bet · GN01NU17 · 2000-05-30 00:00:00 — Häri ingår bl.a. att organisera och bemanna myndigheten.Kommittén skall också lämna förslag beträffande ansvar och omfattningsamt resurstilldelning.Ekonomiska konsekvenserDe förändringar som föreslås i propositionen förväntas leda till positivasamhällsekonomiska effekter. Förändringarna omspänner verksamheter somberör ett antal myndigheter som finansieras över olika utgiftsområden påstatsbudgeten. De organisatoriska förändringarna för att utveckla och stärkadet svenska innovationssystemet och för en förnyad inriktning vad gällerstatens insatser för näringslivsutveckling leder till en koncentration ochkraftsamling av statliga resurser inom de berörda områdena. Det kommer attinnebära omfördelning av medel på statsbudgeten mellan ett antal anslag ochutgiftsområden. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för år2001 med en närmare redovisning av förändringarna på anslags- och utgifts-områdesnivå.MotionernaI fyra av de fem motioner som väckts i ärendet föreslås att propositionenskall avslås. Förutom yrkande om avslag på propositionen framställs i mo-tion 1999/2000:N28 (m) förslag till riksdagsuttalanden om ett bättre svensktföretagsklimat, om en genomgående analys av näringspolitiken och om för-djupat samarbete mellan STATT och Invest in (). Nä-ringsklimatet måste utformas så att klarar av att tävla med de mestkonkurrenskraftiga delarna av världen i fråga om goda villkor för företagan-de och investeringar, säger motionärerna. Omvärldsförståelse och föränd-ringsbenägenhet i politiken är helt avgörande för framtida konkur-rensförmåga och välstånd. Det är i detta perspektiv förödande att klamra vid stela modeller, rigida arbetsmarknadsregler och världens högstaskattetryck, anför motionärerna. De anser att ett utmärkt sätt att stimuleranyföretagandet är att öppna för konkurrens inom offentlig sektor, vilketframför allt skulle gynna kvinnors företagande. Att göra företagsreglernafärre, enklare och mer stabila är vidare en angelägen reform. behöveren ny politik för kreativitet och företagsamhet som berör skatterna och före-tagandet, arbetsmarknaden, skolan, den högre utbildningen och forskningen,säger motionärerna. De menar att nya myndigheter inte ändrar de grundläg-gande faktorer som skiljer det nuvarande från ett land med bra före-tagsklimat.En välvillig tolkning av regeringens förslag om en ny myndighet för före-tagsutveckling är, säger motionärerna, att den innebär en början till reträtt astaten från näringspolitikens arena. Å andra sidan anses ambitionerna finnaskvar till fortsatt politik av det traditionella slaget i form av stöd och selekåtgärdstänkande - om än fokuserat till den regionala nivån. Politiska beslutkan i sig aldrig skapa tillväxt, utan det viktiga är, enligt motionärerna, attbedrivs ett målmedvetet arbete för att förbättra de generella villkoren förföretagandet inom områden som skatter, arbetsrätt, regelförenklingar, utbild-ning, osv. En annan viktig utgångspunkt är att staten inte skall ägna sig åtnågot som marknaden själv kan hantera. Situationen med en mångfald nä-ringspolitiska myndigheter och aktörer påverkas inte mer än ytterst margi-nellt genom regeringens förslag, hävdar motionärerna. Dessutom anses för-slaget om en ny myndighet för företagsutveckling vara ologiskt i förhållandetill propositionens huvudriktning att skapa goda ramvillkor, m.m. En myn-dighet av det föreslagna slaget skapar felaktiga förväntningar om stöd, ansermotionärerna. Företag som vill ha hjälp bör i stället söka kontakt med ban-ker, konsulter, kunder, forskare, partner, medarbetare, m.fl. Motionärernaavvisar förslaget om en ny, nationell myndighet för företagsutveckling. Re-geringen bör i stället återkomma till med ett mer heltäckandeförslag, som tar sin utgångspunkt i slutsatserna i utredningen av ElisabetAnnell och den föreslagna, nya analysmyndigheten sägs i motionen attden verksamhet med utvärdering