bet · GO01UbU3 · 2000-10-12 00:00:00 — Dessa ansökningar hadeprövats av det dåvarande , somavstyrkt examensrätt för dessa examina medhänvisning till brister när det gällerlärarkompetens, vetenskapligt förhållningssätt ochbibliotek.Den påbyggnadsutbildning som RudolfSteinerhögskolan beviljades statsbidrag för skulleinledas . Statsbidraget var beräknat för100 helårsstudenter. Statsbidrag av samma omfattningberäknades för de två följande läsåren. När detsedermera visade sig att antalet studerande varitbetydligt lägre både /97 och de tvåföljande läsåren, aktualiseradeUtbildningsdepartementet frågan om att återkräva endel av statsbidraget. De icke utnyttjade platserna ipåbyggnadsutbildningen under de två första läsårenmotsvarar i statsbidrag . Förbudgetåren 1999 och 2000 har statsbidraget minskatsgenom avräkning av belopp som svarar mot de ickeutnyttjade utbildningsplatserna. Minskningen harbegränsats av att efteransökan har beviljats förupprustning av bibliotek, inköp av datorer m.m. samt(enligt beslut ) förvidmakthållande av kapacitet för lärarutbildning medwaldorfinriktning. I ett beslut attupphöra med utbetalning av statsbidraget angavregeringen sin avsikt att, efter riksdagensställningstagande till den proposition som utskottethär behandlar, återkomma med ett slutligtställningstagande i fråga om dispositionen avöverskjutande medel. De överskjutande medlen är avtillräcklig storlek för att garantera att utbildningav berörda studenter kan genomföras även läsåret2000/01. I regleringsbrev för angavregeringen att medelstilldelningen till RudolfSteinerhögskolan senare skulle komma att justeras pågrundval av antalet utnyttjade årsstudieplatser. Ibudgetpropositionen för , som riksdagensenare kommer att ta ställning till, beräknas 1,5miljoner kronor engångsvis till RudolfSteinerhögskolan för en påbyggnadsutbildning iwaldorfpedagogik för högst 50 helårsstudenter hösten2001.Regeringen gav i uppdrag tillHögskoleverket (HSV) att i samarbete medLärarhögskolan i (LHS) och StiftelsenRudolf Steinerhögskolan utarbeta en utbildningsplanför en grundskollärarutbildning som uppfyller kravenför anställning både i den offentliga grundskolanoch i fristående skolor med waldorfinriktning. SedanHSV redovisat ett förslag till sådan utbildningsplanfick LHS i uppdrag att i samarbete med StiftelsenRudolf Steinerhögskolan utarbeta en kursplan fördenna utbildning.I mars 1998 fick HSV ett ytterligare uppdrag attutarbeta underlag för utbildningsplaner för övrigalärarkategorier som kan finnas i en waldorfskola,t.ex. gymnasielärare och lärare i praktisk-estetiskaämnen. Kursmomenten i waldorfpedagogik skulle enligtregeringsbeslutet genomföras av Stiftelsen från uppdragen till HSV överlämnades avregeringen till Lärarutbildningskommittén.Dessa uppdrag har föranlett ett samarbete mellanStiftelsen och som frånLHS sida beskrivs som tätt. Samarbetet har bl.a.resulterat i att LHS erbjudit sina studenter kurserfrån inom utrymmet förvalbara kurser. erbjöds tresådana kurser. Antalet anmälda till var och en avkurserna var dock alltför litet, och kurserna kundedärför inte genomföras. Om de hade kommit tillstånd, skulle de ha finansierats av LHS anslag.Ett antal motioner tar upp andra frågor omlärarutbildning hos fristående utbildningsanordnare.Moderata samlingspartiet föreslår etttillkännagivande om att regeringen bör tillåtafristående lärarhögskolor med pedagogisk ochspecialpedagogisk profilering. Staten bör noga prövaförutsättningarna för att ställa sådana utbildningarunder statlig tillsyn och tilldela dem statsbidrag.Det finns dock ingen anledning att kräva sammainnehåll som för statliga utbildningar, heter det imotionen (mot. 1999/2000:Ub34 yrk. Ambitionenmed sådana fria lärarutbildningar är att stimuleranödvändig utveckling inom undervisningssektorn.