bet · GN01UbU15 · 2000-04-27 00:00:00 — En proposition om lärarutbildning m.m. är aviserad till maj 2000.Utskottet föreslår också avslag på motionsyrkandena om att stryka hänvis-ningen till den etik som förvaltas av tradition och västerländsk hu-manism i läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassenoch fritidshemmet (Lpo 94) och för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). Vidriksdagens behandling av regeringens förslag till läroplan för det obligatoris-ka skolväsendet instämde utskottet med den dåvarande regeringen att kris-tendomen har haft och har stor betydelse i det svenska samhället och att dessinflytande sträcker sig från kultur, värde- och normsystem, lagstiftning ochrättssystem till samhällsmoral, sedvänjor och tradition (bet. 1993/94:UbU1s. Kristendomen har därför en särställning för att kunna ge grunden tillförståelse för svensk och västerländsk kultur och samhällsutveckling. förelåg det ingen motsättning mellan att vara öppen för och se möj-ligheterna i ett mångkulturellt samhälle och värna om och få en fastförankring i det egna kulturarvet. Utskottet har inte ändrat uppfattning idenna fråga.I sammanhanget bör nämnas att en arbetsgrupp har tillsatts den 4 april2000 inom med uppgift att göra en översyn avläroplanerna som styrinstrument. Utvärderingar har visat att läroplanerna intestyr på det sätt som var tänkt och som vore önskvärt. Ett exempel är att des.k. värdegrundsmålen ofta ställs mot kunskapsmålen. Översynen skall bidratill den ideologiska debatten om hur läroplanen skall bli ett levande ochanvänt dokument och identifiera insatser på och statlig nivå sombehövs för att förstärka läroplanens roll som nationellt styrdokument. Ar-betsgruppen skall vidare se över sambanden mellan nu gällande läroplanermed fokus på de gemensamma delarna. Den skall avrapportera sitt arbetesenast den 31 maj 2001.Även motionsyrkandena om program för arbete med freds- och icke-våldskultur respektive arbete med utbildning i de mänskliga rättigheternabör enligt utskottets mening avslås av med hänvisning till följande.FN:s deklaration och åtgärdsprogram för årtiondet för en freds- och icke-våldskultur för världens barn () betonar vikten av att princi-perna om respekt för livet, frihet, demokrati, tolerans, solidaritet, samarbetepluralism, kulturell mångfald och dialog skall genomsyra alla samhällsnivå-er. Enligt vad utskottet erfarit har bl.a. Kristna Råd engagerat sigaktivt i arbetet för en freds- och ickevåldskultur i enlighet med FN:s deklara-tion. En framtidskonferens om ickevåldskultur kommer efter initiativ avrådet att hållas i med bidrag från Utrikes-departementet. Kristna Råd skall vidare starta en fond för att stödjaolika projekt, bl.a. utbildning i konflikthantering. Fondens stöd kommer attinriktas på etik, värdefrågor och ickevåldsarbete.Utskottet utgår från att skolans arbete med värdegrundsfrågor också inbe-griper att skapa en arbetsmiljö som kännetecknas av ickevåld.Från har utskottet inhämtat att en interdepartementalarbetsgrupp har tillsatts för att utarbeta ett förslag till nationell hlingsplan för mänskliga rättigheter. I arbetet kommer att ingå att föreslååtgärder med anledning av FN:s deklaration om årtiondet för utbildning i demänskliga rättigheterna. Direktiv för arbetsgruppens verksamhet kommer attutfärdas inom kort.Åtgärder mot mobbningMotionernaEtt flertal motionsyrkanden behandlar behovet av åtgärder i form av förhåll-ningssätt, planer och program för att komma till rätta med mobbning i sko-lan.Såväl i motion 1999/2000:Ub221 yrkande 1 som Cen-terpartiet i motion 1999/2000:Ub212 yrkande 9 sätter upp en nollvision sommål i arbetet för att motverka mobbning. Det är en självklar rättighet för barnatt slippa mobbas, uttalas det i båda motionerna, särskilt som skolplikteninnebär att barnen måste infinna sig i skolan.Kristdemokraterna betonar i motion 1999/2000:Ub221 den fysiska skol-miljöns betydelse för bekämpningen av mobbning (yrk. En ren och snyggskolmiljö gör eleverna medvetna om deras eget