bet · GN01AU5 · 2000-02-15 00:00:00 — Möjligheterna bör vidgas för de enskildaparterna att träffa avtal oberoende av kollektivavtal. Dagens konfliktregler är i flera avseenden förlegade. Det råder enobalans mellan parterna. De ekonomiska skadorna blir för stora om den iteorin tillgängliga stridsarsenalen utnyttjas. Utskottet återkommer tillkon-fliktreglerna i den fortsatta framställningen.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motionerna A6 (yrk. 1, 2, 4-7), A8 (yrk. 1), A10 (yrk. 1 och 2), A254 (yrk. 24) och Sk692 (yrk. Vadsom anförts bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande innebörden av en välfungerande lönebildning m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:A6 yrkandena 1, 2 och 4-7, 1999/2000:A8 yrkande 1, 1999/2000:A10 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:A254yrkande 24 samt 1999/2000:Sk692 yrkande 24 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,3. Avslag på förslaget om m.m. (mom. 3), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del 1, avsnitt 4,Inrättande av m.m., i den del som börjar med "uppfat-tar" och slutar med "(A6 yrk. 11-13, det senare delvis)"bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med i att det är en given fördel för rela-tionerna mellan arbetsmarknadens parter och för lönebildningen i stort omdet finns ett välfungerande medlingsväsende. Därför finns det skäl attutvid-ga en del av befogenheterna för dagens medlingsinstitut,Förlikningsman-naexpeditionen, bl.a. för att dämpa konfliktrisken. LiksomModeraterna vill utskottet emellertid bestämt avvisa att medlingsväsendettilldelas dubbla roller genom att ha både en traditionell medlarfunktionoch uppgiften att på olika sätt försöka "ta ett grepp omlöneförhandlingarna". Regeringens förslag inger oro, inte minst därför attdet medför en uppenbar risk för statlig in-komstpolitik. Det föreslagnamedlingsväsendet skulle motverka en fri och decentraliserad lönebildning.Det skulle också undergräva parternas tilltro till medlingsväsendetsprimära roll som just medlare.Utskottet anser att man bör ta fasta på förslag att låta detnu-varande förlikningsväsendet finnas kvar men att det byter namn till , lämpligen . Detta innebär attpropositionens förslag om ett nytt av den modell somregeringen föreslår bör avslås, liksom förslaget om uppbyggnad ochorganisation av myndighe-ten med olika expertråd m.m.Med det anförda tillstyrker utskottet motion A6 (yrk. 11-13,det senare delvis). Vad som anförts bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande avslag på förslaget om m.m.att dels med bifall till motion 1999/2000:A6 yrkande 11 av-slårpropositionen i motsvarande del, dels med anledning av motion 1999/2000:A6yrkandena 12 och 13, det senare i motsvarande del, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Utvärdering av m.m. (mom. 5)() anserdels att utskottets ställningstagande i Del 1, avsnitt 4, i den del sombörjar med ", som accepterar" och slutar med "med det anförda"bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med i motion A10 att det är bra om med-lingsfrågorna kan ges större tyngd för att förbättra lönebildningen på densvenska arbetsmarknaden. Liksom är utskottet emellertid tvek-samt till den form av medlingsinstitut som regeringen föreslår. Det ärtydligt att regeringen försöker sitta på två stolar - man vill på en ochsamma gång både ge intryck av att man vidtar en kraftfull åtgärd och attdet egentligen inte innebär någon förändring alls. Med en så oklar politiskvilja blir också uppdraget för oklart. Som sägs iFolkpartiets motion finns risken att propositionen uppfattas som ettklartecken för statlig inkomstpoli-tik. Eftersom frågan om en välfungerandelönebildning är så viktig kan ut-skottet acceptera ett medlingsinstitut,men med hänsyn till tveksamheterna är det angeläget att verksamhetenutvärderas efter nästa omgång löneförhand-lingar.Utskottet