bet · GO01MJU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I detta betänkande behandlas förslagen ibudgetpropositionen för om anslagen inomutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt 21motionsyrkanden. har den 22 november 2000bestämt utgiftsramen för utgiftsområdet till 2 200522 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelsanvisning på anslag m.m. och ställer sig bakomde bedömningar som regeringen har redovisat.Samtliga motioner avstyrks.Det övergripande målet för miljöpolitiken är atttill nästa generation kunna lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen i är lösta.Regeringen har ekonomiska vårproposition(prop. 1999/2000:150, bet. 1999/2000:FiU20) beräknatatt de förstärkningar som föreslogs i 1999 årsekonomiska vårproposition om ca 840 miljoner kronorför förlängs till att omfatta även 2003. Detinnebär att medel tillförs för bl.a. fortsattasatsningar på miljöforskning, sanering ochåterställning av förorenade områden,miljöövervakning samt markinköp och kalkning.Härutöver föreslogs i årets vårproposition attutgiftsområdet skall tillföras 175 miljoner kronorår 2001. Förstärkningarna omfattar i första handmiljöövervakning, miljöforskning, marksanering samtåtgärder för att bevara den biologiska mångfalden,bl.a. skötsel av befintliga reservat.Regeringen föreslår i budgetpropositionenytterligare förstärkningar av anslagen förmiljöövervakning samt för åtgärder för att bevaraden biologiska mångfalden m.m.I betänkandet finns 3 reservationer och 4 särskildayttranden. Proposition 2000/01:1 utgiftsområde 20Allmän miljö- och naturvårdRegeringen () har föreslagit1. att bemyndigar regeringen att under år2001, i fråga om ramanslaget 34:2 Miljöövervakningm.m., ingå ekonomiska förpliktelser i samband medbilavgasverksamheten som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst16 under vart och ett av åren 2002,2003 och 2004 (avsnitt 3.8.2),2. att bemyndigar regeringen att under år2001, i fråga om ramanslaget 34:2 Miljöövervakningm.m., ingå ekonomiska förpliktelser i samband medplanering och genomförande av miljöövervakning sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst , högst40 och högst30 (avsnitt 3.8.2),3. att bemyndigar regeringen att under år2001, i fråga om ramanslaget 34:3 Åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden, ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med förvärv av ellerintrångsersättningar i värdefulla naturområden sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst (avsnitt3.8.3),4. att bemyndigar regeringen att under år2001, i fråga om ramanslaget 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områden, ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst underår 2002, högst ochhögst (avsnitt3.8.4),5. att bemyndigar regeringen att under år2001, i fråga om ramanslaget 34:5 Miljöforskning,ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst20 , högst15 och högst10 (avsnitt 3.8.5),6. att bemyndigar regeringen att under år2001, i fråga om ramanslaget 34:9 , ingå ekonomiska förpliktelsersom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst under vart och ett av åren2002, 2003 och 2004 (avsnitt 3.8.9),7. att bemyndigar regeringen att under år2001, i fråga om ramanslaget 34:11 Statenskärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsforskning, ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst12 under vart och ett av åren 2002,2003 och 2004 (avsnitt 3.8.11),8. att bemyndigar regeringen att under år2001, i fråga om ramanslaget 26:2 Forskningsrådetför miljö, areella näringar och samhällsbyggande:Forskning, ingå ekonomiska förpliktelser som innebärutgifter på högst ,högst , högst50 , högst45 och högst40 (avsnitt 4.1.2),9. