bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — Krisen visade hur sårbara länder är i en alltmerglobaliserad ekonomi och avslöjade bristfälliga institutioner ochstrukturella svagheter, som det kommer att ta att rätta till.Även om återhämtningen är på god väg i regionen har krisen inneburit attmånga utsatta människor åter hamnat under fattigdomsstrecket.Demokratin har gjort framsteg i , t.ex. i , ,och . Den kinesiska reformpolitiken har inneburit endramatisk minskning av landets fattigdom och ett vidgat personligthandlingsutrymme. Landets brister när det gäller mänskliga rättigheterär emellertid fortfarande betydande. Detta gäller även ett antal andraasiatiska länder.Den svenska Asienstrategin kommer att utgöra ettviktigt styrinstrument för samarbetet med regionen. Strategin fokuserarpå tre områden - utbyggt miljösamarbete, demokrati och mänskligarättigheter med stöd till reformprocesser och institutionsuppbyggnadsamt breddade och mer jämbördiga ömsesidiga kontakter.I samarbetet med ligger tonvikten på fattigdomsbekämpning ochjämställdhet. I , där det allvarligaste utvecklingshindret ärden interna väpnade konflikten, inriktas samarbetet på insatser för attfrämja fred, demokrati och ekonomisk utveckling. I samarbetsländerna iSydostasien dominerar stöd till reformprocesser och insatser för attfrämja uppbyggnad av institutioner. inledde sin vägmot självständighet, och det svenska biståndet till området syftar tillatt stärka förutsättningarna för tillkomsten av en stat byggd pådemokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och en fungerande ochöppen förvaltning. Med de mer utvecklade länderna i Öst- och Sydostasieninriktas samarbetet på kunskapsöverföring.Sverige är en framträdande givare av humanitärt bistånd till Asien.Viktiga mottagare har varit nödlidande iAfghanistan, och . Den humanitära och ekonomiskasituationen i är fortfarande allvarlig, och internationelltstöd kommer att behövas även . Det är en viktig uppgiftatt följa upp och EU:s bistånd till detta land och öka kravenpå insyn.Det svenska biståndet till inom landsbygdsprogrammet haråstadkommit goda resultat. Många kvinnor har involverats isysselsättningsskapande åtgärder, och landlösa har fått tillgång tillkrediter. Stödet till primärskolan i via har medfört attfler byar har fått tillgång till undervisning av högre kvalitet.Avsaknaden av lokala motparter och konflikten i harförhindrat utvecklingssamarbete vid sidan av den humanitära hjälpen. ILaos har brister i administrationen och den instabila ekonomin gjort attbiståndsprojekt försenats. I har det varit svårt förmottagande organisationer att få fram tillräckliga medel för de lokalakostnaderna i biståndsprojekt.MotionernaI motion 2000/01:U503 (c, v, kd, mp) yrkande 3 framhåller motionärernaatt med sina folkrörelsetraditioner bör kunna ge ett positivtbidrag till samhällsutvecklingen i genom stöd tillfrivilligorganisationernas arbete i Asean-länderna.I motion 2000/01:U632 (fp) yrkande 3 konstaterar att det ärangeläget att omvärldens uppmärksamhet på förhållandena i inteförsvagas. EU bör fortsätta att utöva starkast möjliga påtryckningar påregimen i , så att den tvingas erkänna resultatet från det friaparlamentsvalet . bör söka kanaler för att stödja denburmesiska oppositionen, som arbetar under mycket svåra förhållanden,och främja de krafter som verkar för en demokratisk utveckling. Svenskafrivilligorganisationer kan här göra värdefulla insatser.I motion 2000/01:U633 (fp) yrkande 3 framhåller att det ärviktigt att under sitt ordförandeskap i EU verkar för attIndonesien förmås att påbörja en demokratisk utveckling av landet ochgenomföra fredliga lösningar av landets många inre konflikter. Sverigebör bilateralt och inom ramen för EU:s biståndspolitik verka för ettkraftfullt bistånd till uppbyggnad.I motion 2000/01:U655 (v) konstateras att norra /Irakiska Kurdistani dag lider av brist på vatten. Till stor del beror detta på att devattendrag