bet · GN01UbU14 · 2000-04-27 00:00:00 — Vad jag här har anförtbör med anledning av motion 1999/2000:Ub499 yrkande 29 somsin mening ge regeringen till känna.Det är rimligt att lärosätena tar ett ökat ansvar för studenternas övergångfrån studier till yrkesliv. Det kan ske genom arbetslivscenter med stark lokaloch regional förankring. Regeringen bör ta initiativ för att stödja denna ut-veckling. Vad jag här har anfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub499 yrkande 41 som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser det värdefullt att den som börjar studier kan behålla möjlighetenatt vara politiskt engagerad i sin hemkommun. Ungdomarskall inte tvingas att mantalsskriva sig på högskoleorten. Detta bör riksdagenmed bifall till motion 1999/2000:N214 yrkande 12 som sin mening ge rege-ringen till känna.Behovet av kompetenta högskolelärare är på sina håll mycket stort, särskiltvid de mindre och medelstora högskolorna, och det kommer att öka kraftigtde närmaste åren. efterlyser fortfarande ett strategiförslag frånregeringen för att säkra lärarförsörjningen i högskolan. Vad jag här haranfört bör med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 2 somsin mening ge regeringen till känna.Regeringen bör återkomma med förslag till sådan ändring av högskolela-gen att pedagogisk utbildning blir obligatorisk för högskolans fast anställdalärare. En sådan utbildning bör ges andra former än den vanliga lärarutbild-ningen, t.ex. ordnas som deltidskurser under något eller . Den börvara inriktad mot praktisk undervisning och undervisningsmetoder. Vad jaghär har anfört bör med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande7 som sin mening ge regeringen till känna.Den högskoledidaktiska forskningen har länge varit eftersatt och bör fram-gent stödjas. Detta bör med bifall till motion 1999/2000:Ub499yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 10, 14,16, 17, 20, 22, 23, 28, 29, 30, 32, 33 och 34 bort hemställa10. beträffande förändringar av resurstilldelningssystemet föratt främja decentraliserad utbildning och distansutbildningatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub499 yrkande13 och 1999/2000:N214 yrkande 13, med anledning av motionerna1999/2000:Ub477 och 1999/2000:Ub495 och med avslag på motio-nerna 1999/2000:Ub476, 1999/2000:Ub478 yrkandena 2-4 och1999/2000:Ub813 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,14. beträffande ställningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,16. beträffande utbyggnad av digital infrastrukturatt med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,17. beträffande funktionshindrades studiesituation i högsko-lanatt med bifall till motion 1999/2000:So327 yrkande 5 ochmed anledning av motionerna 1999/2000:Ub421 yrkande 4,1999/2000:Ub422 yrkande 1 och 1999/2000:So488 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,20. beträffande åtgärder för att främja studenters rörlighetöver gränsernaatt med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 14och med avslag på motion 1999/2000:Ub814 yrkandena 14-16 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,22. beträffande uppdragsutbildningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 39som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,23. beträffande vetenskaplig introduktionskursatt med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 40som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,28. beträffande studenternas ställning i arbetsmiljöarbetetinom högskolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 29som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,29. beträffande arbetslivscenteratt med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 41som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,30. beträffande studenters mantalsskrivningatt med bifall till motion 1999/2000:N214 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,32. beträffande lärarförsörjningen i högskolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 2 ochmed anledning av motionerna 1999/2000:Ub499 yrkande 3 och1999/2000:Ub814 