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård enligt följande uppställning:Forskningspolitik26:1 för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Förvaltningskostnader; ramanslag;,26:2 för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning; ramanslag; 165 585 000kr,Miljöpolitik34:1 ; ramanslag; ,34:2 Miljöövervakning m.m.; ramanslag; 226 495 000kr,34:3 Åtgärder för att bevara den biologiskamångfalden; ramanslag; ,34:4 Sanering och återställning av förorenadeområden; ramanslag; ,34:5 Miljöforskning; ramanslag; ,34:6 Kemikalieinspektionen; ramanslag; 81 733 000kr,34:7 Internationellt miljösamarbete; ramanslag;,34:8 internationella miljöinstitut;ramanslag; ,34:9 ; ramanslag; ,34:10 : Förvaltningskostnader; ramanslag;,34:11 : Kärnsäkerhetsforskning; ramanslag;,34:12 Internationellt samarbete i fråga omkärnsäkerhet m.m.; ramanslag; . 2000/01:Fi211 av m.fl. (fp) variföreslås att fattar följande beslut:21. (del) anvisar för anslagenunder utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samtutgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar enligt uppställningen i bilaga 2.Anslag Regeringens förslagAnslagsförändringtkr tkr34:3Åtgärder för att bevara denbiologiska mångfalden 848 461 50 0002000/01:MJ251 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:1. anvisar i enlighet med vad som anförsi motionen till utgiftsområde 20 anslag 34:2Miljöövervakning m.m. för budgetåret 2001206 495 000 kr.2. anvisar i enlighet med vad som anförsi motionen till utgiftsområde 20 anslag 34:3Åtgärder för att bevara den biologiska mångfaldenför 770 461 000 kr.2000/01:MJ306 av m.fl. (m) variföreslås att fattar följande beslut:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kalkning.2000/01:MJ711 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att medel börreserveras för skötsel och tillsyn av denaturvårdsområden som bildas samt medel tillersättning för angränsande skog som skadas avexempelvis insektsangrepp i ett reservat.2000/01:MJ723 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av atterforderliga medel ur anslaget för åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden kommer vård ochskötsel av områdena till del.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avinformationsinsatser runt naturreservat och andranaturområden, som kan öka kunskap och engagemang förden svenska naturen hos nya grupper medborgare.2000/01:MJ735 av () vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en omfördelning avresurser mellan naturreservat och biotopskydd samtnaturvårdsplaner.2000/01:MJ761 av m.fl. (s) vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om anläggande av skoterleder.2000/01:MJ764 av m.fl. (m) vari föreslåsatt fattar följande beslut:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om försurning ochövergödning.2000/01:MJ773 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omförsöksverksamhet och statsbidrag i samband medkalkning.2000/01:MJ814 av och () vari föreslås att fattarföljande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den storasamhällsnytta som kalkningsverksamheten utgör.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av att ha enstabilitet i budgetmedlen till kalkningsverksamhetenför att uppnå största möjliga nytta med anslagetkalkning.2000/01:MJ820 av m.fl. (s) variföreslås att fattar följande beslut:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om anläggande och underhåll avskoterleder.2000/01:MJ824 av () vari föreslåsatt fattar följande beslut: Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av ett särskiltstatsanslag för att parera, motverka och förebyggaeffekter av klimatförändringar.2000/01:MJ831 av m.fl. (c) variföreslås att fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om delning av anslaget34:3 "Åtgärder för att bevara den biologiskamångfalden".2. beslutar uppta ett nytt anslag förklimatpolitiska program.3. anvisar med följande ändringar i förhållandetill regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning:Anslag Regeringens förslagAnslagsförändringtkr tkr34:2Miljöövervakning m.m. 226 