Även och anser bör ge examensrätt till fristående privatalärarutbildningar (mot. 1999/2000:Ub33 yrk. 18respektive 1999/2000:Ub35 yrk. Ifolkpartimotionen sägs också att friståendehögskolor som beviljas examensrätt förlärarutbildning med alternativ pedagogik också skallfå samma statliga stöd som statliga högskolor.Lärarlegitimationen skall kunna erbjudas lärare somgenomgått fristående lärarutbildning.Motion 1999/2000:Ub31 (mp) handlar omwaldorfskolornas lärarförsörjning. Kompetent attbedöma vad som bör krävas för behörighet somwaldorflärare är enligt motionären rimligen RudolfSteinerhögskolan. Utbildningen av waldorflärare bördärför bedrivas där. Målet är enligt motionären attRudolf Steinerhögskolan beviljas examensrätt.U t s k o t t e t förslår att avslåryrkandena.Sedan år 1993 finns det en lagfäst ordning för hurfristående utbildningsanordnare skall kunna få rättatt utfärda sådana examina som regleras ihögskoleförordningen. Enligt lagen om tillstånd attutfärda vissa examina (1993:792) krävs, för att enenskild utbildningsanordnare skall få rätt attutfärda examina som tillhör den grundläggandehögskoleutbildningen, att utbildningen vilar påvetenskaplig eller konstnärlig grund. Dessutom skallutbildningen svara mot de särskilda krav för denaktuella examen som ställs i examensordningen(bilaga 2 till högskoleförordningen). Frågan omexamensrätt avgörs av regeringen efter attHögskoleverket har prövat ansökan och yttrat sig.Det finns ingen automatisk koppling mellan beslut omexamensrätt och beslut om statsbidrag tillanordnaren. Det vanliga är att regeringen ävenföreslår att anvisa medel för statsbidrag.I allmänhet beslutar regeringen även att studenternai den utbildning som har beviljats examensrätt fårrätt till statliga studiemedel. Både frågan omstatsbidrag och frågan om studiemedel är dock sakersom måste prövas tillsammans med andra budgetfrågor.Utskottet är inte berett att förorda att det skapasen automatisk koppling mellan dessa frågor ochbeslut om examensrätt.Lagen om tillstånd att utfärda vissa examinahandlar om sådana examina som regeringen med stöd avhögskolelagen har meddelat föreskrifter om. Detfinns inget som hindrar en friståendeutbildningsanordnare att dela ut examina med andrabenämningar, men de har då ingen officiellhögskolestatus. Detta utesluter inte att regeringenkan göra studenter även i sådan utbildningstudiestödsberättigade, om regeringen anser detmotiverat. Så har t.ex. skett med lärarutbildningvid , som inte harhaft examensrätt enligt den nämnda lagen.Examensrätt till fristående anordnare av utbildningtill den nya lärarexamen kommer alltså att kunna gesav regeringen efter prövning av Högskoleverket.Förutsättningen är då bl.a. att utbildningen bedrivspå vetenskaplig grund och att den svarar mot de kravför lärarexamen som anges i examensordningen. Dessakrav skall alltså vara desamma, oavsett omutbildningen anordnas av ett statligt lärosäte elleren enskild fysisk eller juridisk person. Utskottetanser att denna ordning bör bestå. börinte uttala sig om vilka enskildautbildningsanordnare som bör beviljas examensrätt.I moderatmotionen framskymtar