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,33. beträffande pedagogisk utbildning av högskolans lärareatt med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 7 ochmed anledning av motion 1999/2000:Ub421 yrkande 3 som sin me-ning ger regeringen till känna vad som ovan anförts,34. beträffande högskoledidaktisk forskningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub499 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,6. Statsbidragen till de fristående teologiska högskolorna (mom.11) - m, kd, c, fpBeatrice (), (), (), (), (), Per (), () och UlfNilsson (fp) anför:Statsbidragen till de fristående teologiska högskolorna bör enligt vår meningberäknas så att dessa högskolor får samma ekonomiska villkor som gäller förlikartad utbildning vid statliga lärosäten. Utöver den teologiska utbildningenbedrivs vid vissa av dessa högskolor musikutbildning samt socionomutbild-ning med inriktning mot äldreomsorg. Det är inte försvarbart att statsmaktenhittills varit så kärv i sitt ekonomiska stöd till dessa högskolor. Det vi häranfört bör med anledning av motion 1999/2000:Ub447 yrkandena1 och 3 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 11 borthemställa11. beträffande statsbidragen till de fristående teologiska hög-skolornaatt med anledning av motion 1999/2000:Ub447yrkandena 1 och 3 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,7. Kårobligatoriet (mom. 27) - m, c, fpBeatrice (), (), (), Per (),() och () anför:Principen om föreningsfrihet är en av de grundläggande fri- och rättigheternasom garanteras i regeringsformen. Vi anser, liksom tidigare, att det är fel attstudenter tvingas tillhöra studentkår (motsvarande) för att få studera. Kårob-ligatoriet bör alltså avskaffas. Studentinflytandet vid universitet och hög-skolor måste bevaras, men det är inte beroende av en obligatorisk organisa-tionsanslutning. Det studiesociala arbete som studenterna sköter måsteliksom studentinflytandet tryggas. Vad vi här har anfört bör medbifall till motionerna 1999/2000:Ub499 yrkande 36 och 1999/2000:Ub814yrkande 11 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 27 borthemställa27. beträffande kårobligatorietatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub499 yrkande36 och 1999/2000:Ub814 yrkande 11 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,8. Utbildning om homo- och bisexualitet (mom. 42) - vBritt-Marie Danestig (v) och () anför:Okunskapen och fördomarna om homo- och bisexuella är fortfarande stor påmånga håll i vårt land. De homosexuellas organisationer rapporterar om attdet inom olika typer av yrkesutbildningar förekommer utbildningsmomentsom är direkt kränkande för en homo- eller bisexuell person. Vi anser att enordentlig undersökning bör göras av vilken bild av homosexuella som för-medlas till blivande lärare, präster, psykologer, socionomer, läkare, sjukskö-terskor, jurister och poliser. Regeringen bör ge i uppdrag attkartlägga detta och föreslå lämpliga åtgärder. Detta bör med bifalltill motion 1999/2000:Ub417 yrkande 2 som sin mening ge regeringen tillkänna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 42 borthemställa42. beträffande utbildning om homo- och bisexualitetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub417 yrkande 2 ochmed avslag på samma motion, yrkandena 1 och 3, som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,Särskilda yttranden1. Uppdragsutbildning (mom. 22) - vBritt-Marie Danestig (v) och () anför:Vi delar uppfattning att uppdragsutbildning inte bör varapoänggivande. Det är bra att universitet och högskolor samverkar med detomgivande samhället genom att anordna utbildning på uppdrag från olikahåll. Genom uppdragsutbildning kan institutioner vid universitet och hög-skolor få ett välkommet tillskott av ekonomiska resurser, och de har därförett intresse av att få och behålla uppdrag. Vi ser en fara i att lärare, när deskall sätta betyg i uppdragsutbildning som är poänggivande, frestas att göraen mindre sträng bedömning i denna än de gör i reguljär högskoleutbildning.Till skillnad från regeringen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 