bet · GO01TU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Farledsavgifternaskulle då kunna avskaffas.5.6.3 Utskottets ställningstagandeSom framhålls i flera motioner kan Vänersjöfarten bidra tilluppnåendet av de transportpolitiska målen enligt 1998 årsriksdagsbeslut vad beträffar ett tillgängligt transportsystem,en hög transportkvalitet, en säker trafik, en god miljö och enpositiv regional utveckling.Utskottet anser också i likhet med flera motionärer att man bör sökautnyttja de goda möjligheter som finns att frakta stora lastkvantiteter direvia hamnar i , och utmed våra kuster. Därigenom kan enväsentlig avlastning av väg- och järnvägsnäten uppnås. Nuvarandeutveckling kan enligt utskottets mening innebära faror för sjöfartensfortbestånd i de nämnda vattenområdena.Utskottet ser därför med tillfredsställelse på regeringens i propositionenuttalade avsikt att följa Vänertrafikens utveckling för att försäkra sig om attdet även kommer att finnas infrastrukturella förutsättningar attbedriva handelssjöfart på . Det är enligt utskottets mening enangelägen målsättning. Utskottet noterar också med intresse uppgiften ipropositionen om att Vänersjöfarten är föremål för vidare övervägandeninom Godstransportdelegationen. Utskottet förväntar sig att delegationen isin slutrapport kommer att ägna Vänersjöfarten - liksom sjötransporterna påMälaren och utmed våra kuster - ingående överväganden. Utskottet villvidare betona vikten av att frågan får en skyndsam lösning. Det är därförangeläget att slutrapporten blir färdig utan dröjsmål och att regeringensställningstagande till denna redovisas för riksdagen.Med hänvisning till det anförda finner utskottet syftet med motions-yrkandena till väsentlig del tillgodosett. De bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd och avstyrks följaktligen.5.7 Säkerhets- och miljöfrågor5.7.1 InledningSjöfartens internationella karaktär medför att åtgärder påsäkerhets- och miljöområdena i regel måste vidtas iinternationellt samarbete för att bli verkningsfulla. () har sjösäkerheten och skyddet av den miljönsom övergripande mål för sin verksamhet. Organisationenhar den världsomfattande inriktning och krets avmedlemsstater som är nödvändig för att bestämmelser ombl.a. fartygs konstruktion och utrustning skall få den iprincip lika nödvändiga globala anslutningen ochtillämpningen.EU:s insatser inom sjösäkerhets- och havsmiljöområdena är i betydandeutsträckning förknippade med IMO:s arbete och inriktas i den delen på etteffektivt och enhetligt införande av de inom IMO träffade internationellaöverenskommelserna i EU-staternas nationella regelverk. harEU också alltmer verkat för medlemsstaternas regionala sjösäkerhets- ochhavsmiljöintressen. Av propositionen framgår att kommissionen - medanledning av oljetankfartyget förlisning utanför idecember 1999 - lagt fram förslag till ett åtgärdspaket som syftar till attstärka sjösäkerheten hos i första hand oljetankfartyg och därmed minskaföroreningarna av den miljön. Delar av paketet är av sådaninternationell betydelse att en parallell behandling av frågan sker inom IMO.Sedan den politiska frigörelsen i har samarbetet mellanländernas sjöfartsadministrationer utvecklats, framhålls det vidare ipropositionen. har på regeringens uppdrag utarbetat enhandlingsplan för att utveckla sjöfart och handel i . Planenutgör ett underlag för att göra en samlad värdering av svenska åtgärder somkan spänna över flera politikområden. Ökad effektivitet, hög sjösäkerhet ochgod miljö är nyckelord.I det följande redovisas i ett sammanhang ett antal förslag i s-, m-, kd-,och fp-motioner om sjösäkerhets- och havsmiljöfrågor, som har detgemensamma draget att de internationella aspekterna står i förgrunden.Därefter behandlas förslag dels i en v-motion om skärptsjösäkerhetslagstiftning för fartyg i kustsjöfart m.m., dels i en mp-motion omerosionsskador.5.7.2 MotionsförslagSjösäkerhets- och havsmiljöfrågorI motionerna 1999/2000:T210 och T212, båda av JohnnyGylling m.fl. (kd), framhålls att bör vara pådrivandei internationella organ för strängare säkerhets- ochmiljökrav för sjöfarten.I den förstnämnda av dessa två motioner framhålls också vikten av attSverige tillsammans med övriga EU-länder prioriterar frågan omflaggstatskontroll.I motionerna 1999/2000:T616 och T642, båda av ,n m.fl.