tanken attalternativa lärarutbildningar som ges av friståendeutbildningsanordnare skall kunna ställas understatlig tillsyn och få statsbidrag utan att detställs samma krav på innehållet som när det gällerstatliga utbildningar. Utskottet anser att om defristående utbildningarna skall leda tilllärarexamen, skall liksom examensordningenskrav gälla där på samma sätt som vid statligalärosäten. Som framgår av propositionen kommer dennya examensordningen att ge avsevärt ökat utrymmeför pedagogisk profilering och specialisering. Omdet är fråga om att utbildningen skall leda tillnågot annat slag av examen, som inte är reglerad avregeringen med stöd av högskolelagen, uppkommerfrågan om huruvida den som har denna examen kananvändas av kommuner för undervisning i detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom, ienlighet med skollagens 2 kap. 3 och 4 §§. Utskottetpåminner om att det pågår översyn av skollagen i enparlamentariskt sammansatt kommitté.Rektorsutbildning och utbildning iledarskapDet är regeringens bedömning att det krävs enutveckling av skolledarkompetensen i riktning motatt skolledaren skall kunna skapa handlingsutrymmeför lokal skolutveckling, arbeta med förändringaroch verka i en förskola och skola som ärmångkulturell. Ledarrollen gentemot lärarna harockså förtydligats, både som en följd av de statligastyrdokumenten men även som en följd av gällandeavtal på lärarområdet. En expertgrupp har tillsattsav för att diskuteraskolledares ansvar och befogenheter och skapaförutsättningar för ett bättre ledarskap. Den skallredovisa sitt arbete senast den 30 maj 2001.Enligt regeringen har staten anledning att ta ettsärskilt ansvar för vissa delar av rektorsutbildning. Regeringen anser att Statens skolverkäven i fortsättningen bör erbjuda enbefattningsutbildning till i första hand nyutnämndarektorer och ledare för de verksamheter som omfattasav läroplanerna Lpfö 98, Lpo 94 och Lpf 94.Skolverket kommer att få i uppdrag att förnyainnehållet i den nuvarande rektorsutbildningen, somliksom skall ges på uppdragsbasis av vissalärosäten. Den skall kunna utgöra del av lärosätenaspåbyggnadsutbildning med inriktning mot ledarskap ien utbildningsorganisation.Några lärosäten bör enligt regeringen få i särskiltuppdrag att intensifiera arbetet med attvidareutveckla den påbyggnadsutbildning som finns.Regeringen lägger i dessa frågor inte fram någotförslag för att ta ställning till.Kristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Ub33att utbildningsledarskap skall införas som ettakademiskt ämne (yrk. I motion 1999/2000: Ub36(s) föreslår motionärerna att skall bli ett avlärosätena för den nya påbyggnadsutbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Akademiska ämnen införs numera inte genomstatsmaktsbeslut. Det finns inte anledning förriksdagen att återinföra en sådan ordning. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det inom en radskilda ämnen finns kunskap som bör ingå som envetenskaplig bas i en ledarutbildning inomutbildningsområdet.Vilka lärosäten som bör få särskilda uppdrag avolika slag bör enligt utskottets mening avgöras avregeringen, inte av riksdagen.GenomförandeDe lagändringar som utskottet i det föregående hartillstyrkt avses träda i kraft den 1 juli 2001.Regeringen beräknar att ett genomförande avlärarutbildningsreformen kan påbörjas i högskolanfr.o.m. samma tidpunkt.Centerpartiet anser enligt motion 1999/2000:Ub37att det bör finnas en valmöjlighet att vänta medgenomförandet till (yrk. 12).