bet · GN01UbU14 · 2000-04-27 00:00:00 — pågår plane-ring för ett nytt utbytesprogram för lärare och studenter på högskolansgrundnivå. Programmet, som har arbetsnamnet , syftar till att stärkasamarbetet med universitet i länder utanför OECD-området och därmed ökade globala kontakterna inom högskolevärlden. Enligt vad utskottet erfariträknar med att skall kunna starta underår 2000. detta år samlades utbildningsministrarna från länderna kringÖstersjön, däribland ministrarna från , , , ochRyssland, i för att diskutera hur man skall kunna utveckla ochförverkliga en för utbildning för . Statsråden idet svenska hade inbjudit till mötet.Centerpartiet vill enligt motion 1999/2000:Ub499 att regeringen skall uppdratill att dokumentera den utveckling av undervisnings- ochexaminationsformer som sker vid olika lärosäten, så att kunskaper och erfa-renheter sprids till alla högskolor i landet (yrk. 9).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Motsvarande yrkande avslogs av vid förra (bet.1998/99:UbU7 s. 34) med hänvisning till det uppdrag redanhar enligt instruktionen för verket. Regeringen har tillkallat en sär-skild utredare för att kartlägga och analysera den pedagogiska utvecklingenoch det pedagogiska förnyelsearbetet i högskolan (dir. 2000:24). Uppdragetskall redovisas senast den 15 februari 2001.Folkpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub814 ett tillkännagivande om vikti-ga faktorer för en god studie- och forskningsmiljö (yrk. Sådana faktorerär enligt motionärerna disputerade lärare, viss kritisk massa av forskare vidett lärosäte, rikt utbud av seminarier och presentationer av forskningsresultatU t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Det råder inga delade meningar om att de faktorer som motionärerna näm-ner är betydelsefulla. Det är inte minst därför som statsmakterna har gått inför att öka antalet examinerade i forskarutbildningen, att ge forskningsresur-ser till alla högskolor och att öka antalet studieplatser bl.a. vid de små lärosätena.I motion 1999/2000:N388 (mp) föreslås ett tillkännagivande till regeringenom betydelsen av regionala högskolor (yrk. Motionärerna pekar på att enhögskola i hemregionen gör högskoleutbildning mer tillgänglig för storasociala grupper som varit underrepresenterade, något som betydermycket både för individen och för regionen. Inriktningen av utbildningar ochforskning kan ske med hänsyn till de behov som regionen har.U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandet, eftersom regering-ens agerande grundar sig på samma bedömning av betydelsen avhögskolornas lokalisering till olika regioner som den motionärerna för fram.HuvudmannaskapEnligt i motion 1999/2000:Ub421 bör det samlade hu-vudmannaskapet för vårdutbildningarna överföras till staten (yrk. Motionärerna ansluter sig därmed till ett förslag från Vårdkommis-sionen i betänkandet Den ljusnande framtid är vård (Ds 1999:44).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.I dag är de landstingskommunala vårdhögskolor som tidigare anordnadede medellånga vårdutbildningarna inom högskolan infogade i statliga hög-skolor. Endast Hälsohögskolan i utgör ett undantag, som sam-manhänger med att det i inte finns någon statlig högskola. Utbild-ningen anordnas alltså (med undantag för ) av statliga högskolor,som det är respektive landsting som beställer och fi-nansierar utbildningen. Finansieringen sker dels med statsbidrag som utbe-talas till landstingen från anslag inom utgiftsområde 16, dels med landsting-ens skatteintäkter. Regeringen aviserade i den senaste budgetpropositionen(prop. 1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 106) sin avsikt att inleda diskussioner medlandstingen för att klargöra under vilka förutsättningar det samlade huvud-mannaskapet för de här aktuella vårdutbildningarna kan överföras till staten.Utskottet har erfarit att en första sammankomst för sådana diskussioner mel-lan staten och landstingen ägde rum i början