496 5 00034:3Åtgärder för att bevara denbiologiska mångfalden 848 461 10 000NyttKlimatpolitiskt program 100 0002000/01:MJ837 av m.fl. (kd) variföreslås att fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om särskilt konto förskogskalkning.6. beslutar med följande ändring i förhållandetill regeringens förslag om ramar för utgiftsområde 20,Allmän miljö- och naturvård för , anvisa anslagenligt sammanställning:Anslag Regeringens förslagAnslagsförändringtkr tkrNyttSkogsmarkskalkning 50 0002000/01:MJ841 av och LennartKollmats (fp) vari föreslås att fattarföljande beslut:20. anvisar med följande ändringar i förhållandetill regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning:Anslag Regeringens förslagAnslagsförändringtkr tkr34:3Åtgärder för att bevara denbiologiska mångfalden 848 461 50 000 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård, politikområde MiljöpolitikPropositionenInledningI utgiftsområdet ingår politikområde Miljöpolitikoch en del av politikområde Forskningspolitik.Utgiftsramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård uppgår enligt regeringens förslag till , varav 1 förpolitikområde Miljöpolitik och förpolitikområde Forskningspolitik. anslogs1 för hela utgiftsområdet (exklusivepolitikområde Forskningspolitik).Regeringen har ekonomiska vårproposition(prop. 1999/2000:150 s. 187, bet. 1999/2000:FiU20 s.155) beräknat att förstärkningar av utgiftsområdet ienlighet med den nivå som föreslagits i 1999 årsekonomiska vårproposition om ca 840 miljoner kronorför 2002 förlängs till att omfatta även 2003. Detinnebär att medel tillförs för bl.a. fortsattasatsningar på miljöforskning, sanering ochåterställning av förorenade områden,miljöövervakning samt markinköp och kalkning.Därutöver bedömde regeringen att det finns behov avytterligare förstärkningar. Utgiftsområdet tillförsdärför 2001, 180 miljoner kronor2002 och 2003. Förstärkningarnaomfattar i första hand miljöövervakning,miljöforskning, marksanering samt åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden, bl.a. skötsel avbefintliga reservat.Politikområde MiljöpolitikPolitikområdet omfattar frågor rörande naturvård ochbiologisk mångfald, vatten- och luftvård, saneringoch efterbehandling av förorenade områden,avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd,miljöövervakning, miljöforskning om ekologiskthållbar utveckling, kemikaliekontroll, strålskyddoch säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samtinternationellt miljösamarbete. ,Kemikalieinspektionens, Statens strålskyddsinstitutsoch Statens kärnkraftinspektions verksamhet ingår ipolitikområdet. Vidare hör verksamheten inomKärnavfallsfondens styrelse, och () hit.Dessutom hör stödet till kommunerna enligtförordningen (1998:23) om statligt bidrag tilllokala investeringsprogram som ökar den ekologiskahållbarheten, om ekologiskhållbarhet (utgiftsområde 18) och verksamheten vidStatens meteorologiska och hydrologiska institut(utgiftsområde 22) till politikområdet.MålDet övergripande målet för miljöpolitiken är atttill nästa generation kunna lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen i är lösta.Riksdagen beslöt (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) om 15miljökvalitetsmål som anger vilket tillstånd somskall uppnås i ett generationsperspektiv.Politikens inriktningSverige skall fortsatt vara ett föregångsland iomställningen till ekologiskt hållbar utveckling.Omvandlingen av till ett ekologiskt hållbartsamhälle omfattar de flesta politikområden.En proposition med förslag om hur de 15miljökvalitetsmålen skall kunna nås genom t.ex.etappmål, åtgärdsstrategier och styrmedel kommer attpresenteras . Nya steg tas i den grönaskatteväxling som inletts. Utvidgningen av EU är enav de många frågor som påverkar möjligheterna attuppnå miljömålen. Regeringen ger arbetet motklimatförändringar högsta prioritet och kommer attpresentera en