håller också med om att parterna i första hand självabör kunna lösa problemet med den långa tid som kan gå från det att ettavtal löpt ut till dess ett nytt har framförhandlats. Därför bör det intefinnas någon vitesbelagd plikt att komma till förhandlingar hosMedlingsinstitutet. Som påpekas av lär det höra tillsällsyntheterna att parterna inte hör-sammar en kallelse till en myndighetför att informera. En ordning utan sådan vitesmöjlighet skulle innebära enklarare linje.Som sägs i motion finns det även andra inslag i propositionensom kan leda till statlig inkomstpolitik. Utskottet anser inte attinstitutet skall ha möjlighet att tvångsmässigt samordna förhandlingarna.Vissa skrivningar i propositionen om att institutet skall verka förgiltighetsperioder för kollektiv-avtalen som befrämjar en välfungerandelönebildning och att förhandlingar skall avslutas i viss inbördes ordningkan i sig bära fröet till en sådan tvångsmässig samordning.Utskottet tillstyrker med det anförda motion A10 (yrk. 3 och 4). Det anför-da bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande utvärdering av m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A10 yrkandena 3 och 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Förlängd varseltid (mom. 7), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i Del 1, avsnitt 5.3, Förlängdvarseltid, bort ha följande lydelse:Utskottet kan liksom i motion A6 konstatera att regeringen inteföljt den Öbergska utredningens förslag om 14 dagars varseltid, vilkettillstyrktes av de flesta remissinstanserna. Detta är återigen ett exempelpå hur regeringen böjt sig för LO:s synpunkter. En varseltid på 14 dagarkan kyla ned ett spänt förhandlingsläge och öka utrymmet för olika slag avkon-fliktlösande insatser.Utskottet anser att regeringen bör återkomma med förslag om förlängning avvarseltiden . Detta innebär att motion A6 (yrk. 15) tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande förlängd varseltidatt med anledning av motion 1999/2000:A6 yrkande 15 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Verkan av uteblivet varsel (mom. 8), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i Del 1, avsnitt 5.5, Verkan avuteblivet varsel, bort ha följande lydelse:Som konstateras i motion A6 föreslog den Öbergska utred-ningenatt skulle få rätt att avbryta icke varslade stridsåt-gärder. På inrådan av LO har regeringen avvisat förslaget. Utskottet instäm-mer med i att bör ges rätt att avbrytastridsåtgärder som inte varslats på ett korrekt sätt.Än viktigare är emellertid att medbestämmandelagen ändras så att ett brottmot varselreglerna också medför att själva konflikten skall anses olovlig.Utskottet instämmer med i att den nuvarande ordningen, sominnebär att ett uteblivet varsel inte gör själva stridsåtgärden olovlig ochinte heller ger rätt till ersättning för ekonomisk skada, leder till heltorimliga konsekvenser. Detta illustreras bl.a. av en dom i Arbetsdomstolenförra året. De två drabbade arbetsgivarna åsamkades förluster påtillsammans under en stridsåtgärd som pågick . Det all-männa skadestånd som den fackliga organisationen dömdesatt betala stan-nade vid i sammanhanget mycket måttliga . Med denändring som föreslår kan även ekonomiskt skadestånd dömas uttill motpar-ten.Regeringen bör återkomma med förslag till lagändringar i de nu angivnahänseendena. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker mo-tion A6 (yrk. 16 och 17).dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande verkan av uteblivet varselatt med anledning av motion 1999/2000:A6 yrkandena 16 och 17 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Blockad mot enmans- och familjeföretag (mom. 9)(), (), (), (), (), (), () ochCar-linge Wisberg (v) anserdels att utskottets ställningstagande i Del I, avsnitt 6.1, Stridsåtgärdermot enmans- och familjeföretag, bort ha följande lydelse:Utskottets principiella uppfattning, som kom till uttryck bl.a. i det betän-kande som behandlade den nytillträdda socialdemokratiskaregeringens förslag om återgång till de arbetsrättsliga regler som gälldeföre , är att den grundläggande rätten att vidta fackligastridsåt-gärder inte bör inskränkas mer än absolut nödvändigt. Somframhölls den gången är syftet med blockader som riktas mot enmans- ochfamiljeföretag att förmå företag som brukar ha anställda att tecknakollektivavtal.Utskottet instämmer med regeringen i att det är viktigt att arbetstagare,för det fall att företaget anställer, kan omfattas avkollektivavtal och ett försäkringsskydd. Det gäller särskilt sådanabranscher med små arbets-platser där det är svårt förarbetstagarorganisationerna att övervaka när an-ställning sker. Genom attett kollektivavtal är träffat garanteras de nyanställ-daanställningsvillkor och försäkringsskydd redan från första anställningsda-gen. Förpliktelsen enligt avtalet inträder alltså när arbetsgivarenanställer en arbetstagare.Som konstateras i propositionen har dock arbetsgivare i vissa fall ålagtsatt betala vissa avgifter även om arbetsgivaren inte haft några anställda.Utskot-tet håller med regeringen om att skäligheten i detta kanifrågasättas. Skulle å andra sidan sådana företag inte åläggas kostnadereller andra förpliktelser innan det finns någon anställd bortfaller enligtutskottets uppfattning behovet av lagstiftning.Utskottet kan konstatera att LO har rekommenderat de tre förbund som an-vänder sig av möjligheten av vidta stridsåtgärder mot enmans- och familjefö-retag - dvs. de förbund som inte genom frånsagt sigdenna möjlighet - att ändra sina avtal, så att dessa företag inte åläggskostnader eller andra förpliktelser innan det finns någon anställd. Enligtrekommenda-tionen, som accepterats av de tre berörda förbunden, skallarbetsgivaren kunna teckna ett kollektivavtal som innebär att avtaletsbestämmelser skall äga tillämpning från och med den tidpunkt företagetanställer arbetskraft.Med hänsyn till detta ansluter sig utskottet till regeringens bedömning attnågot förbud inte bör införas mot stridsåtgärder som riktas mot enmans-eller familjeföretag. Utskottet noterar slutligen att regeringen avser attfölja ut-vecklingen noga och säger sig vara beredd att återkomma om såskulle krä-vas.Motionerna A6 (yrk. 9), A7 (yrk. 1 och 2), A8 (yrk. 7), A9 (yrk. 2-4), A10(yrk. 9), A231 (yrk. 17 delvis), A254 (yrk. 28), A701 (delvis), A706, Fi211(yrk. 8 delvis) och Sk692 (yrk. 23 delvis) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande blockad mot enmans- och familjeföretagatt avslår motionerna 1999/2000:A6 yrkande 9, 1999/2000:A7yrkandena 1 och 2, 1999/2000:A8 yrkande 7, 1999/2000:A9 yrkandena 2-4, 1999/2000:A10 yrkande 9, 1999/2000:A231 yrkande 17 i motsvarande del, 1999/2000:A254 yr-kande 28, 1999/2000:A701 i motsvarande del, 1999/2000:A706, 1999/2000:Fi211 yrkande 8 i motsvarande del samt 1999/2000:Sk692 yrkande 23 imotsvarande del,8. Stridsåtgärders proportionalitet (mom. 10), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i Del 1, avsnitt 6.2, Stridsåtgärderspro-portionalitet m.m. i den del som börjar med "Inledningsvis kankonstateras" och slutar med "Fi211 (yrk. 8 delvis)" bort ha följandelydelse:Utskottet kan liksom i motion A6 konstatera att regeringenavvisar alla tankar på en lagstiftning om att stridsåtgärder skall varapropor-tionerliga trots att den Öbergska utredningen lade fram ett sådantförslag. Utskottet instämmer med utredningen i att en sådan regel skulle geen rimli-gare balans mellan parterna på arbetsmarknaden och begränsamöjligheterna till stridsåtgärder som kostar lite för den egnaorganisationen, men orsakar stora kostnader för motparten eller tredje man.Som framhållits av utredning-en stöder flera forskare tanken på en sådanregel. Krav på proportionalitet finns dessutom i flera europeiska