av april månad.Frågan om huvudmannaskapet för de medellånga vårdutbildningarna harvarit föremål för diskussion . Förslag om att förstatliga dessautbildningar framfördes i be-tänkande Enhetligt huvudmannaskap för högskolan - Förstatligande av demedellånga vårdutbildningarna (SOU 1981:9). Regeringen tog fasta påkommitténs uppfattning att frågan om statligt eller kommunalt huvudmanna-skap inte spelade någon avgörande roll för möjligheterna att vidareutvecklaoch förbättra utbildningen, och konstaterade att det av statsfinansiella skälinte var möjligt att genomföra kommitténs förslag (prop. 1981/82:89). ansåg att principiella skäl talade för ett statligt huvudmannaskap, men att de statsfinansiella skälen talade emot. lade propo-sitionen i denna del till handlingarna (bet. UbU 1981/82:20, rskr. Ut-skottet har därefter gjort samma ställningstagande (bet.1988/89:UbU5 och 1989/90:UbU21). Vid 1990/ansåg dockriksdagen att huvudmannaskapsfrågan åter borde utredas (bet. 1990/91:UbU12, rskr. Den utredning som därefter tillsattes skulle enligt direkti-ven i första hand fokuseras på de ekonomiska aspekterna (dir. 1992:43). I sittbetänkande Vårdhögskolor - Kvalitet, utveckling, huvudmannaskap (SOU1993:12) redovisade den särskilda utredaren tre olika modeller för att helteller delvis överföra vårdutbildningarna till statligt huvudmannaskap. Rege-ringen föreslog därefter att utrymme skulle skapas för alternativasamarbets- och huvudmannaskapsformer, vilket godkände (prop.1993/94:177, bet. UbU13, rskr. Samtliga lösningar förutsatte enligtregeringen kostnadsneutralitet för staten och landstingen, vilket i förekom-mande fall skulle regleras genom avtal mellan staten och berörda landsting.Den ordning som gäller är resultatet av att sådana avtal harslutits.Moderata samlingspartiet och begär tillkännagivanden om flerfristående universitet och högskolor. Enligt motion 1999/2000:Sk692 bör fler universitet och högskolor ges möjlighet att frigöra sig frånstaten, och som ett första steg bör Kungl. Tekniska högskolan (KTH) fåövergå i privaträttslig form under samma förutsättningar som Chalmerstekniska högskola (yrk. Samma förslag beträffande KTH framförs iModeraternas motion 1999/2000:T717 (yrk. I motion1999/2000:Ub814 sägs att med fler fristående högskolor nås en sundarekonkurrens inom utbildningssektorn (yrk. 8).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Riksdagen har tidigare avslagit motsvarande yrkanden, senast vid förrariksmötet (bet. 1998/99:UbU7 s. 14). Inga nya argument förs fram i motio-nerna. Utskottet vill än en gång påminna om att privatiseringen av Chalmerstekniska högskola skedde genom att den stiftelse som bildades tillfördes ettstort kapital från de avvecklade löntagarfonderna. Något förslag om hurkapital skall tillföras vid en ombildning av KTH till stiftelse läggs inte frammotionerna.Principer för resurstilldelningRegeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utredavissa frågor om högskolans styrning. Utgångspunkten för utredningsuppdra-get är att det nuvarande mål- och resultatstyrda resurstilldelnings- och styr-systemet för grundutbildningen i sina grunddrag skall ligga fast (dir.1999:70). Utredaren skall analysera möjligheterna för en vidareutveckling avnuvarande system och föreslå förbättringar av systemet. Uppdraget skallenligt regeringens beslut redovisas senast den 1 oktober 2000.I motion 1999/2000:Ub427 (m, kd, fp) föreslås ett tillkännagivande om atttilldelningen av nya resurser för forskning och utbildningsplatser i ökadutsträckning skall styras av de studerandes val (yrk. Motionärerna anseratt resurstilldelningen till är uppseendeväckande låg motbakgrund av att så många studenter söker till i första hand.