bet · GN01UU10 · 2000-01-01 00:00:00 — I skolor, på arbetsplatsei nöjeslokaler, överallt där folk träffas pågår illegal försäljning av alkoholvror. Den moraliska upprördheten över sakernas tillstånd hos folk i allmänhetavtar allteftersom, och därmed har den allmänna skattemoralen lidit mycketallvarlig skada. Spåren efter den stora höjningen av skatten på tobak, som påkort tid ledde till en mycket osund utveckling, förskräcker. Erfarenhetenvisar att när smugglare och langare har fått grepp om marknaden, när enlikgiltighet för laglydnaden och skattemoralen brett ut sig och när inköp avolagligt åtkomna alkoholvaror av gemene man uppfattas som ett normalt ochaccepterat beteende är det mycket svårt att vrida utvecklingen rätt igen. Densvenska bryggerinäringens villkor blir ohållbara och nedläggningar och ökadarbetslöshet i regioner som inte har någon ersättningsindustri hotar.Redan i dag är öl- och övrig alkoholbeskattning väsentligt lägre i Danmarkän i , och enligt vad vi erfarit planeras ytterligare skattesänkningar iDanmark för att bringa skatten i närmare nivå med den tyska skatten, som ärännu mycket lägre. Genom öppnandet av ochmed den enorma trafik som förväntas passera över bron - och medföra bådeprivatimporterade och insmugglade alkoholvaror - kommer problemen medölimport och införsel av spritdrycker att accentueras än mer. Regeringen bördärför lägga förslag om sänkta alkoholskatter, i första hand till dansk nivå, satt de nya skatterna kan börja gälla vid halvårsskiftet.Utrikesutskottet ser positivt på den breda verksamhet som i olika formeroch på olika nivåer pågår både nationellt och internationellt för att minskabruket av tobak. Utskottet är också av uppfattningen att det är angeläget attnu utnyttja till att intensifiera de förebyggande insatsernapå alkoholområdet i form av upplysning, utbildning och mer forskning kringalkoholpolitikens effekter på folkhälsan.Utskottet ser det som särskilt angeläget att nu tillsammans medandra EU-länder arbetar för en modern alkoholpolitik som tar sikte på attminska missbruket och informera om god alkoholkultur. En sådan politiksom inte kännetecknas av paternalism kan få bred anslutning i kampen motmissbruk och underlätta förståelsen för de åtgärder som måste vidtas för attminska detta och stävja kriminalitet inom området. Det svenska initiativet föratt utarbeta en alkoholstrategi för folkhälsoområdet bör ges en sådan inrikt-ning och kan då bli betydelsefullt.Utskottet tillstyrker med det anförda motion U12 (m) yrkande 3 och av-styrker motion U14 (mp) yrkande 11.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande införselregler för alkoholatt med anledning av motion 1999/2000:U12 yrkande 3 ochmed avslag på motion 1999/2000:U14 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,22. Införselregler för alkohol (mom. 29)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 82 börjar med"har ingen" och slutar med "U14 (mp) yrkande 11" bort haföljande lydelse:Utrikesutskottet delar inte de uppfattningar som framförs av skatte- ochsocialutskotten. saknar vidare i skrivelsen en redovisning avden svenska strategin inför de förhandlingar som genomförts för attSverige skulle kunna behålla restriktiva införselregler för alkohol och tobak.Utskottet skulle vilja ta del av en redovisning av hur nukan gå vidare och driva kravet på fortsatta begränsningar. De restriktivasvenska reglerna är viktiga ur folkhälsosynpunkt. Detta bör ges regeringentill känna.Med vad ovan anförts tillstyrker utskottet motion U14 (mp) yrkande 11.Motion U12 (m) yrkande 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande införselregler för alkoholatt med anledning av motion 1999/2000:U14 yrkande 11och med avslag på motion 1999/2000:U12 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. (mom. 30)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 83 börjar med"delar" och slutar med "U513 (mp) yrkande 22" bort haföljande lydelse:EU och en sund miljöpolitik står i motsatsförhållande till varandra. Deninre marknaden i sig ett miljöhot på grund av alla de transporter som skapas.Varors fria rörlighet gör att miljökraven på dessa inte ställs och blir ett dirhinder för förbättrad miljö. Ett sätt att öka kraven på bättre miljö är att taalla hinder för lokal upphandling. Genom lokal upphandling skulle ekolo-giskt jordbruk och produktion av närproducerade livsmedel öka och därmedskulle transporterna, som blivit ett ökande problem, minska.