som genomkorsar landet kontrolleras och regleras avgrannländerna. planerar dessutom stora dammbyggen, som, om degenomförs, kommer att skapa ännu större vattenbrist och ett ännustarkare beroendeförhållande än . Vattenbristen är av den arten attden skapar stora problem förkraftförsörjningen. är väl lämpat för utbyggnad av andraförnyelsebara energikällor som sol- och vindkraft. Genom en utbyggnad avdessa energikällor skulle förbättra både sin energiförsörjningoch förstärka sitt politiska oberoende. Från svensk sida bör övervägasmöjligheterna till stöd till ett projekt för förbättradenergiförsörjning i norra /Irakiska inom det svenskautvecklingssamarbetets ram.I motion 2000/01:U703 (kd) yrkande 4 konstaterar attassyrierna i , vid sidan av kurder, araber och turkmener, är en delav det irakiska folket. Det assyriska folket har fått mycket lite hjälpfrån omvärlden. Det behöver politiskt stöd för att få sin etniska ochkulturella identitet erkänd. Det behöver också hjälp med attåteruppbygga byar och sociala institutioner för att kunna leva ihemlandet i respekt och frihet.Utskottets övervägandenMotionerna U503 (c, v, kd, mp) yrkande 3, U632 (fp) yrkande 3, U633 (fp)yrkande 3, U655 (v) samt U703 (kd) yrkande 4 behandlar situationen iAsien eller olika aspekter av det svenska biståndet till Asien.Utskottet konstaterar att en stor del av det svenska stödet tillutvecklingssamarbetet i går via de enskilda organisationernasarbete.Utskottet har inhämtat att svenska frivilligorganisationer stöder denburmesiska oppositionen som arbetar under mycket svåra förhållanden.Sverige stöder de krafter som verkar för en demokratisk utveckling iBurma, bl.a. genom bidrag till enskilda organisationer, t.ex. och . Vidare stöds, via den regionala organisationenFORUM-ASIA, initiativ för att intensifiera dialogen om inomAseanländerna.Sverige stöder strävan efter självständighet och att bli enegen stat. Regeringen lämnade ett betydande katastrofstöd till Östtimorefter våldet . Därefter har svenskt bistånd gått till detinledda återuppbyggnadsarbetet. bidrar med bl.a. 10 poliser och40 till den FN-ledda administrationen, . Stödetsyftar till att ge FN resurser att bygga upp en förvaltning för ettframtida självständigt . stöder ocksåförsoningsprocessen mellan östtimoreserna genom det arbete som bedrivsav i på dettaområde med stöd av Sida.Utformningen av mer långsiktiga stöd till beror på denfortsatta utvecklingen och på östtimoresernas egna önskemål. Först nubörjar konturerna framträda för hur ett framtida självständigt Östtimorkommer att se ut.Av det totala bilaterala biståndet till norra på 51 miljoner kronorger ett årligt bistånd på till den svenskaenskilda organisationen . Huvuddelen av detta bidrag går tillåteruppbyggnad av bostäder, skolor och kliniker samt till sanitets- ochvattenprojekt i norra . Det svenska biståndet är generellt ochkommer hela norra befolkning till godo. Assyrierna, som en avflera befolkningsgrupper i norra , erhåller således genom detsvenska biståndet hjälp med att bygga upp sina byar. ger ävenstöd till , , i norra . MAG:s insatser gårdels ut på att medvetandegöra befolkningen om riskerna med minor och hurman kan undvika dem, dels rent tekniskt förstörande av minor. Dessainsatser gynnar alla befolkningsgrupper i norra . Förslag omkonkreta projekt - som t.ex. energiprojekt i norra - ligger inomSidas beslutsområde.Med vad som ovan anförts anser utskottet motionerna U503 (c, v, kd, mp)yrkande 3, U632 (fp) yrkande 3, U633 (fp) yrkande 3, U655 (v) och U703(kd) yrkande 4 besvarade.Mellanöstern och (propositionen s. 49)Det svenska bilaterala biståndet är - /undantaget - liteti . Huvuddelen utgörs av humanitärt bistånd, bidragtill enskilda organisationer, tekniskt samarbete, krediter samtfinansiering av internationella kurser.De övergripande målen för svenskt utvecklingssamarbete med Västbankenoch är att stärka fredsprocessen, bl.a. genom stöd för socialt ochekonomiskt förbättrade