bet · GO01UbU6 · 2000-11-28 00:00:00 — anserockså, samma motion yrkande 4, att de fasta forskningsresurserna tilluniversitet och högskolor skall öka i såväl reella som relativa termer.Motionärerna i motion 2000/01:Ub13 (s) vill att gesmöjlighet att utfärda forskarexamina inom hela det humanistisk-samhällsvetenskapliga området.U t s k o t t e t anser att skall avslå motionsyrkandena.Enligt utskottets mening bör inte ytterligare universitet eller högskolorombildas till stiftelser. De ramvillkor som gäller för universitet ochhögskolor ger dessa stort utrymme för självbestämmande.En av regeringen tillkallad enmansutredare har gjort en analys avledningsstrukturen vid universitet och högskolor efter de förändringar somgjordes (SOU 2000:101 Högskolans ledning). Utredaren konstaterar attreformen i huvudsak har fungerat väl. Utredaren anser dock att antaletstyrelseledamöter skulle kunna minskas. Betänkandet bereds nu inomRegeringskansliet.Statsmakterna har lagt fast formell reglering av verksamheten vid universitetoch högskolor i högskolelagen och högskoleförordningen. Omfattningen ochinriktningen av verksamheten bestäms framför allt genom statsmakternasbudgetbeslut. Övergripande utbildnings- och forskningspolitiska bedömningarmåste vara avgörande för uppbyggnaden och utformningen av högskolan. Självfallehar erfarenheterna och kompetensen vid de enskilda lärosätena stor betydelse föde politiska besluten. De politiska besluten kan dock inte ersättas avautomatiskt verkande regler i form av t.ex. kvalificeringstrappa.Utskottet erinrar om att det är regeringen som beslutar om att ge en högskolaansvar för vetenskapsområde, i vilket ingår möjlighet att utfärda examen frånforskarutbildning.Regeringens förslag i budgetpropositionen innebär ökade resurser för universiteoch högskolor, t.ex. genom de medel som anvisas för forskarskolor, vilka kommeratt utgöra permanenta förstärkningar av lärosätenas resurser. Vidare kommer dethöjda påslag för indirekta kostnader i samband med externfinansierad verksamhetsom regeringen aviserar, att ge betydande resurstillskott till universitet ochhögskolor.ForskarutbildningForskarskolorPropositionenForskarskolor, dvs. en sammanhållen forskarutbildning av ett större antaldoktorander ofta i anslutning till ett forskningsprojekt ellerforskningsprogram, började etableras i . Antalet harökat markant senare del, inte minst genom insatser avforskningsstiftelserna.Regeringen framhåller att det är angeläget att samarbetet mellan olika lärosäteoch forskningsmiljöer stärks och att även högskolor utan vetenskaps-områden ihögre utsträckning kan delta i utbytet. Forskarskolorna erbjuder en modell, somkan leda fram till ett sådant ökat samarbete. Genom forskarskolorna kan olikamodeller och nya grepp i uppläggning av forskarutbildningen prövas i syfte attfrämja rekryteringen, höja kvaliteten och öka effektiviteten i studierna.Forskarskolorna gör det möjligt att både förbättra det pedagogiska arbetet,kursutbudet och handledningen. Doktorandernas möjligheter till delaktighet iforskarskolornas uppbyggnad och verksamhet ökar. Av de forskningsstrategier, souniversitet och högskolor har inkommit med, framgår att det finns en tendenstill fler fakultetsgemensamma kurser och samverkan i olika typer avforskarskolor. Regeringens bedömning är att fler ämnesområden och lärosäten iSverige skall kunna samverka för att åstadkomma bra och stimulerande miljöer föforskarutbildning. I denna samverkan skall även högskolor som saknarvetenskapsområde och därmed rätt att utfärda examina inom forskarutbildningeninbjudas och beredas plats att delta.