och andra människors värde.Likaså har personalsituationen betydelse (yrk. Den måste förbättras.Nyckelprincipen i arbetet mot mobbning är att skapa en skolmiljö som kän-netecknas både av positivt intresse och engagemang från de vuxnas sida ochav fasta och klara gränser mot oacceptabelt beteende. Detta förutsätter, an-förs det i motionen, en organiserad tillsyn över elevernas aktiviteter inte barnär undervisningen pågår utan även under rasten (yrk. 10).Enligt motion bör läroplanerna för förskolan, den ob-ligatoriska skolan och gymnasieskolan innehålla ett avsnitt om undervisningi sociala färdigheter (yrk. Motionärerna pläderar för användandet avmedling i arbetet mot mobbning (yrk. Att den mobbade får träffa den sommobbat under handledd medling kan vara ett sätt att visa att konflikter kanbehandlas och bearbetas. Vidare bör det göras klart att skolledningen skallkunna omplacera mobbande och kränkande elever (yrk. Det är inte densom mobbats som skall behöva flytta, framhåller motionärerna. En omplace-ring av den mobbande eleven från ett eventuellt grupptryck kan innebära attdenne får en möjlighet att ändra sitt beteende. Viktigt är också att informa-tion ges i skolan om lag och rätt och om våldets konsekvenser (yrk. 12).I motionen understryker att varje förskola och skolaskall utforma en plan för hur mobbning och våld skall förebyggas och åtgär-das (yrk. bör tillse att handlingsplaner finns och tillämpas.Enligt motion 1999/2000:Ju725 (v) yrkande 5 har mobbning gradvis ut-vecklats till att innefatta grövre våldshandlingar. Motionärerna anser attregeringen bör uppmärksamma detta problem ytterligare. Kommunernamåste ges ekonomiskt stöd för att stimulera till ökade fortbildningsinsatserom mobbning och hur man kan arbeta förebyggande.I motion 1999/2000:Ub288 (m) hävdas att skolledningarna inte sällan harbristande kännedom om de lagar som gäller för arbetet mot mobbning. Inne-börden av aktuella bestämmelser i skollagen respektive arbetsmiljölagenmåste göras tydlig för skolan och tillsyn äga rum att bestämmelserna efter-levs (yrk. 1 och 2). Motionären anser att det behövs en nationell handlings-plan mot mobbning för att höja skolornas lägstanivå i arbetet med att före-bygga, upptäcka och stoppa mobbning (yrk. På nivå börskolplanerna förbättras kvalitativt och kvantitativt vad gäller skolans arbetemot mobbning (yrk. De bör innehålla bl.a. mål för fortbildning av perso-nal i dessa frågor, direktiv för kontakter med polis och andra myndighetersamt krav på uppföljning av arbetet. Beträffande innehållet i skolornas ar-betsprogram mot mobbning menar motionären att varje skola i förväg bör hatänkt igenom hur man skall agera när mobbning förekommer och också vetahur man agerar för att förhindra mobbning (yrk. I motionen framhållsvidare det angelägna i att bygga väl fungerande nätverk på skolorna samt attall skolpersonal erbjuds utbildning om hur mobbning upptäcks och hindras(yrk. Förekomsten av mobbning och skolans insatser mot mobbningmåste löpande mätas respektive utvärderas (yrk. 8).Centerpartiet anser i motion 1999/2000:Ub212 yrkande 10 att det i skolla-gen skall införas en skyldighet för lärare och övrig personal i skolan att rap-portera förekomst av mobbning till rektor. Liknande synpunkter läggs fram imotion 1999/2000:Ub305 (c), där motionären även betonar att mobbarna böruppmärksammas och att det behövs insatser i skolan för att hjälpa dem (yrk.1 och 3).I tre motioner begärs att uttalar sig för att våldsbrott i skolan skapolisanmälas. Enligt motion 1999/2000:Ub221 yrkande8 bör skolledarens skyldighet i detta avseende klart framgå av skollagen.Folkpartiet efterlyser i motion 1999/2000:Ub294 yrkande 36 kraftfulla åtgär-der mot mobbning, t.ex. skall brott som begås i skolan polisanmälas. I mo-tion 1999/2000:Ub288 (m) yrkande 3 anförs att enskilda skolor och lärareinte skall tvingas till svåra och ibland kontroversiella principiella avgöran-den, som t.ex. om våld skall polisanmälas. Skolorna bör i de lokala skolpla-nerna rekommenderas att polisanmäla