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion U513 (mp) yrkande 22 börtillstyrkas.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande EU:s upphandlingsregleratt med anledning av motion 1999/2000:U513 yrkande 22som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,24. Internationellt samarbete som ett alternativ till EMU(mom. 31 - motiveringen), , , (alla m),, (båda kd) och ()anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 84 börjar med "Utrikesutskottetgör" och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet anser att ett fullt deltagande i EMU:s tredje steg är en vik-tig åtgärd i integrationsarbete. Dessutom är införandet av den ge-mensamma valutan ett viktigt steg i fullbordan av en verkligt gemensammarknad och ett värdefullt hjälpmedel för att bekämpa arbetslösheten. Valu-taosäkerheten minskar och räntan blir lägre. Den största fördelen är att detblir mycket lättare för privatpersoner och småföretagare att agera över grän-serna när de skall resa, handla, göra affärer, spara, låna, investera, köpa husstudera eller pensionera sig.Utskottet vill vidare framhålla att den gemensamma valutan skapar trans-parens. Möjligheterna att göra prisjämförelser ökar. En större prispress upp-står framför allt på de varor och tjänster som lätt kan beställas över nations-gränserna. För att de svenska konsumenterna fullt ut skall kunna utnyttjadessa fördelar är det viktigt att deltar helt och hållet i det europeisvalutasamarbetet.25. Internationellt samarbete som ett alternativ till EMU(mom. 31), (båda v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 84 börjar med"gör" och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet vill framhålla att EMU ofta framställs som ett medel förpolitiken att begränsa kapitalets makt och förhindra valutaspekulation - ettverktyg för folkvalda och regeringar att återta förlorad makt i en globaliseradvärld. vill betona att det är en uppfattning som det går attresa många invändningar emot. EMU är en garanti för globaliserade kapital-rörelser, inte ett hinder för dem. Det är rimligare att se EMU mer som deprivata kapitalägarnas redskap för att tygla demokratin än som demokratinsredskap för att tygla kapitalägarna. Att valutafluktuationer uppfattas somnågot väldigt problematiskt är ofta utgångspunkten när man argumenterar förett EMU-medlemskap och valutapolitisk stabilitet. Men även detta är entveksam uppfattning. Vid en samlad bedömning hade den svenska svårt att finna belägg för att växelkursförändringar skulle hanågra negativa effekter för utrikeshandel, räntor och investeringar. Däremotvarnade utredningen för risken med ökad arbetslöshet om det inte går attanpassa valutan vid ekonomiska krislägen. Kan inte valutan vara flexibelmåste arbetsmarknaden vara det. Därför är risken för ökad arbetslöshet bety-dande.EMU är i grunden en konstruktion byggd på det monetaristiska högertän-kandet som växte sig starkt . Kärnan i detta tänkande är attallmänhet och förtroendevalda skall berövas ansvaret för den ekonomiskapolitiken, ett ansvar som i stället skall överlämnas till förment opolitiskaexperter. Minskad demokrati har alltid gynnat starka privata kapitalgrupper,så även i fallet med EMU. kan och skall spela en mer aktiv och merprogressiv roll i skapandet av en ny, mer rättvis och demokratisk, världsord-ning utanför EMU.Sverige bör bli än mer pådrivande för ett utvidgat samarbete i globaleko-nomiska frågor. Sex