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att det - inom ramen för denya resurser som har anvisat för forskning ochforskarutbildning - avsätts särskilda medel för 16 forskarskolor. Anvisade medeavses bli en permanent förstärkning av berörda lärosätens anslag för forskningoch forskarutbildning. Regeringen har i sin bedömning utgått från förslag frånen särskilt tillkallad utredare samt från lärosätena inkomna intresseanmälningaatt delta i forskarskolor. Med utgångspunkt i utredarens förslag anges ett bretområde för varje forskarskola. Värdhögskolorna skall senare, efter samråd medför varje forskarskola angivna partnerhögskolor, närmare precisera inriktningenVid avgörandet av lokaliseringen av forskarskolorna har regeringen utgått frånlärosätenas egna intresseanmälningar och utredarens bedömning av lärosätenasförmåga och kapacitet inom aktuella ämnesområden, men även tagit hänsyn till aten jämn fördelning av forskarskolorna lärosätena emellan i möjligaste månuppnås.Regeringen avser att besluta om följande forskarskolor och värdhögskolor.Regeringen anger också vissa av partnerhögskolorna. Fler lärosäten än dessakommer att delta. Regeringen förutsätter att samtliga lärosäten kommer att varaengagerade i någon forskarskola och få erfarenhet av denna typ av verksamhet.--------------------------------------------------------------| | | ||Forskarskola |Värdhögskola |Partnerhögskolor |--------------------------------------------------------------|1. Mångvetenskaplig | | ||naturvetenskap ||,|| | |,|| | |Högskolan || | |och || | |Högskolan i || | ||----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------| | | ||Forskarskola |Värdhögskola |Partnerhögskolor |--------------------------------------------------------------|2. Genomik och | | ||bioinformatik |||| |universitet |universitet, || | ||| | |institutet, Kungl.|| | |Tekniska Högskolan,|| | ||| | |universitet, || | |universitet, || | ||| | |, || | ||| | |och || | |högskola |--------------------------------------------------------------|3. Genomik och | | ||bioinformatik ||,|| |universitet |tekniska || | |högskola AB, || | |Högskolan i || | |och || | ||--------------------------------------------------------------|4. | | ||Materialvetenskap |tekniska ||| |högskola AB |universitet, || | |,|| | ||| | |och Högskolan i || | |/|--------------------------------------------------------------|5. Matematik och | | ||beräkningsvetenskap |||| | |universitet, || | ||| | |högskola och || | ||--------------------------------------------------------------|6. | | ||Telekommunikation |Kungl. Tekniska |tekniska || |högskolan |högskola, || | |och || | ||--------------------------------------------------------------|7. Grundläggande | | ||datavetenskap ||,|| |universitet ||| | |och || | |högskola |--------------------------------------------------------------|8. Språkvetenskap | | || |||| |universitet |universitet, || | ||| | |högskola och || | ||--------------------------------------------------------------|9. Språkvetenskap | | || ||,|| |universitet ||| | |och Högskolan i || | ||--------------------------------------------------------------|10. Ekonomi | | || |||| | |universitet, || | |tekniska || | |högskola, || | |Stiftelsen || | |Högskolan i || | |, || | ||| | |högskola och || | |Högskolan på || | ||----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------| | | ||Forskarskola |Värdhögskola |Partnerhögskolor |--------------------------------------------------------------|11. Teknisk och | | ||naturvetenskaplig ||||didaktik |universitet |universitet, || | |i || | |, || | |högskola och || | ||| | |högskola |--------------------------------------------------------------|12. Pedagogiskt | | ||arbete |||| | |universitet, || | |universitet, || | |högskola, Högskolan|| | |och || | |i || | ||--------------------------------------------------------------|13. Vård och omsorg | | || ||,|| |institutet ||| | |högskola, Högskolan|| | |och || | ||--------------------------------------------------------------|14. Historia | | || ||,|| | |och|| | ||--------------------------------------------------------------|15. Genusvetenskap | | || ||,|| | |och || | ||--------------------------------------------------------------|16 