rena våldshandlingar.Utskottets bedömningUtskottet vill för sin del understryka att det inte får finnas minsta tvekan omatt varje form av kränkande behandling mellan elever, mellan vuxna samtmellan elever och vuxna i skolan är helt otillåten och helt i strid med degrundläggande värden som gäller. Skolan skall inte vara en värdeneutralplats, och den får aldrig acceptera mobbning, våld eller rasism.Enligt utskottets bedömning bör emellertid samtliga motionsyrkanden omåtgärder mot mobbning i skolan avslås av . Tydliga föreskriftermot mobbning och annan kränkande behandling finns i skolans styrdo-kument såsom skollag och läroplaner. Såväl skollagen som läroplanerna ärdärtill föremål för översyn. Det är, anser utskottet, främstlokalt ute i kommunerna och på de enskilda skolorna som utvecklingen avarbetet mot mobbning nu måste ske.Utskottet anför närmare i ärendet följande.Enligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100), i dess lydelse sedan den 1 januari1998, är den som verkar inom skolan skyldig att aktivt motverka alla formerav kränkande behandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden.Arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) ansvar för att verk-samheten bedrivs på ett sådant sätt att en tillfredsställande arbetsmiljö säkerställs. Däri ligger att kränkande behandling inte får förekomma. Ansvaret föratt arbetsmiljöaspekterna beaktas vilar på skolhuvudmannen eller, efter dele-gation, på rektor.I läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fri-tidshemmet (Lpo 94) och för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) framhålls attskolan skall främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse.Ingen skall i skolan utsättas för mobbning. Tendenser till trakasserier skallaktivt bekämpas. Främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas medkunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. Det betonas att alla somverkar i skolan skall hävda de grundläggande värden som anges i skollagenoch i läroplanerna och klart ta avstånd från det som strider mot dem.Rektor har enligt Lpo 94 ett särskilt ansvar för att upprätta, genomföra,följa upp och utvärdera skolans handlingsprogram för att förebygga ochmotverka alla former av kränkande behandling, såsom mobbning och rasis-tiska beteenden bland elever och anställda. Rektors ansvar enligt Lpf 94uttrycks så att alla former av trakasserier och mobbning bland elever ochanställda skall motverkas.Utskottet har under föregående riksmöten haft att behandla motionsyrkan-den som motsvarar de nu aktuella (senast i bet. 1998/99:UbU11). Utskottethar då framfört som sin uppfattning att rutiner och förhållningssätt för hurlärare och övrig personal skall förebygga mobbning och hantera problemennär de upptäcker mobbning samt hur kommunikationen mellan rektorn,personalen, eleverna och föräldrarna skall skötas i dessa ärenden skall finnasi skolans handlingsprogram för arbetet mot mobbning.Utskottet vidhåller att rutiner för bl.a. handledd medling mellan mobbandeoch mobbade elever, omplacering av mobbande elever och rapporterings-skyldighet till rektor om förekomst av mobbning bör beslutas lokalt på re-spektive skola i samband med utarbetandet av handlingsprogrammet förarbetet mot mobbning vid skolan. Utskottet finner det vidare naturligt attskolan i sin uppgift att förmedla normer och värderingar samarbetar medandra samhällsorgan, bl.a. polisen, som kan informera om följderna avvåldsbrott.Enligt skollagen skall rektor hålla sig förtrogen med och svara för dendagliga ledningen av utbildningen i skolan (2 kap. 2 §). Av förarbetena tilllagparagrafen framgår att ansvaret för utbildningen omfattar ansvar inteendast för den direkta undervisningen utan även för skolans fostrande roll,också under sådana moment som raster och skolmåltider (prop. 1990/91:18 s.35). Rektor har således ansvar för att vuxna finns till hands på raster fatt ge eleverna trygghet och hindra mobbning.Beträffande personalsituationen på skolorna vill utskottet peka på