bet · GN01NU15 · 2000-03-07 00:00:00 — 1999/2000NU15ÄrendetI detta betänkande behandlas 21 motioner från denallmänna motionstiden om vissa energipolitiskafrågor. I betänkandet avstyrks samtliga behandlademotionsyrkanden. Utskottet erinrar om attenergipolitiken skall medverka till en effektivenergianvändning och en kostnadseffektiv svenskenergiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa,miljö och klimat samt underlätta omställningen tillett ekologiskt samhälle. Landets elförsörjning skalltryggas genom ett energisystem som grundas påvaraktiga, helst inhemska och förnybara,energikällor samt en effektiv energianvändning.Enligt utskottets uppfattning är det betydelsefulltatt omställningen och utvecklingen av energisystemetsker under ordnade och väl avvägda former så attinte problem uppstår för sysselsättning, välfärd,konkurrenskraft och miljö. Utskottet bedömer attomställningsprogrammet i allt väsentligt löper braoch att det finns ett stort intresse för att minskaelanvändningen i landet.I en reservation (m, fp) betonas attenergipolitiken bör vara ett instrument för att nåövergripande mål som konkurrenskraft, god miljö ochvälfärd. Reservanterna anser att beslutet att stängaBarsebäck 1 skall rivas upp, så att kärnkraftverketkan drivas vidare så länge reaktorerna uppfyllermiljö- och säkerhetskraven. Vidare anförs det attregeringen bör tillsätta enmiljökonsekvensutredning, som bl.a. redovisarkonsekvenserna av ett ökat beroende av el frånexempelvis danska kol- och oljebaseradeelproduktionsenheter.Företrädarna för anför i en annanreservation att målet för det energipolitiskaomställningsarbetet bör syfta till att bygga ettekologiskt uthålligt energisystem utan drastiskaprisförändringar, risk för elbrist och därmedytterligare påfrestningar på välfärd ochsysselsättning. Industri och hushåll skallgaranteras säkra elleveranser till fortsattkonkurrenskraftiga och rimliga priser. Stängningenav innebär att svensk elförsörjning,miljö, ekonomi och svenskt industriklimat försämras.Reservanterna framhåller att det saknas en samladklimatpolitisk linje och anser att det äruppseendeväckande att regeringen ochriksdagsmajoriteten inte låtit göra någon som helstmiljökonsekvensanalys. De ökade koldioxidutsläppen,som kommer att bli följden av en ökadfossilbränsleanvändning, går stick i stäv med dets.k. Kyotoprotokollets intentioner.Även företrädaren för förordar i enreservation en annan inriktning på energipolitiken.Hon argumenterar för att energisystemet måstegenomgå en total omställning som innebär attkärnkraften slutgiltigt är avvecklad till år 2010och att elproduktionen sker med förnybaraenergislag. bör minst trekärnkraftsreaktorer stängas, somkoldioxidutsläppen från energisektorn skall minska.Målsättningen skall vara att minska användningen avfossila bränslen med minst 80 %.I en annan del av betänkandet konstaterar utskottetatt det inte finns anledning att aktualisera fråganom en ny folkomröstning om kärnkraften. I enreservation (m, kd, fp) ifrågasätts om resultatet avfolkomröstningen om kärnkraften, som genomfördes imars 1980, kan ligga till grund för dagensenergipolitik. Reservanterna påpekar att det underdenna har gjorts avsevärda tekniskaframsteg inom många områden, inklusiveenergiområdet. har ökad insikt vunnits omolika energikällors miljöeffekter, t.ex. i fråga omutsläppen av koldioxid. Det anförs också att drygt 2miljoner väljare har tillkommit sominte har fått uttala sig i kärnkraftsfrågan.Företrädaren för anför däremot i enreservation att folkomröstningsresultatet från mars1980 ligger fast.Vidare avstyrker utskottet motioner omreservkraftsproduktionen; utskottet förutsätter atti första hand och Energimyndighetenföljer denna fråga. Motioner om tillsyn överfjärrvärmemarknaden avstyrks med hänvisning tillpågående utredningsarbete.I övrigt behandlas i betänkandet yrkanden om dets.k. tankeförbudet i kärntekniklagen - medreservation (m, kd, fp) - och miljöpåverkan av enökad biobränsleanvändning - med reservation (m).Slutligen avstyrker utskottet - i samtliga fall medreservation (mp) - motioner om säkerhetskrav ikärntekniklagen, MOX-bränsle och vindkraft. 1999/2000:Sk692 av m.fl. (m) vari yrkas28. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om tryggenergiförsörjning.1999/2000:T205 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förslag tilllagstiftning om inblandning av biobränsle i bensinoch diesel.1999/2000:MJ547 av m.fl. (mp) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ändraenergipolitiken i syfte att främja hållbaramatvanor.1999/2000:N207 av och (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ny svenskkärnkraftsomröstning.1999/2000:N210 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om legitimiteten i 1980års folkomröstning om kärnkraft,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att så harförflutit och att frågan hanterats så illa att 1980års folkomröstning om kärnkraft saknar aktualitetför dagens energipolitik.1999/2000:N215 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omfjärrvärmen.1999/2000:N222 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär en bredmiljökonsekvensanalys av vad den aviseradekärnkraftsavvecklingen innebär för miljön i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökadekoldioxidutsläpp vid en kärnkraftsavveckling iSverige,3. att hos regeringen begär förslag om nyfolkomröstning kring användandet av de svenskakärnkraftsreaktorerna i enlighet med vad som anförtsi motionen.1999/2000:N227 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om MOX-bränsle och dessproblem,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inte godkännatillverkning av MOX-bränsle,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inte införa MOX-bränsle till ,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att hindra enutveckling av en ny kärnkraftsepok med användning avMOX-bränsle.1999/2000:N228 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om energipolitikensbetydelse för den ekonomiska utvecklingen,3. att godkänner riktlinjer förenergipolitiken i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om effektivisering ochhushållning med energi,7. att beslutar upphäva det s.k.tankeförbudet i 6 § kärntekniklagen i enlighet medvad som anförts i motionen,8. att beslutar avveckla 5 [a] §kärntekniklagen,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om energikostnadernasbetydelse för industrin och hushållen,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omenergipolitikens regionalpolitiska effekter,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utslagning avarbetsplatser vid en förtida avveckling avkärnkraften,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att utslaget i1980 års folkomröstning bör följas,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omenergipolitikens förutsättningar på en avregleradelmarknad,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om riskerna förkärnsäkerheten vid en förtida avveckling av svenskkärnkraft,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kärnkraftenskostnader,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om miljöeffekternaav ökad elimport,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om storskaligbiobränsleanvändning,22. (delvis) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omskärpt tillsyn av elnät och fjärrvärmeverksamhet,23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om riskerna ikommunal energiverksamhet,26. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om Vattenfallsoberoende affärsmässighet och ägande,28. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten avbesked rörande de långsiktiga förutsättningarna föratt investera i industriell verksamhet i Sverige.1999/2000:N245 av m.fl. (m) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning ochutveckling av ny energiteknik.1999/2000:N261 av m.fl. (v) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten avinternationell samordning av regelverk, skatter ochavgifter för produktion, distribution och handel medel,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett svensktoffensivt arbete för denna samordning, somprioriterar , och EU.1999/2000:N274 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om energipolitikensmål,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att fullt risk- ochmiljökostnadsansvar införs i energisektorn,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att precisera ochskärpa kärntekniklagen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utgångspunkter förkärnkraftsavvecklingen,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ekonomiska styrmedelför kärnkraftsavvecklingen,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lagstiftning omkärnkraftens avveckling,12. att hos regeringen begär utredning aven svensk reaktorolyckas totala kostnader.1999/2000:N275 av m.fl. (mp) variyrkas1. att beslutar att planeringsmål förvindkraften skall vara en utbyggnad av produktionenupp till ,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utbyggnad avelnätet.1999/2000:N276 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ettlångsiktigt mål