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Utöver lagändringarna kommer reformen att medföraändringar i högskoleförordningen. Det är regeringenssak att utforma både ändringarna och deikraftträdande- och övergångsbestämmelser sombehövs.ÖvrigtModerata samlingspartiet föreslår i motion1999/2000:Ub34 ett tillkännagivande till regeringenom att tjänsterna på lärarhögskolorna börtidsbegränsas. Det skulle underlätta samverkan ochdialog mellan lärarutbildningen och skolan, ansermotionärerna (yrk. 6).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen tog ställning tillregeringens proposition Högskolans ledning, lärareoch organisation (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. En grundtanke bakom regeringensförslag där var att de regler som gäller för denövriga arbetsmarknaden i fråga om tidsbegränsning avanställning i princip bör kunna tillämpas även pålärare inom högskolan. Utskottet ställde sig bakomdenna bedömning och avstyrkte bl.a. ett yrkande frånModeraterna om att lärartjänsterna vid universitetoch högskolor i princip borde vara tidsbegränsade.Riksdagen följde utskottet. Det som anförs i den nuaktuella motionen ger inte anledning för utskottetatt ändra sin inställning.Numera finns det vid alla lärosäten som anordnarlärarutbildning regionala centrum förskolutveckling, där de olika intressenterna påområdet samverkar. Dessa centrum är forum förerfarenhetsutbyte mellan skola, högskola, kommun ochandra intressenter i det omgivande samhället. Inomramen för denna samverkan bedrivs en rad projekt avutvecklingskaraktär. beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 1999/2000:Ub34 yrkande 1 och1999/2000:Ub35 yrkande 1,res. 1 (m, fp) - delvis2. beträffande en samlad lärarutbildningoch resurserna för dennaatt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub33yrkandena 2 och 3, 1999/2000:Ub34 yrkandena 2och 9, 1999/2000:Ub35 yrkandena 2-4 och 6,1999/2000:Ub277 yrkande 2 och 1999/2000:Ub801yrkandena 5, 7 och 10 godkänner vad regeringenförordat,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvisres. 4 (fp) - delvis3. beträffande längden på utbildningen avförskollärare och fritidspedagogeratt avslår motionerna 1999/2000:Ub33 yrkande 5 och1999/2000:Ub34 yrkande 3 i denna del,res. 5 (m, kd, fp)4. beträffande utbildningen av lärare förgrundskolans tidigare åratt avslår motionerna 1999/2000:Ub34 yrkande 3 idenna del, 1999/2000:Ub35 yrkande 10 och1999/2000:Ub801 yrkande 9,res. 1 (m, fp) - delvis5. beträffande utbildningen av lärare igymnasieskolans yrkesämnenatt avslår motionerna 1999/2000:Ub33 yrkandena 10och 11 och 1999/2000:Ub34 yrkande 3 i denna del,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvis6. beträffande utbildningen av lärare iteckenspråkatt avslår motion 1999/2000:Ub33 yrkande 7,res. 3 (kd) - delvis7. beträffande utbildningen avettämneslärare i praktisk-estetiska ämnenatt avslår motionerna 1999/2000:Ub33 yrkande 8 och1999/2000:Ub35 yrkande 12,res. 3 (kd) - delvisres. 4 (fp) - delvis8. beträffande utbildningen av lärare förvuxenundervisningatt avslår motion 1999/2000:Ub33 yrkande 9,res. 3 (kd) - delvis9. beträffande lagregleringen av lärareskompetensutvecklingatt med avslag på motion 1999/2000:Ub33 yrkande 12antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100),res. 3 (kd) - delvis10. beträffande kompetensutveckling avlärare i övrigtatt avslår motionerna 1999/2000:Ub34 yrkande 10,1999/2000:Ub37 yrkande 14, 1999/2000:Ub277yrkande 9 och 1999/2000:Ub801 yrkande 13,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvisres. 