huvudfrågor bör prioriteras:? bör ta initiativ till att redovisa omvärldseffekter av nationellpolitik. Bland annat bör detta gälla omvärldseffekter på sysselsättnings-området, när det gäller klyftorna mellan rika och fattiga länder samt närdet gäller förändringar på miljöområdet och i genussystemet.?? En synbar effekt av globaliseringen är tendensen att allt-fler nationer har låga skatter på kapital och företag för att locka till sigutlandsinvesteringar. Genom låg skatt på energi, bensin och miljöfarligproduktion kan länderna också locka till sig miljöfarlig produktion frånländer med en mer progressiv miljöpolitik. Regeringen bör i de interna-tionella institutionerna verka för åtgärder för att minska sådan skadligskattekonkurrens och för en global skatt på valutatransaktioner.?? Regeringen bör ta initiativ till att uppnå en mellanstatlig finanspolitisksamordning för fler jobb i . Trots en uppåtgående konjunktur ut-gör massarbetslösheten det absolut största sociala problemet i både Eu-ropa och andra delar av världen.?? Det finns ett stort antal internationella konventioner till skydd förmiljön. Ett problem är emellertid att konventionerna snarare är moralisktän juridiskt bindande eftersom det inte finns något juridiskt instrumentsom kan hantera eventuella brott mot konventionen. Inrättandet av eninternationell miljödomstol skulle kunna vara ett sätt att hantera proble-met.?? Samarbetet mellan nationerna behöver öka för att balansera de storamultinationella företagens makt. I samarbete med de fackliga organisa-tionerna och andra folkrörelser bör de parlamentariska församlingarnaforma långsiktiga ägarstrategier med sikte på ett större hänsynstagandetill bl.a. sociala konsekvenser och miljöpåverkan. Bland annat kan dettaske genom att utnyttja pensionssparande för strategiska investeringaroch inflytande i företagen. Regeringen bör i olika internationella forumverka för formandet av en sådan ägarstrategi.?? Frågan om den ekonomiska maktens fördelning gäller inte bara kapitaloch arbete, utan också i högsta grad kvinnor och män. I de avanceradekapitalistiska industriländerna har det alltmer uppmärk-sammats att både ägarmakten och den verkställande ledningen i de mul-tinationella företagen är totalt manligt dominerade. ?Utrikesutskottet tillstyrker därmed motion U903 yrkande 7.dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följande lydelse:31. beträffande internationellt samarbete som ett alternativ tillEMUatt med anledning av motion 1999/2000:U903 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,26. Behandlingen av revisionsrättens rapporter i den årligaskrivelsen (mom. 32)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 85 börjar med"har" och slutar med "yrkande 10" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet menar att revisionsrättens iakttagelser om verksamhetsåretär en allvarlig kritik mot sättet att handha unionens resurser. Denna kritik vaen bidragande orsak till kommissionens avgång, vilken var en positiv om-skakning av EU-systemet. Tyvärr har inte tillfredsställande åtgärder frånkommissionens sida vidtagits, och utskottet saknar en utförligare redogörelseför den arbete med denna fråga. Den allvarliga ochomfattande korruption som finns inom EU-systemet bör lyftas fram tydligarei regeringens skrivelse. Kommande årsberättelser måste redogöra mer utför-ligt för revisionsrättens slutsatser.Utrikesutskottet tillstyrker därmed motion U14 (v) yrkande 10.