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Riksdagen bör enligt utskottets mening avvakta den nämnda utred-ningen. Liknande yrkanden har avslagits av (bet.1999/2000:UbU12, rskr. 180).I ett flertal motioner förs fram förslag om förändringar av resurstilldelnings-systemet för att främja decentraliserad utbildning och distansutbildning.Centerpartiet vill att regeringen skall återkomma till med förslagom hur resurstilldelningssystemet skall kunna ta hänsyn till den lägre ge-nomströmningen som är vanlig inom distansutbildning, som ut-bildningskvaliteten bevaras (mot. 1999/2000:Ub499 yrk. Vidare anserCenterpartiet enligt motion 1999/2000:N214 att resurstilldelningssystemetbör ändras så att det ökar tillgången på distansutbildningsplatser samt atthögskolan bör ges i uppdrag att anordna utlokaliserad utbildning i utsattakommuner, antingen med finansiering i särskild ordning eller med öron-märkta resurser (yrk. Förslag om uppdrag till ochLinköpings universitet att anordna högskoleutbildning i Hultsfred-Vimmer-by och förs fram i motion 1999/2000:Ub813 (c). Även dennemotionär anser att detta skall finansieras antingen med öronmärkta pengareller i särskild ordning (yrk. 5).Motion 1999/2000:Ub476 (s) tar upp svårigheterna att få till stånd decent-raliserad högskoleutbildning på orter med vikande befolkningsutveckling ochdärmed problem i näringslivsutvecklingen. Universiteten och högskolornatillgodoser inte dessa orters behov, under hänvisning bl.a. till att det s.k.takbeloppet sätter gräns för vad de kan åta sig. De tar därmed enligt motionä-rerna inte sitt regionalpolitiska ansvar. Tillvägagångssättet vid fördelning avutbildningsplatserna bör förändras så att strategiska utbildningar säkerställstill områden som är särskilt utsatta vad gäller befolknings- och näringslivsut-veckling (yrk. Motionärerna vill också att merkostnaderna för förläggningav utbildningar utanför högskoleorterna beaktas i sin helhet (yrk. 2).I motion 1999/2000:Ub477 (s) påtalas att det saknas incitament för univer-sitet och högskolor att anordna distansutbildning. Sådan utbildning är mindrelönsam för lärosätena än reguljär utbildning på högskoleorten, bl.a. medhänsyn till den vanligen lägre genomströmningen. I motionen föreslås enöversyn av nuvarande ersättningssystem i syfte att stimulera utbudet av di-stansutbildning. Enligt motion 1999/2000:Ub495 (s) är examinationsgradenlika hög vid distansstudier som vid traditionella högskolestudier, men kom-munerna har ändå svårt att få gehör för sina önskemål om utbildningar base-rade på behoven i respektive region. Motionärerna anser att det behövs inci-tament för lärosätena att satsa på distansutbildningar som det finns önskemålom i olika regioner.Motion 1999/2000:Ub478 (c, s, kd) pläderar också för incitament för hög-skolorna att erbjuda efterfrågestyrd högskoleutbildning vid lokala studiecen-ter. Enligt motionärerna bör resurser för upphandling av högskoleplatsertilldelas lokala studiecenter, som i samarbete med högskolor och universitetskall anordna distansutbildning (yrk. Det kommunala utbildningsbolagetSiljansutbildarna AB och det nationella , som Siljansutbil-darna är anslutna till, bör enligt motionärerna erbjudas möjlighet att få egnaresurser till högskoleutbildning, villkorade till att de upphandlar utbildningsplatser av högskolor och universitet (yrk. Det bör vidare övervägas attreservera statliga resurser för driften av lokala kommunala studiecenter föratt säkra deras fortsatta existens (yrk. 4).U t s k o t t e t föreslår att avslår samtliga nu refererade yrkan-den med hänvisning till att utredning om högskolans styrning nu pågår.Avvägning mellan utbildning förlagd till lärosätets campus och distansut-bildning nämns i direktiven till utredaren, som bl.a. skall uppmärksammaproblem med att anordna utbildning på deltid och distansutbildning.Utskottet ser mycket positivt på de lokala studiecenter eller lärcentrumsom nu finns på många håll i landet och som fungerar som kompetenscent-rum inom respektive bygd. I flera län har sådana centrum också fått och fårstöd från . Det är värdefullt att universiteten och hög-skolorna kan samarbeta med dessa centrum för att nå ut med högskoleutbild-ning.Statsbidragen