bet · GO01JuU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Här tas resultatet dock upp isamband med verksamhetsmålet avseende lokalt brottsförebyggande arbete.Ett av verksamhetsmålen för BRÅ är att på olika sätt stimulera lokaltbrottsförebyggande arbete. Det arbetet har enligt regeringen skett delsgenom att myndighetens personal deltagit vid ett stort antalkonferenser, seminarier och utbildningsdagar på såväl lokal somregional nivå, dels beviljat ekonomiskt stöd till brottsförebyggandeprojekt och till kommuner för att inrätta ett lokalt råd eller annansamarbetsorganisation.Totalt har 104 projekt erhållit ekonomiskt stöd och det beviljadebeloppet uppgick till sammanlagt . Under åretprioriterades ansökningar som avsåg verksamheter inom skolans område,brottsförebyggande åtgärder i storstäder, kartläggning av lokalaproblem- och resursbilder och utvärdering av konkreta projekt. Ettsärskilt prioriterat område har varit brottsförebyggande åtgärder i ochi anslutning till skolan. bedrivs ett projekt somsyftar till att framställa undervisningsmaterial för lärare för attfrågor om brott, trygghet, etik och moral samt de principer som detsvenska rättssystemet bygger på, skall kunna integreras iundervisningen.Ett annat prioriterat område har varit ansökningar om stöd förinrättande av lokala brottsförebyggande råd eller motsvarandeorganisationer. Sådana har inrättats i mer än hälften av landetskommuner. Startbidrag beviljades till 43 kommuner.Under slutet av förbereddes ändringar av de riktlinjer somgäller för ansökningar om ekonomiskt stöd. Målsättningen är att medleni högre utsträckning skall användas för att stödja projekt som kanbidra till kunskapsutveckling inom vissa prioriterade områden,exempelvis skolan. Kraven på utförlig dokumentation ochåterrapportering har förtydligats i riktlinjerna samt i det kontraktsom upprättas mellan BRÅ och sökanden efter det att medel harbeviljats.Regeringen stödjer BRÅ:s inriktning på höjda krav när det gälleruppföljning och utvärdering av de verksamheter och projekt sombeviljats medel. Regeringen anför att det möjliggör jämförelser mellanolika sätt att arbeta och att det torde bidra till att vetenskapligautvärderingar kan genomföras i högre utsträckning.I denna del anför regeringen vidare att fyra idé- och tipsböcker harsammanställts. Forskare anlitas för dokumentation, uppföljning ochutvärdering av finansierade projekt. Arbete bedrivs också för attutveckla metoderna i det brottsförebyggande arbetet.Ett annat verksamhetsmål är att BRÅ skall utgöra ett centrum förforsknings- och utvecklingsverksamheten inom rättsväsendet. Här noterarregeringen att BRÅ drivit sammanlagt 32 sådana projekt . Nioav dem har rört utvärderingar och uppföljningar av reformer elleråtgärder inom rättsväsendet, exempelvis kriminaliseringen av bruk avnarkotika. Åtta av projekten har rört statistik och brottsutvecklingen.Fem av projekten har rört brottsförebyggande arbete bl.a. i skolan.Verksamhetsmålet avseende forskning och utveckling går även ut på attresultaten av BRÅ:s verksamhet skall spridas och nyttiggöras hosmålgrupper och användare. Vad sålunda gäller informations- ochförlagsverksamheten anför regeringen att de projekt driverresulterar i rapporter, promemorior och andra skrifter somhuvudsakligen sprids genom försäljning, men också kostnadsfritt till engrupp av nyckelpersoner och myndigheter. Försäljningen av tryckta rapporter och antalet fastaprenumeranter ökade respektive . Alla rapporter finnstillgängliga på BRÅ:s webbplats. BRÅ ger också ut tidskriften nyhetsbrevet slutligen gäller verksamhetsområdet officiell statistik förrättsväsendet anför regeringen att målet är att statistiken skall varaav god kvalitet, tillförlitlig, relevant och lättillgänglig. Under årethar BRÅ bl.a. definierat konkreta mål för arbetet med statistikenskvalitet t.o.m. . Omfattande kontroller har enligt regeringengjorts av BRÅ både av det material som utgör grunden för statistikenoch den färdiga statistiken. Man