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följande lydelse:32. beträffande behandlingen av revisionsrättens rapporter i denårliga skrivelsenatt med anledning av motion 1999/2000:U14 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. Skattepolitiken (mom. 33), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 86 börjar med"delar" och slutar med "och 2 (delvis)" bort ha följandelydelse:Utrikesutskottet menar för sin del att svensk ekonomi måste kunna ge-nomgå en långvarig tillväxt med stabila statsfinanser. Ett växande infla-tionstryck måste hållas tillbaka genom offentliga utgiftsbegränsningar och ettökat sparande. Hög tillväxt måste kunna förenas med låg inflation och sundlöneutveckling. Detta ställer krav på en politik som är för avregleringar ochen moderniserad arbetsmarknad. De övergripande målen för den ekonomiskapolitiken bör vara att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt och fullsysselsättning.Utskottet betonar också den stora vikten av ett sänkt totalt skattetryck ochefterlyser med skärpa ett avlägsnande av de skatter på arbete, sparande ochkapitalbildning som försämrar förutsättningarna för jobb, företagande ochinvesteringar.Kommissionens bedömning av det svenska konvergensprogrammet aktua-liserar åter kravet på en omläggning av den ekonomiska politiken i den rikt-ning som angetts i det budgetförslag som lagts fram i en trepartireservation(Moderata samlingspartiet, och ) till betänkan-de 1999/2000:FiU1. I kommissionens utlåtande slås fast att förväntasvid lämplig tidpunkt fatta beslut om att delta i ERM2 och att "beslutsamt och aktivt" bör fortsätta ansträngningarna för att lätta på detmycket höga skattetrycket för att stimulera till ökad sysselsättning. Kommis-sionens rekommendation ligger helt i linje med den ovan berörda trepartire-servationen. Regeringen, som visat sig ointresserad av att genomrejäla skattesänkningar på strategiska områden skapa bättre förutsättningarför en uthållig tillväxt och ökade möjligheter för enskilda att disponera översina egna medel, bör enligt vår mening anpassa sin ekonomiska politik där-efter.I årsrapporten om medlemsstaternas handlingsplaner för sysselsättningenår 1999, som rådet och kommissionen upprättat gemensamt, sägs vidare attåtgärder för att främja företagandet i inte minst små och medelstora företagoch ett allmänt gott företagsklimat är centrala områden samt att skattepoliti-ken är en viktig del i detta. I rapporten anges vidare att medlemsländernasarbete med att se över skatte- och bidragssystemen framskrider alltför lång-samt. Även i detta perspektiv måste påskynda såväl skattesänkningarsom förändringar av de sociala systemen.Utskottet vill här peka på att det i trepartireservationen finns ett programför skattesänkningar som - bättre än regeringens politik - uppfyller vadkommissionen vill att och andra medlemsländer skall göra. Till dekrav som framförs i reservationen hör bl.a. lägre skatt på arbete och företa-gande, enklare och mildare beskattning för fåmansbolag, avskaffad dubbel-beskattning, sänkt skatt på hushållstjänster, avskaffad förmögenhetsskatt,avskaffad löneskatt på vinstandelar samt därutöver ett antal förenklingar.Vi vill också peka på att även rekommenderat att sätter igång med en reformering av sina skatte- och transfereringssystem. EnligtOECD:s uppfattning bidrar systemen, som de tillämpas i , till ettunderutnyttjande av arbetskraften och därför bör, enligt , ansträng-ningar i första hand göras att öka utbytet av insatser som görs i arbetslivet.För att åstadkomma detta bör enligt en samordnad anpassning avskatte- och transfereringssystemen ske. pekar också på riskerna för attskattebaserna eroderas som en följd av rörligheten hos det internationellakapitalet och den högutbildade arbetskraften.Utskottet anser att kommissionens och rådets rapporter och rekommenda-tioner ger ökat stöd åt uppfattningen att behöver en skatteomlägg-ning och en omläggning av transfereringarna i enlighet med de riktlinjer somlagts fast i den tidigare omnämnda trepartireservationen. Regeringens ambi-tioner bör vara mera inriktade på att göra till ett attraktivt land försåväl individer som företag. Utskottet kräver därför att regeringen återkom-mer till med ett samlat förslag till skattesänkningar och föränd-ringar i de sociala systemen i enlighet med vad som ovan anförts.Med det anförda tillstyrker utrikesutskottet motion U12 (m) yrkandena 1och 