bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Nuvarande princip för hyresberäkningav anläggningar, som sägs bakvägen dränera den av fastställdaförsvarsbudgeten, bör därför bli föremål för särskild granskning, t.ex. genomRiksdagens revisorer (yrkande 24).UtskottetDe förestående förändringarna av Försvarsmaktens krigsorganisation ochnedläggning av fredsförband kommer att medföra ett omfattande behov avatt avveckla mark, anläggningar och lokaler. Regeringen har enligt 25 §lagen (1996:1059) om statsbudgeten rätt att besluta om försäljning av statligfast egendom om dess värde inte överstiger . Utskottet harerfarit att det bokförda värdet för anläggningar som omfattas av regeringensavvecklingsförslag i ett flertal fall överstiger och i någrafall . Utskottet anser det vara rimligt att regeringen fårbesluta om försäljning i dessa fall, eftersom avvecklingen av ifrågavarandefastigheter och anläggningar är en direkt följd av beslut om För-svarsmaktens framtida organisation i fred. bör således bifallaregeringens begäran om ett bemyndigande (hemställan nr 21) att sälja mark,anläggningar och lokaler även när värdet i det enskilda fallet överstiger 50miljoner kronor.I 1996 års försvarsbeslut (prop. 1996/97:4, bet 1996/97:FöU1, rskr.1996/97:109) ingick att statskapitalet för av , lokaler och mark som skulle avvecklas till följd av riksdagsbe-slutet skulle skrivas ned med det bokförda värdet. Bakgrunden var att i annat fall skulle belastas med nedskrivningskostnader somdet saknade finansiella möjligheter att bära. Regeringen föreslår nu en lik-nande hantering (hemställan nr 22).Utskottet har från erfarit att det sammanlagda bokför-da värdet för de anläggningar, lokaler och mark som kan komma att säljasuppgår till . Utskottet föreslår bifall till regeringens förslag och att bemyndigar regeringen att vid utgången avrespektive upplåtelsetid sätta ned statskapitalet med högst det bokförda vär-det på sådan egendom som skall avvecklas.Utskottet föreslår vidare att bemyndigar regeringen att besluta attFortifikationsverket skall få avräkna försäljningskostnaderna från de samla-de intäkterna från den egendom som skall avvecklas, med undantag för kost-nader för miljösanering som Försvarsmakten är ansvarig för (hemställan 23).De avgivna motionerna - partimotion Fö28 (fp) och motion Fö220 (m) -behandlar båda tillämpningen av kapitalkostnader för försvarets fastigheter.Systemet infördes . direktavskrevs investeringskostnader.Enligt utskottets mening har tillämpningen av kapitalkostnader lett till flerapositiva effekter, bl.a. att kostnaderna för lokaler och mark har gjorts synligDetta har i sin tur utgjort incitament till ett effektivare lokalutnyttjande ocen avveckling när lokaler och mark inte behövts.Tillämpningen av kapitalkostnader kan emellertid också leda till målkon-flikter, vilket ges exempel på i partimotion Fö28 (fp). Det som kan verkaekonomiskt fördelaktigt med utgångspunkt i reglernas tillämpning, kan sam-tidigt vara orationellt ur ett annat perspektiv.Ett annat exempel på en sådan målkonflikt är en situation där flyttning el-ler omlokalisering av en verksamhet övervägs som ett alternativ. Gjordainvesteringar har då liten betydelse, eftersom Försvarsmakten befrias från attfinansiera kapitalkostnaden på den gjorda investeringen. Den årliga kostnaden för den nya investeringen blir intesärskilt betungande för Försvarsmakten. Den begränsas till hyreskostnaden iproportion till det upplånade kapitalet för den nya investeringen. Reglernautgör således incitament till att flytta och bygga nytt. Ett sådant beteendetorde inte alltid vara statsfinansiellt sunt. I synnerhet inte om det saknasnågon som kan ta över de lokaler som Försvarsmakten lämnar.Utskottet anser således att det är befogat med en granskning aveffekterna av att tillämpa kapitalkostnader för försvaretsfastigheter. Utskottet avser, med anledning av motionerna Fö28(fp) yrkande 24 och motion Fö220 (m) yrkande 12, att ta uppfrågan om en sådan granskning med