin del inte underlag förnågon annan bedömning än att den nuvarande utvecklingstakten är baseradpå en sammanvägning av dessa faktorer. I anslutning härtill villutskottet peka på de möjligheter som finns till samfinansiering mellanLantmäteriverket och t.ex. näringslivet i de fall insatser framstår somsärskilt viktiga. Utskottet är mot bakgrund av det anförda inte nuberett att tillstyrka förslaget i motion Bo215 (kd, m, c).31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhetRiksdagen beslutade om införandet av ett investeringsbidragför merkostnader för investeringar som främjar ekologisk hållbarhet vidny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållnabostadsområden (prop. 1997/98:119, BoU10, rskr. Bidragsformen varavsedd att införas , men införandet har genom besluthösten senarelagts . Vidare var avsikten enligt detursprungliga beslutet att stödet skulle lämnas inom en årlig ram om 250miljoner kronor.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslaget för den nyastödformen för bestäms till . Detanges att anslaget reducerats med på grund avomprioriteringar.I motion Bo231 (m) yrkandena 1 och 8, det förstnämnda i motsvarandedel, föreslås att bidraget inte införs och att anslaget följaktligenavskaffas. Motionärerna framhåller att subventioner har negativaeffekter på bostadsproduktionen och konkurrensen inom bostadsmarknaden.Motivledes har även i motion Bo233 (kd) förordats att anslagetavskaffas.Bostadsutskottet finner det angeläget att den av beslutadebidragsformen kan införas som planerat. Det motstående motionsförslaget avstyrks.Det bör i sammanhanget påpekas att regeringen i proposition2000/01:26 lagt fram förslag om anslagets användande. Förslaget innebäratt högst av anslaget skall få användas tillinrättande av ett byggkostnadsforum. Avsikten är att detta forum skallvara beredande organ för regeringens beslut i ärenden avseende denaktuella stödformen. Utskottet tar ställning till dessa förslag ibetänkande 2000/01:BoU2.32:1 Länsstyrelserna m.m.I budgetpropositionen föreslås att det till länsstyrelsernas verksamhetår 2001 skall anvisas 1 . Vid anslagsberäkningen harhänsyn tagits till ett flertal faktorer som redovisas i propositionen.Det handlar vad gäller anslagshöjande faktorer förutom om pris- ochlöneomräkning bl.a. om medel för den GIS-utbildning som länsstyrelsernabedriver i samarbete med andra intressenter samt om medel föradministration av skogsinköp och strukturfondsprogrammet.Anslagsminskande faktorer är bl.a. att länstyrelsernas administrativakostnader för vissa körkortsärenden bortfaller och den neddragning avlänsstyrelseanslaget som kan göras till följd av sammanläggningen avlänsstyrelserna i och , samt läntill i län.I motion Bo225 (c) föreslås att anslaget till länsstyrelsernasverksamhet skall bestämmas till belopp som är lägre änvad regeringen förordat. Motionärerna anför att anslaget inte bör höjasmed mer än vad som motiveras av pris- och lönejusteringar.Bostadsutskottet går inte närmare in på de beräkningsförutsättningarsom redovisats i budgetpropositionen eftersom de i sak inte ifrågasattsi den aktuella motionen. Utskottet ställer sig emellertid frågande tillmotionärernas förslag, som tycks utgå från att hänsyn inte skall tastill de faktiska förändringarna av länsstyrelsernas verksamhet ochuppgifter. Som redovisats ovan har förändringar skett som motiverarsåväl höjningar som sänkningar av anslaget. Det får anses varamotiverat att vid beräkningen av anslagsbehovet ta hänsyn till densammantagna effekten av dessa faktorer.