förhållanden för det palestinska folket, samt attbidra till uppbyggandet av en demokratisk palestinsk stat.Riktlinjer för utvecklingssamarbetet med och antogs idecember 1997 ().LatinamerikaDemokratin i utsätts för stora utmaningar.Rättssystemen är outvecklade i flera länder. Allmänhetens förtroende förde demokratiska institutionerna är lågt. Korruptionen är ofta utbredd,och narkotikahandel och ökat våld underminerar utvecklingen i vissaländer. Fattigdomen och den ojämna inkomstfördelningen är de främstahindren för konsolidering av demokratin.Den ekonomiska utvecklingen har starktpåverkats av de globala kriserna och sjunkande världsmarknasdspriser. År1999 var i då ekonomin totalt sett krymptesedan 1980-talet. Även om den ekonomiska tillväxten var positiv under1990-talet som helhet, var den otillräcklig i förhållande tillbefolkningstillväxten. två sista decennier ökadefattigdomen i Latinamerika.Det svenska stödet till går främst genom multilateralaorgan och genom enskilda organisationer. Endast en mindre del av detsvenska utvecklingssamarbetet med sker bilateralt.I pågår återuppbyggnaden efter orkanen i främstHonduras, men även och i viss mån och El Salvador.Sverige har en viktig roll i uppföljningen av Stockholmsdeklarationensom utgör en gemensam plattform för det svenska och internationellautvecklingssamarbetet i regionen.I samarbetet med ligger tonvikten på erfarenhetsutbyte mellaninstitutioner och organisationer för att främja reformer, demokratisksamhällsutveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna.Regionstrategin för och landstrategin för ärinriktade på fattigdomsbekämpning samt stöd till demokrati och mänskligarättigheter. stöder aktivt fredsprocessen i och avserfortsättningsvis att göra detta, bl.a. genom att erbjuda en mötesplatsför parterna i konflikten och genom utvecklingssamarbetet stärka demänskliga rättigheterna, främja konfliktförebyggande, ge stöd tillinternflyktingar och bidra till stärkandet av det civila samhället.MotionenI motion 2000/01:U629 (fp) yrkande 5 kräver att eventuelltsamarbete för att stärka de demokratiska krafterna i sker genomenskilda organisationer. Motionärerna säger däremot bestämt nej tillalla former av bilateralt samarbete med Kuba.Utskottets övervägandeUtskottet konstaterar att Sida genom internationella och svenskainstitutioner och organisationer får stödja initiativ i som bidrartill att skapa förutsättningar för ekonomisk och politisk systemöppningoch som främjar demokratiska reformer och respekten för mänskligarättigheter.Som bakgrund till beslutet hänvisas till Allmänna rådets beslut den 2oktober 1995 att inleda en sonderande dialog med i syfte att främjaen fredlig övergång till demokrati och ekonomisk öppenhet. Mot bl.a.denna bakgrund ansåg regeringen att det borde finnas en viss begränsadmöjlighet att ge stöd till Kuba.Kostnaderna för utvecklingssamarbetet med beräknas uppgåtill ca . Mer än hälften av detta belopp används förutbildning i modern makro- och mikroekonomi inklusive marknadsekonomisamt affärsbanksverksamhet. Biståndet omfattar också t.ex. ekumenisktbesöksutbyte samt seminarier om mänskliga rättigheter och ekonomiskpolicy och dialog. Utöver de internationella kurserna genomförsbiståndsinsatserna av svenska eller enskilda organisationer utanförKuba. Strävan är att fler svenska enskilda organisationer skall engagerasig i projekt i . Sida har inte ingått avtal med någon kubanskmyndighet angående någon av de insatser som utvecklingssamarbetet medKuba avser. Regeringen anser dock att det är angeläget för utvecklingenpå sikt att ny kunskap och insikt om förhållanden utanför når inteminst personer inom myndigheter, statliga företag och organisationer.Det bör främja öppenhet och förändringar som möjliggör demokratiskareformer, respekt för mänskliga rättigheter och övergång tillmarknadsekonomi.Utskottet menar att utvecklingssamarbetet gällande skall behålladen nuvarande inriktningen och ungefär samma