att detmed rådande ansvarsfördelning inom skolområdet ankommer på kommunenatt besluta om personal vid de olika skolenheterna. Även den fysiska skol-miljön är ett kommunalt ansvar, liksom fortbildning av skolans personal.Skolverket redovisade i en rapport till regeringen ett upp-drag att genomföra en nationell kvalitetsgranskning om arbetet mot mobb-ning och annan kränkande behandling (dnr 99:208). Granskningen hadegenomförts på 83 skolor i , , och . I rapporten konstateras att handlingsprogram mot mobbning finns i deallra flesta skolor, men de används inte överallt. På många skolor saknas detförebyggande arbetet. Detta gäller i högre grad för de äldre eleverna i grund-skolan samt för gymnasieskolans elever. I rapporten föreslås att kommuneroch skolor bör skapa strategier för förebyggande och behandlande insatser,utveckla elevernas sociala kompetens, uppmärksamma också vuxnas bemö-tande av elever, se till att eleverna får vara med och ta ansvar för att utveckskolors normer, satsa på att stärka social kompetens och socialpedagogiskkunskap bland personalen för att upptäcka mobbning och annan kränkandebehandling samt regelbundet utvärdera och följa upp handlingsprogram ochåtgärder mot kränkande behandling.Utskottet ser det som angeläget att i sin tillsynsverksamhetföljer upp skolornas arbete mot mobbning och annan kränkande behandling.I direktiven till skollagskommitté anges, som utskottet nämnt idet föregående, att kommitténs översyn av gällande regler även skall omfattafrågor kring kränkande behandling. Som utskottet också nämnt har en ar-betsgrupp tillsatts inom för att göra en översyn avläroplanerna som styrdokument. Utredningen och arbetsgruppen skall arbetafram till respektive . Det anges i uppdraget tillarbetsgruppen att denna bör ha nära kontakt med skollagskommittén för ettömsesidigt utbyte av synpunkter och erfarenheter.När det gäller införandet av anmälningsplikt i skollagen för våld i skolan villutskottet betona att de lagar som gäller i samhället i övrigt gäller även i skolan. Därav följer att våldsbrott som sker i skolan skall polisanmälas. Någonsärskild markering i skollagen av detta behövs inte och bör inte heller göras.Motionsyrkandena bör avslås.Elevvård m.m.MotionernaFrågor om elevvård och skolhälsovård uppmärksammas i flera motioner.Kristdemokraterna betonar i motion 1999/2000:Ub275 yrkande 8 vikten avtillgång till elevvårdande personal i skolan. Inte minst med tanke på att psy-kiska och psykosociala störningar har ökat kraftigt bland barn och ungdomarär det enligt motionärerna nödvändigt att elevvården inte utarmas utan fårerforderliga resurser. Enligt motion 1999/2000:Ub277 (kd) yrkande 4 måstedet finnas tillräckligt med elevvårdande personal och tydliga hanteringsvägarfrån misstanken om att en elev har fysiska eller psykiska problem till åtgär-der och uppföljning.Likaså framhåller i motion 1999/2000:So330 yrkande 7 vik-ten av en väl fungerande skolhälsovård som tidigt kan upptäcka ohälsofakto-rer i barns vardagsmiljö och psykiska problem hos barn och som kan verkasom en förtroendefull kontakt med vuxenvärlden. I motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 11 och 1999/2000:Ub211 yrkande 1 lyfter särskiltfram att skolan har en viktig uppgift i arbetet med att förebygga ätstörningar.En översyn bör göras när det gäller att ge information och utbildning omanorexi till dem som arbetar i skolan, vården och idrottsrörelsen samt påfritidsgårdar. Även forskning kring ätstörningar behövs. Enligt motion1999/2000:Ub305 (c) yrkande 2 måste barn i skolan som mår psykiskt dåligtutredas med förtur för att man skall få fram de bakomliggande orsakerna.Folkpartiet anför i motion 1999/2000:So226 yrkande 10 att skolhälsovår-dens betydelse för en god arbetsmiljö i skolan och för förebyggande av olikahälsoproblem inte nog kan understrykas. Den nedrustning av skolhälsovår-den som skett kan inte accepteras. Enligt motion1999/2000:So263 yrkande 7 från bör skolhälsovården förstärkasså att man också kan ta sig an det olycksfallsförebyggande arbetet i skolan.