länder.Utskottet delar uppfattning att en ny regel bör införas i med-bestämmandelagen. Den skall ta sikte på proportionen dels mellan enstridsåtgärdens omfattning och den skada som drabbar motparten, dels mel-lan stridsåtgärdens omfattning och det syfte som åtgärden har. I det först-nämnda fallet kan regeln begränsa möjligheterna till s.k. nålsticksåtgärdersom lamslår motparten. I det senare fallet skulle möjligheterna inskränkasatt vidta mycket omfattande stridsåtgärder för att uppnå endast begränsadefördelar. Reglerna skall ta sikte på både primäråtgärder och svarsåtgärder.Regeringen bör återkomma med lagförslag i enlighet med detta i sådan tidatt reglerna kan träda i kraft den 1 januari 2001.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion A6 (yrk. De övrigai sammanhanget behandlade motionerna A8 (yrk. 5), A9 (yrk. 5-7), A10 (yrk.10) och Fi211 (yrk. 8 delvis) avstyrks i den mån de inte är tillgodoseddamed det som utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande stridsåtgärders proportionalitetatt med anledning av motion 1999/2000:A6 yrkande 8 och med avslagpå motionerna 1999/2000:A8 yrkande 5, 1999/2000:A9 yrkandena 5-7, 1999/2000:A10 yrkande 10 och 1999/2000:Fi211 yr-kande 8 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Stridsåtgärders proportionalitet (mom. 10)(), (), () och Mag-nusJacobsson (kd) anserdels att utskottets ställningstagande i Del 1, avsnitt 6.2, Stridsåtgärdersproportionalitet m.m. i den del som börjar med "Inledningsvis kan konstate-ras" och slutar med "Fi211 (yrk. 8 delvis)" bort ha följande lydelse:Ett viktigt inslag i lönebildningen är balansen mellan arbetsgivar- och ar-betstagarorganisationer. Alltför stora obalanser kan leda till uppgörelsersom annars inte skulle vara godtagbara för motparten. På dagensarbetsmarknad har arbetstagarnas ställning stärkts inte minst mot bakgrundav att alltfler av dem har nyckelpositioner som arbetsgivare påen hårdnande global marknad blir alltmer tveksamma till att tillgripastridsåtgärder med de nack-delar som det medför.Utskottet kan konstatera att strejkrätten är mer begränsad i fleraeuropeiska länder än vad den är i . I exempelvis måstefacket ta hänsyn till de ekonomiska skadeverkningarna av en strejk.Rimligen bör regler av detta slag vara förenliga med Sverigesinternationella åtaganden.Enligt utskottets mening bör det införas ett proportionalitetskrav för attbe-gränsa möjligheten till stridsåtgärder som kostar lite för den egnaorganisa-tionen men orsakar stor skada för motparten och tredje man. Detskall inte vara möjligt att ta ut nyckelgrupper i strejk och vidta s.k.nålsticksåtgärder om detta vållar motparten eller tredje man stor skada.Kravet på proportiona-litet bör gälla såväl vid primärkonflikter som vidsvarsåtgärder och såväl vid konflikter som syftar till ett nytt avtal somvid sådana som syftar till ett s.k. hängavtal. Med ett krav påproportionalitet skulle möjligheten att vidta sym-patiåtgärder i praktikenbegränsas. Det skulle också innebära ett visst skydd för den s.k. negativaföreningsrätten.Den Öbergska utredningen har belyst frågan och rekommenderat en pro-portionalitetsregel. bör därför kunna införa en sådan regel utanytterligare utredning. Utredningens förslag är enligt utskottets meningrimli-ga och väl avvägda. Lagändringar bör genomföras på det sätt somföreslagits av utredningen, nämligen genom en ny 41 c § imedbestämmandelagen. Genom en ändring i 4 § samma lag bör det klargöras attdet skall vara möjligt att göra undantag från den nya paragrafen genomkollektivavtal. Genom en ändring i 2 kap. 1 § lagen om rättegången iarbetstvister bör det slutligen klargöras att Arbetsdomstolen skall varabehörig att avgöra tvister om för-budsregeln. Reglerna bör lämpligen trädai kraft den 1 juni 2000.Utskottet anser med hänvisning till det anförda och med tillstyrkande avKristdemokraternas motion A8 (yrk. 