bet · GO01FöU1 · 2000-11-16 00:00:00 — ingått två ytstridsflottiljer(innehållande bl.a. sex korvetter, sexrobotbåtar och tolv patrullbåtar), treminkrigsavdelningar (innehållande elvaminröjningsfartyg och två minfartyg),fyra minsvepningsförband och enubåtsflottilj (innehållande bl.a. nioubåtar, varav två i materielberedskap,samt ett ubåtsräddningsfartyg).Vid stridsfartygsförbanden harkrigsförbandens förmåga i stortbibehållits. Förmågan till ubåtsjakt ochminering har dock minskat medan förmågantill minröjning har ökat.Ytstridsförbandens förmåga tillsamverkan med civila myndigheter harbibehållits genom deltagande isjöräddning och sjöräddningsövningar.Utbildningsnivån för internationelltjänst har utvecklats främst beroende påett flertal genomförda internationellaövningar och utbildningstillfällen.Förmågan vid minkrigsförbanden haravseende luftförsvar, minering ochubåtsskydd minskat något. Förmågan tillminröjning har däremot utvecklats bl.a.till följd av internationella övningaroch operationer.Ubåtsförbanden har uppnått engrundläggande förmåga till väpnad strid.God förmåga har uppnåtts avseendeinternationella övningar, marinaspecialföretag samt särskilda spanings-och underrättelseföretag.I kustförsvarsförbanden har under 1999bl.a. ingått fyra marinregementen, tvåkustartilleribrigadledningar, sexamfibiebataljoner, trekustartilleribataljoner (12/80), etttungt kustrobotbatteri samt sexkustförsvarsbataljoner.Vid kustförsvarsförbanden finns bristeri mörkerstridsförmåga och skydd mot NBC-stridsmedel. Genom utformningen av åretsförbandsövningar har förmågan tillmedverkan i internationella övningar ochinsatser fortsatt att utvecklas.Avvecklingen av det fastakustartilleriet har inletts.Regeringen bedömer sammantaget att demarina förbandens förmåga att klaraställda krav är godtagbar.Försvarsmakten har även tidigare åranmält att marinstridskrafternas förmågatill minering och ubåtsjakt har minskat,och regeringen avser därför att genomuppdrag i det kommande regleringsbrevetför 2001 särskilt följa upp dessafrågor.FlygstridskrafterInom flygstridskrafterna har under 1999bl.a. följande förband ingått: treflygkommandostaber, sex stridslednings-och luftbevakningsbataljoner, 16basbataljoner, två JAS 39 Gripen-divisioner, åtta JA 37-divisioner (varaven i lägre beredskap), två AJS 37-divisioner, fyra centralatransportflygdivisioner och fyraregionala transportflygdivisioner.De befintliga systemen vid lednings-och underhållsförbanden har bibehållitsunder 1999. De 16 basbataljonerna harvidmakthållits, varav en med lägreberedskap.Under 1999 har två divisioner JAS 39Gripen krigsorganiserats.Flygtidsproduktionen har inte nåttuppsatta kvalitetsmål fullt ut.Ombeväpningstakten har därför blivitnågot lägre än planerat. Övrigastridsflygförband har i allt väsentligtbibehållit sin förmåga.Transportflygförbanden harvidmakthållit sin förmåga.Utbildningen och teknikutvecklingen förJAS 39 har fortsatt. Den 1september 2000 hade 85 flygplan JAS 39Gripen och 5 flygplan JAS 39 B Gripen,dvs. den tvåsitsiga versionen,levererats till Försvarsmakten.Regeringen konstaterar att flygtjänstenmed SK 60 har genomförts i begränsadomfattning på grund av problem medflygplanets motor. Den grundläggandeflygutbildningen av militära flygförareförsenas därigenom.Sammantaget har verksamheten inomflygvapenförbanden påverkats negativt avbristen på tekniker och flygstridsledare(tidigare benämnda radar-jaktledare).Flygtidsproduktionen har fåttdimensioneras efter tillgången påtekniker.När det gäller teknikerbristenkonstaterar regeringen att avgångarnabromsats upp sedan Försvarsmaktenvidtagit vissa löneåtgärder för dennapersonalkategori.Regeringen noterar att Försvarsmaktenaktivt också försöker minska bristen påflygstridsledare genom olika åtgärder.Ett annat problem är pilotavgångarna.Under 1999 lämnade ett 30-talstridsflygare Försvarsmakten för att tacivila arbeten. Ytterligare 30-40flygförare aviserade att de avsåg attlämna Försvarsmakten. Myndigheten hardock