av näringspolitiken som regeringen föror-dar är ett välkommet nyvaknande. Det är högst anmärkningsvärt att så myck-et skattepengar satsats utan någon reell utvärdering, ansermotionärerna, men menar att det är mycket oklart varför dessa uppgifter skallligga på en ny myndighet. I stället anses det att ansvaret bör ligga på ettfristående organ, som skall kunna handla upp tjänsterna av andra aktörer.Motionärerna hänvisar till att kvalificerade, objektiva analyser och utvärde-ringar regelbundet görs av en mångfald olika analysorgan, såsom , Sällskapet näringsliv och samhälle, , STATT, Ingen-jörsvetenskapsakademien, , , , , Healey and Baker,, , Global Leaders of Tomorrow, , , m.fl. Dessutom görfackföreningar och andra organisationer, analysföretag, konsultbyråer, tid-ningar, m.fl. omvärldsanalyser och utvärderingar inom skiftande områden.Utvärderingar görs också av , revisorer, m.fl.Förslaget i den del som berör STATT avvisas av motionärerna. De anseratt STATT, som har ett starkt varumärke som byggts upp ,bör behålla sin ställning som oberoende organisation. STATT:s arbete påstrategiska platser i världen har bidragit till svensk näringslivsutveckling ocdärmed till svenskt välstånd, säger motionärerna och befarar att det starkavarumärket kan komma att förstöras med regeringens förslag. Istället borde samarbetet mellan STATT och utvecklas; ett samarbetesom har underlättats av att de båda organisationerna kompletterar varandravad avser uppdrag och inriktning. Ett närmare samarbete mellan de två orga-nisationerna skulle kunna skapa mer av s.k. kritisk massa vad gäller delsmöjligheterna att till förmedla teknik och investeringar, dels önsk-värdheten att få viss volym på utlandskontoren, anser motionärerna. Denaturliga beröringspunkter som finns, det samarbete som äger rum samt denrepresentation som de båda organisationerna har i utlandet motiverar ennärmare analys av hur STATT och skulle kunna fördjupa sitt samarbete,vad avser både verksamhetsområden och utlandsorganisation, sägs det. Mo-tionärerna avvisar sålunda förslaget om en ny myndighet för analyser ochomvärldsbevakning och efterfrågar i stället en analys av vad som hittillsgjorts och bör göras inom näringspolitikens område.Också i motion 1999/2000:N30 (m) avvisas propositionen. En god nä-ringspolitik måste utgå från ambitionen att skapa ett gott, generellt företags-klimat, med låga och konkurrenskraftiga skatter, enkla regelverk, sund fi-nanspolitik för låga räntor, god tillgång till utbildad arbetskraft och medlem-skap i den gemensamma valutan, anser motionären. Han menar att utgångs-punkten för en förändring bör vara ett konstaterat problem hos den berördaverksamheten, alternativt en förändring i ambitionsnivån för verksamheten.Regeringens förslag har dock inte föregåtts av en utvärdering av berördaverksamheter, som gett vid handen att organisationen bör förändras, påpekarmotionären. Han erinrar vidare om att skapades för att hjälpa små ochmedelstora företag att växa och utvecklas. Affärsrådgivningen, i form avtillhandahållandet av en kombination av kompetens och kapital, är styrkanmed . Arbetet med att ge karaktären av företagarfolkrörelse börfortsätta, anser motionären. Han förmodar att tilliten till ALMI:s verksamhetbland företagare skulle försämras om en övergång till myndighetsform ge-nomförs. Företagare känner i allmänhet skepsis inför kommersiellt samarbetemed myndigheter, hävdar motionären, som också anser att problem medoffentlighetsprincipen och liknande frågor kan komma att uppstå.Avslag på propositionen föreslås även i motion 1999/2000:N29 (kd). Imotionen begärs vidare riksdagsuttalanden om behovet av en utvärdering avden förda näringspolitiken och om behovet av konkreta åtgärder i linje medSmåföretagsdelegationens förslag för att underlätta företagande, tillväxt ochvärdeskapande. Statens främsta uppgift inom näringspolitiken är, enligtmotionärerna, att skapa ramar och