nationell klimatpolitisk strategisenare denna höst.Kemikaliepolitiken skall förnyas. Näringslivet haren nyckelroll i omställningen till hållbarutveckling.Bevarandet av den biologiska mångfalden skallstärkas. Skyddet av värdefulla skogar fortsätter ochutökas. Naturvårdspolitiken skall förnyas. Nyadecentraliserade förvaltningsmodeller bör prövas isyfte att skapa folklig förankring och ettmedborgerligt engagemang kring naturvården.Initiativ tas till ett s.k. grönt kunskapslyft. Inomkärnavfallsområdet är den stora uppgiften förmyndigheterna att granska metoden för att slutligtförvara det använda kärnbränslet.InsatserRegeringen redovisar de statliga insatserna inom ochutanför politikområdet (utg.omr. 20 s. 14 f.).ResultatbedömningUnder har Kemikalieinspektionen genomförttillsyn över tillverkare och importörer i huvudsaksom regionala projekt i samarbete med länsstyrelseroch kommuner. Utfallet av verksamheten bedöms somgott trots att omfattningen av verksamheten harlegat på en relativt låg nivå.Det fortsatta arbetet med att följa och skaffaöverblick över kemikalieanvändningen har bedrivitsgenom flödesanalyser och produktion av statistik.För att öka tillgängligheten av data och statistikhar Kemikalieinspektionen gjort informationtillgänglig via sin hemsida.Ökade resurser har lagts på riskbedömning avkemiska ämnen med särskilt farliga egenskaper. Dethar bl.a. resulterat i en strängare klassificeringav ett antal ämnen, bl.a. bekämpningsmedel medfortplantingsskadande egenskaper.I samhället spelar kemikalier en viktig roll.Kemikalier används i de flesta sammanhang.Kemikalieanvändningen bidrar också till välfärdensavigsidor. Ämnena sprids i samband med att varorproduceras, används och blir till avfall. Farligaämnen kan förorsaka skador på människa och miljö;antalet ämnen på marknaden är stort, liksom flödenaav varor och kemikalier som ingår i dessa. Problemetmed användningen av kemikalier är att effekterna avutsläpp - både direkta och indirekta via varor m.m.- är eller kan vara fördröjda. Det som släpps ut kan ge effekter först inom ett eller ett pardecennier. Det kan också ta mycket innanåtgärder för att förhindra effekter ger resultat,särskilt om halten i miljön har byggts upp underlång tid.Många problem med kemikalier kan inte lösas pånationell nivå. Det internationella arbetet påkemikalieområdet är därför av stor betydelse för attkomma till rätta med både nationella och globalamiljöproblem. Insatser krävs därför såvälinternationellt som inom gemenskapen.Sedan den 1 januari 2000 tas skatt ut på avfall somdeponeras. Avsikten med skatten är att den,tillsammans med andra styrmedel på avfallsområdet,skall medföra en halvering avmängden avfall som deponeras. Skatten på avfall harendast varit i kraft och det ärdärför för tidigt att bedöma vilka effekter den fåttpå avfallshanteringen. Det finns dock anledning attuppmärksamma riskerna med en ökad förbränning avosorterat avfall. Det är därför angeläget att följaupp och utvärdera hur systemet medavfallsbeskattningen fungerar. En fråga som då kanaktualiseras är om en utvidgning av skattebasen börske till att omfatta även förbränning av avfall.Miljöledningssystem har visat sig vara ett effektivtoch inom statsförvaltningen väl fungerande verktygför att integrera miljöhänsyn i verksamheten.Större miljöeffekter av införande avmiljöledningssystem är för tidigt attse. Dock har flertalet myndigheter genomfört en radkonkreta åtgärder, framför allt i den internaverksamheten, som har inneburit positivamiljöeffekter, bl.a. minskad elförbrukning ochpappersförbrukning. Miljöledningssystemen har ocksåi många fall medfört en effektivisering avverksamheterna, inte bara vad gäller miljöfrågor.Det har också skapat ett förbättrat samarbete mellanenheter och avdelningar samt mellan myndigheter. Påsikt kan också resursbesparingarna och en förbättradorganisation och väl utarbetade rutiner geekonomiska