vidtagit en rad åtgärder för attmotverka dessa avgångar, bl.a. har ettnytt flygföraravtal slutits med defackliga organisationerna. Regeringenkonstaterar att de åtgärderFörsvarsmakten vidtagit har lett tillatt ett stort antal flygförareåterkallat sina anmälningar om att lämnaförsvaret. Regeringen erinrar också omFörsvarsdepartementets initiativ till ennordisk arbetsgrupp för att belysapilotfrågor inom de nordiskaförsvarsmakterna. Försvarsmakten harbörjat vidta de åtgärder somarbetsgruppen föreslagit, bl.a. att ökaflygtidstilldelningen. Regeringenkonstaterar sammanfattningsvis att ävenom det föreligger en brist på flygförarevid några förband äventyrar inte detta inuläget möjligheterna att nåverksamhetsmålen.Under år 2000 har förbandsverksamheteni stort sett följt den uppgjordaplaneringen.Jaktflygdivisionerna har deltagit i deplanerade övningarna med bra resultat.För AJS 37-förbanden harspaningsberedskapen inneburit att denianspråktagna flygtiden överskrider denplanerade.Anpassningen av flygflottilj,F 17, till Gripensystemet har inlettsmed bl.a. omskolning av tekniskpersonal.Sammantaget anser regeringen attbristerna på tekniker ochflygstridsledare, och i viss månpiloter, innebär problem förflygvapenförbanden. Samtidigtkonstaterar regeringen attFörsvarsmakten har vidtagit åtgärder ochatt vissa resultat av dessa åtgärderredan föreligger. Regeringen avser attfölja utvecklingen.Sammanfattningsvis bedömer regeringenatt läget inom flygstridskrafterna ärgodtagbart.HelikopterförbandRegeringen anför att det inomhelikopterförbanden haringått bl.a. följande förband: en rörlighelikopterledning, en arm,flygbataljon,två pansarvärnshelikopterkompanier, tvåmarina helikopterdivisioner och sexflygräddningsgrupper.Från att ha varit en försvarsgrensvishelikopterverksamhet har den omformatstill en försvarsmaktsgemensam sådan.Regeringen konstaterar atthelikopterförbandens förmåga inte harkunnat förbättras . Dettaberor främst på en lågflygtidstilldelning, brister imaterieltillgängligheten ochotillräcklig värnpliktstilldelning. Deåtgärder som Försvarsmakten vidtog underåret har ännu inte givit tillräckligeffekt. Inte heller harvidareutvecklingen mot operativt rörligahelikopterförband kunnat genomföraseller förmågan till rörligbasorganisation kunnat ökas itillräcklig grad. Brister i sistnämndaavseende finns främst inom desjöoperativa helikopterdivisionerna.De markoperativa helikopterförbandenhar genomfört en omfattandeövningsverksamhet och deltagit i deflesta av arm,stridskrafternas störreförbandsövningarDe sjöoperativa helikopterförbanden harendast i mindre omfattning deltagit imarinstridskrafternas förbandsövningar.Besättningarnas flygtrim ligger nu på enlägsta godtagbar nivå. För deluftoperativa helikopterförbanden tidigare inleddabesättningsutbildningen börjat geresultat genom ett tillskott påfärdigutbildad personal. Vidare har ettåtgärdsprogram satts i gång för att höjatillgängligheten på helikopter 10.Erfarenheterna av den nyaorganisationen med med fyrahelikopterbataljoner är i huvudsak goda.Myndigheten framhåller dock attorganisationen är personalsvag, vilketinneburit ett lägre flygtidsuttag änplanerat. Förbanden har dock deltagit inationella och internationella övningarmed bra resultat.År 1999 tillämpades direktrekryteringtill helikopterflottiljen för förstagången och resultatet blev överförväntan.Problemen med personalavgångar ochbristande materiell tillgänglighet ärstörst inom de sjöoperativa förbanden.Regeringen avser att följa utvecklingeni dessa avseenden.Under år 2000 har utbildningen fortsattmed grundläggande helikopterutbildningoch en flyginstruktörskurs, med gottresultat.Sammantaget bedömer regeringen attläget inom helikopterförbanden ärgodtagbart. Regeringen väger därvid Försvarsmakten har vidtagit en radåtgärder, vilka delvis redan har givitresultat.