126) anser viatt oron för att uppdragsutbildning tar resurser från grundutbildningen ochdärmed försämrar dess kvalitet inte är obefogad.2. Antagningen till grundläggande högskoleutbildning (mom.26) - mBeatrice (), (), () och Per ()anför:Vår övergripande utbildningsstrategi innehåller ökad frihet för samtligauniversitet och högskolor. En väsentlig åtgärd i dessa sammanhang är attknyta beslut om regler gällande särskild behörighet, urvalsgrunder och an-tagning till de olika universiteten och högskolorna. Att avskaffa de central-styrda antagningsreglerna är en av de viktigaste åtgärderna för att sätta fokuspå den högre utbildningens kvalitet. Vi anser även att man bör skärpa kravenför grundläggande behörighet, vilket kommer att öka antalet examineradestudenter.3. Ökad examination av civilingenjörer (mom. 36) - vBritt-Marie Danestig (v) och () anför:Det råder stor brist på kompetent personal för att bygga och underhålla storaIP-nät (IP=Internet Protocol). Nuvarande utbildningar i nätbyggande och IP-teknik vid landets högskolor är inte av den omfattningen att de täcker beho-vet. En särskild satsning på forskning och utbildning är nödvändig för att inteden stora nationella satsningen på utbyggnad av bredband skall äventyras. Vimenar att det finns starka skäl för en resolut och effektiv investering i utbilning och kompetensspridning på detta område även utanför Stockholmsregi-onen. Det kan ske genom att man satsar på det kompetenskonsortium inombredbandsteknologi för forskning och utveckling som består av KTH, Hög-skolan i /, , ochLuleå tekniska universitet.4. Utbildning om homo- och bisexualitet (mom. 42) - vBritt-Marie Danestig (v) och () anför:Riksdagen väntar nu på ett förslag från regeringen om lärarutbildningen. Vihyser förhoppningen att den nya lärarutbildningen skall ge de blivande lärar-na sådana kunskaper om bl.a. homo- och bisexualitet att de i sin verksamhet iskolan kommer att kunna möta både elever och föräldrar med samma förstå-else och respekt oavsett hur dessa uppfattar sin sexuella identitet. Motsva-rande krav på bemötande och respekt skall naturligtvis gälla för läkare, sjuk-sköterskor, socionomer, psykologer, präster, jurister och poliser. Innan rege-ringen har lagt fram sitt förslag om lärarutbildningen och innan den kartlägg-ning som vi begär i vår reservation under moment 42 har genomförts, bördock enligt vår mening inte fatta några beslut i enlighet med yr-kandena 1 och 3 i motion 1999/2000:Ub417.5. Lärarutbildning (mom. 44) - cSofia () anför:Eftersom regeringen detta år aviserade att en proposition om lärar-utbildning skall läggas fram , har jag avstått från att reservera mig imoment 44. Jag vill dock deklarera att det behövs en förstärkning av denvetenskapliga grunden för lärarutbildningen. Lärare skall ha goda ämneskun-skaper med en sammanhållande kompetens i pedagogik, didaktik och meto-dik. Det är också önskvärt att blivande lärare får möjlighet att pröva lärar-rollen redan tidigt under utbildningen. Vidare är det angeläget att professureri didaktik kommer till stånd vid lärarhögskolorna. Genom att sådana profes-surer inrättas med olika inriktning vid olika lärarhögskolor bör också enheltäckande ämnesdidaktisk kompetens kunna byggas upp inom landet.6. Utbildning av tandsköterskor och tandhygienister (mom. 48)- v och cBritt-Marie Danestig (v), () och () an-för:Enligt vår mening finns det starka skäl att utveckla tandhygienistutbildningenoch göra den treårig. Däremot delar vi inte den uppfattning som förs fram imotion 1999/2000:Ub463 att även tandsköterskor behöver en treårig hög-skoleutbildning. En förlängning av tandhygienistutbildningen behövs av fleraskäl. har i sin utredning, som nämns i utskottets yttrande,kommit fram till att tandhygienisterna bör ha vidgade arbetsupp-gifter. utvärdering av de medellånga vårdutbildningarnavisade att den tvååriga tandhygienistutbildningen haft mycket svårt atnå upp till kraven på högskolemässighet. Utrymme för att förlägga en del avutbildningstiden utomlands - något som vi finner angeläget - finns inte sålänge utbildningen är så kort som .