för vindkraftens roll i det svenskaenergisystemet.1999/2000:N280 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att upprätta en planför fortsatt uppbyggnad av vindkraften.1999/2000:N293 av och Jan-EvertRådhström (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den förtida avvecklingen av kärnkraft ochdess negativa påverkan på framtid.1999/2000:N295 av m.fl. (kd, m, fp)vari yrkas att beslutar upphäva 6 §kärntekniklagen (1984:3).1999/2000:N325 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att modellen förförsörjning av svensk reservkraft bör göras om såatt inte blir helt beroende av elimport,samt att alla elkonsumenter betalar en fast summaför reservkraften.1999/2000:N356 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om principerna förenergipolitiken.1999/2000:N383 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om riktlinjer förenergipolitiken,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om energipolitiskainsatser på klimatområdet, såväl nationella sominternationella,11. att beslutar upphäva 6 §kärntekniklagen (1984:3).1999/2000:N389 av m.fl. (c) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vidareutveckling avbiobränslesektorn. Riktlinjer för energipolitikenMotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motionerna1999/2000:Sk692 och 1999/2000:N228 en ny inriktningav energipolitiken på så sätt att den skall bidratill att öka sysselsättningen och främja välståndet.Motionärerna framhåller att staten inte skalldetaljreglera energisystemets utveckling utanfastställa långsiktigt hållbara ramar och villkor.Ansvaret för den fortlöpande omställningen,miljöanpassningen och förnyelsen avenergiproduktionen skall, enligt motionärerna, vilapå producenterna. Energipolitiken skall också varaförenlig med en återgång till full sysselsättning.Motionärerna anför vidare att energipolitiken ärett instrument för att nå övergripande mål somkonkurrenskraft, god miljö och välfärd.Riksdagsbeslutet att inleda en förtidakärnkraftsavveckling bör upphävas, liksom lagen omkärnkraftens avveckling, som kränker väsentligarättsgrundsatser. Avvecklingen innebär, enligtmotionärerna, en gigantisk kapitalförstöring, somhotar jobben, miljön och vår levnadsstandard.I motion 1999/2000:N228 framhålls vidare attväxthusgasernas klimatpåverkan är oroande.Motionärerna anför att det huvudsakligen blir ökadimport av kolbaserad el från , som kommer attkompensera bortfallet av el från kärnkraftverket iBarsebäck. Det försurande nedfallet från dennaproduktion kommer genom de förhärskande vindarna attdrabba främst sydvästra , som redan iutgångsläget är hårt drabbat av försurning ochövergödning. Från miljösynpunkt, framhållermotionärerna, ter sig en sådan utveckling mycketolycklig.Motionärerna anför vidare att i juni 1997godkände förtidsavvecklingen utan att regeringenredovisat konsekvenserna för energiförsörjningen,miljön, hushållens ekonomi, boendekostnaderna,investeringarna, industrisysselsättningen,statsbudgeten eller för samhällsekonomin i stort.Inte heller antydde regeringen vilka ekonomiskakonsekvenser beslutet om avvecklingslagen kommer attfå för staten eller för samhällsekonomin. Än mindreantyddes, enligt motionärerna, hur en avvecklingskall finansieras.Motionärerna anför också att svensk kärnkraft inteutgör något exempel på en föråldrad teknik. Enkärnteknisk forskning, utveckling och förnyelsebedrivs fortlöpande. Motionärerna anför vidare attom reaktorerna i stängs är detta ocksånegativt för kärnsäkerheten i . Risken är,menar motionärerna, att stängningen motverkar detaktiva ansvarstagande och säkerhetstänkande hospersonalen, som är ett bärande inslag i det svenskasäkerhetskonceptet. De krav som statsmakten sätterupp skall vara stränga säkerhetskrav. En stängningav en reaktor blir en fråga om när ägaren anser detmer lönsamt att stänga än att reinvestera ochunderhålla anläggningen för att klara myndigheternassäkerhetskrav och de egna kraven på högdriftssäkerhet.Moderata samlingspartiet vill även framgent slåvakt om svensk basindustri. Svensk industri har fåttkraftigt försämrade förutsättningar bl.a. till följdav kraftiga energiskattehöjningar. Då finns det intenågot utrymme för en energipolitik som försämrarkonkurrenskraften ytterligare. Motionärerna anförvidare att ryckigheten i den svenska energipolitikenhar drabbat hushållen hårt.En förtida kärnkraftsavveckling riskerar också,enligt motionärerna, att få allvarliga regionalakonsekvenser. Allvarligast blir situationen iNorrbottens inland, längs samt iområdet kring upp mot , Bergslagenoch till , som