ÖvrigtAnställd personalRegeringen uppger att ca 900yrkesofficerare har lämnat sinaanställningar och ca 400 har nyanställtsunder 1999. Detta innebär att antaletyrkesofficerare i Försvarsmakten, och vidFörsvarshögskolan m.fl. närståendemyndigheter har minskat från ca 14 800till ca 14 300. Minskningenöverensstämmer med den somFörsvarsmakten planerat.Yrkesofficerarnas åldersstruktur harfortsatt att försämras varvidgenomsnittsåldern ökat från 40 till 41år. Detta är en följd dels av attFörsvarsmakten utnyttjatrekryteringsbegränsningar som en metodför att snabbt minska den anställdapersonalens numerär, dels av att derelativt omfattande spontana avgångarnahar sin tyngdpunkt i åldersgruppen 27-37år.Antalet tjänstlediga yrkesofficerarehar ökat från ca 700 årsarbetare 1998till ca 900 . Regeringenbedömer att de viktigaste skälen tillökningen är den relativa osäkerhet somrått beträffande Försvarsmaktenslångsiktiga utveckling och attyrkesofficerarnas allmänna kompetensvarit efterfrågad på arbetsmarknaden.Tyngdpunkten bland de tjänstlediga är iåldrarna under . Regeringen bedömeratt tjänstledighetssituationen kommeratt leda till en fortsatt försämradåldersstruktur.Regeringen konstaterar att minskningenvad avser yrkesofficerarnas numerärföljer den planerade men också att detfinns anledning för Försvarsmakten attfortsätta vidta sådana åtgärder somsyftar till att förbättra yrkes-officerarnas åldersstruktur. Tillgångentill unga yrkesofficerare påverkar bådeproduktionen i kärnverksamheten ochmöjligheterna att bemanna deinternationella insatserna. I ett längreperspektiv påverkas helapersonalförsörjningen.Under 1999 har antalet kvinnligayrkesofficerare (årsarbetare) ökat från286 till 293. Ökningen är såledesmarginell. Inte heller ökar andelenkvinnliga elever vid militärhögskolorna.Regeringen är angelägen om att Försvars-makten intensifierar sitt arbete med attöka andelen kvinnliga yrkesofficerareoch avser att återkomma till frågan iregleringsbrevet för år 2001.Regeringen uppger att ca 650civilanställda har lämnat sinaanställningar och ca 70 harnyrekryterats. ven bland dencivilanställda personalen tenderarantalet tjänstlediga att öka, dock i enlägre takt än för yrkesofficerarna.Antalet civilanställda i Försvarsmaktenhar sålunda minskat från ca9 300 till ca 8 800 årsarbetare.Minskningen överstiger den planerade medca 50 årsarbetare. Genomsnittsåldernökat från 47 till . Regeringenkonstaterar därför att det även för dencivilanställda personalen finnsanledning för Försvarsmakten attfortsätta vidta sådana åtgärder somförbättrar åldersstrukturen.Vid utgången av 1999 fanns ca 17 600reservofficerare. Av dessa hade ca 8 000tecknat nya tjänstgöringsavtal. Övrigareservofficerare är endera i ett sådantåldersläge att någon tjänstgöring intelängre är aktuell eller så har de valtatt inte förnya sina avtal.Reservofficerarnas möjligheter tilltjänstgöring har även varitbegränsade. Detta beror främst på attfortsättningsutbildningen varit av ringaomfattning.Av förförsta framgår attpersonalreduktionen i allt väsentligtfortgår enligt myndighetens plan föromstruktureringen. Försvarsmakten anserdock att avgångarna inom vissa yrkes-officersgrupper är större än vad som ärönskvärt. Regeringen delar dennabedömning.Sammantaget anser regeringen attFörsvarsmakten ochinledningen av 2000 skapatförutsättningar för att fullfölja denpersonella omstrukturering som ärnödvändig mot bakgrund av de beslutbeträffande Försvarsmaktens uppgifter,resurser och organisation som riksdagenhar fattat under åren 1999 och 2000.Totalförsvarspliktig personalUnder 1999 har 18 711totalförsvarspliktiga som fullgörvärnplikt ryckt in för grundutbildning.16 005 har fullgjort grundutbildningenunder . Andelen som inte fullföljergrundutbildningen efter inryckningen ärfortfarande hög, . Avdelårsrapporten framgår att denna andeltenderar att minska. På halvårsbasis sålunda minskat till ca 10 %.Försvarsmakten har fortsatt sitt arbetemed att utveckla och förbättra detotalförsvarspliktigas möjlighet att fåarbete och studieplats efter fullgjordgrundutbildning.MiljöarbeteRegeringen konstaterar attFörsvarsmaktens miljöarbete har fortsatti linje med den inriktning regeringengett. Förbanden har tillförtsmiljökompetens och miljöengagemanget vidförbanden har ökat. Samtligaunderhållsregementen har också vidtagitåtgärder för att kunna certifierasenligt miljöledningsstandarden ISO 14001avseende hantering av miljöfarligtavfall.