(m), framhålls att aktivt bör verka för att ISM-koden möjligtinförs i internationella sammanhang.I motion T610 av () framhålls att endast optimaltransportsäkerhet för olja och annat miljöfarligt gods skall tolereras inordiska farvatten. Fartyg med dubbelskrov måste bli ett obligatorium i dessasammanhang, betonar motionären. måste hårt driva detta krav inomEU och IMO. Ett datum bör fastställas för utfasning av gamla fartygoch infasning av nya med dubbelskrov.I motion T652 av och (båda s) framhålls på passagerarfärjor som trafikerar svenska hamnar bör införa krav påeffektivare stabiliseringssystem, på evakueringssystem som anpassas till attfungera i kallt väder och under stormförhållanden samt på fungerandebärgningssystem.Kent och framhåller också, i motion T653 (s), attregeringen bör ge Kommunikationsforskningsberedningen i samråd medSjöfartsverket ett uppdrag att tillsätta en särskild arbets- och styrgrupp förbereda förslag till säkerhetshöjande åtgärder för passagerarfärjor.Beredningsarbetet bör bl.a. omfatta sådana säkerhetssystem som avses imotion T652.I motion T629 av () framhålls att inom ramen förÖstersjösamarbetet bör aktualisera frågan om lotstvång för fartyg somkommer från länder utanför och som trafikerar motion T606 av och (båda m) framhålls bör motverka oljeskador till havs genom att låta befraktaren (lastägaren)dela ansvaret med redaren för sådana skador. Motionärerna säger sig vidaresätta ett frågetecken för förslag inom EU som innebär skrotning av avtanktonnaget under de närmaste två tre åren från strikt ålderssynpunkt.Skärpt sjösäkerhetslagstiftning för fartyg i kustsjöfart m.m.I motion T640 av m.fl. (v) framhålls att det iNorge och finns regler om kustfart som till storadelar sammanfaller med riktlinjer som fastställts i ettpolicydokument från (). I saknasmotsvarande regler, framhåller motionärerna. Genom attinföra krav i med samma innebörd som ITF-kraven och de krav som finns i och , kansäkerheten kring vår kustsjöfart stärkas. Regeringen börlägga fram förslag till skärpt sjösäkerhetslagstiftning ochom anställningsvillkor i enlighet med ITF:s policy.I motion T640 (v) begärs vidare en översyn av bestämmelserna omarbetsmiljön på fartyg. Nya regler för sjötransporter av farligt gods enligt des.k. IMDG-koden gäller internationellt men har inte införts iSverige. Därför behövs en översyn även av dessa bestämmelser, betonarmotionärerna.ErosionsskadorI motion T617 av ()begärs en översyn av villkor, tillstånd ochskyddsåtgärder för sjötrafik i trångafarleder i syfte att undvika erosionsskador iframtiden.5.7.3 Utskottets ställningstagandeSjösäkerhets- och havsmiljöfrågorUtskottet ser med stort allvar på sjösäkerhets- ochhavsmiljöfrågorna och finner det därför värdefullt attregeringen i propositionen framhåller att dessa frågor börges fortsatt hög prioritet. Det internationella arbetet ärdärvid, betonar regeringen, av särskild betydelse.Utskottet är av samma mening och delar därmed också den ide båda kd-motionerna uttalade uppfattningen att Sverigebör vara pådrivande i internationella organ för strängaresäkerhets- och miljökrav för sjöfarten.Med anledning av kd-yrkandet om flaggstatskontroll villutskottet erinra om att ställt sig bakom följanderegeringsuttalande i proposition 1997/98:56 (s. 135-136,bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266):Ett viktigt område som bör prioriteras är frågan om flaggstatskontroll. Ettinternationellt problem är den bristande kvalitet som vissa flaggstaterssjöfartsadministrationer uppvisar. bör därför tillsammans med