revisorer.PersonalUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen anfört om personal-försörjning (s. 109-113) och frivillig försvarsverksamhet (s. 115-116). Iavsnittet om personalförsörjning behandlas motionerna Fö20 (m) yrkandena13 och 14, Fö28 (fp) yrkandena 14-16, Fö32 (kd) yrkande 11 samt Fö312(kd) yrkandena 1 och 2 och i avsnittet om frivillig försvarsverksamhet mo-tionerna Fö30 (kd) yrkande 3 i denna del, Fö32 (kd) yrkande 9 i denna del,Fö34 (kd) yrkande 2, Fö212 (kd) yrkande 12, Fö213 (kd) yrkande 6, Fö322(kd) i denna del samt Fö324 (s) yrkande 1.Anställd personalRegeringenFörsvarsmakten redovisade i sitt underlag till regeringen ettminskande behov av anställd personal. Behovet (årsarbeten) bedömdes tillcirka 9 500 yrkesofficerare (ca 14 300) och till ca 6 550 ci-vilanställda (ca 8 900) . Vad gäller antalet yrkes-officerare ingick en bedömning om att cirka 8 900 kommer att vara anställdaav Försvarsmakten, att cirka 200 kommer att vara anställda i utlandsstyrkanoch att cirka 400 kommer att vara anställda vid närstående myndigheter.Därutöver bedömde Försvarsmakten att det fortlöpande kommer att finnas ca500 tjänstlediga yrkesofficerare i ett balanserat personalförsörjningssystem.Det senare har betydelse för bl.a. rekryteringen som måste dimensionerasmot 10 000 (dvs. 9 500 som är i tjänst och 500 tjänstlediga).Försvarsmaktens bedömningar bygger på ett antagandeom Försvarsmaktens långsiktiga utformning och på en antagen värnplikts-volym om 16 350. Regeringen förordar i ett annat avsnitt i propositionen enstörre värnpliktsvolym. Mot bakgrund härav bedömer regeringen att detlångsiktiga behovet av yrkesofficerare och civilanställda kan blinågot större än vad Försvarsmakten redovisat i det föregående.Även om antalet anställda bedöms öka något i förhållande till Försvars-maktens redovisning delar regeringen att det inte kommer att vara möjligt att uppnå nödvändig personalre-duktion med enbart spontana avgångar och pensionsavgångar.Försvarsmakten har arbetat fram ett åtgärdspaket som syftar till att stimu-lera stora grupper av anställd personal att på eget initiativ lämna Försvars-makten. Åtgärderna avser stöd till yrkesväxling, olika former av pensionsåt-gärder, avgångsvederlag och uppsägningar. Regeringen framhåller betydel-sen av att Försvarsmakten tar till vara alla möjligheter som finns för attminska antalet anställda och att Försvarsmakten härvid särskilt beaktar möj-ligheterna till yrkesväxling.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört ovan om anställdpersonal. I avsnittet nedan redovisar utskottet sina synpunkter när det gällerFörsvarsmaktens personalförsörjning.Översyn av Försvarsmaktens personalförsörjningRegeringenRegeringen beslutade om direktiv till en utredning omFörsvarsmaktens personalförsörjning. Enligt direktiven skall utredningenredovisa en samlad syn på Försvarsmaktens personalförsörjning. Utredning-en skall därvid i huvudsak belysa förutsättningarna för och lämna förslag tillhur Försvarsmakten skall kunna rekrytera, utveckla och avveckla personal påett väl avvägt sätt och över tiden. Detta skall avse alla personalkategorier.Utredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 31 december2000.MotionernaI partimotion Fö20 (m) framhåller Moderata samlingspartiet att regeringensutredning om personalförsörjningen inom Försvarsmakten bör ges tilläggsdi-rektiv. Befälsordnings- och utbildningssystem för officerare (inklusive yr-kesväxling) och utnyttjande av kvalificerade civilanställda bör stå i förgrun-den för denna utrednings arbete. Behovet av en bred insyn och helhetssyn påområdet kräver enligt att utredningen görs parlamentarisk istället för den snäva modell med en särskild utredare som regeringen valt(yrkande 13).I partimotion Fö28 (fp) tar liberalerna i tre yrkanden upp frå-gan om Försvarsmaktens personalförsörjning. Enligt liberalernamåste regeringen i framtida propositioner på ett fullgott sätt redovisa samtli-ga effekter av sina förändringsförslag (yrkande 14). För att erhålla de bästaspecialisterna