vinster. Det stora arbetet är nu attintegrera miljöhänsyn och resurshushållning i allabeslut. Flera myndigheter har redan lyckatsintegrera miljöhänsyn i en rad olika aktiviteter.Naturvårdsverket har ansvar för vägledning,samordning och fördelning av bidrag tillefterbehandlingsverksamhet samt förtillsynsvägledning, i första hand gentemotlänsstyrelserna som är tillsynsmyndighet.I arbetet för en giftfri miljö är detbetydelsefullt att det utarbetas regionala ochlokala program för sanering och återställning avförorenade områden.De sammanlagda stråldoserna till personal påkärntekniska anläggningar har varit delägsta sedan 1985.SSI:s insatser inom sjukvården har bl.a. lett ökad medvetenhet om strålskydd för patienter. Enviktig fråga är att undvika onödiga stråldoser vidpatientundersökningar. Dessa insatser har bl.a.bidragit till att doserna vid flera typer avröntgenundersökningar har minskat med 20 %.SKI:s säkerhetsföreskrifter är viktiga instrumentför att vara pådrivande i säkerhetsarbetet.SSI strävar mot en mer tillsynsinriktadmyndighetsprofil vilket inneburit att forskning ochuppdragsverksamhet nedprioriterats. SSI genomförhårdare prioriteringar i sin verksamhet och hardragit ned ambitionen på områden där andramyndigheter har huvudansvaret. Regeringen bedömeratt detta är ett steg i rätt riktning.Den alltmer pressade ekonomiska situationen förkärnkraftsbolagen sätter press på myndigheterna attfölja upp strålskydds- och säkerhetsarbetet påverken. Det är regeringens bedömning attmyndigheterna är väl medvetna om bolagens situationoch arbetar med att anpassa sin tillsynsverksamhetefter den förändrade verkligheten. En fortsatt näradialog med de berörda bolagen för att utveckla ochfölja upp strålskydds- och kärnsäkerhetsarbetet gergoda möjligheter att tidigt åtgärda brister ibolagens arbete.En god kompetensförsörjning på kärnsäkerhets- ochstrålskyddsområdet är av största betydelse för attkärnkraftverken skall kunna drivas med betryggandesäkerhet.En viktig del i arbetet för att stärka bevarandet avbiologisk mångfald och ett komplement tillområdesskyddet är artvisa åtgärdsprogram för hotadearter. har ochlänsstyrelserna vidareutvecklat arbetet med att tafram och genomföra åtgärdsplaner för hotade arteroch livsmiljöer - sammantaget har åtgärder planeratseller genomförts för ett fyrtiotal arter ochbiotoper.Artdatabanken vid hari år presenterat reviderade s.k. rödlistor, dvs.listor som redogör för olika arters hotstatus.Enligt dessa listor är av arterna i den svenskafloran och faunan hotade eller hänsynskrävande.Artinriktade åtgärdsprogram för hotade arter kommeräven framöver att vara ett värdefullt komplementtill skydd och vård av värdefulla naturområden förbevarande av biologisk mångfald. Detta gäller t.ex.för arter som rör sig över stora områden, arter somdrabbas av bifångster eller har speciella behov sominte enbart kan tillgodoses genom olika former avområdesskydd.Kalkningsverksamheten har liksom föregående årinriktats på att bibehålla och förbättra pågåendekalkningsprojekt. Enligt preliminära uppgifter förår 1999 har kalkningsprogrammets mål uppnåtts till71 % av sjöytan eller av antalet kalkade sjöaroch till av de kalkade vattendragen. Jämförtmed var måluppfyllelsen något lägreunder 1999 eftersom det myckna regnandet och de högaflödena medförde en kraftig försurningspåverkan. Somen följd av detta blev den vattenkemiskamåluppfyllelsen dålig.De relativt höga vattenflödena samt 1999och den därmed försämrade buffertkapaciteten i dekalkade vattnen verkar däremot inte i stort hapåverkat varken fiskfaunan eller bottenfaunan ivattendragen negativt. Den biologiskamåluppfyllelsen var således god, trots de högavattenflödena.Den slutliga utformningen av ramdirektivet förvatten har i många delar fått en utformning sommotsvarar svenska intressen. Direktivets inriktningmot uppnående av vissa specificerade miljömålstämmer väl överens med