Rymdteknik | | || |tekniska ||| |universitet | |--------------------------------------------------------------Värdhögskolorna skall ta det samordnande och grundläggande ansvaret förforskarskolan. fattar erforderliga beslut.Värdhögskolan tilldelas de särskilda medel som anslås . Med dessmedel bör också såväl handledare som doktorander från andra deltagandelärosäten, med eller utan vetenskapsområde, finansieras. För de involveradepartnerhögskolorna utan vetenskapsområde innebär samarbetet med värdhögskolan,enligt propositionen, bl.a. garantier för finansiering och stöd tilldoktorander. Såväl värdhögskolan som partnerhögskolorna bör i den utsträckningdet är möjligt bidra med handledarresurser. Värdhögskolan bör också tillsammansmed partnerhögskolorna i möjligaste mån etablera internationella kontakter inomforskarskolans område.Forskarskolorna tilldelas vardera . Dessa medel skallanvändas för att planera och organisera forskarskolan och anställa de förstadoktoranderna. tilldelas forskarskolorna ytterligare 5 miljoner kronorvardera. Som planeringsförutsättning för skall gälla att forskarskolorninom de medicinska, naturvetenskapliga och tekniskavetenskapsområdena tilldelas ytterligare vardera ochforskarskolorna inom humaniora och samhällsvetenskap ytterligare 2 miljonerkronor vardera.Var och en av forskarskolorna, utom forskarskolan i rymdteknik, avses få ettexamensmål på 25 doktorer. Examensmålet för forskarskolan i rymdteknik avses bl17 doktorer.För att skapa en tydlighet för doktoranderna och för deltagarna i forskarskolansamt som bas för kommande uppföljningar och utvärderingar skall varjeforskarskola inlämna en programformulering till senast den 1 mar2001. kommer att få i uppdrag att sammanställa dessaprogramformuleringar i en publikation. kommer vidare att få iuppdrag att göra en första uppföljning och efter ytterligare tre åen samlad uppföljning och utvärdering av forskarskolorna.Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen förordat om samarbetinom forskarutbildningen genom forskarskolor.MotionernaModerata samlingspartiet anser - motion 2000/01:Ub6 yrkande 14 - att de avregeringen föreslagna forskarskolorna skall avvisas. Ansvaret förforskarutbildningen åvilar universiteten som dessutom får ett betydande stödjust för forskarskolor från stiftelser. Utöver det grundläggande felet med ettuppifrån- och ner-perspektiv och beordrade nätverk är forskarskolorna dessutomunderfinansierade. Motsvarande belopp bör i stället avsättas för post-doktorstjänster.Kristdemokraterna framhåller i motion 2000/01:Ub4 yrkande 6 att det hade varitbättre om lärosätena hade fått välja ut sina samarbetspartner och tillsammansarbeta fram en lämplig forskarskola. Forskarskolorna innebär ett mycketbegränsat tillskott av doktorer. Regeringen borde ha redovisat sin syn påomfattningen och inriktningen av forskarutbildningen i dess helhet.I motion 2000/01:Ub12 yrkande 5 framhålls att forskarskolornainnebär att regeringen stärker sitt grepp över svensk forskning ochcentraliserar beslutsfattandet över forskning och forskarutbildning till destora universiteten. Forskarskolor bör etableras även vid de nya universitetenoch högskolorna med vetenskapsområden.Enligt , motion 2000/01:Ub8 yrkande 3, innebär regeringens förslagatt politiska organ skall fatta beslut i frågor som i stället borde avgöras viduniversitet och högskolor utifrån vetenskapliga och professionella bedömningar.Forskarskolor skall i stället kunna växa fram utifrån de olika lärosätenas egnainitiativ, under förutsättning att resurser för forskning finns.I motion 2000/01:Ub11 (s) yrkandena 1 och 2 talar motionärerna för att ennätverksbaserad forskarskola i vårdvetenskap skall inrättas i Västsverige.Värdhögskolan bör vara i samarbete med Karlstadsuniversitet med följande partnerhögskolor: Högskolorna i , ,, /, Hälsohögskolan i och Nordiskahälsovårdshögskolan.Andra frågor rörande