arbetar också med att anpassastatistikens innehåll efter användarnas behov och önskemål. BRÅ harinfört nya brottskoder för att förbättra redovisningen av vissa brott.Kriminalstatistiken har enligt regeringen i stort publicerats enligtden tidsplan som satts upp. Härmed avses enligt vad utskottet inhämtatatt statistiken för skulle ha publicerats , dvs. ibörjan av augusti 1999.Regeringens slutsats är att BRÅ i allt väsentligt har uppfyllt de målför verksamheten som uppställts . Myndigheten fortsätteratt utvecklas positivt. Såvitt gäller statistiken anför regeringen attBRÅ är på god väg att uppfylla verksamhetsmålet.När utskottet behandlade budgetpropositionen för uttaladeutskottet sig om användningen av de medel som anslagits tillbrottsförebyggande arbete. Utskottet anförde att målet med användningenav de medel som är disponibla under detta anslag självklart var att iså hög utsträckning som möjligt förebygga brott. Frågan om medlen i detperspektivet använts på ett effektivt sätt lät sig enligt utskottetinte besvaras helt lätt. Däremot ansåg utskottet att det stod heltklart att de satsningar som redovisades av regeringen var välgrundade.Utskottet hade således inga invändningar mot hur medlen förbrottsförebyggande arbete hanterats (bet. 1999/2000:JuU1 s. 95 f).När det gäller publiceringen att statistiken finns verksamhetsmålangivna i regleringsbreven för BRÅ. Såvitt gäller statistiken för år1998 skulle den publiceras i sådan tid att den kunde utgöra underlagför regeringens och myndigheternas verksamhetsplanering(regleringsbrevet för ). Statistiken publicerades i maj 1999såvitt gällde anmälda brott och lagföringar. I fråga om övrig statistikupptäcktes att kvalitetsbrister förelåg i det material som skulle liggatill grund för statistikproduktionen. BRÅ valde att vänta medpubliceringen för att göra vissa skattningar. Statistiken kom därföratt publiceras först år 2000.Såvitt gäller statistiken för gäller som ett verksamhetsmålatt den skulle ha publicerats (regleringsbrevetför ).Enligt vad utskottet inhämtat publicerades statistiken avseendeanmälda brott . Övrig statistik är ännu intepublicerad och det är osäkert när det kan ske.Utskottet delar regeringens uppfattning att verksamheten vid BRÅfortsätter att utvecklas positivt. När det gäller måluppfyllelsen finnsdock en del tveksamheter i fråga om statistiken. Problemen med 1998 årsstatistik illustrerar enligt utskottets mening väl det faktum att BRÅär beroende av en hög kvalitet hos de data som ligger till grund förproduktionen av statistiken. Utskottet utgår från att regeringen vidtarde mått och steg som krävs i förhållande till de myndigheter som haratt leverera uppgifter till BRÅ. I sammanhanget kan det ocksåkonstateras att uppställandet av ett tydligt mål i fråga om närstatistiken skall publiceras - såsom skett för - är ettsteg i rätt riktning.Prioriteringar inför budgetåret 2001Regeringen anför i budgetpropositionen att BRÅ skall prioritera stödtill lokalt brottsförebyggande arbete. Av särskilt intresse ärbrottsförebyggande projekt i storstadsregionerna. Det blir enligtregeringen allt viktigare att följa upp gjorda stödinsatser och attutvärdera de olika projekten. Det är viktigt att BRÅ utvecklararbetsmetoder för att så långt möjligt främja vetenskapligautvärderingar av kvalificerade brottsförebyggande verksamheter.Vidare anser regeringen att det är viktigt att BRÅ ytterligareutvecklar det internationella samarbetet. Särskild vikt bör läggas påarbetet inom EU och myndigheternas insatser i samband med regeringenssatsning på rättsbistånd inom Östersjöarbetet.Utskottet har ingen erinran mot regeringens bedömning i denna del.AnslagenRegeringen föreslår ett ramanslag på såvitt gäller BRÅ.Förslaget innebär en sänkning i förhållande till innevarande budgetår.Skillnaden beror på att anslaget för innehållerengångssatsningar för forskning om ekonomisk brottslighet.Såvitt gäller anslaget Bidrag till brottsförebyggande arbete föreslårregeringen ett ramanslag på . Efter den sänkning somföreslås på tilläggsbudgeten i årets budgetproposition uppgår åretsanslag till . Bakgrunden till sänkningen är att detfinns ett anslagssparande som kan tas i anspråk. Förslaget till anslagför har dessutom justerats för den engångssatsning som låg ianslaget för år 2000.I motion Ju913 (kd) begärs en höjning av anslaget Bidrag tillbrottsförebyggande arbete med . Med höjningen villmotionärerna finansiera dels en kampanj om föräldrars betydelse i detbrottsförebyggande arbetet, dels brottsförebyggande projekt ikommunerna.Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgår där föreslår utskottet attriksdagen antar regeringens förslag och avslår motionsyrkandena.Åtgärder mot ungdomsbrottslighetenI motionerna Ju921 (c), Ju929 (m) och Ju933 (fp) betonas föräldrarnasoch skolans betydelse i det brottsförebyggande arbetet. I motionernaJu905 (kd), Ju909 (c) och Ju916 (kd) begärs en redovisning frånregeringen av förslag till åtgärder mot ungdomsbrottsligheten.Motionärerna bakom motionerna Ju917 (m) och So543 (mp) efterlyser enutredning om konsekvenserna av ungdomsrån respektive tvärvetenskapligforskning om ungdomsbrott. I motion Ju231 (c) förordas en offensiv motungdomsvåldet.Utskottet har vid ett flertal tillfällen tidigare behandlat liknandemotions- yrkanden. Senast skedde det (bet. 1999/2000:JuU16 s. För en utförlig redovisning av vårdnadshavares ansvar, detnationella brottsförebyggande programmet Allas vårt ansvar (Ds1996:59), publicerade rapporter på området samt pågående utrednings-och beredningsarbete kan därför hänvisas dit.Flera BRÅ-rapporter är av intresse i detta sammanhang. FörutomUngdomar som rånar ungdomar (2000:6) och Strategiska brott(2000:3) - vilka presenterades i nämnda ärende - bör härnämnas Stöld, våld och droger bland pojkar och flickor i årskurs nio -Resultat från tre självdeklarationsundersökningar (BRÅ-rapport2000:17), som publicerades . Syftet med studien var bl.a.att beskriva förekomsten av brottslighet och annat problembeteendebland eleverna (exempelvis skolk och droganvändning), att belysautsattheten för stöld och våld i denna grupp och undersöka i vilken månindividuell brottsbelastning har samband med vissa förhållanden rörandebl.a. familjestruktur och skolanpassning. I rapporten konstateras bl.a.att brottsbelastningen tenderar att vara högre ju fler riskfaktorer(exempelvis splittrad familjestruktur och föräldrar medinvandrarbakgrund), som föreligger hos en person. Vilka faktorer somhar kausal betydelse är enligt BRÅ svårt att avgöra uteslutande utifrånden nu gjorda analysen. Däremot konstaterades att resultaten ändå kundeha betydelse ur ett åtgärdsperspektiv. Som exempel nämner BRÅ attnärmare hälften av de våldshandlingar ungdomar i nionde klass utsättsför sker inom skolans begränsade område, där dessutom samhälletsmöjligheter att pröva och utvärdera förebyggande åtgärder ärförhållandevis stora.Justitieministern har besvarat två frågor medanknytning till ungdomars brottslighet. Av det ena svaret (fråga1999/2000:1112) framgår bl.a. att flera polismyndigheter tillsammansmed , skolan och andra samverkande myndigheter harutarbetat strategier för att bekämpa ungdomsrånen.I det andra svaret (fråga 1999/2000:1250) gör justitieministernbedömningen att det är relativt väl sörjt för kunskapsuppbyggnaden omorsaker till att ungdomar begår brott. Hon hänvisar bl.a. till ettarbete hos BRÅ med att sammanställa kunskap om tidiga individburna ochsociala riskfaktorer. Syftet är att belysa vilka tidiga åtgärder somhar en positiv effekt när det gäller att förebygga brott. Dessa frågorhar också uppmärksammats bl.a. hos . Vidarenämns att den kriminologiska institutionen vid universitetnyligen presenterat två doktorsavhandlingar om ungdomsbrott ochlångsiktig kunskapsutveckling om tidiga riskfaktorer. Slutligenhänvisas till den nya myndighetsorganisationen i fråga omforskningsfinansiering. Den innebär att bl.a. att det skall inrättasett Vetenskapsråd. Rådet har vissa