2 (delvis).dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande skattepolitikenatt med anledning av motion 1999/2000:U12 yrkandena 1och 2 (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,28. Gemensamma europeiska åtgärder för funktionshindrade(mom. 34)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 87 börjar med"delar socialutskottets" och slutar med "U514 (kd) yrkande2" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet ser positivt på de ansträngningar som görs inom ett antalhandlingsprogram inom EU för att förbättra funktionshindrades möjlighet tillsysselsättning. Utskottet anser att den fria rörligheten inom unio-nen är begränsad för de funktionshindrade, på grund av skillnaderi regler mellan medlemsländerna. Därför behövs det en enhetlig lagstiftningmed obligatoriska minimidirektiv. Utskottet delar således den bedömningsom görs i motion U514 (kd) yrkande 2. Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utrikesutskottet motion U514 (kd) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse:34. beträffande gemensamma europeiska åtgärder för funktions-hindradeatt med anledning av motion 1999/2000:U514 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. Miljökonsekvensbeskrivningar av projekt inomTranseuropeiska nätverk för transporter (mom. 36)()dels att den del av utskottets yttrande som på s. 87 börjar med"har" och slutar på s. 88 med "U14 (mp) yrkande 3" bort haföljande lydelse:Utskottet anser det angeläget att miljökonsekvensbeskrivningar av projektinom Transeuropeiska nätverk för transporter (TEN) redovisas i regeringensskrivelse, detta i ett led att bättre kunna få en bild av effekterna på miljönde satsningar som görs.Därmed tillstyrker utskottet motion U14 (mp) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande miljökonsekvensbeskrivningar av projekt inomTranseuropeiska nätverk för transporteratt med anledning av motion 1999/2000:U14 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,30. Energiskatter (mom. 38), , , (alla m),och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 89 börjar med"delar" och slutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet menar för sin del att det är angeläget att energi- och koldi-oxidbeskattningen ges en utformning som ger goda förutsättningar för svenskindustri att konkurrera internationellt. I annat fall är risken stor att den svka energiintensiva industrin flyttar till länder med gynnsammare beskatt-ningsklimat. En del av de svenska energiskatterna motiveras av miljöhänsyn.Dessa förfelas helt, menar vi, om beskattningen är så hög att verksamheten iSverige läggs ned och flyttas till länder med en annan skatteprofil. Arbetstillfällen går förlorade och handelsbalansen försvagas.Uttalanden av regeringen antyder att skulle välkomna ett kom-mande ramdirektiv inom energiskatteområdet som innebär höjda, eller rentav kraftigt höjda, energiskatter och andra miljörelaterade skatter och avgiftertrots att har höga energiskatter. Ett EG-direktiv får enligutskottets mening inte innebära ytterligare höjning av de svenska energis-katterna. Hänsyn måste tas till konkurrens från andra länder utanför EU. Enalltför stor skillnad i skattenivåer riskerar att tvinga företagen att flytta pduktionen till länder där miljörestriktionerna är mindre omfattande.Utskottet tillstyrker med det anförda motion U12 yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande energiskatteratt med anledning av motion 1999/2000:U12 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,31. Energieffektivisering och främjande av förnybaraenergikällor (mom. 39)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 90 börjar med"delar" och slutar med "yrkande 21" bort ha följande lydel-se:Utrikesutskottet kan konstatera, i likhet med var som sägs i motion U14(mp), att har haft svårigheter när det gäller regleringen avförnybar energiproduktion. oförmåga att strukturera enplan för regleringen är