förslag,och har också behandlats där. I vissa delar har ettsvenskt arbetssätt och skandinaviska förhållandenfått genomslag i direktivets utformning.EG:s ramdirektiv för vatten kommer att innebäraomfattande krav på att medlemsländerna skall arbetamed åtgärdsplaner för avrinningsområden i syfte attuppnå en viss definierad god vattenstatus. Detinnebär också krav på att redovisa vilka arrangemangsom valts för att administrera avrinningsdistrikten.Detta kan komma att leda till omfattandeförändringar i förhållande till dagensvattenadministration. Regeringen kommer därför attbesluta om att tillsätta en särskild kommitté föratt närmare utreda och lämna förslag på indelning avvattendistrikt, organisation och administration avdessa samt föreslå behöriga myndigheter och formerför beslutsfattande. arbetar redani dag i samarbete med berörda myndigheter med ettvattenprojekt i syfte att utforma anvisningar fördet praktiska genomförandet av direktivet.Länsstyrelsen i har i rapportenMindre gift på drift (rapport nr 1999:37)uppmärksammat regeringen på att avgasutsläpp frånutombordsmotorer i fritidsbåtar innehåller storamängder kolväten som släpps ut och påverkarvattenlivet i känsliga områden. Drygt 40 000 tonsläpps ut . Detta kan jämföras med de totalautsläppen från fordonstrafiken som beräknas ligga påomkring . Det är särskiltallvarligt att utombordsmotorernas avgaser kommer uti vattenmiljön. Det är inte ovanligt att avtvåtaktsmotorernas utsläpp innehåller oförbrändabränsleångor. Bensinens kvalitet har därför storbetydelse i detta sammanhang.Dessa förhållanden gör det motiverat att närmareundersöka möjligheterna till att öka användningen avmiljövänligare bensin, s.k. alkylatbensin, itvåtaktsmotorer. Regeringen har för avsikt attanalysera dessa möjligheter.Den statliga verksamheten med att skydda värdefullanaturområden och då särskilt skogsobjekt ökadekraftigt . Antalet områden som berörts avmarkförvärv m.m. har ökat med och antaletavtal jämfört med som en följd avNaturvårdsverkets och länsstyrelsernas ökadeambitioner.Av de 48 naturreservat som bildades under åretbestod ungefär halva landarealen av skogsmark.Reservatsarealen har ökat med ca ,varav 9 900 är belägna på land. Av landarealenutgör ca skogsmark. haringa nya områden skyddats i marin miljö.Förvaltningen av landets 2 117 naturreservat och 26nationalparker kostade staten sammanlagtdrygt . De samlade kostnaderna förmarkinköp, ersättning för intrång i pågåendemarkanvändning och bidrag till kommuner ochlandstingskommunala stiftelser beräknasuppgå till 297 miljoner kronor.I enlighet med regeringens uppdrag att utarbeta enkunskapsöversikt har utarbetatförslag till kriterier m.m. för arbetet med skydd avskogsmark samt presenterat förslag till kriterierför urval av skyddsvärda naturskogsområden ochbedömt det långsiktiga behovet av resurser för vårdoch förvaltning.Naturvårdsverket anser att reservatsbildningen iförsta hand bör inriktas mot miljöer som övrigaintressenter inte tar ansvar för. Det handlarhuvudsakligen om större naturskogsområden,sammansatta ekosystem och koncentrerade insatser motområden med särskilda ekologiska skyddsvärden.Regeringen delar dessa bedömningar. De statligainsatserna skall liksom tidigare leda till ettlångsiktigt säkerställande av de mest skyddsvärdaskogarna. bör löpande följa upp,utvärdera och redovisa de statliga insatserna förprogrammet.Antalet naturreservat uppgick till 2 218 ochantalet nationalparker var 26. Vid en analys avfördelningen av dessa skyddade områden på biotopervisar det sig att endast 6 stycken skyddade områdenprimärt syftar till att bevara biologisk mångfald imarin miljö.Regeringen anser att det är angeläget attNaturvårdsverket, och länsstyrelsernaintensifierar sin samverkan för att utveckla formerför bevarandet av den biologiska mångfalden ihavsmiljö, inte minst för att skall kunnaleva upp till internationella överenskommelser ibl.a.