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag om anslaget för länsstyrelserna m.m. och avstyrker motståendeförslag i motion Bo225 (c) i motsvarande del.34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhetStödet till lokala investeringsprogram beslutades av ienlighet med ett förslag i budgetpropositionen . Fördelningenav medel regleras i förordningen (1998:23) om statliga bidrag tilllokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten isamhället. Programmet omfattar satsningar om sammanlagt 7,2 miljarderkronor för perioden 1998-2003.Regeringen föreslår att anslaget för stöd till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet för bestäms till1 . Vidare begärs ett bemyndigande för regeringen attunder , i fråga om anslaget, besluta om bidrag som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst 1 900 miljoner kronorunder . I budgetpropositionen redovisas även vissaöverväganden om den fortsatta användningen av anslaget. Regeringensavsikt är således att använda medel för vissa insatser avseende deregionala tillväxtavtalen och för ett grönt kunskapslyft. Dessutomavser regeringen att använda medel från anslaget till information,utvärdering och uppföljning avseende programverksamheten. Avsikten ärockså att lämna visst stöd till nationell verksamhet med det lokalaAgenda 21-arbetet.Förslag om avveckling av stödet till lokala investeringsprogram ochett till följd härav kraftigt minskat eller avskaffat anslag för år2001 läggs fram i flera motioner.I Moderata samlingspartiets partimotion MJ764 yrkande 4 och i motionBo231 (m) yrkande 10 föreslås en avveckling av stödet med hänvisningtill bl.a. de begränsade effekter som den hittillsvarande verksamhetenanses kunna uppvisa. Motionärerna hänvisar också till den kritik somriktats mot det statliga stödet i olika utvärderingar, bl.a. avRiksdagens revisorer. I motion Bo231 (m) yrkandena 1 och 11, detförstnämnda i motsvarande del, föreslås mot bakgrund avavvecklingsförslaget att anslaget för bör bestämmas till , dvs. ett i förhållande till regeringsförslaget med 570miljoner kronor minskat anslag.Enligt motion Bo233 (kd) bör stödet till de lokalainvesteringsprogrammen avvecklas (yrkande 23) och anslaget för år 2001bestämmas till ett i förhållande till regeringsförslaget med 800miljoner kronor minskat anslag (yrkande 22 i motsvarande del). Även idenna motion hänvisas till brister i den hittillsvarandestödverksamheten. Motionärerna anför också att programmen tagit fastapå nytänkande och innovationer i för liten utsträckning.I partimotion MJ711 yrkande 5 föreslås att redaningångna avtal om lokala investeringsprogram bör fullföljas, men attstödet i övrigt bör avvecklas. Enligt motionen kan en annan användningav de medel som avsatts för stödverksamheten ge större effekter både urmiljö- och arbetsmarknadssynpunkt. Med samma argument föreslås i motionBo225 (c) i motsvarande del att såväl stödformen som anslaget för år2001 helt avvecklas.Även i motion Bo235 (fp) ifrågasätts programverksamhetens effekter urmiljö- och sysselsättningssynpunkt. Enligt motionärerna talar mycketför att styrmedel i form av skatter och avgifter är ett effektivaresätt att nå miljöresultat. Vidare framhålls sänkt skatt på arbete ochen reformerad arbetsrätt som effektivare åtgärder för sysselsättningen.I motionen föreslås att ytterligare medel inte skall utgå för detstatliga stödet till lokala investeringspro-gram (yrkande 9) och attinget anslag beräknas för (yrkande 14 i motsvarandedel). Även i partimotion Fi211 yrkande 20 i motsvarandedel föreslås att anslaget tas bort för år 2001.Bostadsutskottet har alltsedan beslutade om att införamöjligheten till statligt stöd till de lokala investeringsprogrammenhaft att ta ställning till motionsförslag om en avveckling av stödet.Utskottet har avstyrkt dessa förslag bl.a. med hänvisning till behovetav att på olika sätt stimulera övergången till ett långsiktigtekologiskt hållbart samhälle. Enligt utskottets uppfattning har detstatliga stödet en betydelsefull roll i detta sammanhang. Vad gällerformerna för stödet har detta, som motionärerna framhåller, varitföremål för olika utvärderingsinsatser. har för sindel låtit genomföra en uppföljning av vissa frågor (1998/99:URD1) ochäven tagit ställning till en skrivelse från Riksdagensrevisorer med förslag föranledda av en granskning av stödverksamheten(1999/2000:RR3, 1999/2000:BoU4). Ingen av dessa uppföljningsinsatser har föranlett utskottet attförorda en avveckling av stödverksamheten eller någon