forskarutbildningenPropositionenBehovet av forskarutbildade personer och kvalificerade forskare är stort ochkommer att öka. Det gäller såväl inom den offentliga verksamheten som inomnäringslivet. Regeringen framhåller att forskarutbildningen bör utformas så attden förbereder för både en akademisk karriär och en arbetsmarknad utanförhögskolan.Regeringens bedömning är att forskarutbildningen huvudsakligen bör finansierasmed direkta statsanslag till berörda lärosäten. Lärosätena bör i ökadutsträckning samverka inom forskarutbildningen. Samverkan bör inkluderahögskolor utan vetenskapsområde.Regeringen redovisar sin avsikt att i högskoleförordningen införa en bestämmelssom innebär att varje universitet och varje högskola som har vetenskapsområdeskall anordna utbildning av handledare inom forskarutbildningen.Budgetpropositionen innebär att av de nya resurser som riksdagenanvisat för forskning och forskarutbildning kommer att tilldelasmedel för att utveckla handledarutbildning, handledarprojekt och pedagogisktutvecklingsarbete inom forskarutbildningen. Dessa medel skall disponeras avRådet för högskoleutbildning inom Högskoleverket.Examinationen inom forskarutbildningen kommer, enligt regeringens bedömning,att öka till följd av insatserna i propositionen.MotionernaModerata samlingspartiet avvisar i motion 2000/01:Ub6 yrkande 1 att det skallinföras en bestämmelse i högskoleförordningen innebärande skyldighet för varjeuniversitet och högskola med vetenskapsområde att anordna utbildning avhandledare inom forskarutbildningen. Kompetensen hos handledarna är inte denhuvudsakliga anledningen till att doktorander uttrycker missnöje medhandledningen i avhandlingsarbetet. Antalet handledare är för litet, ochhandledarna har allt mindre tid över för handledning.Centerpartiet pekar i motion 2000/01:Ub12 yrkande 8 på de forskarstuderandessociala situation. Grundtanken i den senaste reformen av forskarutbildningen variktig så till vida att alla forskarstuderande skall ha en rimlig socialsituation. Det kvarstår dock en mängd praktiska problem med genomförandet.Forskarutbildningen bör utvärderas och de forskarstuderandes situation börbehandlas i en studiesocial utredning.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker vad regeringen förordar om samarbete inomforskarutbildningen genom forskarskolor och föreslår att avslårmotionsyrkandena.Forskarutbildningen är en strategiskt viktig utbildning i kunskapssamhället.Behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i det övriga samhälletNya grepp i uppläggningen av forskarutbildningen kan främja rekryteringen ochöka effektiviteten i studierna. Utskottet delar regeringens bedömning attforskarutbildning i form av särskilda forskarskolor kan ha positiva effekter påbåde utvecklingen av utbildningen och rekryteringen till denna, något såvälsvenska som internationella exempel visat. Forskarskolor bör ses som komplementtill och vidareutveckling av den övriga forskarutbildningen. Regeringen har ipropositionen understrukit universitetens och berörda högskolors ansvar förforskarutbildningen.Enligt propositionen samarbetar de nya universiteten och högskolorna medvetenskapsområde av tradition med andra universitet och högskolor för att skapatillräckligt stora forskningsmiljöer. De är också vana att verka iflervetenskapliga miljöer. Det är därför naturligt för åtskilliga av dem att haolika former av forskarskolor som grund för sin forskarutbildning. De nyauniversiteten och högskolorna med vetenskapsområde tilldelades ibudgetpropositionen för nya medel för forskning och forskarutbildning.budgetpropositionen för föreslår regeringen att dessa lärosätensforskningsanslag ökar. Hur dessa medel skall fördelas avgörs av lärosätenasjälva. Även om således forskarskolor självfallet också inrättas genom beslut alokala högskoleorgan är det, som utskottet framhållit i det föregående,värdefullt att särskilt stöd kan ges till vidareutvecklingen