omfattning under denärmaste åren.Därmed avstyrker utskottet motion U629 (fp) yrkande 5.Europa (propositionen s. 51)demokratiska utvecklingen till trots så är situationen i västraBalkan-regionen fortsatt spänd. Etniska motsättningar, våld ochkriminalitet präglar alltjämt delar av området, i synnerhetFörbundsrepubliken , inklusive Kosovo. skymtar enviss ljusning i främst och , som uppfyllt kriteriernaför förhandlingar om stabiliserings- och associationsavtal med EU ochgradvis närmare inlemmas i det europeiska samarbetet.De svenska insatserna i området präglas av regionalt inriktade insatserför fred, stabilitet och integration av regionen i det europeiskasamarbetet. Omfattande åtaganden har gjorts från svensk sida förrekonstruktionen av Kosovo. stöder FN:s administration ochbidrar med en bataljon till KFOR samt civilpoliser. Sida har givit stödtill bland annat upprustning av elnät, kraftverk och järnväg,minröjning, hälsovård och återuppbyggnad av bostäder och skolor. Undervintern 1999/2000 riktades betydande humanitära insatser i ochMontenegro till de cirka 700000 serbiska flyktingarna från Kosovo,Bosnien och Kroatien.Svenskt bistånd till Bosnien innefattar bland annat stöd tillflyktingåtervändande, främst genom s.k. integrerade områdesprogram,privatiseringsprocessen samt uppbyggnad av administration ochförvaltning. De svenska militära insatserna i harunder året minskat då SFOR-bataljonen avvecklats till förmån för enmindre insats för civilt-militärt samarbete.Den politiska utvecklingen i är positiv.Insatserna för demokrati och mänskliga rättigheter fortsätter. IMakedonien utgår stöd till demokrati och mänskliga rättigheter inomramen för det regionala stödet. I stöder bl.a.institutionsuppbyggnad inom åklagarväsendet och förbättring avhälsovården. Jordbruk, förvaltning, hälsa och miljö har identifieratssom områden för särskilt behov av framtida stöd.MotionenI motion 2000/01:U404 (c) yrkande 23 anser att det kommeratt krävas omfattande insatser för försoning, integration ochåteruppbyggnad på , för att få samhällena att fungera. EU börspela en framträdande roll i återuppbyggnadsarbetet och ha beredskap föratt vidta nödvändiga åtgärder.Utskottets övervägandenEU:s politik mot länderna på västra innehåller olika komponenter;men två av de viktigaste är stabiliserings- och associeringsavtal () och biståndet. , som bland annat innehåller omfattandehandelsliberaliseringar, samarbete och politisk dialog, förhandlas medMakedonien och . För har en förhandlingsvägstakats ut. Även för och FRJ har diskussionerna om ett SA-avtalinletts.EU:s gemensamma stöd till dessa länder har kanaliserats genomtvå biståndsprogram: Phare (även ) och Obnova (endastvästra ). Kommissionen har presenterat ett förslag på nyförordning som skall styra EU:s insatser påvästra anses motion U404 (c) yrkande 23 besvarad.Södra och CentralasienLänderna i södra (, , ) ochCentralasien (, , , ,) har sedan självständigheten drabbats hårt av ekonomisktillbakagång. Flera av länderna har dock en stor utvecklingspotentialsärskilt vad gäller energitillgångar, och en långsam återhämtning sker.Stödinsatserna som tidigare i huvudsak varit av humanitärt slag harändrat karaktär och bedrivs nu i form av ett mer långsiktigtutvecklingssamarbete.I inriktas insatserna på miljö- och hälsosektorn och påreformering av den offentliga sektorn. Samarbete sker huvudsakligen medKirgizistan, och . Liksom tidigare läggs fortsatttonvikt på samarbetet med inom det särskilda OSS-programmet.MotionenVänsterpartiet konstaterar i motion 2000/01:U203 (v) att det finnssvenska företag som är tekniskt skickliga på att utveckla förnyelsebaraenergikällor och kräver att Sida får i uppdrag att förbereda ettbiståndsprojekt till stöd för utveckling av förnyelsebaraenergikällor.Utskottets övervägandeUtskottet konstaterar att inte har något utvecklingsprojekt iArmenien med inriktning på stängningen av kärnkraftsanläggningen iMedzamor. År l999 allokerades ca