Även i motion 1999/2000:Ub203 (fp) yrkande 1 framhålls att en stärkt skol-hälsovård skulle kunna utgöra en viktig resurs för genomförandet av olikaskadeförebyggande aktiviteter som man vet har effekt.I motion 1999/2000:Ub251 (mp) yrkande 1 hävdas att alltfler unga männi-skor mår psykiskt och fysiskt dåligt. Skolan är en plats där barns och ung-domars varningssignaler tidigt kan uppfattas. Därför är det viktigt, ansermotionären, att det görs klart vad som är skolans ansvar och att erforderligaresurser satsas på förebyggande elevvård. Enligt yrkande 2 i samma motionbör skolans ansvar att genast anmäla misstankar om att ett barn kan behövaskydd tydliggöras genom att en hänvisning till 71 § socialtjänstlagen införs iskollagen.Gymnasieelever som saknar familjestöd bör enligt motion 1999/2000:Ub236 (kd) yrkande 18 kunna få särskilt stöd också i vardagslivet genomboendeformer som internat eller dylikt.Elevers behov av vuxenkontakt och den roll som en klassmorfar kan spela ibarnens liv uppmärksammas i motionerna 1999/2000:Ub235 (mp, m, v, kd,fp) och 1999/2000:Ub215 (mp, fp). Motionärerna hänvisar till att det pågårett projekt med 29 verksamma klassmorfäder i 19 skolor i län.En klassmorfars uppgift är att finnas i barnens närhet i klassrummet, påraster, under lunchen osv. Rekrytering sker framför allt bland arbetslösa mänöver samt pensionärer. Enligt gällande arbetsmarknadsregler är emel-lertid en klassmorfars närvaro vid en skola begränsad till en period om sexmånader. I motionerna föreslås därför att en utredning tillsätts för att ta redpå hur barns behov av vuxna kan tillgodoses på ett långsiktigt och stabilt sättoch där erfarenheterna av projektet tas till vara.Utskottets bedömningUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena rörande elevvårdoch skolhälsovård i avvaktan på regeringens beredning av ett avläm-nat utredningsbetänkande i dessa frågor.Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdragatt kartlägga elevvårdens och skolhälsovårdens verksamhet och funktionsamt överväga lämpliga åtgärder i syfte att höja verksamhetens kvalitet ocheffektivitet (dir. 1998:59). Utredaren överlämnade betän-kandet Från dubbla spår till Elevhälsa - i en skola som främjar lust att lära,hälsa och utveckling (SOU 2000:19). Enligt utredarens förslag bör elevhälsainföras som begrepp för de verksamheter som är elevvård och skolhäl-sovård. Elevhälsans uppgift skall vara att stödja lärandet i skolan och röjahinder för elevers lust att lära och utvecklas. Elevhälsa skall anordnas förförskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan ochsameskolan.Inom Elevhälsan skall det finnas yrkesgrupper som genom högskoleut-bildningar har kompetens som skolsköterskor, kuratorer, psykologer, studie-och yrkesvägledare, skolläkare och specialpedagoger. Dessa yrkesgrupperskall delta i skolans arbete för att skapa en miljö som främjar lärande, godallmän utveckling och en god hälsa för varje elev. Lärare eller arbetslag kaninte på egen hand klara av alla de fysiska, psykiska och emotionella svårig-heter som elever har eller alla de komplicerade sociala situationer de lever i,anför utredaren. Till sin hjälp skall de ha Elevhälsans professionella aktörer.Elevhälsans uppgifter och de kompetenser den omfattar skall anges i skolla-gen. Med hänsyn till den pågående översynen av skollagen föreslår utredarenatt skollagskommittén får i uppdrag att utforma erforderlig författningstext.Betänkandet kommer att remissbehandlas.Utskottet noterar att utredningen i ett avsnitt om hur barn och ungdomarmår , särskilt tar upp ätstörningar som ett omfattande problem blandflickor från tidiga tonår. Det finns enligt utredningen ett stort behov av bl.ateoretisk och praktisk kunskapsutveckling och forskning, vilket inte minstgäller ämnet idrott och hälsa.Av 71 § socialtjänstlagen (1980:620) följer att myndigheter vars verksam-het berör barn och ungdomar är skyldiga att genast anmäla till socialnämn-den om de i sin verksamhet får kännedom om något som