5), motioner A9 (yrk. 5-7) resp. Fi211 (yrk. 8 delvis) och motion A10 (yrk. 10) attriks-dagen bör anta det i bilaga 3 framlagda förslaget till ändringar delsi medbe-stämmandelagen, dels i lagen om rättegången i arbetstvister. MotionA6 (yrk. 8) avstyrks i den mån den inte tillgodoses med vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande stridsåtgärders proportionalitetatt med anledning av motionerna 1999/2000:A8 yrkande 5, 1999/2000:A9 yrkandena 5-7, 1999/2000:A10 yrkande 10 och 1999/2000:Fi211 yrkande 8 imotsvarande del samt med avslag på motion 1999/2000:A6 yrkande 8 antar deenligt bilaga 3 av reservan-terna framlagda förslagen till lag om ändring idels medbestämman-delagen, dels lagen om rättegången i arbetstvister,10. Samhällsfarliga konflikter (mom. 11)(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i Del 1, avsnitt 6.2, Stridsåtgärderspro-portionalitet m.m., i den del som börjar med "Utskottet tar i detta"och slutar med "motion A10 (yrk. 8)" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med i att det finns skäl att lyfta fram detförslag som fanns med i utredningen på arbetsmarknaden (SOU1991:13) om att det bör inrättas en partssammansatt nämnd med opartiskordförande för att avgöra konflikter om samhällsfarlighet. Som framhölls avden utredningen är en samhällsfarlig konflikt inom ett avtalsområde intebara en fråga mellan de närmast berörda parterna. Det är mer ändamålsenligtmed en enda arbetsmarknaden. Med en opartisk ordförande blirnämnden inte handlingsförlamad som de av parterna inrättade paritetisktsammansatta nämnderna kan bli. Dessutom kan en konflikt röra flera av-talsområden eller områden som står helt utanför systemet med nämnder.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion A10 (yrk. 8).dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande samhällsfarliga konflikteratt med anledning av motion 1999/2000:A10 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Sympatiåtgärder (mom. 12)(), (), (), ChristelAnderberg (m), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i Del 1, avsnitt 6.3, Sympatiåtgärder, bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion A6 och Kristdemo-kraternas motion A8 att det är svårt att rent rättsligt motivera rättentill sym-patiåtgärder. Den rätten försvaras bara av den fackligasidan som upp-fattar rätten till sympatiåtgärder som en del avkollektivavtalssystemet. Den egentliga grunden för rätten tillstridsåtgärder - att träffa kollektivavtal - finns inte vid sympatiåtgärder. Som påpekas av behöver det inte heller föreligga någon somhelst intressegemenskap mellan den part som vidtar sympatiåtgärden och denpart i primärkonflikten som sympatiåtgärden syftar till att stödja. vara så att en part som har träffat kollekti-vavtal efterstridsåtgärder i de egna förhandlingarna sedan också drabbas avsympatiåtgärder.Ett ytterligare skäl för ett förbud mot sympatiåtgärder är den ökade sårbar-heten hos företagen till följd av den tekniska utvecklingen.På dessa grunder anser utskottet att sympatiåtgärder bör förbjudas. Rege-ringen bör återkomma till med förslag om ändringar i medbe-stämmandelagen i enlighet med detta.Detta innebär att utskottet tillstyrker motioner A6 (yrk. 10)och Sk692 (yrk. 23 delvis) samt motion A8 (yrk. 6).Motion A701 (delvis) får anses tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande sympatiåtgärderatt med anledning av motionerna 1999/2000:A6 yrkande 10, 1999/2000:A8 yrkande 6, 1999/2000:A701 i motsvarande del och 1999/2000:Sk692yrkande 23 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Statistikansvarig myndighet (mom. 13)(), (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i Del 1, avsnitt 7, Andra ändringar,med undantag för den mening som börjar med "utskottet kan inte" och slutarmed "en normbildande roll" och den första dels-satsen i den mening sombörjar med "Med hänvisning