uppseendeväckande och fördröjer arbetet ytterligaremed att nå en minskning av de icke förnybara energikällornas dominans påenergimarknaden. vill framhålla att det inte räcker med attskapa ett stödsystem för förnybara energikällor. Strukturfel som finns in-byggda i marknaden måste också åtgärdas. Stöd till den icke förnybara ener-gisektorn är t.ex. inte acceptabelt om de uppsatta målen för utsläpp av växt-husgaser skall uppnås.Enligt utrikesutskottets uppfattning och i enlighet med vad som anförs imotion U512 (c) bör EU:s kärnkraftsreaktorer omfattas av stränga miljökrav.Ett gemensamt program bör, enligt utrikesutskottet, utformas för avvecklingav kärnkraften både i EU:s medlemsstater och i kandidatländerna. Vidare börSverige verka för en energipolitisk samverkan, med målsättningen att övergåfrån kärnkraft och fossilbränslen till förnybara och miljövänliga energikällor.Euratomfördraget bör, enligt utrikesutskottet, ersättas av ett program förutveckling av förnybara energikällor och energieffektivitet.Utrikesutskottet anser vidare att elkonsumtionen bör reduceras. Rampro-grammet för energieffektivisering (SAVE) skulle kunna spela en positiv rolli detta arbete. En redogörelse för programmet, liksom kostnaderna härför,bör i fortsättningen finnas med i den årliga redogörelsen.Utrikesutskottet vill också betona, i enlighet med vad som sägs i motionU513 (mp), att aktivt och offensivt bör driva frågan om att EU:senergiforskningsprogram skall inriktas på forskning och utveckling kringförnybara energikällor.Det sagda innebär att utrikesutskottet tillstyrker motionerna U14 (mp) yr-kandena 4 och 5, U512 (c) yrkande 13 och U513 (mp) yrkande 21.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande energieffektivisering och främjande av förnybaraenergikälloratt med anledning av motionerna1999/2000:U14 yrkandena 4 och 5,1999/2000:U512 yrkande 13 och 1999/2000:U513yrkande 21 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. och EMU:s tredje fasMurad och (båda v) anför:Utskottet skriver att EMU:s tredje fas utgör ett viktigt fördjupningsprojekt.Vi delar den uppfattningen. Men vi menar också att utskottet borde klargörainnebörden av denna fördjupning och vart den syftar - nämligen att dengemensamma valutan är en mycket viktig del i utvecklingen av EU till enfederal statsbildning. När utskottet skriver om tredje i etappen i "samarbetet"anser vi att denna skrivning är direkt förledande - det handlar om någotmycket mera långtgående än ett vanligt samarbete.Utskottet skriver också berömmande om den "kraftsamling" som de elvaeuroländerna gjort när de infört en gemensam valuta. Men denna kraftsam-ling har inneburit en konvergens av ländernas ekonomier med - ofta stora -nedskärningar i välfärden och de sociala utgifterna som följd. Denna inrikt-ning på politiken har skärps ytterligare efter övergången till EMU:s tredjefas. Det är t.o.m. möjligt att utkräva höga bötesbelopp från euroländer somökar de offentliga utgifterna för mycket.2. och EU:s säkerhets- och försvarspolitikMurad och (båda v) anför:Vi anser att utskottet ger en alldeles för okritisk beskrivning av EU:s utveck-ling på det säkerhets- och försvarspolitiska området och unionens ökademilitära ambitioner. Det är olyckligt att utskottet anser att EU skall kunnagenomföra militära aktioner utan direkt mandat från FN. Att hänvisa till principer är inget mandat. Vi menar att EU:s ambition att genomfö-ra s.k. krishantering kan öka spänningarna både i och i resten avvärlden. Begreppet krishantering kan också innefatta det mesta av militäraåtgärder. I texterna från toppmötet i framkommer att det bl.a.kan handla om att sätta in flygstridskrafter. Detta har också bekräftats avutrikeskommissionären som sagt att begreppet krishanteringytterst kan handla ett nytt . Vi anser att utskottet ser alldeles förlättvindigt på den ökade militariseringen inom EU och inte tycks inse derisker som är förbundna med en sådan utveckling.3.