övrigaEU-länder stödja det arbete som pågår inom IMO med att skapainternationella instrument som ställer kvalitetskrav på flaggstaterssjöfartsadministration.Utskottet gör ingen annan bedömning nu i frågan omflaggstatskontroll.ISM-koden (International Safety Management Code) antogs av IMO år1993 som en bilaga till l974 års konvention om säkerheten för människolivtill sjöss (SOLAS). Koden har införlivats med svensk rätt genom ändringar ifartygssäkerhetslagen (1988:49) som beslutades av (prop. 1994/95:186, bet. 1994/95:TU27, rskr. 1994/95:513). godkända betänkande 1998/99:TU6 behandlade utskottet ettyrkande i en m-motion med samma innebörd som de nu aktuella m-yrkandena, att bör verka för kodens införande i internationellasammanhang. I det nämnda betänkandet, som bl.a. också innehåller enkortfattad redogörelse för kodens innebörd, angav utskottet att koden hadeträtt i kraft internationellt för alla typer av passagerarfartysamt för tankfartyg med en bruttodräktighet av minst 500. Det kan tilläggasatt koden för europeiskt vidkommande sattes i kraft tidigare - genom en EG-förordning, som tillkom mot bakgrund av Estoniakatastrofen. I det nämndabetänkandet framhölls också att koden skulle komma att gälla för allalastfartyg i internationell trafik . Det kan ytterligare tilläggasSverige gäller kodens föreskrifter också för passagerarfartyg i nationelltrafik.Med anledning av kraven på dubbelskrov i motion T610 (fp) vill utskottet,liksom i flera tidigare betänkanden om sjöfart, framhålla att krav på dubbelbotten och dubbelt skrov gäller för fartyg som skalltrafikera och . Arbete pågår inom EU och IMO för att snabbapå utfasningen av enkelskrovsfartyg i förhållande till de regler som gäller , enligt vad utskottet erfarit. har också initierat ett arbeIMO om dubbelbotten även under bunkeroljetankar i handelsfartyg.Mot bakgrund av kraven i motionerna T652 (s) och T653 (s) vill utskotteterinra om det inledningsvis anförda att frågor som gäller fartygs konstruktionoch utrustning i princip bör regleras på global basis inom ramen för IMO-arbetet. Nationella särkrav måste undvikas för att internationell sjöfart skalkunna bedrivas. Inom IMO, har utskottet erfarit, kommer ett arbete attinledas för en förutsättningslös genomgång av de stora passagerarfartygenssäkerhetsproblem. Arbetet kommer att gälla såväl nya som befintliga fartyg.Vad gäller motionärernas krav på stabiliseringssystem vill utskottet erinraom den s.k. Stockholmsöverenskommelsen , genom vilkenett antal nordvästeuropeiska länder enades om att särskilda krav skall ställaspå stabiliteten och flytbarheten hos existerande roropassagerarfartyg i bl.a.Östersjön. Som framgår av utskottets betänkande 1996/97:TU1 s. 82 skallöverenskommelsen ses mot bakgrund av en IMO-resolution som medger attländer i en region kan sluta avtal om krav på fartygs stabilitet. Stockholms-överenskommelsen medför, när dess regler tillämpas på roropassa-gerarfartyg, att dessas stabilitet förbättras. De skall således i skadat skick,vatten kommit in på bildäck, flyta på rät köl och en torrskodd embarkeringav livbåtar och livflottar skall vara möjlig. Utskottet har också frånSjöfartsverket under hand inhämtat att de nordiska sjösäkerhetsdirektörernakommit överens om att för nordiska fartyg föreskriva att dessa skall utrustasmed termiska livvästar, dvs. livvästar som hindrar en snabb avkylning avmänniskor som hamnat i vattnet. Den frågan skall också föras fram i IMOmed sikte på en globalt gällande föreskrift. Vad gäller det krav påbärgningssy- stem som även aktualiseras i motionerna T652 (s) och T653(s) framhåller verket att på passagerarfartyg i internationell trafik måstefinnas ett system varigenom man skall kunna rädda nödställda från andrafartyg.Fartyg i går väsentligen på internationellt vatten, därÖstersjöstaterna inte har någon jurisdiktion, vill utskottet erinra om, medanledning av motion T629 (s). Folkrättsliga principer hindrar dem sålunda