ärmycket hårt drabbade av arbetslöshet. Moderatasamlingspartiet vill ha besked rörande långsiktigaförutsättningar för att investera i industriellverksamhet i Sverige.Motionärerna konstaterar vidare att avregleringenav elmarknaden har inneburit en mycketstor omställning för elbranschen. Det innebär bl.a.att konkurrensutsättning och prispress påverkarelhandelsbolagen. Nätbolagen har dock, konstaterarmotionärerna, fortfarande monopol och där har fåprissänkningar redovisats eller aviserats. Moderatasamlingspartiet ifrågasätter kommunernas verksamheti denna fråga och föreslår därför att kommunernaskall avyttra sina energibolag. Vidare föreslås attregeringen noga skall följa utvecklingen inom dekommunala elhandels- och elproduktionsbolagen föratt återkomma till med redovisning ochförslag till hur riskexponering skall minskas.Motionärerna ifrågasätter också AB:sstrategiska roll i omställningsarbetet i och med enpolitisering av företagets ledning. Risken är attdet uppstår skadliga spridningseffekter, dvs. attpolitiseringen skapar en generell osäkerhet om denroll som stora statliga företag spelar påkonkurrensutsatta marknader. Moderatasamlingspartiet anser att skallbedriva sin verksamhet självständigt och påaffärsmässiga grunder samt att ägandet i företagetskall breddas.I motion 1999/2000:N222 (m) anförs att den förtidaavvecklingen av kärnkraften leder till storamiljöförsämringar. Att tvingas använda samtligaoljebaserade elproduktionsenheter i samt attimportera el från exempelvis danska kol- ocholjebaserade elproduktionsenheter leder tillytterligare miljöbelastningar. Att importera elkraftfrån östeuropeiska kärnkraftverk är, ansermotionärerna, direkt utmanande. Motionärernaframhåller att konsekvenserna för miljön av enavveckling av kärnkraften i inte ärtillräckligt klarlagda - varken på kort eller långsikt. Därför anser motionärerna att det finns mycketstarka skäl för att genomföra en bredmiljökonsekvensanalys av kommande effekter förmiljön av en kärnkraftsavveckling i . Dennamiljökonsekvensanalys bör genomföras omgående ochslutföras innan en eventuell avveckling får inledas.I motion 1999/2000:N245 (m) konstateras attkärnkraftsutbyggnad och utveckling avkärnkraftsteknik fortsätter i världen. Detta, anförmotionärerna, borde även kunna vara möjligt iSverige. Genom att behålla kärnkraften kan detökande elbehovet med rimliga investeringar ikraftvärme, som kraftindustrin fårmöjlighet till forskning och utveckling avlångsiktigt hållbara alternativa energiformer.Värmland tillhör de län i som är mestberoende av elintensiv industri, påpekas det imotion 1999/2000:N293 (m). Motionärerna anför attsysselsättningen kommer att hotas vid elintensivaindustrier, t.ex. i orter såsom , ,, och . Detta medför attkonkurrensen gentemot industrier i andra länderkraftigt försämras.I motion 1999/2000:N261 (v) anför motionärerna attSverige måste bli mer aktivt och pådrivande för attåstadkomma lika villkor inom produktion, dis-tribution och handel med el inom hela ,och EU. Den fria rörligheten förkapital och handel ligger ofta långt före dennödvändiga anpassningen av regelverk, skatter ochavgifter. Detta skapar, menar motionärerna, obalansi konkurrensvillkor och stora miljöproblem.Motionärerna föreslår därför att en parlamentariskorganisation skapas, som skall arbeta för dennasamordning.Kristdemokraterna anför i motion 1999/2000:N383 attSveriges energiförsörjning bör tryggas genom enlångsiktig och medveten energipolitik med fastaspelregler där inhemska förnybara energikällor ochbränslen utgör en växande bas. Målet är, enligtmotionärerna, ett omställningsarbete som syftar tillatt bygga ett ekologiskt uthålligt energisystem utandrastiska prisförändringar och risk för elbrist ochdärmed ytterligare påfrestningar på välfärd ochsysselsättning. Industri och hushåll skallgaranteras säkra elleveranser till fortsattkonkurrenskraftiga och rimliga priser. Detunderstryks i motionen att regeringen saknar ensamlad klimatpolitisk linje. Beslutet om enavveckling av innebär attregeringen och de partier som står bakomenergiuppgörelsen på ett mycket medvetet sätt bidrartill en negativ utveckling av växthuseffekten.Från sida anförs i motion1999/2000:N356 att god tillgång på energi är enförutsättning för välstånd. Elektriciteten är mycketviktig för hela vårt samhälle. Motionärernaframhåller att det svenska energisystemet successivtbör ställas om till att bli ekologiskt hållbart. Detlångsiktiga målet är att såväl fossilt bränsle somkärnkraft fasas ut ur energisystemet och ersätts avekologiskt hållbara energikällor. Motionärernabetonar