uppgifter av övergripande karaktär.Det skall bl.a. ta initiativ till breda kraftsamlingar, där flerafinansiärer engageras kring särskilda forskningssatsningar, och tillmång- och tvärvetenskapliga insatser. Detta bör, anförs det ifrågesvaret, vara positivt när det gäller den långsiktigakunskapsuppbyggnaden om ungdomsbrottslighetens orsaker, en fråga somtill sin natur är utpräglat tvär- och mångvetenskaplig.I de riktlinjer avseende som BRÅ utfärdat för ansökningar omekonomiskt stöd till lokalt brottsförebyggande arbete anges att BRÅbl.a. avser att prioritera projekt som syftar till att förebyggabrottslighet och öka tryggheten i skolan och projekt som syftar tillatt stärka föräldrarnas roll för att förebygga brott.När utskottet tidigare behandlat yrkanden rörande nu aktuella frågorhar utskottet sammanfattningsvis anfört att familjens betydelseknappast kan överskattas och att goda uppväxtvillkor är enbrottsförebyggande faktor av mycket stor betydelse. noteradesvidare att det pågick en rad olika projekt med förebyggande inriktning.Utskottet ville särskilt framhålla det förtjänstfulla arbete som BRÅbedrev på området. Därtill kom att vissa förslag på förbättringaravseende själva förfarandet lämnats av en utredning som utvärderat 1995års ungdomsmålsreform (SOU 1999:108). Utskottet kunde inte se att detfann skäl att tillsätta en ny utredning.I fråga om specifika kampanjer och liknande har utskottet ansett attdet borde vara en fråga för lokala beslutsfattare att prioritera vilkatyper av kampanjer som bör genomföras, i förekommande fall med stöd avBRÅ (bet. 1999/2000:JuU1 s. 99).Utskottets inställning i fråga om familjens och skolansbrottsförebyggande betydelse har inte förändrats sedan togställning i frågan . Familjens betydelse kan alltså knappastöverskattas, och utskottet anser alltjämt att goda uppväxtvillkor är enbrottsförebyggande faktor av mycket stor betydelse. Som utskottettidigare påpekat synes det inte föreligga någon oenighet om den saken.Utskottet vill också markera sitt gillande av att BRÅ under år 2000prioriterat projekt som syftar till att stärka föräldrarnas roll föratt förebygga brott och sådana projekt som tar sikte på tryggheten iskolan. Det behövs alltså inte några åtgärder från sida medanledning av motionerna Ju921, Ju929 och Ju933 i här aktuella delar.När det sedan gäller motionsönskemålen rörande forskning m.m. villutskottet inledningsvis framhålla att åtgärder motungdomsbrottsligheten är av mycket stor betydelse, inte minst frånförebyggande synpunkt. Det är också viktigt att det finns en bredkunskapsbas att stå på när det gäller frågan vilka åtgärder som skallvidtas. Som justitieministern framhållit är förutsättningarna av fleraskäl goda för att en sådan bas skall kunna åstadkommas. Inte minst detarbete som sker inom ramen för BRÅ:s verksamhet bidrar till detta - ettav BRÅ:s verksamhetsmål är just att vara ett centrum för forskning. Detär naturligt att intresset av tvärvetenskaplig forskning beaktas inomdetta organ. Utskottet föreslår att avslår motionerna Ju917och So543 i denna del.Vad slutligen gäller önskemålen om olika program kan utskottetkonstatera att det vidtas en rad åtgärder på området. Här tänkerutskottet bl.a. på det arbete som sker ute i kommunerna med iförekommande fall stöd av BRÅ. Vidare bör de ändringar ipåföljdssystemet som beslutade om framhållas.Utskottet kan inte se något behov av att sammanställa samtliga åtgärdertill en handlingsplan eller ett program. Frågan om en nationelloffensiv mot ungdomsvåld bör ges företräde framför andra angelägnaprojekt bör lämpligen prövas av BRÅ, inte av . Utskottetföreslår att avslår motionerna Ju905, Ju909, Ju916 och Ju231.