regler för företagens verksamhet samt attbidra till gynnsamma förutsättningar för långsiktig tillväxt och värdeskapan-de. I många utredningar, bl.a. rapporten för fler och växandeföretag, som utgör ett viktigt underlag för propositionen, påtalas behovet avatt fler småföretag startas, säger motionärerna. De konstaterar att utredarnaanser att småföretagspolitiken behöver utvärderas i grunden, att de direktaekonomiska företagsstöden bör avskaffas, att det lilla företagets behov avinformation, kunskap och nätverk måste tillgodoses, att statens roll i småfö-retagspolitiken måste förändras mot en beställarroll och att det finns regel-system där de små och växande företagen kommer i kläm. Invest in SwedenAgency påtalar i sin rapport för utländska investeringar i Sverigebehovet av åtgärder, bl.a. beträffande höga individskatter, en relativt rigidarbetsrätt och instabila spelregler, erinrar motionärerna vidare om. De hänvi-sar till att Småföretagsdelegationen lämnade en lång radförslag till lättnader och regelförenklingar för småföretag. Enligt () har, säger motionärerna, bara 12 av dessaförslag genomförts, medan 22 är under utredning. Detta innebär, enligt SAF,att 65 förslag ännu inte genomförts på ett sådant sätt att de påverkar de småföretagens vardag.Motionärerna delar regeringens uppfattning att statens åtgärder för före-tagsutveckling är svåra att överblicka på grund av mångfalden av aktörer ochaktiviteter samt den otydliga ansvarsfördelningen med delvis överlappandeuppgifter. Näringspolitiken har blivit ett lapptäcke och ingen ge-nomgripande utvärdering har genomförts, varken av effekterna av dess delareller av helheten, säger motionärerna. De anser därför att hela den fördanäringspolitiken måste utvärderas innan ett förslag till ny organisation kanantas. Motionärerna säger att regeringen genom förslaget om en ny myndig-het för företagsutveckling bl.a. vill tillgodose något som varit ett gammalt,kristdemokratiskt krav, nämligen ett Internetbaserat informationssystem förföretagare. Verksamheten ute i regionerna - rådgivning, m.m. - berörs inteav regeringens förslag, varför den enskilda företagaren sannolikt inte kom-mer att märka någon förändring till det bättre genom omorganisationen påcentral nivå och den nya myndigheten, befarar motionärerna. De anser attregeringens förslag till omorganisation utgår från ett felaktigt perspektiv. Istället för regeringens uppifrån-och-ned-baserade förslag, med regeringensstyrningsmöjligheter som utgångspunkt, bör en eventuell omorganisationutgå från företagens perspektiv och behov, anser motionärerna.Syftet med regeringens förslag om en ny myndighet för analyser, om-världsbevakning och utvärderingar är vällovligt, eftersom utvärderingen avstatliga insatser är bristfällig, vilket tydligt konstateras bl.a. i rapportentens åtgärder för fler och växande företag, säger motionärerna vidare. Deanser emellertid att det inte finns något som hindrar regeringen att grundligtutvärdera den förda politiken utan att en ny myndighet behöver tillskapas.STATT bedriver en tekniskt kvalificerad verksamhet i utlandet och förmed-lar värdefull, teknisk information till svenskt näringsliv och samhälle, sägermotionärerna. De anser att förslaget om att STATT:s uppgifter, eller eventu-ellt delar av dem, skall ingå i det nya institutet medför en risk för att enmycket kunnig och värdefull organisation skall brytas upp och tappa i kom-petens och kraft.Motionärerna anser sammantaget att regeringen först borde ha låtit utar-beta de förslag som de olika organisationskommittéerna får i uppdrag att tafram, så att ett heltäckande och tydligt förslag hade kunnat presenteras förriksdagen. En omorganisation på toppen av den statliga, näringspolitiskabyråkratin är inte vad det svenska näringslivet och småföretagen i första handbehöver, utan vad som främst bör prioriteras är konkreta åtgärder som främ-jar företagande och tillväxt, menar motionärerna.I