bet · GN01SoU8 · 2000-02-22 00:00:00 — Dessafrågor finns också med i den nationellahandlingsplanen och medel har anvisats förfortbildningsinsatser och forskning. En särskildkommission inom regeringen arbetar medpersonalförsörjningsfrågan och grund- ochfortbildningsfrågor. Utskottet återkommer till dettaunder avsnittet om fortbildning ochpersonalförsörjning. Utskottet anser att ettintensifierat kvalitetsarbete bör leda till ökatvälbefinnande bland de äldre.Vad gäller tandhälsan har landstingen sedan den 1januari 1999 ansvar för att genom uppsökandeverksamhet erbjuda kostnadsfri munvårdsbedömning ochindividuell rådgivning åt äldre i särskilt boende.Utskottet anser inte att det behövs något initiativmed anledning av motionerna - - - Motionernaavstyrks.I samband med utskottets behandling av dennationella handlingsplanen för äldrepolitiken,betänkande 1997/98:SoU24, tillstyrkte utskottet attsammanlagt skulle tillförasäldreforskningen under perioden 1999-2001.Regeringen beslutade att tillkalla ensärskild utredare (dir. 1999:42) med uppgift attbeskriva och analysera de problem som finns i samverkan mellan landstingens hälso- ochsjukvård och kommunernas vård och omsorg på sådanaområden där behov och intresse av att samverkafinns. Utredaren skall lämna förslag till lösningarsom förbättrar möjligheterna till samverkan mellankommuner och landsting på dessa områden. Syftet äratt förbättra kvaliteten och servicen i förhållandetill den enskilde vård- och/eller omsorgstagaren ochatt uppnå en ökad effektivitet iverksamheternas resursanvändning. Utredarens förslagskall utgå från dagens system och inte innebäranågra stora förändringar av huvudmannaskapet. Ettområde där bristerna särskilt skall uppmärksammas ärde medicinska insatserna inom den kommunala vårdenoch omsorgen. Uppdraget bör även omfatta en analysav möjligheterna för kommuner och landsting attbedriva vård och omsorg åt varandra på entreprenad.I uppdraget ingår också att analysera behovet avförbättrade möjligheter för kommuner och landstingatt verka i en gemensam nämnd. Utredaren skallredovisa sitt uppdrag till regeringen senast den 30september 2000.Kommissionen för vård och omsorg avlämnade den 31juli 1999 sin slutrapport Den ljusnande framtid ärvård, Ds 1999:44. Av rapporten framgår att under1990-talet har antalet specialistutbildade läkareminskat. Det är svårt att ge en rättvisande bild avutvecklingen, men man kan se att utannonserade ST-tjänster (specialiseringstjänstgöring) har minskatmed . Det medförde att regeringen iproposition 1997/98:5 föreslog att det i landstingenskall finnas möjlighet till anställning. Den 16oktober 1996 gav regeringen iuppdrag att överväga hur ett centralt planeringsstödskulle utformas för ST-läkare. Socialstyrelsenrapporterade tillSocialdepartementet hur detta planeringsstöd skullekunna utformas. Kostnaden för planeringsstödetberäknas till ca . Denföreslagna arbetsgruppen består avLandstingsförbundet, , , samtSocialstyrelsen. kommerdet centrala planeringsstödet att ingå iSocialstyrelsens verksamhetsuppgifter.Vårdkommissionen föreslår att läkarutbildningenskall utökas med 200 nybörjarplatser senasthöstterminen . En förutsättning för detta ärdock, enligt kommissionen, att staten och deenskilda landstingen kommer överens om statensersättning för praktik och forskning. Vidareföreslås att antalet nybörjarplatser påsjuksköterskeutbildning skall utökas med 1 000platser senast höstterminen år 2002.Rapporten kommer ej att remitteras. Parterna haråtagit sig att genomföra respektive insats.I budgetpropositionen, prop. 1999/2000:1, volym 8,UO 16 (s.105-106) anför regeringen att den delarVårdkommissionens bedömning av behovet av enutökning av dimensioneringen av utbildningen försjuksköterskor och läkare. I propositionen lämnarregeringen ett förslag till fördelning av platser påläkarutbildningen. Det understryks att den regionalafördelningen av den grundläggande läkarutbildningenär ett viktigt instrument för att underlätta förlandstingen att