attföreskriva sådant lotstvång som motionären vill ha till stånd. Frågan omlotsning på frivillig väg på internationellt vatten i behandlas dockbl.a. inom ramen för samarbetet mellan Östersjöstaterna enligtHelsingforskonventionen om skydd av miljö. Globaltgällande utrustningskrav på s.k. transpondrar träder i kraft den 1 juli 2001och kommer att avsevärt förbättra möjligheterna att identifiera och följafartyg.Av lagen (1973:1199) om ersättning från den internationellaoljeskadefonden följer att i tillämpas en ordning som synes ägnad attväsentligen tillgodose kravet i motion T606 (m) på att ägare eller mottagareav oljelaster skall ta ett ekonomiskt ansvar för följderna av ett oljeutsläpp.sker genom regler om skyldighet för ägarna eller mottagarna att viaSjöfartsverket betala avgifter till fonden. Från denna betalas ersättning förskador som faller utanför redarens begränsade ansvar. Vad gäller frågan omskrotning av tanktonnage, som också behandlas i motion T606 (m), harutskottet erfarit att enighet råder inom IMO att utfasningen bör påskyndas.Slutlig ställning till ett förslag i frågan kommer att tas . Detförslag som man kommer att ta ställning till innebär en inte fullt lika drastisutfasningstakt som kommissionen föreslagit.Av det anförda framgår enligt utskottets mening att syftet med samtliga nubehandlade motionsyrkanden torde få anses tillgodosett. Yrkandena behöverdärför inte föranleda någon åtgärd och avstyrks med det sagda.Skärpt säkerhetslagstiftning för fartyg i kustsjöfart m.m.Vad utskottet anfört i det föregående om att nationelltbegränsade särkrav på fartygs konstruktion och utrustningbör undvikas gäller också sådana särkrav på fartyg ikustsjöfart som aktualiseras i motion T640 (v). Det svenskasjösäkerhetsarbetet inriktas så att för svenska fartyg skallgälla och tillämpas krav och föreskrifter somsäkerhetsmässigt ligger på samma nivå som i andrautvecklade sjöfartsnationer. Vad beträffaranställningsvillkor för ombordanställda, som ocksåbehandlas i motionen, synes det utskottet främst vara enfråga för sjöarbetsmarknadens parter.Inom pågår , har utskottet erfarit, enöversyn av fartygssäkerhetslagstiftningen. Översynen, som utskottet finnerangelägen, omfattar bl.a. arbetsmiljöreglerna. IMDG-koden kommer attuppdateras genom försorg.Med hänvisning till det anförda finner utskottet inte någon riksdagensåtgärd erforderlig med anledning av de båda yrkandena i motion T640 (v).Dessa avstyrks därför.ErosionsskadorErosion av stränder förekommer - som framgått av denallmänna debatten om farlederna till - som endel i en naturlig process och påverkas av väder och vindliksom av bl.a. isläggning. Fartygstrafik i trånga passagerger naturligtvis även upphov till erosionsskador.Miljöbalken innehåller bestämmelser om att sjöfartens infrastruktur i formav hamnar och farleder skall bedömas från miljösynpunkt. Bl.a. skallmiljökonsekvensbeskrivningar (MKB) enligt 6 kap. genomföras. Vidare skallregeringen tillåtlighetspröva inrättandet av nya allmänna farleder. Allahamnar, även existerande, som kan ta emot större fartyg än skallmiljöprövas före år 2005.I fråga om förändrad trafik i en farled föreligger inga formella krav påmiljöprövning, så länge inga ingrepp i farleden erfordras. Dock skall enligtmiljöbalken allmänna hänsynstaganden ske, vilket kan leda till att enmiljöprövning ändå bör genomföras. Om miljöpåverkande verksamhetplaneras skall den som avser att bedriva verksamheten samråda medlänsstyrelsen. Om verksamheten bedöms medföra betydande miljöpåverkanskall ett förfarande med MKB påbörjas. Miljöprövningen avslutas normalt imiljödomstolen som meddelar om företaget skall tillåtas eller ej ocheventuella villkor.När det gäller farleden till , som särskilt nämns i motionen, harfrågan om erosion aktualiserats bl.a. genom planeringen av ny rorotrafik påhamnen. hamn, som måste miljöpröva sin hamnverksamhet före2005, har - enligt vad utskottet erfarit - valt att