till de fristående teologiska högskolorna i , Örebrooch är enligt motion 1999/2000:Ub447 (fp, m, kd, c, mp) under-dimensionerade. Exempelvis har Teologiska högskolan i inteerhållit lokalkostnadsstöd enligt gängse regler för högskolor och universitet.Det är högst orimligt att staten förutsätter att allmänna och öppna högskolorskall finansieras med medel som till allra största delen utgörs av frivilligabidrag från huvudmännens organisationer, deras medlemmar och sympatisö-rer, heter det i motionen. Det rimliga vore enligt motionärerna att dessa bi-drag låg i nivå med det stöd som utgår till studieplatser vid övriga högskolor(yrk. I nästa statsbudget bör full rättvisa beträffande statsbidragen uppnå(yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.I oktober 1993 träffade regeringen avtal med Teologiska högskolan iStockholm, Örebromissionen och omstatsbidrag till den verksamhet vid respektive huvudmans teologiska semina-rium för vilken examensrätt beviljats. I avtalet bestämdes ett belopp perhelårsstudent och ett belopp per helårsprestation. Dessa belopp överensstäm-de med dem som gällde för humanistiskt, teologiskt, juridiskt och samhälls-vetenskapligt utbildningsområde inom de statliga högskolorna. Avtalenangav också ett takbelopp - ett maximalt statsbidrag - för var och en avhuvudmännen. I avtalen finns också en bestämmelse om att omräkning avbidragen skall ske enligt samma principer som gäller för universitet ochhögskolor med statlig huvudman.Vid den tidpunkt då dessa avtal träffades ingick inte lokalkostnader i er-sättningsbeloppen per helårsstudent och helårsprestation vid de statliga läro-sätena. I stället anvisades medel för detta under ett särskilt anslag till lokakostnader. /95 flyttades lokalkostnaderna in i ersättningsbe-loppen för helårsstudenter, och det särskilda anslaget till lokalkostnaderavskaffades (prop. 1993/94:100 bil. 9, bet. UbU8, rskr. Denna omräk-ning av ersättningen för helårsstudenter (studentpengen) beaktades inte vidomräkning av ersättningsbeloppen till de frikyrkliga högskolorna, eftersomlokalkostnader inte ingått i det som avtalats angående statsbidragen till dessaInför tilldelades de tre berörda frikyrkliga högskolornaytterligare platser. För dessa har regeringen beräknat statsbidrag efter sammaprislista som för de statliga lärosätena, alltså inklusive lokalkostnader.De frikyrkliga högskolorna har i olika skrivelser till regeringen begärt attlokalkostnader skall läggas in i ersättningsbeloppen även för den utbildningsom omfattas av avtalen . Avtalen gällde till den 30 juni 1998.Eftersom ingen av parterna sagt upp avtalen - vilket skulle ha skett iförväg - förlängdes de då , och gäller alltså nu fram til30 juni 2003.Enligt motion 1999/2000:Ub465 (s) bör resurstilldelningssystemet för uni-versitet och högskolor förändras så att det blir en koppling mellan grundut-bildningens omfattning och forskningsresursernas storlek vid ett lärosäte.Högskolelagens bestämmelse om ett nära samband mellan forskning ochutbildning bör få genomslag på så sätt att en viss del av anslagen för forsk-ning knyts till tilldelningen av medel till grundutbildning. Den totala kost-nadsökning som skulle uppkomma, om miniminivån på forskningsanslagensattes till 8 eller av anslagen till grundutbildning, är enligt motionärerna mycket liten.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Riksdagen bör enligt utskottets mening inte ta ställning för några föränd-ringar av resurstilldelnings- och styrsystemet i högskolan förrän den nyssnämnda utredningen har genomförts och regeringen har lagt fram förslag ifrågan.DistansutbildningI fyra motioner föreslås tillkännagivanden om vikten av utbyggnad av di-stansutbildningen.Moderata samlingspartiet framhåller i motionerna 1999/2000:Sk692 (yrk.33) och 1999/2000:T717 (yrk. 8) att har unika möjligheter att ligga iframkant när det gäller digital distansutbildning av högsta internationellaklass. Ett strategiskt mål