rekrytera läkare tillspecialistutbildningstjänster över hela landet. Dethar också visat sig att ett ökat samarbete mellanuniversiteten och sjukhusen utanföruniversitetsorterna underlättar för landstingen atti framtiden rekrytera läkare till orter utanföruniversitetsorterna, anförs det.Utbildningsutskottet föreslog, betänkande1999/2000:UbU1, att skulle godkänna vadregeringen förordat angående utbyggnaden av denhögre utbildningen . Riksdagenföljde utskottet (rskr. 1999/2000:94).Regeringen tillsatte enparlamentarisk äldreberedning med uppdrag att skapaförutsättningar för en långsiktig utveckling aväldrepolitiken (dir. 1998:109). Beredningensanalyser och förslag skall utformas utifrånförhållanden i samhället som berör äldres situationunder perioden och de därpå följandeåren.Beredningen skall i sitt arbete utgå från ettgenderperspektiv, dvs. i tillämpliga delar belysaskillnader mellan mäns och kvinnors förutsättningaroch villkor. Vidare skall beredningen beakta detökande antalet äldre med utländsk bakgrund och dekonsekvenser detta kan medföra.Beredningen skall särskilt beakta behovet avåtgärder som innebär att äldres resurser i form averfarenheter, kompetens och kunskaper i högreutsträckning tas till vara inom olikasamhällssektorer.Beredningens förslag skall bidra tillmåluppfyllelsen med avseende på de av riksdagenfastställda nationella målen för äldrepolitiken. Omså erfordras skall beredningen föreslå nya mål.Beredningen skall redovisa resultatet av sittarbete till regeringen senast den 1 maj 2003.Nationella folkhälsokommittén avlämnade i december1999 sitt andra delbetänkande Hälsa på lika villkor,SOU 1999:137. Kommittén avser att genom egen försorgremittera betänkandet till olika berörda organ inomfolkhälsoområdet. De synpunkter som på så sättinhämtas kommer att utgöra ett viktigt underlag förkommitténs fortsatta arbete att formulera nationellafolkhälsomål, anförs det. Kommitténs arbetsgruppför äldrefrågor har lämnat förslag till övergripandemål för den nationella folkhälsopolitiken medinriktning på äldre personer. Följande mål ochstrategier föreslås (s. 528): Äldres egenkontroll över livssituationen skallstärkas.- Bättre möjligheter till förvärvsarbeteför äldre personer skall skapas.-- Utslagning från arbetsmarknaden avpersoner i åldern skall förhindras.-- Den ekonomiska situationen förpensionärer som har låga inkomster skallförbättras.- Förutsättningarna för äldre att vara socialtaktiva skall förbättras. Organisationernas hälsofrämjande aktiviteter börstimuleras. Förebyggande servicetjänster skall öka. Uppsökande verksamhet med hälsosamtal ochinformation om aktiviteter som främjar hälsanskall etableras. Förutsättningarna för fysisk aktivitet och bramathållning bland äldre skall förbättras.- Äldre skall erbjudas delta igruppaktiviteter med inriktning på motion.-- Promenadvägar skall ses över med tanke påäldre.-- Alla äldre skall ha tillgång tillnaturkontakt.-- Information om mat till äldre, anhörigaoch organisationer som riktar sig till äldre skallutarbetas och spridas.-- Äldre som bor hemma skall vid behov fåsin mat tillagad.-Skador till följd av äldres hemmiljö skallförebyggas.1. Lagen om bostadsanpassning skall ses över medinriktning att förebygga skador i hemmiljön.2.Regeringen har aviserat en proposition omen nationell handlingsplan för utveckling ochförnyelse av sjukvården. Planen kommer enligtuppgift att särskilt behandla primärvård, vård ochomsorg om äldre och psykiatrisk vård.Landstingsförbundet bedriver tillsammans med en projektverksamhet för utvecklingav läkarinsatserna i särskilda boendeformer. Enrapport beräknas bli klar . Rapportenssyfte är att ge underlag för fortsatt utveckling avsamverkan mellan kommuner och landsting angåendeläkarmedverkan inom de särskilda boendena.Vårdförbundet har lagt fram en rapportBraVå, Kvalitetskriterier för vård och omsorg aväldre. Målsättningen har varit att åstadkomma ettkvalitetsinstrument för äldrevården.Utskottets bedömningUtskottet uttalade vid behandlingen