bör reservofficerssystemet reformeras, så att lämpliga personertidigt kan knytas till Försvarsmakten med högskolestipendier och en slut-tjänsteställning som (motsvarande) överstelöjtnant eller överste (yrkande 15).Personalförsörjningen inom försvaret är av avgörande betydelse för trovär-digheten i ett anpassningsförsvar. Tjänstgöringsplatser bör därför behållas förFörsvarsmaktens personal inom t.ex. isbrytare eller sjömätare (yrkande 16).I kommittémotion Fö32 (kd) anser att en förutsättningför ett system med ökat utnyttjande av reservofficerare måste skapas för attge goda möjligheter för rekrytering av både reservofficerare och yrkesoffice-rare. Den av regeringen tillsatta personalförsörjningsutredningen bör särskiltgranska dessa möjligheter liksom det antalsmässiga förhållandet mellanyrkes- och reservofficerare i syfte att erhålla en så kostnadseffektiv fördel-ning som möjligt (yrkande 11).I motion Fö312 (kd) av anförs att olika aktiviteter på-går för att öka andelen kvinnor både bland totalförsvarspliktiga som fullgörvärnplikt och bland officerare. En förutsättning för att det skall lyckas är atkraftåtgärder vidtas för att få ett slut på sextrakasserierna (yrkande 1) och aden sociala miljön präglas av hänsyn och anpassning även när det gällerkvinnors behov (yrkande 2).UtskottetUtskottet har vid ett flertal tillfällen begärt förslag från regeringen om ettsammanhållet reformerat personalförsörjningssystem gällande samtligapersonalkategorier inom Försvarsmakten. När utskottet senast behandladedenna fråga (prop. 1998/99:74, bet. FöU5 s. 87) kunde utskottetkonstatera att regeringen aviserat en sådan redogörelse jämte förslag i frågan.Utskottet anslöt sig till den problembeskrivning som regeringen redogjordeför i propositionen. tillsatte regeringen en utredningmed uppgift att redovisa en samlad syn på Försvarsmaktens personalförsörj-ning. Enligt utredningens direktiv (dir. 1999:84) skall utredningen bl.a. bely-sa förutsättningarna för och lämna förslag till hur Försvarsmakten skall kun-na rekrytera, utveckla och avveckla personal på ett väl avvägt sätt och övertiden. Förslaget skall avse alla personalkategorier och även beakta behovetav jämställdhet mellan könen samt etnisk och kulturell mångfald. Ålders-strukturen för samtliga personalkategorier inom Försvarsmakten skall särskiltuppmärksammas. Även anpassningsprincipens påverkan på personalförsörj-ningen skall belysas. Härvid skall särskilt belysas behovet av ett nytt reserv-officerssystem och reservofficerarnas tjänstgöringsförhållanden i fredstid.Utskottet välkomnar den av regeringen nu tillsatta utredningen om För-svarsmaktens personalförsörjning. Utskottet vill framhålla betydelsen av attregeringen i den samlade översynen bl.a. kommer att belysa frågor rörandeutvecklingen av den befintliga personalen. Det gäller frågor om ett effektiva-re befordrings- och karriärsystem, en väl avvägd och verksamhetseffektivrörlighet för yrkesofficerare och de civilanställdas kompetensutveckling.Utskottet anser att det finns ett stort behov av att se över reservofficerssystemet, så att denna personalresurs på ett kostnadseffektivt sätt kan utnyttjas idet nya försvaret. Utskottet bedömer det som självklart att jämställdhetsfrå-gor får en framträdande roll i regeringens översyn.När det gäller Försvarsmaktens befälsbehov redovisar regeringen i propo-sitionen att antalet yrkesofficerare anställda av Försvarsmakten bedömsuppgå till ca 8 900 i den föreslagna nya organisationen. Detta grundas pådet behov som Försvarsmakten anmälde . Mot bakgrund avatt regeringen i propositionen förordar en större värnpliktsvolym bedömerregeringen att det långsiktiga behovet av yrkesofficerare kan bli något störreän i den tidigare redovisningen. I Försvarsmaktens budgetunderlag för år2001 redovisas ett behov av 10 350 yrkesofficerare avlönade av Försvars-makten för den nya organisationen.Utskottet noterar att Försvarsmakten nu redovisar ett behov av 1 450 flerofficerare än vad som tidigare redovisats. Utskottet