Åtgärderna för att minska utsläppengenom förbränning av fossila bränslenhar fortsatt. När det gäller att minskaspridningen av skadliga ämnen har deflesta förband infört källsortering ochen säkrare hantering av farligt avfall.Vidare har återvinningsstationeranskaffats. Efterbehandling av förorenadmark genomförs i enlighet med den avmyndigheten fastlagda planen.Utvecklingen av blyfri ammunition harfortsatt. Försvarsmakten bedömer attviss serietillverkning kan komma i gånghösten 2000.Inom det internationellaförsvarsmiljösamarbetet harFörsvarsmakten medverkat i olikaNatokommitt,er. I det nordiskaförsvarsmaktssamarbetet arbetar en gruppmed miljöfrågor vid större övningar. Påregeringens uppdrag har Försvarsmaktengenomfört försvarsmiljöprojekt iEstland, och Litauen.Myndigheten har vidare på regeringensuppdrag inlett ett miljösamarbete medden ryska försvarsmakten.Regeringen anser att det miljöarbete somFörsvarsmakten har genomfört lägger engod grund dels för utövandet avmyndighetens sektorsansvar, dels förinförandet av ett miljöledningssystem ihela organisationen år 2001.Försvarsmaktens omstruktureringNär det gäller omstruktureringsarbetetmed anledning av försvarsbeslutkonstaterar regeringen att avvecklingenav krigsförband i allt väsentligt ärslutförd. ven avvecklingen av mark,anläggningar och lokaler är i alltväsentligt genomförd.Ammunition och minröjningFörsvarsmakten har på uppdrag avregeringen redovisat utvecklingen inomammunitions- och minröjningsområdet. Avrapporten framgår att en omfattandeverksamhet bedrivs och att den svenskaförmågan har fortsatt att utvecklas.Totalförsvarets ammunitions- ochminröjningscentrum (SWEDEC) hararrangerat en ammunitions- ochminröjningskonferens. Bland annatutarbetades där ett förslag tillinriktning av svenskammunitionsröjningsverksamhet.SWEDEC har även utbildat civil personalfrån olika humanitära organisationer.Därtill kommer en omfattandeutbildningsverksamhet för lokalainsatser i mindrabbade länder.När det gäller materiel- ochmetodutveckling för ammunition ochminröjning pågår ett vittgående studie-och utvecklingsarbete. Vidare beslutaderegeringen att ingå eninternationell överenskommelse för attytterligare främja utvecklingen inomminröjningsområdet. Verksamheten inomöverenskommelsen, International Test andEvaluation Program (ITEP), syftar tillatt skapa förutsättningar för att destater och organisationer som ingår isamarbetet skall kunna utväxla resultatfrån nationella försök med ammunitions-och minröjningsutrustningar. hargenom det arbete som bedrivs inomFörsvarsmakten (SWEDEC), , godamöjligheter att ge värdefulla bidragtill samarbetet.IncidentinsatserRegeringen anmäler att Sverigessjöterritorium har övervakatsfrån ledningscentraler medradarstationer och andra sensorer samtfrån fartyg till sjöss.Ubåtsskyddsförband har upprätthållitberedskap för att kunna ingripa inomramen för marinstridskrafternasordinarie förbandsverksamhet. Enkränkning av svenskt territorium harskett med främmande ytfartyg. Ingenrapporterad händelse utgör enligtFörsvarsmakten tillräcklig grund för attkonstatera att främmandeundervattensverksamhet pågått på svensktsjöterritorium.Sveriges luftrum har övervakats frånluftförsvarscentraler med radarstationeroch från flygplan. Tretton kränkningarav svenskt luftrum har konstaterats.Samtliga har utgjorts av Natoflyg.Konstaterade incidenter i luften harnedgått med sex stycken jämfört med 1998och ligger på samma nivå som 1997.Vid ett tillfälle har ensvensk militär flygenhet kränktutländskt territorium.Sammantaget bedömer regeringen attinsatser mot incidenter har genomförts ienlighet med ställda krav.Stöd till samhälletFörsvarsmakten har deltagit iräddningstjänst och annan stödverksamhetvid