redan nu påbörja en sådanprövning och därvid även inkluderat farledsavsnittet vid Brandalsund.Vad utskottet nu anfört synesutskottet till väsentlig deltillgodose syftet med motionT617 (mp). Motionen synesdärför nu kunna lämnas utanåtgärd och avstyrks följaktligen.5.8 Bemanning av utsjöplatserI motion T614 av () beklagar motionären attSjöfartverket avbemannat Vinga fyr. En återbemanning ärenligt motionären av stor betydelse för sjösäkerheten.I motion T651 av och (båda s) beklagar motionärerna att sjöräddningsstationen påSöderarm har lagts ned. För båtturismen och för alla somvistas i skärgården är det viktigt med sjösäkerhet och att detfinns räddningsberedskap, betonar motionärena.Som utskottet framhöll i sitt av godkändabetänkande /99: TU6 är avbemanningen av Vinga fyrenligt en följd av den tekniska utvecklingensom lett till att verket nu kan fullgöra sina uppgifter i frågaom sjösäkerheten i på ettkostnadseffektivare sätt . finnerinte en återbemanning av Vinga motiverad av säkerhetsskäl.Utskottet, för sin del, ifrågasätter inte den bedömningen.Sjöfartsverkets sjöräddning bedrivs i organiserat samarbete med andramyndigheter och inte minst med . Härigenom erhållsenligt verket en god spridning av stationer längs hela kusten, med godhushållning av resurserna. Söderarmsområdet är tillgodosett med snabbaräddningsenheter från bl.a. och lotsstationen iKapellskär. ser inget behov av att återbemanna Söderarm avsäkerhetsskäl. Utskottet ifrågasätter för sin del inte heller den bedömningenMed det anförda avstyrkerutskottet motionerna T614 (fp)och T651 (s).5.9 Fritidsbåtar5.9.1 terinförande av ett obligatorisktfritidsbåtsregisterI motionerna T613 av () och T638 avRinaldo och (båda s)framhålls att ett obligatoriskt fritidsbåtsregister böråterinföras. I motionerna T627 av () ochT642 av ,n m.fl. (m) hävdas en motsattuppfattning.Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden erinra omregeringens uttalanden i propositionen. Regeringenframhåller att frågan behandlades i budgetpropositionen förår 2000. Då uttalades att ett allmänt register borde byggavidare på det frivilliga fritidsbåtsregister som administrerasav . Regeringen har - framhållsdet i årets proposition - fortsatt den dialog medförsäkringsbranschen som inleddes ochdärvid stärkts i sin uppfattning att det frivilliga registret börligga till grund för ett allmänt fritidsbåtsregister. För attförbättra ersättningsmöjligheterna för skadelidande sägersig regeringen ha för avsikt att införa en obligatoriskansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar. En särskildutredare skall ges i uppdrag att utreda de närmareförutsättningarna för en sådan försäkring och för hur ettallmänt fritidsbåtsregister bör vara utformat.Utskottet anser för sin del att resultatet avutredningsarbetet bör avvaktas och är inteberett att förorda någon åtgärdmed anledning av de nu aktuellamotionsyrkandena. Dessa avstyrks därför.5.9.2 FörarbevisI motion T626 av och ,n (bådam) erinrar motionärerna om att utskottet i sitt betänkande1997/98:TU1 avstyrkte en motion om att införa krav påförarbevis vid framförande av fritidsbåt. Så skedde, sägermotionärerna, med hänvisning till att ansågatt värdet av att hundratusentals människor skallunderkastas kompetenskrav är lågt i förhållande till antaletolyckor. Mot den bakgrunden kan det enligt motionärernavara en lämplig avvägning, mellan praktiska hinder ochbehov av att reducera antalet olyckor till sjöss, attunderkasta förare av fritidsbåtar i allmänna farleder krav påförarbevis.I motion L905 av och (båda m) framhålls att många unga tillåts framförabåtar som de inte har kompetens att framföra. En frivilligordning finns - säger motionärerna - men frågan är omdenna är tillfyllest.I det betänkande som åsyftas i motion T626 (m),1997/98:TU1, finns en utförlig redogörelse för dekompetenskrav i form av skepparexamen som finns förförare av större fritidsbåtar och för den verksamhet