inom de angelägnaområden som regeringen anger.De 16 nya forskarskolorna innebär den största samlade satsningen påforskarutbildning som gjorts i . Forskarskolorna etableras inom förSverige viktiga forskningsfält. Forskarskolorna får förutsättningar att bedrivaforskarutbildning av hög kvalitet. De kan erbjuda tillgång till storaforskningsmiljöer och vara en stimulerande faktor för att få fram bästa tänkbarforskning.Forskarskolorna kan också förändra samarbetet mellan universitet och högskolor.Genom forskarskolor som bygger på samverkan mellan flera lärosäten kanforskarutbildningen utvecklas och dessutom nå fler studenter. Antagningen tillde nya forskarskolorna kommer självfallet att göras utifrån de bestämmelser somfinns i högskoleförordningen. I detta ligger att studerande från värdhögskoloroch partnerhögskolor inte har företräde framför andra sökande utan attforskarskolorna är öppna för alla behöriga sökande. Urval bland behöriga sökandskall, som föreskrivs i högskoleförordningen 9 kap. 6 §, endast göras med hänsytill deras förmåga att tillgodogöra sig forskarutbildningen.Utskottet vill i likhet med regeringen betona universitetens och högskolornasansvar för forskarutbildningen. I detta ansvar ligger bl.a. att se till atthandledarna inom forskarutbildningen har adekvat kompetens. Det är angeläget atlärosätena kan få visst stöd i detta ansvar, som sker genom de av regeringenförordade insatserna för utbildning och utvecklingsarbete avseendeforskarutbildningen.Högskoleverket svarar för ett omfattande arbete med frågor om uppföljning ochutvärdering av forskarutbildning. Detta arbete gäller alla aspekter av deforskarstuderandes situation.Högskolans anställdaEnligt högskoleförordningen (1993:100) finns framför allt tvåformer för anställning av nyexaminerade doktorer: fortsatt anställning somdoktorand till längst efter avlagd doktorsexamen och anställning somforskarassistent under längst . Det är även möjligt, om än ovanligt, atten nyexaminerad doktor anställs som lektor. Därutöver har universitet ochhögskolor möjlighet att anställa personer enligt allmänt tillämpligaarbetsrättsliga regler (projektanställning m.m.).I propositionen förordas att universitet och högskolor i en försöksverksamhetskall kunna anställa biträdande lektorer under längst . Anställning sombiträdande lektor skall efter prövning kunna övergå i en tillsvidareanställningsom lektor. I anställningen som biträdande lektor bör undervisning ingå.Andelen undervisning bör kunna vara högre och anställningstiden då förlängas imotsvarande mån, dock högst . Försöksverksamheten bör pågå i minst fem åroch därefter bör en utvärdering ske.Propositionen anger vidare att forskarassistenter inom ramen för sin anställninbör kunna arbeta med undervisning.Antalet anställningar som forskarassistent och biträdande lektor bör öka,framhåller propositionen. Anställningar vid annat lärosäte än det vid vilketpersonen avlagt doktorsexamen bör också öka.Kristdemokraterna påpekar i motion 2000/01:Ub4 yrkande 9 att högskolan stårinför ett gigantiskt lärarproblem, eftersom en stor del av lärarkåren kommer atpensioneras . För att kvaliteten skall kunna bibehållaskrävs en jämn och hög utbyggnadstakt av högskolans verksamhet.Även pekar - motion 2000/01:Ub12 yrkande 2 - på att behovet avhögskolelärare är stort och kommer att öka kraftigt, inte minst vid de mindreoch medelstora högskolorna. Regeringen bör utarbeta en strategi som anger hurrekryteringen av högskolelärare kan ökas.I motion 2000/01:Ub9 (s) yrkande 2 förordas ökat meritvärde för den bredare ochallsidiga kompetens hos forskarna som samverkan kräver.U t s k o t t e t anser att skall avslå motionsyrkandena.Det är angeläget att förbättra högskolans möjligheter att rekrytera nya lärare.Behovet av lärare kommer att öka till följd av såväl utbyggnaden av universitetoch högskolor som de omfattande pensionsavgångar som lärosätena står