6 (c) - delvisres. 4 (fp) - delvis11. beträffande karriärtjänster förlärareatt avslår motionerna 1999/2000:Ub236 yrkande 5,1999/2000:Ub801 yrkande 2 och 1999/2000:Ub810yrkande 3,res. 7 (kd, c, fp)12. beträffande lärarcertifikatatt avslår motionerna 1999/2000:Ub33 yrkande 6 idenna del, 1999/2000:Ub34 yrkande 7,1999/2000:Ub35 yrkande 7, 1999/2000:Ub37 yrkande13, 1999/2000:Ub801 yrkande 3 och1999/2000:Ub810 yrkande 2,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvisres. 6 (c) - delvisres. 4 (fp) - delvis13. beträffande stöd till nyexamineradelärareatt avslår motionerna 1999/2000:Ub32,1999/2000:Ub275 yrkande 18 och 1999/2000:Ub277yrkande 3,res. 3 (kd) - delvis14. beträffande läraryrkets statusatt avslår motionerna 1999/2000:Ub275 yrkande 17,1999/2000:Ub277 yrkande 1 och 1999/2000:Ub801yrkande 14,res. 3 (kd) - delvisres. 4 (fp) - delvis15. beträffande forskningsstrategi förlärarutbildningatt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub33yrkandena 13 och 20, 1999/2000:Ub34 yrkande 4 idenna del och 1999/2000: Ub37 yrkande 10godkänner vad regeringen föreslagit omprinciperna för ökade resurser för forskning ochforskarutbildning med anknytning tilllärarutbildningen,res. 2 (m) - delvisres. 8 (kd, c)16. beträffande doktorsprogram för ickedisputerade lärarutbildareatt avslår motion 1999/2000:Ub37 yrkande 11,res. 6 (c) - delvis17. beträffande lektorstjänster iskolväsendetatt avslår motionerna 1999/2000:Ub34 yrkande 12,1999/2000:Ub35 yrkande 5, 1999/2000:Ub294yrkande 26 och 1999/2000:Ub801 yrkande 1,res. 2 (m) - delvisres. 4 (fp) - delvis18. beträffande styrningen inom lärosätenaav grundläggande lärarutbildning och forskningsom knyter an till sådan utbildningatt med avslag på motion 1999/2000:Ub34 yrkande 4i denna del antar regeringens förslag till lagom ändring i högskolelagen (1992:1434),res. 2 (m) - delvis19. beträffande rekrytering av lärareatt avslår motionerna 1999/2000:Ub35 yrkandena 8och 9, 1999/2000:Ub227 yrkande 9 och1999/2000:Ub801 yrkande 4,res. 2 (m) - delvisres. 4 (fp) - delvis20. beträffande kraven på kunskaper isvenska för antagning till lärarutbildningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub34 yrkande 13och 1999/2000:Ub810 yrkande 7,res. 2 (m)21. beträffande lämplighetstest vidantagning till lärarutbildningatt avslår motion 1999/2000:Ub34 yrkande 5,res. 2 (m) - delvis22. beträffande den verksamhetsförlagdadelen av lärarutbildningenatt avslår motionerna 1999/2000:Ub33 yrkande 4 och1999/2000:Ub37 yrkandena 6-8,res. 3 (kd) - delvisres. 6 (c) - delvis23. beträffande det allmännautbildningsområdet i lärarutbildningen iövrigtatt avslår motionerna 1999/2000:Ub33 yrkande 1 och1999/2000:Ub37 yrkandena 1-4 och 9,res. 3 (kd) - delvisres. 6 (c) - delvis24. beträffande studieorganisationen iövrigtatt avslår motionerna 1999/2000:Ub33 yrkande 6 idenna del och 1999/2000:Ub37 yrkande 5,res. 3 (kd) - delvisres. 6 (c) - delvis25. beträffande specialpedagogiskutbildningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub33 yrkande 15och 1999/2000:Ub35 yrkande 11,res. 3 (kd) - delvisres. 