av dennationella handlingsplanen att det utgickfrån att de insatser som då gjordes från olika hållskulle komma att leda till att samtliga äldreboendenskulle få tillgång till läkare som tar etthelhetsansvar för den medicinska vården,vårdplaneringen och handledningen av vård- ochomsorgspersonalen. Regeringen borde noggrant följautvecklingen och vid behov skyndsamt återkomma tillriksdagen. beslöt att ge regeringen dettatill känna.Utskottet konstaterar nu att Landstingsförbundetoch aktivt arbetar medfrågan om samverkan i den medicinska vården mellankommun och landsting. På flera håll i landetutvecklas s.k. mellanvårdsformer där kommuner ochlandsting delar på betalningsansvaret för patientersom är medicinskt färdigbehandlade vid sjukhus mensom kan behöva omfattande omvårdnadsinsatser innande återvänder till eget boende eller till detsärskilda boendet. Utskottet ser mycket positivt pådenna utveckling. Utskottet noterar också medtillfredsställelse att regeringen tillkallat enutredare som skall komma med förslag ominsatser för att uppnå en bättre samverkan mellankommuner och landsting vad gäller bl.a. demedicinska insatserna inom den kommunala vården ochomsorgen. För att säkra tillgången tillläkare och sjuksköterskor inom äldreomsorgen liksominom sjukvården kommer utbildningsplatserna fördessa utbildningar att utökas. Utskottet anser inteatt det behövs något initiativ med anledning avmotionerna So259 (kd), So284 (s), So311 (m), So320(kd) yrkande 12, So330 (c) yrkandena 23 och 25,So336 (kd) yrkandena 3-5, So367 (kd) och So372 (m)yrkande 1 (delvis).Utskottet vidhåller sin bedömning attfolkhälsoarbetet avseende äldre bör förstärkas.Nationella folkhälsokommittén har avlämnatett betänkande med preliminära förslag till mål förden nationella folkhälsopolitiken med inriktning påäldre personer. fortsätterarbetet med att driva frågor om hälsofrämjandeinsatser för äldre. Utskottet anser att motionernaSo320 (kd) yrkandena 3 och 4, So330 (c) yrkande 12och So431 (s) i huvudsak är tillgodosedda.Motionerna avstyrks.Några motioner tar upp frågan om kvaliteten iomsorgen om äldre och behov av minimikrav elleromsorgsgarantier. Ett gott förebyggande arbete ochomhändertagande är angeläget bland de äldre isärskilt boende. Utskottet vill understryka att godarutiner och ett effektivt utnyttjande av olikapersonalgruppers kompetens minskar risken förnäringsbrist, trycksår, fallskador m.m. Vidare ärpersonalens kompetensutveckling liksomdimensioneringen angelägna frågor för att nå brakvalitet i vården och ett värdigt bemötande av deäldre. Utskottet kan konstatera att det pågår ettbrett utvecklingsarbete på många fronter. Utskottetanser inte att behöver ta något initiativmed anledning av motionerna So323 (fp) yrkande 7 ochSo427 (v) yrkande 1.Personalutveckling inom vård- ochomsorgssektornMotionerI motion So372 av m.fl. (m) begärstillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om rekrytering och personalutveckling inomvård- och omsorgssektorn (yrkande 14). Personaleninom äldreomsorgen är en mycket viktig del i dengoda vården, anför motionärerna. Arbetet ställerhöga krav, både psykiskt och fysiskt. De anser attstora krav måste ställas på vårdpersonalensspecifika kompetens, oavsett på vilken nivå dessaarbetar. Specifika kunskaper om åldrandets sjukdomarmåste kraftigt betonas inom såväl grundutbildningsom påbyggnadsutbildning. Kompetensutveckling ärcentralt för alla personalkategorier inomvårdsektorn. Motionärerna anför att mångaundersökningar visar att ökat inslag av privataalternativ inom vård och omsorg är viktiga för attsäkra tillgången på personal och för att förbättraden befintliga personalens trivsel ochutvecklingsmöjligheter.I motion So320 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivanden om personalvård samtrekrytering av personal till äldrevård och omvårdnad(yrkande 17) och om behovet av åtgärder för att flerskall välja gymnasieskolans omvårdnadsprogram(yrkande 18). Motionärerna anför att personalensmöjligheter att