till" och slutar med "A10 (yrk. 5 och 6)", bortha följande lydelse:Utskottet motsätter sig av flera skäl förslaget att blirstatistikansvarig myndighet för den officiella lönestatistiken.Statistikansva-ret bör ligga kvar hos SCB. Skälen för utskottets ståndpunktär följande. bör inte tilldelas någon normbildande roll.Lönestatistiken har fler avnämare än . Institutet kanendast ha intresse av de uppgifter som ligger till grund för institutetsverksamhet. Lönestatistiken spelar en stor roll i många ekonomiska ochsamhälleliga bedömningar. En överflyttning av lönestatistiken kan skapaproblem med den samordning av den ekonomiska statistiken som görs inom SCB.Utskottet kan på dessa grunder inte ställa sig bakom att Medlingsinstitutetblir statistikansvarig myndighet. Det anförda bör ges regeringen till känna. Motionerna A6 (yrk. 14), A8 (yrk. 3), A9 (yrk. 1) och A10 (yrk. 5 och 6)tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande statistikansvarig myndighetatt med anledning av motionerna 1999/2000:A6 yrkande 14, 1999/2000:A8 yrkande 3, 1999/2000:A9 yrkande 1 samt 1999/2000:A10 yrkandena 5och 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Övriga uppgifter för (mom. 14), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i Del 1, avsnitt 7, Andra ändringar,såvitt avser den mening som börjar med "utskottet kan inte" och slutar med"en normbildande roll" och den första dels-satsen i den mening som börjarmed "Med hänvisning till" och slutar med "A10 (yrk. 5 och 6)" bort haföljande lydelse:Med anledning av vad som sägs i propositionen om utökad lönestatistik,inrättandet av ett ekonomiskt råd, rapporter om löneutveckling m.m. villutskottet anföra följande.I huvudsak bör det lönestatistiska underlag som finns varatillräckligt för att tillgodose det behov som finns av en tillförlitliglönestatistik. I likhet med i motion A6 anser utskottet att detinte finns något behov av en ytterligare aktör utöver SCB, banker,finansinstitut, arbetsmarknadens parter m.fl. Dessutom finns det, somModeraterna påpekar, anledning att påminna om den ytterligare börda påföretagen som en utökad statistikin-hämtning innebär. Om parterna självavill ha ytterligare en opartisk instans kan de inrätta ett ekonomiskt rådsom kan göra ekonomiska bedömningar och ge parterna erforderligt underlag.Liksom anser utskottet inte heller att det skall ankomma påMedlingsinstitutet att utarbeta rapporter om löneutvecklingen eller att pånågot institutionaliserat sätt framträda för riksdagsutskott medredogörelser om utvecklingen. Allt detta ingår i den normbildande roll förMedlingsinstitutet som enligt utskottets mening bör avvisas.Det anförda bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker med dettamotion A6 (yrk. 13 delvis).dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande övriga uppgifter för Medlingsinstitutetatt med anledning av motion 1999/2000:A6 yrkande 13 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskot-tet anfört,Del II14. Utredning av arbetsrätten m.m. (mom. 17)(), (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 1, sombörjar med "Som framgår av" och slutar med "vad som anförts" bort haföljande lydelse:Den nuvarande arbetsrättsliga lagstiftningen är utformad efter 1970-taletsbehov och arbetsmarknad, dvs. det traditionella industrisamhället. I taktmed förändringar såväl på arbetsmarknaden som i samhället i stort harbehovet av förändringar av arbetsrätten blivit allt större. Påarbetsmarknaden råder helt andra förhållanden. Ett stort antalmänniskor står utanför arbetsmarkna-den eller har svag anknytning tilldenna. Arbetet organiseras i andra former än tidigare och antaletvisstidsanställningar ökar. använder sig också av personalfrån personaluthyrningsföretag. Den nuvarande arbets-rättsligalagstiftningen svarar inte mot de krav som förändringarna inneburit. Den ärockså komplicerad och svår att överblicka.