att omställningen av energisystemet måsteske med hänsyn till behov av tillväxt ochökad sysselsättning. Kärnkraften bör utnyttjas underhela sin tekniska och ekonomiska livslängd. Detfinns ingen som helst redovisning av kostnaderna föravvecklingen av kärnkraftverket i , varkenför statsfinanserna eller för samhällsekonomin somhelhet, påpekas det vidare i motionen.Miljöpartiet de gröna framhåller i motion1999/2000:N274 att den svenska energipolitikens målbör vara att inom ramen för en ekologisk bärkraftigutveckling skapaförutsättningar för att förse landet med förnybarenergi på ett sätt som medför att bl.a. näringslivetges konkurrenskraftiga villkor och hushållen rimligatotalkostnader. förslag innebär attvarje energislag långsiktigt skall bära sina egnasamhällsekonomiska kostnader. Genom att anpassaenergisystemet till vad som är långsiktigtekologiskt hållbart skapas förutsättningar i Sverigeför såväl en robust ekonomisk utveckling som en godsocial utveckling.Miljöpartiet vill avveckla ytterligare minst enreaktor utöver regeringens förslag. Lägreambitionsnivå än så kan, enligt motionärerna, intevara rimlig.Miljöpartiets energipolitik innebär en totalomställning av energisystemet till elproduktion medförnybara energislag och en slutgiltig avveckling avkärnkraften . Den strategi somMiljöpartiet föreslår för kärnkraftsavvecklingenskiljer sig från regeringens på så sätt att denomfattar hela avvecklingen, inte bara inledningen,påpekas det i motionen. Strategin innebär också ettaktivt utnyttjande av marknadsekonomiska styrmedelför huvuddelen av kärnkraftsavvecklingen utifrångrunduppfattningen att alla energislag skall betalasina fulla kostnader.Miljöpartiet menar att näringslivet inte är berettatt bära sina egna risk- och miljökostnader. Isjälva verket har företagen en syn på ekonomin somförskräcker, poängterar de. Näringslivet har pådetta sätt inte bara avvisat en ansvarsfullmarknadsekonomi med rimliga miljöambitioner utandessutom möjligheten till långsiktiga förbättringarav konkurrenskraften.Kärnkraften skall, enligt , avvecklasmed en kombination av lagreglering och ekonomiskastyrmedel. Samhällets kostnader för miljö, hälsa ochrisker vid fortsatt kärnkraftsdrift skall väga tungti ersättningsbedömningen. För den fortsattaavvecklingen skall ekonomiska styrmedel somtydliggör kärnkraftens risk- och miljökostnaderanvändas. Dessa styrmedel bör, framhålls det,kombineras med tydliga politiska signaler omintentionen att avveckla kärnkraften snarastmöjligt.Vidare framhåller motionärerna att kärnkraftensrisk- och miljökostnader fullt ut skall överförastill producenterna genom dels förändringar iatomansvarighetslagen, dels en successiv överföringav kostnaderna för kärnkraftens risker tillreaktorägarna. Vidare skall skatten på kärnkraftselhöjas. Syftet, menar motionärerna, är attkärnkraften skall bära de fulla marknads-ekonomiskakostnaderna avseende risken för en storkärnkraftsolycka. När kärnkraften på det här sättetfår betala sina verkliga kostnader kommer det,understryker motionärerna, att leda till attalltfler kärnkraftverk successivt prissätter sig urmarknaden och därmed stängs.Miljöpartiet föreslår också att en parlamentarisktsammansatt kommission utreder frågan om en svenskreaktorolyckas totala kostnader.I kommittémotion 1999/2000:MJ547 (mp) föreslås attenergipolitiken ändras i syfte att främja hållbaramatvanor. Motionärerna förordar förändringar dels ifråga om användningen av fossila bränslen både tilltransporter och handelsgödsel, dels i fråga ominriktningen av livsmedelskedjan i dess helhet.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen beslutade om ett nyttenergipolitiskt program för att åstadkomma enomställning av energisystemet (prop. 1996/97:84,bet. 1996/97:NU12). I beslutet sägs att den svenskaenergipolitikens mål är att på kort och lång sikttrygga tillgången på energi på med omvärldenkonkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skallskapa villkoren för en effektiv energianvändning ochen kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med lågnegativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samtunderlätta omställningen till ett ekologiskthållbart samhälle.Landets elförsörjning skall tryggas genom ettenergisystem som grundas på varaktiga, helstinhemska och förnybara, energikällor. Stränga kravskall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa ochmiljö vid användning och utveckling av allenergiteknik. Svensk industri och samhällslivet iövrigt skall tillförsäkras el till internationelltkonkurrenskraftiga priser.