anpassa sig till förändringar ärberoende av deras kunskaper, attityder ochmotivation. Detta kräver resurser för utveckling.Motionärerna anser vidare att det är viktigt attstimulera ungdomar att välja omvårdnadsprogrammet iskolan.I motion So336 av och Maj-BrittWallhorn (båda kd) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det finns tillräckligt med personalinom äldreomsorgen (yrkande 6).I motion So330 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildande av nationellakunskapscentrum med lokal placering (yrkande 31) ochom att förbättra personalsituationen (yrkande 32).Motionärerna anför att det grundläggande för godkvalitet i vården och omsorgen är att personalenserfarenheter och kunskaper sätts i förgrunden.Forskningsvägarna måste öppnas för anställda inomvård och omsorg. Ett ökat samarbete mellanverksamhet och forskning måste ske på alla nivåer.Karriärvägar måste öppnas. De diskussioner som förskring bildande av nationella medregional placering för kunskapsuppbyggnad ocherfarenhetsspridning skall stödjas. Vidare ansermotionärerna att den generella utbildningsnivån börhöjas inom äldreomsorgen och att det vid intagningtill vård- och omsorgsutbildningen skall ställashöga krav på den sökande.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1998/99:SoU7 behandlade utskottetsenast ett antal motioner om fortbildning ochpersonalförsörjning inom äldreomsorgen, vartillhänvisas (s. 32-35).Kommissionen för vård och omsorg avlämnade den 31juli 1999 sin slutrapport Den ljusnande framtid ärvård, Ds 1999:44. Av rapporten framgår att kommuneroch landsting har stora rekryteringsbehov under denärmaste tio åren, särskilt vad beträffaromvårdnadspersonal och sjuksköterskor. Kommissionenföreslår ett antal åtgärder som skall motverka denkommande bristsituationen och öka intresset förvårdutbildningar samt läkarutbildningen. Rapporteninnehåller förslag till insatser inomutbildningsområdet och arbetsmarknadsområdet, vidarefinns förslag angående insatser motdeltidsarbetslöshet, invandrarsatsningar ochorganisations- och ledarskapsfrågor. Bland annatföreslås, som ovan nämnts, att läkarutbildningenutökas med 200 nya platser senast höstterminen 2002och sjuksköterskeutbildningen på motsvarande sättmed 1 000 per år.I budgetpropositionen 1999/2000:1, volym 7, UO 14,redovisar regeringen att den i enlighet med Vård-och omsorgskommissionens åtagande avser att ge AMS iuppdrag att planera tidiga åtgärder för att utbildapersonal från sektorer där övertalighet råder tillarbeten inom vård och omsorg. Vidare bör AMS inomramen för de ordinarie arbetsmarknadsmedlen genomsärskilda insatser öka antalet anställda invandrareinom vården och omsorgen, anförs det. Detta kanexempelvis ske genom att erbjuda arbetslösainvandrare ett program som innefattar yrkessvenska,praktik, utbildning, anställning och introduktion.Vidare redovisas att ledamöterna i vård- ochomsorgskommissionen gemensamt har gjort enutfästelse om att verka för attdeltidsarbetslösheten bland vård- ochomsorgspersonal skall minska. En avstämning ochanalys kommer att göras per den 31 december 2000.I budgetpropositionen 1999/2000:1, volym 6, UO 9,redovisar regeringen att den i enlighet medriksdagens beslut med anledning av den nationellahandlingsplanen samt budgetpropositionen för år 1999har fattat beslut om fördelning av 37 miljonerkronor för uppbyggnad ochutveckling av 15 regionala forsknings- ochutvecklingscentrum inom äldreomsorgen.Centrumbildningarna skall medverka till en lokaltförankrad och praktiknära kunskapsutveckling inombåde äldreomsorg och äldresjukvård. Under den förstahalvan av 1999 har regeringen också beslutat omfördelning av ett 70-tal projektbidrag tillverksamheter över hela landet som syftar tillutveckling och nytänkande inom äldreomsorgen.Utskottet tillstyrkte i betänkande 1999/2000:SoU1att anvisades förfortbildning av arbetsledare, biståndshandläggareoch förtroendevalda inom äldreomsorgen. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 1999/2000:104).Socialdepartementets arbetsgrupp för kartläggning avpersonalförsörjning och utbildningsbehov inomäldreomsorgen kommer enligt uppgift attpresentera sin rapport.Utskottets bedömningEtt flertal åtgärder har initierats för attunderlätta dels rekryteringen, delspersonalutvecklingen av anställda inomäldreomsorgen. har fått iuppdrag att planera tidiga åtgärder för att utbildapersoner från sektorer där övertalighet råder tillarbeten inom vård och omsorg. Genom särskildainsatser skall invandrare stimuleras att söka sigtill vård- och omsorgssektorn. Parterna påarbetsmarknaden har enats om att verka för attdeltidsarbetslösheten bland vård- ochomsorgspersonal skall minska. Utbildningsplatsernaför läkare och för sjuksköterskor utökas fram tillår 2002. Vidare vidtas åtgärder för att höjakompetensen för de redan anställda inomäldreomsorgen. I samband med den nationellahandlingsplanen beslutades att avsätta totalt 210miljoner kronor förfortbildning av arbetsledare och förtroendevaldainom äldreomsorgen. Målet medfortbildningsinsatserna är bl.a. att ge arbetsledareoch biståndshandläggare bättre förutsättningar attklara de krav som ställs på deras insatser och denverksamhet de ansvarar för mot bakgrund av deförändringar som vård och omsorg om äldre genomgåttunder . Regionala forsknings- ochutvecklingscentrum byggs nu upp för att medverkatill att lokalt förankrad och praktiknärakunskapsutveckling kommer till stånd och sprids.Utskottet avser att noga följa utvecklingen av deinsatser som görs. Motionerna So320 (kd) yrkandena17 och 18, So330 (c) yrkandena 31 och 32, So336 (kd)yrkande 6 och So372 (m) yrkande 14 är i huvudsaktillgodosedda. Motionerna avstyrks.Avgifter inom äldreomsorgen m.m.MotionerI motion So372 av m.fl. (m) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om brister iomvårdnaden av äldre (yrkande 1, delvis).Motionärerna anser bl.a. att avgifternas utformninginom äldreomsorgen kommit att bli avrent konfiskatoriskt slag. Många äldre har fått sesina hopsparade slantar beslagtagna utifrån reglersom varit direkt inhumana. Dessutom har situationenför den hemmavarande maken/makan blivitohållbar. Motionärerna anser att det måste löna sigatt spara till sin ålderdom och att man inte skalllöpa risk att straffas för detta genom orimligt högaavgifter.I motion So298 av m.fl. (m)begärs tillkännagivande om ett rättvistäldreavgiftssystem. Kommunerna avgifter för kommunaläldreomsorg varierar liksom de ofta kompliceradeberäkningssystemen från kommun till kommun. Den sombetalat höga skatter och avgifter under ett långtyrkesverksamt liv finner progressivaäldrevårdsavgifter orättvisa, anför motionärerna.För de många äldre är det väsentligt attäldrevårdsavgifterna är skäliga samt att systemet ärbegripligt för alla och rättssäkert.I motion So320 av m.fl. (kd)yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om avgifter ochförbehållsbelopp (yrkande 9). Motionärerna anför attBoende- och avgiftsutredningen föreslagit ett merenhetligt avgiftssystem vars tillämpning skall varaförståelig för den enskilde omsorgstagaren ochdennes närstående. Motionärerna anser att det behövsett riktvärde för förbehållsbeloppet och att enbestämmelse bör införas där kommunen åläggs attskjuta till medel så att förbehållsbeloppet blirhögre i enskilda fall för t.ex. personer med högaläkemedelskostnader. Vidare måste ett avgiftstakfinnas för vård och omsorg både i ordinärt boendeoch i särskilt boende.I motion So427 av m.fl. (v) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Borlängemodellen (yrkande 2).För många pensionärer med låga inkomster uppstårofta ekonomiska problem då kostnaderna försjukbesök, läkemedel och tandvård skall ,anför motionärerna. kommun har infört ettgenerellt stöd till de ekonomiskt sämst ställdapensionärerna. När beslöt om ettliknande stöd överklagades detta som inte förenligtmed kommunallagen. Överklagandet resulterade i attbåde länsrätt och kammarrätt har avslagitTrollhättans kommuns rätt att lämna detta bidrag.Motionärerna