motion 1999/2000:N31 (c) begärs riksdagsuttalanden om att regionensegen utvecklingskraft bör tas till vara, om könsperspektiv i företagandet ochom företagsfinansiering. Motionärerna delar regeringens uppfattning attfrämjandet av företagsutveckling skall förenklas och förtydligas. De serheller inget hinder mot att de föreslagna förändringarna av ochALMI på central nivå genomförs. De menar dock att den nya myndighetenför företagsutveckling bör organiseras så att de regionala delarna får ettövergripande ansvar vad gäller utveckling och start av företag i regionerna.Därigenom anses de regionala behoven kunna tillfredställas mer effektivt,genom att regionernas egen utvecklingskraft kan tas till vara. Kunskapenkring företagandet har ett könsperspektiv, sägs det vidare i motionen. Kvin-nor och män startar och driver företag på olika sätt - forskning visar attkvinnor ofta startar försiktigare, med mindre lån och bidrag, och att affärs-idéerna ofta avser en lokal marknad. Denna skillnad avspeglas, enligt motio-närerna, inte i samhällets sätt att se på företagandet, utan de insatser som hagjorts anses främst ha varit anpassade efter mäns villkor. Motionärerna anseratt bör vara ett föregångsland när det gäller jämställdhet inom nä-ringslivet, varvid ett delmål bör vara att få fler kvinnor som startar och drivföretag och ett annat att andelen kvinnor i ledande befattning i näringslivetökar. Åtgärder som har varit av stort värde för att öka medvetenheten och attstimulera kvinnor till att starta eget, är kvinnliga rådgivare och de kvinnligaresurscentrum som tidigare fanns, både på länsstyrelserna och på centralnivå. Det är viktigt att de nya myndigheterna tar könsperspektiven på företa-gande i beaktande i sin verksamhet och organisation, anför motionärerna.Möjligheten till mindre lån med begränsade eller obefintliga säkerheter tillpersoner, bl.a. kvinnor och ungdomar, som startar helt nya företag är viktigatt behålla, sägs det avslutningsvis i motionen. Motionärerna menar att dennamöjlighet, som tidigare erbjudit, även skall finnas kvar påregional nivå. Företag måste få möjlighet att växa, varför det är viktigt attsäkra tillgången till riskvilligt kapital, ett riskkapital som i första hand bövara privatägt. Ju närmare individen riskkapitalet hanteras, desto bättre. Enökad konkurrens mellan olika riskkapitalförsörjare är önskvärd, eftersommångfald gynnar företagsamheten, anför motionärerna. De menar därför attdet även framöver bör finnas regionala alternativ på riskkapitalmarknadensom ryms inom den nya myndighetens verksamhetsområde som komplementtill de privata. Därigenom sägs även alternativa verksamheter kunna få hjälpmed riskkapital.Propositionen bör avslås av , anförs det i motion 1999/2000:N27(fp). I motionen begärs också ett riksdagsuttalande om att en förutsättnings-lös utvärdering av den förda näringspolitiken bör genomföras. Näringspoliti-ken kan inte lyckas om inte politiken i allmänhet - den ekonomiska politikenoch arbetsmarknadspolitiken - är inriktad på att skapa ett gynnsamt före-tagsklimat, säger motionärerna. De anser att de förslag som regeringen läg-ger fram bara utgör mindre förändringar inom en allmän ram, en ram sominte är bra för den långsiktiga tillväxten och företagsamheten. Regeringsför-slaget sägs utgå från tre skilda utredningar som gjorts om olika frågeställ-ningar inom näringspolitiken, men regeringen tycks endast i begränsad ut-sträckning ha tagit till sig de slutsatser som där dragits, anför motionärerna.utredningen av och anges att de direkta stödenskapar mer negativa än positiva effekter och att dessa stöd - med undantagför riktade stöd till speciella grupper - kan avskaffas. Staten kan enligt ut-redningen gå över från en utförarroll till att i huvudsak vara beställare inomsmåföretagspolitiken. Ambitionen bör vara att öka företagandet genom attöka den naturliga riskkapitaltillgången, vilket inte kan ske genom