anser sig dock inte nukunna göra några uttalanden om Försvarsmaktens befälsbehov i den nyaorganisationen. För ett ställningstagande i denna fråga anser utskottet att detlångsiktiga behovet av officerare måste prövas inför försvarsbeslutet år 2001.Senast Försvarsmaktens befälsbehov fick en utomstående prövning var närBefälsbehovsutredningen redovisade sina ställningstaganden. För-svarsmaktens behov av officerare - såväl totalt som på olika nivåer - bördärför på nytt genomlysas. Enligt utskottet bör detta ske av den nu tillsattapersonalförsörjningsutredningen, som bör ges tilläggsdirektiv om detta.Därigenom kan inför nästa försvarsbeslut få ett betydligt bättreunderlag i ärendet än vad som är fallet. Vad utskottet , bl.a. med anled-ning av partimotionerna Fö20 (m) yrkande 13 i denna del, Fö28 (fp) yrkan-dena 14-15 samt kommittémotion Fö32 (kd) yrkande 11, anfört bör riksda-gen som sin mening ge regeringen till känna.Utredningen om Försvarsmaktens personalförsörjning skall bedrivas isamverkan med bl.a. Försvarsberedningen. Utskottet ser därför inte någotbehov av en parlamentarisk beredning, som också efterfrågas i motion Fö20(m) yrkande 13. Partimotion Fö20 (m) yrkande 13 i denna del avstyrks där-för av utskottet.Utskottet vill i sammanhanget också nämna att på annan plats i detta be-tänkande behandlar utskottet frivilligorganisationerna, där bl.a. deras viktigaroll i totalförsvarets personalförsörjning lyfts fram. När det gäller de totalfsvarspliktiga kommer utskottet att behandla denna fråga i ett särskilt betän-kande senare i vår.Frågan om tjänstgöringsplatser för Försvarsmaktens personal, som Folk-partiet liberalerna tar upp i partimotion Fö28 (fp) yrkande 16, bedömer ut-skottet ligga inom uppdragsramen för den utredning som regeringen nu till-satt om Försvarsmaktens personalförsörjning. Behov av något uttalande -utöver vad utskottet ovan anfört - anser utskottet inte föreligga. PartimotionFö28 (fp) yrkande 16 avstyrks därför av utskottet.I motion Fö312 (kd) tas frågan om sexuella trakasserier inom det militäraupp. Frågan om sexuella trakasserier inom Försvarsmakten har uppmärk-sammats av utskottet. Utskottet anordnade därför en offentlig utskottsutfråg-ning på detta angelägna tema. I utfrågningen deltogföreträdare för bl.a. Försvarsdepartementet, Försvarsmaktens högkvarter,, Frivilliga försvarsorganisationernas samar-betskommitté, , , m.fl. Ensamtalsuppteckning gjordes av den offentliga utskottsutfrågningen. Denbifogas i en bilaga till detta betänkande.Det framkom vid utfrågningen att åtgärder nu har vidtagits inom Försvars-makten för att komma till rätta med trakasserierna. Utskottet vill i samman-hanget också anföra att regeringen i regleringsbrevet för har gettFörsvarsmakten i uppdrag att redovisa en utvärdering och analys av de åtgär-der som har vidtagits för att förebygga förekomsten av sexuella trakasserierinom myndigheten. Därutöver skall Försvarsmakten analysera den rådgivar-funktion som avses bli införd som ett steg i arbetet med att förebyg-ga sådana trakasserier. Slutligen skall Försvarsmakten redovisa vilka för-band, skolor och staber som infört lokala handlingsplaner mot sexuella tra-kasserier.Utskottet bedömer att de åtgärder som vidtagats för att komma till rättamed trakasserierna inom Försvarsmakten har uppmärksammats och att vid-tagna åtgärder torde tillgodose motionärens yrkanden. Motion Fö312(kd) yrkandena 1 och 2 avstyrks därför av utskottet.Brigadgeneraler och flottiljamiralerRegeringenI regeringens proposition (prop. 1998/99:74) Förändrad omvärld - omdanatförsvar togs frågan upp om att införa en tjänstegrad för yrkesofficerare be-nämnd brigadgeneral respektive flottiljamiral och anförde där bl.a. följande.Sedan några år har Försvarsmakten på olika sätt anmält att man önskar ändrai nuvarande tjänstegradssystem för yrkesofficerare. Tanken är att den nuva-rande tjänstegraden överste av första graden respektive kommendör av förstagraden skall avskaffas och i stället ersättas med tjänstegraden brigadgeneralrespektive flottiljamiral. Motivet för detta angavs vara att det numera nästanbara är som inte har denna tjänstegrad. Det utökade internationellasamarbetet ansågs därigenom ha försvårats. , och harnyligen infört brigadgeneralsgraden. Regeringen angav i samma propositionatt frågan borde beredas ytterligare innan ställning togs till förslaget. Rege-ringen anser att den nämnda tjänstegraden nu bör införas och avser att göraförändringar i förordningen (1994:642) med instruktion för Försvarsmaktenoch officersförordningen (1994:882) med ikraftträdande den 1 juli 2000.