anser att rätten att på olika sättstödja nämnda grupp skall förbehållas kommunerna ochatt hindren för detta skall undanröjas. Riksdagenbör därför uppdra till regeringen att utreda dennafråga.I motion So471 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om pensionärer med de lägstapensionerna. Motionärerna konstaterar att vidsviktande hälsa är sjukvårdskostnader och kostnaderför omvårdnad svåra att klara för dem som har lägstpension. I några kommuner har beslut tagits omsärskilt stöd till de sämst ställda pensionärernaför dessa kostnader. När beslut överklagats tilllänsrätt och kammarrätt har dessa sagt att besluteninte är lagliga. Motionärerna anser det angelägetatt på lämpligt sätt se över de sämst ställdapensionärernas situation. Av principiella ochpraktiska skäl är insatser av generell natur attföredra framför individuell behovsprövning, anförde.I motion So323 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande om förändringar iavgiftssystemet för äldres boende och service(yrkande 8). Regeringen har aviserat en propositionom avgifterna inom äldreboendet under år 2000.Motionärerna vill trots detta redovisa sin syn påförbättringar för att få rättvisare avgifter förservice och boende. De anser bl.a. attSocialstyrelsen bör få i uppdrag att räkna fram enminiminivå för förbehållsbeloppet och att dennariksnorm skall vara bindande för kommunerna.I motion So387 av m.fl. (m, kd, c,fp) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attvidta åtgärder för att eliminera konsekvenserna avhöjningen av högkostnadsskyddet (yrkande 1) och omatt genomföra en konsekvensutredning (yrkande 3).Alla människor skall ha rätt att leva ett värdigtliv. Ingen skall behöva avstå från vård avekonomiska skäl, anför motionärerna. De anser attden genomförda höjningen av högkostnadsskyddet förläkemedel stämmer illa med människovärdesprincipen.Vidare hänvisar de till att gjorde en utredningav rörelsehindrades privatekonomi som visade attutgifterna för rörelsehindrade har ökat med 16 %under åren 1996-1998. Motionärerna konstaterar attnågon heltäckande konsekvensutredning integenomförts av hur de senaste årens politiska besluthar påverkat levnadsvillkoren för gamla ochfunktionshindrade. De anser att det borde ligga iriksdagens intresse att en sådan genomförs såsom engrund för kommande ekonomiska beslut.Bakgrund och tidigare behandlingI avlämnade Boende- och avgiftsutredningeninom äldre- och handikappområdet sitt slutbetänkandeBo tryggt - betala rätt, SOU 1999:33. Kommittén harhaft i uppdrag att analysera olika aspekter avsocialtjänstlagens begrepp särskild boendeform ochvissa avgiftsfrågor inom vård och omsorg. Kommitténföreslår bl.a. en modell för reglering avförbehållsbeloppets nivå och innehåll, riktlinjerför beräkning av inkomster samt ett tak för denhögsta avgift som får debiteras för vård och omsorg.Förslaget har remissbehandlats.Regeringen redovisar i budgetpropositionen ,prop. 1999/2000:1, att den avser att återkomma ifrågan under år 2000.Socialstyrelsen har avlämnat en rapporttill regeringen, Taxor och avgifter för vård ochomsorg, Äldreuppdraget 2000:1. I ett missiv tillrapporten anför bl.a. följande: Detfinns skäl att ifrågasätta den allt störredifferentieringen av avgiftsnivåer ochtaxekonstruktioner. Det är också tveksamt om dennivå på förbehållsbeloppet som många kommunerbestämt, ger den äldre en skälig levnadsnivå utifrånsocialtjänstlagens bestämmelser omförsörjningsstöd/socialbidrag. Man skall då ocksåbeakta att socialbidraget är tänkt att utgå vid ettkortvarigt behov av ekonomisk hjälp och att nivån äranpassad till det. Äldreomsorg har den enskilde oftaunder mycket - vanligtvis för resten avlivet. /99 ändradessocialtjänstlagen så att kommunerna blev skyldigaatt bevaka att maka/make/sammanboende inte får enoskäligt försämrad ekonomisk situation om den andraparten flyttar till ett särskilt boende eller påannat sätt har omfattande omsorg. Lagstiftningenefterlevs inte i merparten av kommunerna, anförstyrelsen.