finansielltstöd utan genom ändrade skatter. Regeringen har inte dragit några egentligaslutsatser av dessa konstateranden, menar motionärerna. De anser att denomorganisation som föreslås på myndighetssidan med en sammanslagningav och inte är förankrad i tydliga resultat i de aktuella utred-ningarna. Det av regeringen begärda bemyndigandet att få vidta de åtgärdersom behövs bör därför, enligt motionärerna, avvisas, till dess att regeringenpå ett tydligare sätt kan visa vad som skall uppnås med omorganisationen.Beträffande förslaget om att inrätta en ny myndighet för analyser, om-världsbevakning och utvärdering inom näringspolitiken, innovationspolitikenoch regionalpolitiken anser motionärerna att det är rimligt att i högre ut-sträckning än fråga sig vilka effekterna av den förda politikenfaktiskt är. Detta anses dock kunna göras utan att för den skull en ny myn-dighet inrättas. Regeringen kan i högre grad agera som beställare av utred-ningar, analyser, m.m., anför motionärerna. Utredningen av förespråkar en kritisk granskning av vad som hittillsgjorts. En sådan förutsättningslös granskning bör genomföras, innan beslutom en ny myndighetsstruktur fattas, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterOrganisationskommitté, m.m.Regeringen fattade beslut om att tillkalla en kommittémed uppgift att lämna förslag till ansvarsområde, organisation, finansieringoch arbetsformer för en ny myndighet för företagsutveckling (dir. 2000:37).Kommittén skall vidare analysera och lämna förslag till hur myndigheten kanfå en stark näringslivsförankring. Arbetet skall genomföras med förbehåll förriksdagens beslut med anledning av den här aktuella propositionen. General-direktör har utsetts till ordförande i kommittén.Regeringen beslöt vidare att tillkalla en särskild utredare meduppgift att lämna förslag till preciserat ansvarsområde, organisation ocharbetsformer för en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning ochövergripande utvärderingar (dir. 2000:19). Utredaren skall också i övrigtförbereda inrättandet av den nya myndigheten samt se till att en effektivövergång sker från nuvarande till ny organisationsstruktur i den mån befint-liga myndigheter är berörda. Arbetet genomförs med förbehåll för riksdagensbeslut med anledning av propositionen. Generaldirektör har utsetts till särskild utredare.LokaliseringFrågan om lokalisering av den nya myndigheten för företagsutveckling be-rörs inte vare sig i propositionen eller i kommittédirektiven. I de sistnämndasägs endast att kommittén skall svara för att lokaler anskaffas. Beträffandeden nya myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingarsägs i propositionen, som nämnts, att regeringen anser att - oavsett var detnya institutet skall ha sitt säte - utgångspunkten bör vara att verksamhet iminst den nuvarande omfattningen (dvs. verksamheten hos ) skall finnaskvar i . Den särskilda utredaren skall, enligt kommittédirektiven,med denna utgångspunkt överväga och föreslå en lämplig lokalisering avinstitutet.I näringsutskottets yttrande 1999/2000:NU4y om ny organisation förforskningsfinansiering anförde utskottet beträffande frågan om lokaliseringav den nya följande:Näringsutskottet noterar att regeringen inte lägger fram något förslag omlokalisering av den nya . I detta sammanhang kan nämnasatt frågor om lokalisering av statliga myndigheter regelmässigt har ingått ifrågeställningarna inom regionalpolitiken, vilken tidigare behandlades avarbetsmarknadsutskottet. övertog näringsutskottet berednings-ansvaret för de regionalpolitiska frågorna i . Senast frågan omlokalisering av statliga myndigheter aktualiserades var i samband med ut-skottets behandling av regeringens skrivelse 1999/2000:33 om utvecklings-program för kommuner med anledning av strukturomvandlingar inom För-svarsmakten (bet. 1999/2000:NU10).I ett enhälligt ställningstagande i det nämnda betänkandet konstaterade nä-ringsutskottet att det