Ändringarna i författningarna bör innebära att tjänstegraden brigadgeneralrespektive flottiljamiral införs, att det högsta antalet som får finnas i För-svarsmakten anges samt att det är regeringen som beslutar om denna anställ-ning. Beslut om antalet bör dock inte fattas förrän behovet av högre chefer iden omstrukturerade Försvarsmakten går att beräkna.MotionenI partimotion Fö20 (m) anför Moderata samlingspartiet att en inernationalise-ring av den svenska befälsordningens tjänstegrad inte i sig bör avvisas. Mo-deraterna anser dock att man noggrant bör överväga om det är klokt att nu -innan varken behov eller framtida befälsordnings utformning klargjorts förriksdagen - införa en ny tjänstegrad (yrkande14).UtskottetUtskottet vill med anledning av yrkande 14 i partimotion Fö20 (m) anföra attFörsvarsmakten på olika sätt anmält att man önskar ändra inuvarande tjänstegradssystem för yrkesofficerare. Tanken är att den nuva-rande tjänstegraden överste av första graden respektive kommendör av förstagraden skall avskaffas och i stället ersättas med tjänstegraden brigadgeneralrespektive flottiljamiral. Motivet för detta har angivits vara att det numeranästan bara är som inte har denna tjänstegrad. Det utökade interna-tionella samarbetet ansågs därigenom försvårats. , och Fin-land har infört brigadgeneralsgraden.Utskottet kan instämma i yrkandet i motionen att den svenska befälsord-ningens tjänstegrader behöver internationaliseras. Försvarsmakten står dockinför omfattande organisationsförändringar, där behovet av chefer i nivåernaöverste eller kommendör och högre kommer att minska. Detta leder i sin turtill att behovet av yrkesofficerare också går ner. Enligt utskottets uppfattninär det därför mycket viktigt att antalet brigadgeneraler och flottiljamiralerinte sätts för högt, liksom att befordringstakten blir måttlig och samordnadmed Försvarsmaktens omstrukturering. Med dessa förbehåll bedömer ut-skottet att de nya tjänstegraderna successivt kan slussas in i det nuvarandetjänstegradssystemet. Något skäl att tillmötesgå motionärernas yrkande idenna fråga finns - enligt utskottets bedömning - därför inte. PartimotionFö20 (m) yrkande 14 avstyrks av utskottet.Frivillig försvarsverksamhetRegeringenDen frivilliga försvarsverksamheten omfattar de frivilliga försvarsorganisa-tionerna samt Hemvärnet. Den har bl.a. genom sin kompetens inom skildasamhällsområden och sin breda geografiska spridning och lokalkännedomutgjort en betydelsefull del av vårt totalförsvar. Inriktningen av verksamhe-ten har liksom när det gäller det övriga totalförsvaret utgått från hotet om etväpnat angrepp i form av en militär invasion. Regeringen anser det vara avstor vikt att den frivilliga försvarsverksamheten förnyas i takt med ominrikt-ningen av totalförsvaret.Regeringen har beslutat tillkalla en särskild utredare med uppgiftatt utreda vilken roll den frivilliga försvarsverksamheten skall ha i framtideninom totalförsvaret mot bakgrund av totalförsvarets förändrade inriktning. Iuppdraget ingår bl.a. att utreda den statliga finansieringen av de frivilligaförsvarsorganisationerna i relation till ny inriktning och nya uppgifter, denfrivilliga försvarsverksamhetens betydelse och uppgifter vid situationer därlandet hotas av eller blir utsatt för ett väpnat angrepp, de frivilliga försvarorganisationernas roll när det gäller att stärka samhällets förmåga att före-bygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred samt deras med-verkan i internationell verksamhet.Utredaren skall även utreda behov av och former för förstärkning av defrivilliga försvarsorganisationerna med materiel som avvecklas avFörsvarsmakten. Utredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete senastden 31 december 2000.MotionernaKristdemokraterna tar i fyra motioner upp frågan om en utredning om denfrivilliga försvarsverksamheten. I kommittémotion Fö32 (kd) framhålls Hem-värnets stora betydelse inom totalförsvaret. välkomnarden utredning som regeringen initierat rörande den frivilliga försvarsverk-samheten och föreslår att utredningen skall vara parlamentariskt sammansatt(yrkande 9 i denna del). I en annan kommittémotion från KristdemokraternaFö212 (kd) framhålls att i den pågående omdaningsprocessen inom Försvars-makten har de frivilliga organisationerna en viktig och angelägen plats ochförmåga, som måste tillvaratas och att deras roll inom den nydanade totalför-svarsorganisationen ses över (yrkande 12). I kommittémotion Fö213 (kd)anser att en utredning bör komma till stånd somtydliggör och säkerställer frivilligorganisationernas medverkan i arbetet medatt öka riskmedvetenheten samt att förbättra skyddet för liv, miljö och egen-dom i det fredstida samhälllet (yrkande 6). I motion Fö322 (kd) i denna delav anförs att det med tanke på den ändrade hotbildeninklusive terrorverksamhet av olika slag, civilbefolkningens utsatta situationvid både freds- och krigssituation samt totalförsvarets omstrukturering ochneddragningar finns anledning att göra en övergripande utredning om Hem-värnets och andra frivilliga organisationers framtida roll och funktion inomtotalförsvaret.I motion Fö324 (s) av framhålls att genom den omstrukture-ring av försvaret som äger rum är det angeläget att på nytt pröva behovetav ett centrum för såväl försvarets som frivilligorganisationernas utbildning.Behovet av att regeringen ger en långsiktig inriktning för frivilligorganisa-tionernas fortsatta planläggning av utbildning och stöd till de baltiska länderna kvarstår (yrkande 1).I motion Fö30 (kd) av Skånberg och anförs att enminskning av den frivilliga försvarsorganisationen inte är trovärdig och inteheller rätt signal till de tusentals människor som engagerar sig i totalförsvarpå sin fritid. I är förslaget en halvering av nuvarande fyra stödorgani-sationer. Motionärerna föreslår att avvisar förslaget om att minskaden frivilliga totalförsvarsorganisationen i (yrkande 3 i denna del). Imotion Fö34 (kd) av och framhålls attFalun, med uppgift som en särskild utbildningsbas inom det civila försvaret,skulle hjälpa till att bibehålla den höga nivån på frivilligorganisationernasverksamhet liksom den djupa folkförankringen i (yrkan-de 2).UtskottetUtskottet har i tidigare uttalanden framhållit den frivilliga försvarsverksam-hetens betydelse. Genom sitt starka engagemang och sin breda kompetensinom skilda områden utgör dessa organisationer en viktig resurs för landetsförsvar. Utskottet har också framhållit att deras verksamhet ger breda med-borgargrupper en chans att engagera sig och göra en insats för totalförsvaret.Frivilligorganisationerna bidrar även till en bred och djup folklig förankringav totalförsvaret, liksom att de även har en viktig roll i totalförsvarets persnalförsörjningssystem. Mot bakgrund av den omstrukturering som pågårinom totalförsvaret välkomnar därför utskottet regeringens initiativ att utredaden frivilliga försvarsverksamhetens framtida inriktning och uppgifter inomtotalförsvaret. Utskottet anser det vara av stor vikt att den frivilliga försvaverksamheten förnyas i takt med ominriktningen av totalförsvaret.I motioner Fö32 yrkande 9 i denna del, Fö212 yrkande12, Fö213 yrkande 6 och Fö322 i denna del) framhålls betydelsen av enöversyn av den frivilliga försvarsverksamheten. Det gäller bl.a. såväl dessframtida roll och funktion inom totalförsvaret, som dess arbete med att ökariskmedvetenheten samt att förbättra skyddet för liv, miljö och egendom i detfredstida samhället.