tillsamarbetsprojekt med . pågår insatser inomsektorerna lokalt självstyre, utbildning av socialarbetare medinriktning på omvårdnad av barn, utvecklande av en armeniskarbetsmarknadspolitik samt upprättande av fastighetsregister ochfinansiell statistik. Därtill ingår landet i två regionala projekt medinriktning på civil luftfart och statistik.För förfogas totalt förMoldavien, södra (, , ) ochCentralasien (, , , ,). Budgetutrymmet för kan komma att öka något. Motdenna bakgrund förutses samarbetet med att konsolideras ochutvecklas.EU har via TACIS (Technical Assistant to Commonwealth of IndependentStates) sedan l99l totalt fördelat ca . Vid sidan av detnationella programmet får stöd genom de regionala ochhorisontella TACIS-programmen, bl.a. Inogateprogrammet (Interstate Oiland Gas Transport to Europe) för gas och olja och Traceca (TransportCorridor Europe, Caucasus, Central ). En stor del av detta stödfaller inom områdena kärnsäkerhet och energi. Syftet är att få tillstånd en tidig nedläggning av kärnkraftverket i Medzamor genom att fåfram alternativa energikällor.Mot bakgrund av de relativt begränsade medel som står till förfogandeför svenska insatser i bör en fortsatt satsning på demokratiskomvandling och social uppbyggnad enligt uppdragna riktlinjer ochpågående projekt vara vägledande. Utskottet menar att frågan omstängningen av kärnkraftsverket i Medzamor och de därmed sammanhängandekraven på alternativ energiförsörjning i huvudsak bör hanteras gemensamtav EU:s medlemsstater inom ramen för det gemensamma biståndet. Utskottetmenar att det är angeläget att frågan från svensk sida fortsättningsvisuppmärksammas.Med vad som ovan anförts anser utskottet motion U203 (v) besvarad.TurkietTurkiet erhöll status som kandidatland vid iHelsingfors . kvarstår omfattande kränkningarav de mänskliga rättigheterna liksom sociala och ekonomiska klyftormellan olika befolkningsgrupper och regioner.Den övergripande målsättningen med det svenska utvecklingssamarbetet medTurkiet bör vara att underlätta EU-anpassning med tonvikt påmänskliga rättigheter och demokrati, asyl- och migrationspolitik ochsocio-ekonomisk utveckling av sydöstra . Det svenska stödet skallutgöra ett komplement till EU:s och andra internationella organs stöd.Sida kommer att få i uppdrag att lämna förslag till en landstrategi förTurkiet. bidrog med bilateralt stöd för att stödjaoffren för den stora jordbävningen i augusti.ÖvrigtPropositionen (avsnitt 3.5 s. 52)Från anslagsposten Övrigt finansieras gäststipendie- ochutbytesverksamhet genom , stöd till vissaorganisationer, utredningsverksamhet, i Alexandriasamt kapitaltillskott till AB.Fördelningen under anslagsposten Övrigt är följande:Tusental kronorBudget 2000 Beräkn. 20011 Gäststipendie- och utbytesverksamhet genom 11000110002 Utredningar m.m. 18000 320003 Övriga insatser 39304 398844 i 10000 10000Summa 78304 92884Svenska institutetVerksamheten omfattar framför allt gäststipendieprogram för högrestudier och forskning i för sökande från utvecklingsländer samtperson- och erfarenhetsutbyte med utvecklingsländer.UtredningarFrån delposten finansieras bl.a. utredningar, seminarier, konferenseroch information.Svenska institutet i AlexandriaBeslutet om att inrätta institutet fattades efterutredningen svenskt institut i (Ds 1998:28). Institutetsverksamhet är inriktad på aktiviteter som konferenser, seminarier,föreläsningar och publikationer samt stöd till forskning och stipendier.Institutet skall, inom ramen för målen för internationelltutvecklingssamarbete, utgöra en mötesplats för att främja ökandekontakter mellan och övriga länder i samt länder iMellanöstern och bidrar till utveckling av bärkraftiga företagi och länder i genomriskkapitalsatsningar i form av aktier eller lån, främst i samverkan medsvenskt näringsliv i s.k. joint . har Swedfundockså i växande grad gått in i riskkapital- och investeringsfonder,särskilt i söder om insatserFrån delposten finansieras bl.a. det