bör vara att ett eller flera lärosäten skall kunnagenomföra sådan utbildning.I motion 1999/2000:Ub478 (c, s, kd) föreslås ett tillkännagivande om vik-ten av att distansutbildningen snabbt byggs ut och görs tillgänglig i helalandet (yrk. Enligt motion 1999/2000:Ub448 (s) bör mer av högskolansresurser gå till distansutbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Utskottet delar motionärernas uppfattning att distansutbildning är ett vik-tigt instrument för att skapa möjlighet till studier, framför allt för dem sombor på stort avstånd från universitets- och högskoleorter. Regeringen harockså tydligt visat sin vilja att främja utbudet av distansutbildning, bl.a.genom tillskapandet av en särskild distansutbildningsmyndighet för attfrämja utvecklingen och användningen av IT-stödd distansutbildning, genommarkeringar i utbildningsuppdragen till universitet och högskolor och genomatt avsätta medel motsvarande 700 helårsplatser fr.o.m höstterminen ,vilka får disponera för att möta oförutseddautbildningsbehov. I propositionen Ett informationssamhälle för alla, som nuär under behandling i , har regeringen meddelat att den avser attåterkomma till frågan om utveckling av distansutbildningen (prop.1999/2000:86 s. 60). Något tillkännagivande enligt motionsyrkandena ärdärför inte behövligt.Centerpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub499 att Distansutbildningsmyn-digheten skall få ett bredare mandat och status som en egen högskola (yrk.11). En sådan högskola skulle köpa sina kurser från andra lärosäten i utomlands.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.En sådan förändring av ställning skulleinnebära en väsentlig ändring av styrsystemet inom högskoleväsendet. Riks-dagen bör inte ta ställning i sådana frågor förrän utredningsarbetet om hög-skolans styrning har slutförts och regeringen har lagt fram förslag till riksdagen.I motion 1999/2000:N388 (mp) föreslås ett tillkännagivande om att högsko-lan i varje region själv skall ta ansvaret för utbudet av distansutbildning i sregion (yrk. 10).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Föreskriften i högskolelagen (1992:1434, 1 kap. 2 §) att högskolorna skallsamverka med det omgivande samhället innebär att utbildningsbehoven i denregion där en högskola är belägen inte bör ignoreras av denna högskola. Denkan däremot inte tolkas som att den högskolan själv skulle ha ansvar för atttillgodose alla sådana behov. Enligt utskottets uppfattning skall samtligauniversitet och högskolor ses som resurser för hela landet. En av fördelarnamed att IT numera kan användas på bred front för att förmedla distansutbild-ning är att olika högskolors profilutbildningar kan komma människor till deläven i andra delar av landet än där respektive högskola är belägen.Centerpartiet begär i motion 1999/2000:Ub499 ett tillkännagivande om att ensnabb utbyggnad av den digitala infrastrukturen bör prioriteras, eftersomelektroniska kommunikationsmöjligheter till rimliga priser är en avgörandeförutsättning för distansstudier (yrk. 12).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla har nyligenlagts fram för (prop. 1999/2000:86). Där tas bl.a. frågan om ettnationellt IT-infrastrukturprogram upp. bör avvakta behandlingenav denna proposition.Studenter med funktionshinderFN:s standardregler om funktionshindrade personers rätt till delaktighet ochjämlikhet tillkom på svenskt initiativ och antogs av generalförsamlingen år1993. De utgår från perspektivet att personer med funktionshinder är med-borgare med lika rättigheter och skyldigheter som andra medborgare. Dettaär också utskottets utgångspunkt när det gäller den högre utbildningen, somdetta betänkande handlar om.Funktionshindrades studiesituation i högskolan tas upp i fyra motioner.Kristdemokraterna, som vill att arbetet med att bryta den sociala snedre-kryteringen till högskolan skall fortsätta, anser det särskilt viktigt att defunktionshindrades studiesituation lyfts