ÖvrigtI motion Ju921 (c) förordas ett gemensamt ärendehanteringssystem förrättsväsendet i syfte att öka möjligheterna för myndigheterna attkommunicera med varandra.I november 1996 beslutade regeringen dels att fastställa en strategiför samordning av rättsväsendets informationsförsörjning, dels attuppdra åt ett antal myndigheter inom rättsväsendet att arbeta efterstrategin. Dessa myndigheter bildar med var sin representant det s.k.RIF-rådet. Rådet har ingen kollektiv beslutanderätt. Myndighetschefernafattar vid behov likalydande beslut, var och en på sittverksamhetsområde. RIF-gruppen är beredande organ. Målet församordningen är bl.a. att varje myndighet skall kunna få deninformation som behövs som helst och i önskad form.När de nya misstanke- och belastningsregistren tas i drift kommer ocksåvarje behörig myndighet att ges möjlighet till direktåtkomst tillerforderlig information i önskad form för att underlättabeslutsfattande och samordning. Även frågan om elektronisk post finnspå dagordning. Inom RIF-verksamheten har man också försöktfinna lösningar för att minska hindren för ett aktivtinformationsutbyte med hjälp av IT mellan myndigheterna, t.ex. genomgenerella kommunikationslösningar.I samband med att utskottet behandlade budgetpropositionen för år2000 tog utskottet ställning till ett motionsyrkande motsvarande det nuaktuella. Utskottet erinrade då om det självklara faktum attmyndigheterna är självständiga och att de ärendehanteringssystem somfinns eller byggs upp i första hand naturligtvis bör utformas så att detillgodoser de behov som finns inom vederbörande myndighet. Sommotionärerna hade påpekat fanns naturligtvis - särskilt i fråga ommyndigheter som ligger nära varandra i rättskedjan - ett intresse avgoda möjligheter till kommunikation. Det fanns enligt utskottets meningemellertid knappast något egenvärde i ett för hela rättsväsendetgemensamt ärendehanteringssystem. Vad som kunde och borde göras i frågaom förbättrade kommunikationsmöjligheter är, anförde utskottet, enfråga för , där de inblandade myndigheterna är representerade.Frågan om hur myndigheterna skall kommunicera med varandra borde enligtutskottet avgöras av de närmast berörda. Utskottet kände ingen oro föratt hithörande frågor inte skulle få den uppmärksamhet i somde förtjänar. I sammanhanget erinrade utskottet också om att rådetsverksamhet skulle utvärderas (bet. 1999/2000:JuU1 s. 83 f).Den 25 maj beslutade regeringen att ge Statskontoret i uppdragatt utvärdera RIF-verksamheten. Uppdraget har redovisats i rapportenKan rättsväsendets information samordnas? - En utvärdering (2000:45). Irapporten konstateras att resultatet av verksamheten varitbegränsat. En viktig orsak är, anför Statskontoret, att verksamhetenvarken har prioriterats i Reg-eringskansliet eller i myndigheterna.Statskontoret föreslår vissa förändringar för RIF-verksamheten, såväl ifråga om organisation som arbetssätt.Utskottet vidhåller att det inte finns något egenvärde med ett förhela rättsväsendet gemensamt ärendehanteringssystem. Utskottet villemellertid inte utesluta att beredningen av Statskontorets rapport omRIF-verksamheten kan komma att påvisa behov av förändringar för attunderlätta kommunikationen mellan myndigheterna. ärutskottet dock inte berett att förorda att uttalar sig tillförmån för motion Ju921, och utskottet föreslår att motionen i dennadel avslås.I motion Bo223 (c) begärs att kommunala trygghetsplaner skallinrättas i kommunerna.År 1996 beslutade regeringen om ett nationellt brottsförebyggandeprogram, Allas vårt ansvar (Ds 1996:59). tillsattes KBA föratt genomföra programmet. En grundtanke i programmet var att det lokalabrottsförebyggande arbetet skulle främjas. Programmet skulle ligga tillgrund för ett rådslag med bl.a. kommunerna, och avsikten var att få delav kommunernas erfarenheter av lokalt arbete och deras syn påuppläggningen och inriktningen av den brottsförebyggande verksamheten.Frågor om organisation och arbetsuppgifter på lokal nivå skulle ägnassärskild uppmärksamhet.I KBA:s direktiv påpekades särskilt att den skulle verka för att detlokala brottsförebyggande arbetet organiserades på lämpligt sätt ochför att lokala brottsförebyggande program skulle antas. KBA skulleenligt direktiven fördela ekonomiskt stöd till brottsförebyggandeverksamhet