4 (fp) - delvis26. beträffande massmedier ochinformationsteknikatt avslår motionerna 1999/2000:Ub33 yrkande 16och 1999/2000:Ub802 yrkande 1,res. 3 (kd) - delvis27. beträffande alternativ pedagogik inomramen för den nya lärarutbildningenatt avslår motion 1999/2000:Ub33 yrkande 17,res. 3 (kd) - delvis28. beträffande uppdrag till RudolfSteinerhögskolanatt avslår motion 1999/2000:Ub34 yrkande 11,res. 9 (m, kd, c, fp)29. beträffande lärarutbildning hosfristående utbildningsanordnare i övrigtatt avslår motionerna 1999/2000:Ub31,1999/2000:Ub33 yrkande 18, 1999/2000:Ub34yrkande 8 och 1999/2000:Ub35 yrkande 13,res. 2 (m ) - delvisres. 3 (kd) - delvisres. 4 (fp) - delvis30. beträffande utbildning i ledarskapinom en utbildningsorganisationatt avslår motionerna 1999/2000:Ub33 yrkande 19och 1999/2000:Ub36,res. 3 (kd) - delvis31. beträffande tidpunkt förlärarutbildningsreformens genomförandeatt avslår motion 1999/2000:Ub37 yrkande 12,res. 6 (c) - delvis32. beträffande tidsbegränsning avlärarutbildarnas tjänsteratt avslår motion 1999/2000:Ub34 yrkande 6.res. 2 (m) - delvisStockholm den 12 oktober 2000På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), LarsHjertén (m), (), (), (), (),(), (), (), (), () ochNils-Erik (). Avslag på propositionen, m.m. (mom. 1och 4) - m, fpBeatrice (), (), (), () och () anför:Genom den "förnyelse" av lärarutbildningen somföreslås i propositionen minskas kravet på lärarnasämneskunskap. Den eftersträvade breddningen avläraryrket sker på bekostnad av gedigenämnesfördjupning. Detta riskerar att sänkaläraryrkets status ytterligare. Det krävs godaämneskunskaper för att en lärares undervisning skallbli omväxlande och mindre läroboksbunden. Vi anserdärför att bör bifalla motionerna1999/2000:Ub34 yrkande 1 och 1999/2000:Ub35 yrkande1 och därmed avslå propositionen.En av de viktigaste och svåraste läraruppgifternaär att ge de små barnen en bra skolstart.Utbildningen av lärare för tidigare årbör därför förlängas, så att dessa lärare kan få meromfattande kunskaper om barns läs- ochskrivinlärning. bör med anledning avmotionerna 1999/2000:Ub34 yrkande 3 i denna del,1999/2000:Ub35 yrkande 10 och 1999/2000:Ub801yrkande 9 som sin mening ge regeringen detta tillkänna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att riksdagenunder momenten 1 och 4 bort hemställa1. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub34yrkande 1 och 1999/2000:Ub35 yrkande 1 avslårpropositionen,4. beträffande utbildningen av lärare förgrundskolans tidigare åratt med anledning av motionerna 1999/2000:Ub34yrkande 3 i denna del, 1999/2000:Ub35 yrkande 10och 1999/2000:Ub801 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,2. En samlad lärarutbildning och resursernaför denna, m.m. (mom. 2, 5, 10, 12, 15, 17,18, 19, 20, 21, 29 och 32) - mBeatrice (), (), () och () anför:Vi har i det föregående yrkat avslag påpropositionen, som innebär en samladlärarutbildning. Erfarenheterna visar attläraryrket blir svårare och att kraven på en godlärare blir alltmer komplexa. Morgondagens skolakräver olika sorters lärare. Lärarutbildningen skalllägga en bas för arbetet som lärare i skolan, mendet är omöjligt för enskilda individer att behärskasamtliga de kunskapsområden som krävs för atteleverna skall få en god utbildning. Behovet avspeciallärare är ett exempel på att särskiltutbildade pedagoger alltjämt har en plats i skolansvardag. Vår vision är inte en sammanhållenutbildning oavsett uppgift, utan en gedigen,kvalificerad och profilerad lärarutbildning, medmodern ledarskapsprofil som ger förmåga både attleda och att samverka med andra. Fokus ilärarutbildningen skall vara att läraren skallbehärska de kunskaper som han eller hon skallförmedla