fram, ses över och förbättras (mot.1999/2000:Ub421 yrk. Samma parti föreslår i motion 1999/2000:So488ett tillkännagivande om handikappanpassning av högskolor och universitet(yrk. Den enskildes intresse och kompetens skall styra valet av utbild-ning, inte lokalernas standard, heter det i motionen.Centerpartiet föreslår i motion 1999/2000:So327 ett tillkännagivande omtillgänglighet till högre utbildning (yrk. Det är angeläget att bevaka, fölupp och utvärdera de funktionshindrades studiesituation, anser motionärerna.De hävdar att ansvaret åvilar hela samhället, men ytterst staten, kommunernaoch landstingen.I motion 1999/2000:Ub422 (s) skriver motionären att landets universitetoch högskolor bör vara så fysiskt tillgängliga att studenter medrörelsehinder kan studera på samma villkor som alla andra studenter (yrk. 1).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivan-den.När det gäller att den enskildes intresse och kompetens, inte lokalernasstandard, skall styra valet av utbildning, har utskottet samma uppfattningsom motionärerna. redovisade till regeringensitt uppdrag att undersöka situationen för studenter med funktionshinder viduniversitet och högskolor (Högskolestudier och funktionshinder, rapportserie 2000:4R). I rapporten lägger verket fram ett antal förslagnär det gäller resurstilldelning och gränsdragningsfrågor. En proposition omen nationell handlingsplan för handikappolitiken har lagts fram förriksdagen (prop. 1999/2000:79). I propositionen (s. 110) meddelar regering-en sin avsikt att återkomma med eventuella förslag till åtgärder med anled-ning av verkets rapport.I motion 1999/2000:So327 föreslås också att formerna förhögskoleprovet skall ses över, så att eventuella hinder för funktionshindradeundanröjs (yrk. Motion 1999/2000:Ub471 (s) tar upp behovet av högsko-leprov som är anpassade till dyslektiker. Motionären anser att sådana hög-skoleprov bör anordnas vid lika många tillfällen som de ordinarie högskole-proven.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivan-den.Ett identiskt yrkande från avslogs vid förra (bet.1998/99:UbU7 s. 45). Efter en period av försöksverksamhet har numera beslutat att erbjuda gravt synskadademöjlighet att genomföra högskoleprovet med hjälp av punktskrift eller kas-settbandspelare. Synsvaga studenter kan få provet uppförstorat. För personermed andra funktionshinder vidtar den lokala provanordnaren - ett universiteteller en högskola - lämpliga åtgärder från fall till fall för att möjliggöra degenomförande av provet. Så har skett . Den tidigare försöks-verksamheten med att låta dyslektiker genomföra högskoleprovet med mul-timedieteknik bedömdes inte så framgångsrik att verket vill fortsätta meddetta. I stället kommer på försök dyslektiker att få genomföra det ordina-rie högskoleprovet, men med förlängd provtid. Antalet provtillfällen blirdetsamma som för övriga deltagare. Yrkandet i den socialdemokratiska mo-tionen är därmed tillgodosett.InvandrareLika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrundantogs som ett av målen för integrationspolitiken (prop.1997/98:16, bet. SfU6, rskr. godkände regeringensförslag att det integrationspolitiska arbetet särskilt skall inriktas på bl.a.förutsättningar till individers egen försörjning och delaktighet i samhället.Med lika rättigheter följer också lika skyldigheter.I november 1999 tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdragatt lämna förslag till åtgärder inom högskolan för att öka mångfalden medavseende på social och etnisk bakgrund bland studenter och lärare (dir.1999:79). Utredaren skall ge förslag till åtgärder bl.a. för att förbättra nyastuderandegruppers förutsättningar att hävda sig i arbetslivet, ge exempel påhur mångfalden kan utnyttjas som kvalitetshöjande faktor och föreslå åtgär-der för att högskolan i ökad utsträckning skall kunna ge kompletterandeutbildning till invandrare med utländsk högskoleutbildning för att underlättaderas inträde i arbetslivet.