på lokal nivå.BRÅ har som framgår av det ovan anförda bidragit till att det numerafinns brottsförebyggande råd i en stor del av landets kommuner.I samband med behandlingen av budgetpropositionen för togutskottet ställning till en rad motionsyrkanden rörande det lokalabrottsförebyggande arbetet, däribland ett yrkande motsvarande det nuaktuella. Utskottet var inte berett att förorda att uttaladesig till förmån för motionsönskemål som så tydligt handlar om sådantsom lämpligen bör behandlas ute i kommunerna. Det behövdes alltså intenågot riksdagsuttalande rörande möjligheterna att inrätta kommunalatrygghetsplaner (bet. 1999/2000:JuU1 s. 96 f).Regeringen har aviserat att den kommer att lämna enlägesbeskrivning av det brottsförebyggande arbetet.Utskottet vidhåller att frågan om det bör inrättas kommunalatrygghetsplaner är en fråga som bör behandlas lokalt. Motion Bo223 böravslås av riksdagen.RättsmedicinalverketInledningRättsmedicinalverket är central förvaltningsmyndighet förrättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetiskverksamhet i den utsträckning sådana frågor inte handläggs av någonannan statlig myndighet. I praktiken går verksamheten ut på att sörjaför att domstolarna har teknisk (medicinsk) bevisning i brottmål ochfaderskapsmål och ett fullgott underlag för påföljdsbestämningen ibrottmål i form av t.ex. rättspsykiatriska undersökningar.Rättsmedicinalverket skall genom sin verksamhet medverka till att skapagoda förutsättningar för rättssäkerhet och effektivitet inom rätts-väsendet. Verket skall också bidra till att förbättra samhälletsbrottsförebyggande arbete genom att informera om de erfarenheter somvunnits inom dess verksamhetsområde.Inom område förekommer såväl anslagsfinansieradsom uppdragsfinansierad verksamhet.ResultatuppföljningFör gällde för följande verksamhetsmål.Verket skulle bedriva utvecklingsarbete och ge stöd åt forskning avbetydelse för verksamheten. Verksamheten vid verket skulle präglas avhög kvalitet, bl.a. skulle personalen ha hög kompetens. Vidare skulleverksamheten bedrivas kostnadseffektivt med korta handläggningstider. Isitt arbete skulle vinnlägga sig om att tillämpaett genderperspektiv.I så gott som samtliga ärenden, oavsett verksamhetsområde, harRättsmedicinalverket uppfyllt de krav som ställts på undersöknings- ochhandläggningstider.Inom rättspsykiatrin har domstolarnas efterfrågan pårättspsykiatriska undersökningar (RPU) fortsatt att öka. Under år 1999utfördes 657 RPU, vilket är fler än och1998 (se tabell). Detta har lett till att väntetiderna i häkte harökat. Antalet av utfärdade läkarintyg enligt 7 §lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. uppgickunder till 1 837, vilket motsvarar nivån . Dennanivå bedöms kvarstå .-------------------------------------------------------------| |Utförda rättspsykiatriska |Utfärdade § 7-intyg|| |undersökningar | |-------------------------------------------------------------|1997 | 600 | 1 858|-------------------------------------------------------------|1998 | 609 | 1 847|-------------------------------------------------------------|1999 | 657 | 1 837|-------------------------------------------------------------Inom rättsmedicinen har handläggningstiderna ökat något, bl.a. tillföljd av att brist råder på rättsläkare. arbetardock aktivt med denna fråga och har fått ett tillskotttill anslaget för detta ända-mål.Den rättskemiska verksamheten har i hög grad påverkats av dendrograttfyllerilagstiftning som trädde i kraft den 1 juli 1999.Efterfrågan på undersökningar har mer än tredubblats och ligger nu påen nivå som motsvarar 2 700 analyser på årsbasis. En ytterligareökning är att förvänta.Inom rättsgenetiken kan en mindre ökning av utfördafaderskapsundersökningar noteras.Rättsmedicinalverket har satsat aktivt på forskning ochutveckling inom de olika verksamhetsgrenarna. Detta arbete har bl.a.resulterat i ett stort antal publicerade vetenskapliga artiklar och iatt ett antal anställda disputerat i olika ämnen.