ett flertal tillfällen under 1999.Exempel på viktiga insatser är vidskogsbränderna i Storstockholmsområdetdär myndigheten bidrog medledningsresurser, helikoptrar ochmarktrupp. Försvarsmakten bedömer atträddningstjänsten inte hade kunnat klaraden brand som härjade i Tyrestaområdetutan de militära insatserna. Ett annatexempel på en betydande insats ärevakueringen av den brinnande norskafärjan . Exempel påviktiga insatser 2000 är de som gjordesvid översvämningarna i isomras.Totalt genomförde Försvarsmakten underåret 1 237 insatser med helikopter förräddningstjänst och sjuktransporterenligt nödhelikoptersystemet. Härvidundsattes 117 människor. varsiffrorna 1 001 insatser och 166undsatta människor. Till detta kommeratt Försvarsmakten utförde ca400 ambulanshelikopteruppdrag förVästerbottens läns landsting i enlighetmed avtalet om sjuktransporter medhelikopter.För att utveckla sin förmåga att lämnastöd till samhället har Försvars-maktengenomfört övningar tillsammans med andramyndigheter. Myndigheten har ocksåregelbundna samverkansmöten medKustbevakningen och Rikspolisstyrelsen.Enligt regeringens mening harFörsvarsmakten en stor betydelse när detgäller stöd till samhälletsräddningstjänst, framför allt vid störreolyckor, och till sjukvården. Uppgiftenatt kunna lämna stöd till samhälletskall dock inte vara dimensionerande närdet gäller Försvarsmaktens utformningeller omfattning. En viktig del avstödet till samhället utgörs av insatsermed helikopter. Regeringen konstateraratt myndigheten har gjort ett stortantal insatser och att detta lett tillatt ett betydande antal människor harkunnat und-sättas. Regeringen noteraratt systemet med nödhelikopter fungerarallt bättre och att det utgör enbetydelsefull transportmöjlighet försjukvårdshuvudmännen i mångasituationer.BeredskapGrundberedskapBeredskapen har generellt upprätthållitspå samma nivå som , vilketenligt regeringen uppfyller ställda kravi nuvarande omvärldsläge.Mobiliseringsberedskapen hardifferentierats och ett nyttberedskapssy-stem prövas. Systemetinnebär att förbanden indelas i olikaberedskapsgrupper. Regeringen haruppdragit åt Försvarsmakten att lämnaförslag till hur beredskapssystemetskall kunna utvecklas för att kunnatillämpas mer flexibelt.Milostaberna har genomfört planeradeledningsövningar varav en större inomSödra militärområdet. Milostaberna harvidare genomfört beredskaps-kontrollermed hög måluppfyllnad vid övade förband.Beredskap för stöd till samhälletRegeringen konstaterar attFörsvarsmaktens beredskap för insatsertill stöd för samhället i övrigt efterhand har förbättrats. Samverkan mellande militära förbanden och kommunerna harökat. De omfattande räddningstjänst-insatserna har också medförtatt kunnandet och beredskapen förytterligare insatser som stöd tillsamhället har förbättrats.Beredskap för internationella insatserUnder 1999 har snabbinsatsstyrkan Swerapvidareutvecklats till en komplettmekaniserad bataljon. Omfattandeförberedelser, såsom rekrytering,utbildning samt tillförsel av materiel,har gjorts inför insatsen i Kosovo.Försvarsmakten har deltagiti nio övningar som arrangerats antingeninom ramen för Partnerskap för fred(PFF), eller som övningar i PFF:s anda.En av dessa var 99, somFörsvarsmakten planerade och genomförde.Viking 99 var den första datorstöddasimuleringsövningen med Partnership forPeace () som bas.Försvarsmakten har vidare deltagit i enteknologidemonstration av PSN i sambandmed i i april1999.Ett omfattande stöd har lämnats isamband med uppbyggandet av de baltiskastaternas försvarsmakter. Försvarsmaktenhar deltagit med instruktörer samtöverfört materiel inom de multilateralaprojekten , Baltron ochBaltdefcol. Bilateralt harFörsvarsmakten utbildat ett antalbaltiska officerare i Sverige.Försvarsmakten har vidare röjt minor ibaltiska farvatten.Ammunitions- ochlandminröjningsförmågan hållerfortfarande en relativt höginternationell standard och fortsattutveckling pågår.Under första halvåret 2000 harFörsvarsmakten deltagit i