föreligger principer för såväl lokaliseringen som be-slutshanteringen i sådana ärenden. Dessa principer har som sinmening givit regeringen till känna (bet. 1996/97:AU2). Princi-perna innebär bl.a. att kan förvänta sig att regeringen underställerriksdagen lokaliseringsärenden som är av större vikt eller på annat sätt avprincipiellt intresse för ställningstagande. Självklart föreliggeralltid möjligheten för utskott och riksdag att göra bedömningen att man intevill ta ställning i ett lokaliseringsärende. Detta har också skett i ett antalNäringsutskottet framhöll i betänkandet att de gällande principerna för loka-lisering av statliga myndigheter och för beslutshanteringen i sådana ärendenäven fortsättningsvis bör äga giltighet.Beträffande det nu föreliggande förslaget om en ny myndighetsorganisa-tion för forskningsfinansiering vill näringsutskottet med hänsyn till såvälpersonalen som verksamheten framhålla behovet av skyndsamhet i beslutetom lokalisering. Mot bl.a. denna bakgrund har näringsutskottet inget emot attregeringen beslutar i lokaliseringsfrågan.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att vägledande för den näringspolitiksom bör bedrivas är att den skall bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och välfärd i hela . Det är viktigt att understrykaatt tillväxten skall vara ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar.En viktig del av näringspolitiken är att främja tillkomsten av nya företagoch tillväxten i befintliga företag. Utskottet delar regeringens bedömning attstatens åtgärder för att främja fler och växande företag är svåra att överblickpå grund av mångfalden av aktörer och aktiviteter samt den otydliga ansvars-fördelningen med delvis överlappande uppgifter. Det är angeläget att under-lätta för blivande och befintliga företagare genom ökad samordning ochrenodling av de företagsfrämjande aktiviteterna. Utskottet ser de nu aktuellaförslagen som inledningen av ett förändringsarbete på central nivå för attförbättra styrning av statliga insatser och allokering av medel. Inrättandet aven ny myndighet för företagsutveckling, en ny och en nymyndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar kan förväntasmedföra effektivitetsvinster genom renodlingen och samordningen hos deberörda myndigheterna.I flera av de här aktuella motionerna sägs att en grundlig utvärdering avden förda näringspolitiken först skulle ha gjorts, innan förslag omorganisatoriska förändringar läggs fram. Som har redovisats harregeringen emellertid, som grund för de nu aktuella förslagen, låtit genomfö-ra ett par utredningar på näringspolitikens område. I propositionen sägs att deförslag som framläggs utgör inledningen av ett förändringsarbete och attdet fortsatta arbetet får visa på behovet av ytterligare organisatoriska förändringar. Regeringen meddelar också sin avsikt att återkomma till riksdagenangående den regionala nivån, som huvudsakligen skall vara den direktakontakten för företagen och företagarna. I en av motionerna berörs Småföre-tagsdelegationens förslag, varvid det hävdas att endast ett begränsat antal avdessa har genomförts. I det näringspolitiska betänkandet 1999/2000:NU13,som avlämnades tidigare , redovisades en avstämning av vidtagna åtgär-der mot Småföretagsdelegationens förslag. Enligt denna har avförslagen genomförts eller befinner sig i en genomförandefas, medan ytterli-gare av förslagen utreds eller bereds. Bland de övriga förslagen åter-finns förslag på områden där det redan förekommer statligainsatser, t.ex. på kompetensområdet, eller där det primära ansvaret ligger hoskommunerna.Utskottet noterar vidare - beträffande synpunkterna i motionerna om attdet behövs utvärderingar av den förda näringspolitiken - att i verksamhetenför den nya myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingarskall ingå att initiera och beställa vissa övergripande utvärderingar somspänner över flera politikområden.