somSjöfartsverket driver i samarbete medfritidsbåtsorganisationerna i syfte att stimulerafritidsbåtförare att frivilligt lära sig navigation ochsjövägsregler. Bevis om förvärvade kunskaper ochfärdigheter utfärdas i form av ett förarintyg. Utskottetavstyrkte mot bakgrund av sin redogörelse motionskrav omkrav på obligatoriskt förarbevis för förare av båtar medstörre motorer och om en lägsta åldersgräns för framförandeav motordrivna båtar.Vad gäller det nu aktuella kravet på förarbevis för rätt att framförafritidsbåtar i allmänna farleder skulle det enligt bedömning -som utskottet under hand inhämtat - innebära att man utesluter alla inresjöar, utom i viss mån de allra största. Sannolikt är det svårt för den som inthar något förarbevis av föreslagen art, anser vidare verket, att inte beröraallmänna farleder i övrigt vatten. Det kan inte vara lätt för gemene man attavgöra vad som är allmän farled eller inte, i synnerhet som de berörda äroutbildade. Rådande förhållanden beträffande kompetens och utbildning ärenligt verkets bedömning tillfyllest.Mot bakgrund av det anförda är utskottet för sin del inte berett att nuförorda någon åtgärd med anledning av de aktuellamotionsyrkandena. Dessa avstyrks följaktligen.5.10 ÖvrigtSjöräddningscentral på GotlandI motion Fö205 av () framhålls att ensjöräddningscentral på bör återupprättas.Motionären betonar också vikten av att man återtarförmågan att leda sjöräddningsinsatser i farvattnen runtGotland liksom samverkan och övningar med våragrannländers sjöräddningscentraler.Sjöfartsverket har enligt vad utskottet erfarit ett regeringsuppdrag attutreda frågan om en sjöräddningscentral och om utökad samverkan mellanmyndigheter på . Utskottet anser att resultatet av utredningsarbetetbör avvaktas och är inte berett att nu föreslå någon åtgärd medanledning av motionsyrkandena i fråga. Dessa avstyrks därför.Sjöfartens behov av forskning och utvecklingI motion T640 av m.fl. (v) framhålls attSjöfartsverket till skillnad från och Banverketinte har några egna anslag för forskning och utveckling. Detär därför angeläget att den nya forskningsenheten underNäringsdepartementet beaktar sjöfartens behov av forskningoch utveckling.Motionärernas önskemål beaktas inomramen för Kommunikationsforskningsberedningens (KFB)verksamhet. KFB avvecklas , ochdess ansvarsområde övertas då av det nybildade Verket förinnovationssystem (prop. 1999/2000:81, bet.1999/2000:UbU17, rskr. 1999/2000:257). I sitt yttrandeöver den nämnda propositionen sade sig utskottet för sin delvilja starkt understryka betydelsen av de uppgifter inomtransport- och kommunikationssektorn som KFB har attsvara för (1999/2000:TU1y). I sammanhanget hänvisadeutskottet till vad regeringen uttalade i ärendet och sominnebar att den av KFB bedrivna transport- ochkommunikationsforskningen skulle vara av strategiskbetydelse även . Utskottet framhöll mot denangivna bakgrunden att det var angeläget att KFB:sarbetsuppgifter i huvudsak övertogs av den nya FoU-myndigheten.Med hänvisning till de återgivna uttalandena förutsätter utskottet attsjöfartens behov av forskning och utveckling kommer att beaktas även avden nya myndigheten. Yrkandet i v-motionen synes därför inte behövaföranleda någon åtgärd och avstyrks följaktligen.Färjelinjen mellan och DragörI motion T642 av ,n m.fl. (m) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om färjelinjen mellan ochDragör.Någon motivering till yrkandet finns inte i motionen. Yrkandet avstyrksdärför.6 LuftfartAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet fyra regeringsförslaginom delområde Luftfart (yrkandena 22-25). Regeringenföreslår att riksdagen22. godkänner ekonomiska mål och investeringsplan för i enlighet med vad regeringen förordar,23. bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighetför i enlighet med vad regeringen förordar,24. bemyndigar regeringen att för ge finansiellabefogenheter i enlighet med vad regeringen förordar,25.