ett antalövningar som arrangerats antingen inomramen för PFF eller i PFF:s anda.Stödet till de baltiska staternasförsvarsmakter har fortsatt under 2000.IncidentberedskapIncidentberedskap har upprätthållits medresurser ur grundorganisationen.Sammantaget bedömer regeringen attFörsvarsmakten har upprätthållitincidentberedskap enligt ställda krav.Internationella insatserSverige har deltagit i trefredsfrämjande truppinsatser: FN:spreventiva mission Unpredep (UnitedNations Preventive Deployment Force) if.d. jugoslaviska republiken ,, samt de båda Nato-leddamultinationella fredsstyrkorna SFOR(Stabilization Force) i och KFOR (Kosovo Force) iKosovo.UnpredepEn preventiv närvaro av FN-trupp harfunnits i sedan januari 1993.Unpredep har haft till huvuduppgift attövervaka och rapportera om händelserlängs gränser som skullekunna äventyra landets säkerhet samt attgenom sin närvaro vid gränsen avskräckafrån hot och förhindra sammanstötningar.Unpredeps truppstyrka var fördelad på ennordisk och en amerikansk bataljon samten mindre indonesisk ingenjörenhet.Efter det att ifebruari 1999 inte kunnat enas om ettförlängt bemyndigande avslutadesinsatsen. Avvecklingen genomfördesskyndsamt och lämnade desista svenskarna . Det svenskatruppbidraget var 112 personer.SFORNato har i enlighet med beslut av FN:ssäkerhetsråd lett en multinationellfredsstyrka i sedandecember 1995. har deltagit iden nordisk-polska brigaden inom dennastyrka. Enligt fredsavtalet för är SFOR:s uppgift dels attgenomföra militära uppgifter i syfte attavskräcka de före detta krigförandeparterna från att ta till militäramedel, dels att understödjagenomförandet av avtalet i sin helhet.FN:s säkerhetsråd har i resolution 1305den gett ett förlängtbemyndigande till Nato samt mandat förden multinationella fredsstyrkan den 21 juni 2001.Den svenska kontingenten har underhuvuddelen av 1999 uppgått till ca 500personer indelade i en skyttebataljon,ett sjukvårdskompani samt stabs- ochunderhållsenheter. I den svenskakontingenten har även enheter förammunitions- och minröjning ingått. InomNato och SFOR pågick planering för enreducering och omstrukturering avfredsstyrkan. Den nordisk-polskabrigaden avsågs härvid utgå. Regeringenbeslutade därför bl.a.om avveckling av hittillsvarandebataljon och om formerna för ett förnyatsvenskt bidrag. deltar nu med enstyrka om ca 40 personer vars främstauppgift är civil-militär samverkan(Cimic).KFORFN:s säkerhetsråd har, med stöd avkapitel VII i , i resolution1244 gett Nato mandatför en multinationell fredsstyrka iKosovo till . Närvaron aven multinationell fredsstyrka kommer attfortsätta, om inte Säkerhetsrådetbeslutar annorlunda. En internationellfredsstyrka (KFOR) etablerades den 11juni 1999 i Kosovo. Styrkan leds avNato.Efter medgivande beslutaderegeringen att ställa en väpnad styrkatill förfogande som ett svenskt bidragtill en internationell fredsstyrka iKosovo. Styrkan, som omfattade enmekaniserad bataljon med bataljonsstab,stabs- och understödskompani, tvåmekaniserade skyttekompanier,ingenjörkompani, trosskompani samt ettmindre antal övriga enheter, totalt ca850 personer, kunde nedtransporteras iseptember 1999. Styrkan tog ansvar förett område . Densvenska bataljonen är insatt i denbrittiska brigadens område. Bataljonensuppgifter har bl.a. varit att övervakagränsen till , genomförapatrullering, upprätta vägspärrar,bevaka fasta anläggningar, eskorterapersoner samt lösa humanitära uppgifteroch samverka med FN:s civilpoliser föratt upprätthålla säkerheten förcivilbefolkningen.Det svenska truppbidraget innefattartvå enheter för utbildning i minkännedom(). Dessa harutbildat mer än 3 500 elever urinternationella organisationer som FN,, Internationella Röda kors-kommitt,n m.fl. hjälporganisationer.Den svenska KFOR-styrkan har under 2000minskats från ca 850 till 800 personer,dock utan att försämra bataljonensoperativa förmåga.Första halvåret har präglats avintensiv verksamhet där förbandet harställts inför mycket svåra uppgifter därbl.a.