svenska bidraget till den nordisktsamfinansierade verksamheten vid , bidrag tillstiftelsen och bidrag till United WorldCollege (UWC) för kostnader för elever från utvecklingsländer.ResultatbedömningPropositionen (avsnitt 3.6 s. 53-60)Regeringen avser framöver att med vissa intervaller göra utvärderingarav effekterna av svenskt bistånd, som kan avse ett eller flera av måleneller avgränsas till en region eller ett land alternativt en sektor. Isamband med regleringsbreven beräknas en sådan beställningkunna göras.Nedan redovisas exempel på hur regeringen och Sida arbetar för att uppnåeffektmålen för utvecklingssamarbetet. I internationellautvecklingssamarbete, 2000 lämnas en mer utförlig redogörelsefördelad på mål, länder och verksamhetsgrenar.Höja de fattiga folkens levnadsnivåFattigdomsbekämpning står högst på den internationellautvecklings-agendan. En utgångspunkt är den strategi, Shaping the 21stCentury - the Contribution of Development Cooperation, som tagits framinom DAC och bygger stora FN-konferenser. har aktivt medverkat i detta centrala och viktigaarbete. Strategin har fattigdomsbekämpning som övergripande mål, vilketoperationaliserats i ett antal mätbara mål.ResurstillväxtSverige har bidragit till att frågan omtillväxtens innehåll fått en alltmer framskjuten plats på deninternationella dagordningen bl.a. inom DAC och i Special Programme ofAssistance for (SPA), som koordineras av . För attfrämja makroekonomisk balans och ekonomiska strukturförändringar ochdärmed resurstillväxt ger stöd till bl.a. ekonomiska reformer,förvaltning och till utbyggnad av fysisk infrastruktur.Ett gott styrelseskick och en transparent offentlig förvaltning är avcentral betydelse för ett lands tillväxt. Bilateralt har svenskt stödfrämst gått till att stärka den offentliga finansiella förvaltningen isamarbetsländerna. En viktig faktor för resurstillväxt är utveckling aven väl fungerande marknadsekonomi. Sida stöder reformering/privatiseringav offentlig affärsdrivande verksamhet, borttagande av hinder förföretagande och åtgärder för att främja konkurrens, bl.a. genom stödtill kompetensutveckling, affärsutveckling och kapitalförsörjning fördet privata näringslivet.Ekonomisk och politisk självständighetI många av de svenska samarbetsländerna utgör skuldbördan ett hinder fören självständig ekonomisk och social politik. har aktivtbidragit till ökade skuldlättnader för de fattigaste länderna, bl.a. medbidrag till det utvidgade skuldinitiativet Heavily Indebted PoorCountries Initiative (HIPC). En stor del av stödet till ekonomiskareformer ges i form av stöd till skuldlättnader.Forskning är av stor betydelse för att länder skall kunna ta ansvar försin utvecklingsprocess och hantera sitt beroende av omvärlden, t.ex.genom stöd till inhemskt analysarbete, kvalificerad kompetens ochkompetensförsörjning. Genom Sidas särskilda satsning på kunskap ochkompetens har en expansion av forskningssamarbetet inletts. Den störstaökningen har avsett Afrika.Ekonomisk och social utjämningEn jämnare fördelning av inkomster och tillgångar samt en mer jämlikfördelning inom hushåll är viktigt för en långsiktigt hållbar utvecklingi samarbetsländerna. Stöd till sociala sektorer utgör en betydande delav Sidas verksamhet, främst till utbildning och hälsovård, som ärcentrala för att bidra till socio-ekonomisk utjämning.Stöd till landsbygdsutveckling i , och bidrartill att förbättra levnadsvillkoren för fattiga på landsbygden. Ettexempel är jordbruksrådgivning för att förbättra odlingsmetoder ochutsäde. Kvinnornas situation på landsbygden ges särskild uppmärksamhetdå kvinnor i allt högre grad är ensamförsörjare i de fattigastehushållen på landsbygden.Demokratisk samhällsutvecklingFör att främja och stärka demokratin utgår stöd till såväl statligastrukturer och institutioner som framväxten av ett civilt samhälle. Dettraditionella förvaltningsstödet håller successivt på att integreras meddemokrati och mänskliga rättigheter.