till eleverna, något som vi menar attregeringen har glömt bort. Vår utgångspunkt är attlärarutbildningarna skall vara flera, och attämnesinnehållet skall stärkas. Navet i utbildningen,oavsett ingång, skall vara ett allmäntutbildningsområde med pedagogiskt och didaktisktinnehåll om minst 40 poäng, varav 10 poäng bör varaverksamhetsförlagda. Därutöver skall utbildningenomfatta kursfordringar om 60 till 80 poäng medtyngdpunkt på det eller de ämnen läraren avser attarbeta med. Minst 10 poäng bör varaverksamhetsförlagda. I likhet med vad som gällerinom många andra utbildningar skall studentenredovisa ett examensarbete om 10 poäng. Det är avstor vikt att alla lärarstuderande lär sigprinciperna bakom och de praktiskatillvägagångssätten när det gäller utvärdering,uppföljning och betygssättning. Vad vi här haranfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub34 yrkandena 2 och 9 som sin mening geregeringen till känna.Enligt regeringens förslag skall utbildningen avlärare i gymnasieskolans yrkesämnen omfatta 120poäng. Detta är enligt vår mening nödvändigt, meninte tillräckligt. Lärare i yrkesämnen behöver enlängre utbildning. Lärare i gymnasieskolan skallinte ha den kortaste utbildningen av allalärarkategorier. Vad vi här har anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1999/2000:Ub34 yrkande 3 i denna del som sin mening geregeringen till känna.Att i skollagen byta ur ordet "fortbildning" mot"kompetensutveckling" är ett viktigt, men inte etttillräckligt steg. Det har generellt sett inte skettnågra förändringar eller förbättringar sedankommunerna tog över ansvaret för lärarnasfortbildning. Fortbildningsanordnarna, kommunernaoch staten måste ställa adekvatafortbildningsresurser till förfogande för denenskilde läraren och bli mer aktiva i sinprioritering av nödvändiga insatser.Kompetensutvecklingen skall ingå i denutvecklingsstrategi som fastställs för den enskildaskolan. Rektor bör efter utvecklingssamtalupprätta en personlig kompetens- och utvecklingsplanför varje lärare. Regeringen vill använda lärareskompetensutveckling bl.a. som enarbetsmarknadsmässig utjämningsfaktor, nämligengenom att lärare för en åldersgrupp vidareutbildasför en annan åldersgrupp. Vi avvisar bestämt dettasynsätt på kompetensutvecklingen. Vad vi här haranfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub34 yrkande 10 som sin mening geregeringen till känna.Vi förordar införande av ett lärarcertifikat iflera delar. Certifikatet skall dels innehållaexamensbevis från föreskriven högskoleutbildning,dels visa genomgången kompetensutveckling,fortbildning och eventuell yrkespraktik. På grundvalav sådant underlag kan beslut om utfärdande avcertifikat fattas. Beslutet, som skall varaöverklagbart, kan fattas av rektor eller av enfristående lärarnämnd. Certifikatet börtidsbegränsas, förslagsvis till , och skallmedföra en ömsesidig skyldighet för skolan och förläraren att se till att den individuellautvecklingsplan som lagts upp också följs. Medinförandet av ett lärarcertifikat skapas ett systemför kontinuerlig kvalitetskontroll ochkompetenshöjning, som läraryrkets statushöjs. Vad vi här har anfört bör med bifalltill motion 1999/2000:Ub34 yrkande 7 som sin meningge regeringen till känna.I regeringens forskningsstrategi förlärarutbildningen ingår bl.a. att en särskildkommitté inom skall inrättas för attfördela resurser till forskning med anknytning tilllärarutbildningen och pedagogisk yrkesverksamhet.