kan innebära attsocialnämnden behöver ingripa till en underårigs skydd. I betänkandet omelevhälsa gör utredaren den bedömningen att det ligger i kommunens ansvaratt regelmässigt informera all skolpersonal om deras skyldighet att till kom-munens socialtjänst anmäla när det finns misstankar om att en elev far illaeller löper risk att fara illa.Utskottet anser att det inte behövs någon hänvisning i skollagen till social-tjänstlagens bestämmelse.Utskottet ser positivt på verksamheter som i likhet med projektet i skolor i tillgodoser barns behov av kontakt med vuxna.Som motionärerna anfört behöver barn vuxna förebilder i skolan, särskiltmän, som kan ge dem trygghet och ett socialt stöd samt visa personligt in-tresse. Det ankommer dock på kommunerna att initiera och besluta om såda-na verksamheter. Utskottet är inte berett att förorda en utredning om formerför klassmorfäders närvaro i skolan eller att annars uttala sig i arbetsmark-nadsfrågor. Därmed bör avslå motionerna 1999/2000:Ub215 och1999/2000:Ub235.Skolans arbetsmiljöMotionernaI motion 1999/2000:Ub275 yrkande 19 konstateras omskolans arbetsmiljö att en nedsliten, osund, nedklottrad och ostädad skolavarken inbjuder till arbete eller till ansvarstagande. Därtill kommer att allergiproblem hos barn och ungdomar ofta kan härledas till att de vistas i under-måliga lokaler med brister i ventilationssystem m.m.. På många håll behöverskolbyggnader restaureras och hela skolmiljön, inklusive skolgården, förbätt-ras avsevärt. Detta måste ha hög prioritet, betonar . Ocksåi motion 1999/2000:Ub277 (kd) yrkande 11 anförs att det i såväl klassrumsom korridorer måste ställas samma krav på god arbetsmiljö som på andraarbetsplatser.Enligt i motionerna 1999/2000:Ub212 yrkande 12 och1999/2000:Ub211 yrkande 2 är det angeläget att eleverna redan under detidiga skolåren i större utsträckning än ges möjlighet att faktiskt ta deutformningen av arbetsmiljön i skolan. En översyn bör göras huruvida be-stämmelserna i 6 kap. arbetsmiljölagen om samverkan mellan arbetsgivareoch arbetstagare m.m. skulle kunna tillämpas i skolan.Folkpartiet påpekar i motion 1999/2000:Ub294 yrkande 28 att trots att ele-ver från årskurs 1 omfattas av arbetsmiljölagen, så har brister i skolan avslö-jats när det gäller både den fysiska och den psykosociala arbetsmiljön. Detväxande antalet allergier till följd av osund miljö är ett problem. För motio-närerna är det självklart att elever och lärare skall ha en arbetsplats somuppfyller kraven på en acceptabel arbetsmiljö. I motion1999/2000:So226 yrkande 9 framhålls att varje kommun och skola bör ha etteget program för hur arbetsmiljön i skolan skall kunna förbättras. Det börinbegripa en löpande rapportering om arbetsskador och sjukdom som orsa-kats av arbetsmiljön.Frågor om disciplinära åtgärder mot elever tas upp i tre motioner.Centerpartiet vill ha en skärpning av lärarnas möjligheter att använda di-sciplinära åtgärder. Enligt motion 1999/2000:Ub810 yrkande 4 skall detviktigaste instrumentet vara samtal med föräldrar och elever, vilket kan följasav samtal med studierektor och rektor, formell kommunikation med föräld-rarna, enskild undervisning, kortare avstängning, omplacering och, ytterst,avstängning enligt beslut av den kommunala skolnämnden.I motion 1999/2000:Ub801 yrkande 11 anmärks att lärare ochelever behöver ordning, reda och arbetsro i skolan. Skolan måste därför visaatt det inte är acceptabelt att elever systematiskt stör undervisningen. Läraremåste känna stöd från rektor, skolbyråkrater och politiker när de ingriper motregelbrott i skolan.Enligt motion 1999/2000:Ub265 (kd) skapar man genom en förbättradordning och disciplin i och gymnasieskolan en miljö för lärande,där läraren kan använda tiden för undervisning i stället för att ta itu medstökiga elever.Utskottets bedömningUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena om skolans arbetsmiljö.Utskottet hänvisar till att skollagskommitté fått ett tydligt upp-drag att se över också frågor om arbetsmiljön (dir. 1999:15).