inför.Rekryteringsanställningarna måste utformas så att de blir attraktiva för de högkvalificerade personer som högskolan behöver anställa. Dessa anställningar måstockså ge utrymme för arbete inom både forskning och utbildning. Detta blirmöjligt genom den av regeringen aviserade försöksverksamheten med anställningarsom biträdande lektor. I likhet med regeringen menar utskottet att antalettjänster som forskarassistent och biträdande lektor bör öka. Vissa medel för atfinansiera forskarassistenttjänster kommer enligt regeringens förslag attanvisas under anslaget till . Utskottet utgår från attuniversitet och högskolor också kommer att prioritera rekryteringsanställningarvid fördelningen av sina egna medel.Högskoleförordningen (1993:100) föreskriver att som bedömningsgrund vidanställning av lärare inom högskolan skall gälla bl.a. förmågan att samverka medet omgivande samhället och att informera om forskning och utvecklingsarbete (4kap. 15 §).Finansiering av forskning vid universitet och högskolorEn betydande del av forskningen vid universitet och högskolor finansieras medandra medel än lärosätenas egna anslag, extern finansiering. De externafinansiärerna skall svara för samtliga kostnader, såväl direkta som indirekta,för den verksamhet de finansierar. Denna princip om full kostnadstäckning hargällt . Lika länge har det varit debatt och konflikter kring nivån pden ersättning som skall betalas för lärosätenas indirekta kostnader, det s.k.over head-påslaget. uppgår detta påslag till . Detta kanockså uttryckas som att ett avdrag görs på de externa medlen.Med utgångspunkt i en utredning av anger regeringen ipropositionen att en lägsta nivå för påslag för indirekta kostnader bör vara av forskningsprojektens direkta kostnader. Detta påslag skall inkluderalokalkostnader för den indirekta verksamheten. Däremot ingår inteprojektlokalkostnader.Med anledning av att vissa finansiärer har anhållit om undantag från kravet attfinansiera indirekta kostnader, framhåller regeringen att det inte finns skälatt generellt undanta några andra forskningsfinansiärer från kravet på fullkostnadstäckning än EU-finansiärer och andra överstatliga organ där Sverigegodkänt avtal med sådana undantag.I propositionen anges att frågan om lägsta nivå för påslag för indirektakostnader kan bli föremål för förnyad prövning.Centerpartiet anser - motion 2000/01:Ub12 yrkande 6 - att det i avvaktan på engodtagbar modell för att debitera för externt uppkomna kostnader inte bör görasnågra förändringar i fråga om lägsta påslag för indirekta kostnader. Regeringenbör återkomma i frågan och redogöra för vilka kostnader som skallkompenseras.Folkpartiet framhåller i motion 2000/01:Ub8 yrkande 4 att regeringensbeskrivning av vad ett påslag skall räcka till är oklar. Regeringen bödärför återkomma med närmare beskrivning av vad denna procentsatsgrundar sig på och av vilka kostnader som skall täckas av externa finansiärer.I motion 2000/01:Ub3 (m) förordas att Cancerfonden undantas från höjningen avpåslaget samt att Cancerfonden även i fortsättningen befrias från att betalalokalhyra.U t s k o t t e t anser att skall avslå motionsyrkandena.Utskottet vill betona att en korrekt tillämpning av principen om fullkostnadstäckning är nödvändig för att inte universitetens och högskolornas egnaresurser skall urholkas. De medel som anvisas direkt till lärosätena skall inteanvändas för att subventionera externfinansierad forskning utan för verksamhetenligt universitetens och högskolornas egna beslut.Till grund för regeringens bedömning ligger uppgifter, som tagits fram avEkonomistyrningsverket, en myndighet som får förutsättas besitta hög ekonomiskkompetens. Utskottet utgår från att regeringen i de föreskrifter som kommer attmeddelas i fråga om påslag på externfinansierad verksamhet ger de närmareriktlinjer för tillämpningen som erfordras, bl.a. genom precisering av vilkaslag av kostnader som skall täckas med påslaget.