principiellomläggning av stödets inriktning. Däremot kan det konstateras att såvälformerna för stödhanteringen som användningen av det statliga stödetoch återrapporteringen av uppnådda resultat successivt utvecklats itakt med vunna erfarenheter. Förordningen för stödverksamheten harockså ändrats i flera avseenden.Utskottet kan konstatera att inget av vad som anförs i de aktuellamotionerna föranleder utskottet att ompröva sin i grunden positivainställning till det statliga stödet till lokala investeringsprogram.Förslagen om en avveckling av stödformen avstyrks således, liksomförslagen om ett avvecklat eller kraftigt reducerat anslag för år 2001.Regeringens förslag om anslag för tillstyrks. Utskottettillstyrker även regeringens förslag om ett bemyndigande i fråga omanslaget.34:2 om ekologisk om ekologisk hållbarhet inrättades den 1 februari1999 inom ramen för de medel som beräknats för stöd till ekologiskomställning och utveckling. Myndigheten, som är lokaliserad till ,har till uppgift att samla och förmedla kunskaper och erfarenheter omhållbar utveckling. Den främsta uppgiften är att aktivt stödjakommunerna i arbetet med att ta fram och genomföra lokalainvesteringsprogram samt att sprida erfarenheter från dessa program.Regeringen föreslår att anslås till myndigheten för år2001. I propositionen aviseras även behovet av en anslagsökning föråren 2002 och 2003.I motion Bo231 (m) yrkandena 1 och 12, det förstnämnda i motsvarandedel, föreslås att en avveckling av myndigheten genomförs undernästkommande år samt att anslaget för fastställs till 2 584 000kr. Anslaget är enligt motionen endast avsett att täcka kostnaderna föravvecklingen. Även i motion Bo225 (c) föreslås i motsvarande del attmyndigheten avvecklas. Enligt detta förslag kan anslaget helt avskaffasför år 2001.Bostadsutskottet har ovan ställt sig bakom regeringens förslag omfortsatt stöd till lokala investeringsprogram. Även verksamheten om ekologisk hållbarhet bör fortsätta enligtgällande planer. Regeringens anslagsförslag tillstyrks således. Deaktuella yrkandena i motionerna Bo225 (c) och Bo231 (m) avstyrks.Övriga anslag i budgetpropositionenUtskottet tar i detta avsnitt upp förslag till anslag m.m. ibudgetpropositionen som inte mött invändningar i motioner eller vidutskottets behandling.I fråga om de anslag som inte behandlats av utskottet ovan föreslås ibudgetpropositionen att det för under utgiftsområde 18skall anvisas till anslaget- 31:3 : Förvaltningskostnader ettramanslag om ,-- 31:10 ett ramanslag om ,-- 32:2 Regionala självstyrelseorgan ett obetecknat anslag om25 138 000 kr.-Den av regeringen förordade anslagstilldelningen avseende de nuaktuella anslagen tillstyrks av utskottet.Förslag om nytt anslag inom utgiftsområde 18Utskottet har ovan tagit ställning till samtliga förslag som avser deanslag som finns upptagna i budgetpropositionen inom utgiftsområde 18.Avslutningsvis vad gäller budgeten för behandlas i dettaavsnitt ett motionsförslag om att inrätta ett nytt anslag inomutgiftsområdet.Det är enligt motion Bo233 (kd) mycket angeläget att åtgärder vidtasför att barnen skall ha möjlighet att vistas i sunda och hälsosammaförskolor och skolor. Motionärerna hänvisar bl.a. till undersökningarsom visar att ett stort antal skolor har dålig ventilation ochfuktskador. Mot denna bakgrund föreslås i motionens yrkande 22inrättandet av ett anslag på till åtgärder förbättre innemiljö i förskolor och skolor. Medel för ändamålet förutsättskunna anslås vid en avveckling av stödet till de lokalainvesteringsprogrammen.Utskottet delar motionärernas syn på vikten av fortsatta insatser föratt förbättra inomhusmiljön i såväl bostadsbeståndet som i denoffentliga miljön. I detta sammanhang är det givetvis av särskilt storvikt att vidta åtgärder i de byggnader där barn och ungdomar vistasdagligen. Motionsförslaget utgår emellertid från att medel förändamålet kan anslås i samband med en avveckling av det statliga stödettill lokala investeringsprogram. Förslagen om en avveckling av dettastöd har ovan avstyrkts.