bet · GO01KU10 · 2000-12-07 00:00:00 — Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning **FOOTNOTES** 2000/01KU10InledningEnligt 12 kap. 1 § regeringsformen skallkonstitutionsutskottet granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.Utskottet har rätt att för detta ändamål få utprotokollen över beslut i regeringsärenden och dehandlingar som hör till dessa ärenden.Det åligger att när skälföreligger till det, dock minst en gång ,meddela vad utskottet vid sin granskninghar funnit förtjäna uppmärksamhet. I det betänkandesom nu läggs fram behandlar utskottet vissaallmänna, administrativt inriktadegranskningsuppgifter angående regeringsarbetet.Utöver konselj-, regerings- ochstatsministerprotokoll har vid granskningen funnitsatt tillgå material som tagits fram av utskottetskansli och av . Ett antal akter iregeringsärenden har varit tillgängliga. Väsentligadelar av det material som funnits att tillgå återgesi bilaga 1.1-6.8.I betänkandet redovisar utskottet även behandlingenav regeringens redogörelse för sin behandling avriksdagens skrivelser (regeringens skrivelse1999/2000:75). Utskottets granskning av sommyndighet har fortsatt. Antalet anställda iRegeringskansliet ökar stadigt sedan lång tid.Utskottet anser att denna tendens inte utan vidarekan anses vara gynnsam och kommer att fortsätta attfölja utvecklingen. Vad som kommit fram vid åretsgranskning visar också att förhållandena i fråga omjämställdheten mellan kvinnor och män inomRegeringskansliet fortfarande ger anledning tillskärpt uppmärksamhet. Utskottet följer noga detarbete som bedrivs på detta område inomRegeringskansliet.En samlad bild av effekterna av reform,genom vilken blev en myndighet,har inte kommit fram vid årets granskning. Inteheller har frågan om Regeringskanslietsresultatredovisning förts framåt. Utskottet kommeratt fortsätta sin granskning på dessa områden.Utskottet har granskat hur harorganiserats för ett antal särskilda projekt såsomÖstersjömiljarderna, m.fl. Utskottetnoterar att regeringen enligt de uppgifter somlämnats till utskottet är noga med att på ett tidigtstadium lägga fast tydliga mål och en klarorganisation och ansvarsfördelning för projekt avdetta slag. Utskottet erinrar om att flera av desärskilda projekten inte har fungerat utan problem.Det återstår att se om de åtgärder som regeringenvidtar är tillräckliga för att projekt av detta slagskall fungera tillfredsställande.Granskningen av regeringens protokoll har integivit anledning till någon kritik.Utskottet går vid sina granskningar som regeligenom någon eller några grupper avförvaltningsärenden som avgjorts av regeringen.Årets granskning har gällt vissa ärenden omdispenser enligt skattelagstiftningen och omundantag från föreskrifterna om upphandling.Granskningen har inte givit anledning till någonkritik i fråga om den formella handläggningen avregeringsärendena. Utskottet understryker dockbetydelsen av att man inom ger aktpå utvecklingen så att onödig tidsutdräkt inteförekommer.Mot bakgrund av vad som kommit fram i samband medutskottets tidigare granskning av regeringensunderlåtenhet att överlägga med ifrågan om förbindelserna med (1999/2000:KU20) har utskottet inlett en granskningav formerna för utrikespolitiska beslut. Fråganaktualiserar komplicerade överväganden kring vad somfaktiskt kan anses reglerat i regeringsformen å enasidan och vad som snarare får anses varakonstitutionell praxis å den andra. Utskottet avseratt fortsätta den nu inleddagranskningen.Redovisningen av uppföljning avregeringens behandling av skrivelserlämnas med anledning av regeringens skrivelse1999/2000:75. Utskottet konstaterar att det ofta ärnödvändigt att upprepa anmärkningar vad gällerregeringens redogörelse. Enligt utskottets meningborde detta inte vara nödvändigt.1 Regeringens sammansättning ochregeringsarbetets organisationI tidigare granskningsbetänkanden har utskottetbeskrivit viktigare förändringar i regeringenssammansättning och regeringsarbetets organisation.Den senaste redogörelsen avsåg 1999. Idet följande redogör utskottet för vad som ägt rum idetta hänseende från december 1999 till december2000. Utskottets granskning av sommyndighet redovisas i ett annat avsnitt av dettabetänkande (avsnitt 2).1.1 RegeringenEnligt 7 kap. 5 § regeringsformen utserstatministern bland statsråden chefer fördepartementen. Enligt samma bestämmelse kan hanförordna att ärende eller grupp av ärenden, som hörtill visst departement, skall föredragas av annatstatsråd än departementschefen.Statsministern förordnade statsrådet och chefen förUtbildningsdepartementet att fr.o.m.den 22 mars 2000 i respektive departementschefsställe föredra ärenden om samordning av forskningoch därmed sammanhängande budgetfrågor.Statsministern beslutade vidare att vissamyndigheter och organ skall höra till entledigade den 21 september 2000statsrådet och chefen för . Som chef för genom beslut avstatsministern samma dag.Satsministern entledigade den 11 oktober 2000statsrådet och chefen för från uppdraget att vara chef förJustitiedepartementet och förordnade vara statsråd och chef förJustitiedepartementet. Båda besluten gäller fr.o.m.den 16 oktober 2000.Statsministern förordnade den 16 oktober 2000statsrådet att fr.o.m. den 16oktober 2000 i chefen för föredra lagstiftningsärenden som gäller degrundlagsfrågor som behandlas av kommittén (Ju1999:13) om vissa frågor som rör regeringsformen.Med ändring av tidigare förordnande av den 22december 1998 förordnade statsministern den 16oktober 2000 statsrådet att fr.o.m. den16 i chefen för föredra vissa förvaltnings- ochlagstiftningsärenden.Statsministern förordnade den 16 oktober 2000statsrådet att fr.o.m den 16 oktober2000 i chefen för ställeföredra vissa förvaltnings- och lagstiftningsärendensamt i chefen för ställeföredra förvaltningsärenden.Med ändring av tidigare förordnande av den 21december 1999 förordnade statsministern den 16oktober 2000 statsrådet att fr.o.m.den 16 oktober 2000 i chefen förFinansdepartementets ställe föredra vissaförvaltnings- och lagstiftningsärenden.Med ändring av tidigare förordnande av den 21december 1999 förordnade statsministern den 16oktober 2000 statsrådet att fr.o.m. den16 i chefen för föredra vissa förvaltnings- ochlagstiftningsärenden.Statsministern förordnade den 16 oktober 2000statsrådet att fr.o.m. den 16 oktober2000 i chefen för ställeföredra vissa förvaltnings- ochlagstiftningsärenden.Med ändring av tidigare förordnande av den 22december 1998 förordnade statsministern den 16oktober 2000 statsrådet att fr.o.m.den 16 oktober 2000 i chefen förKulturdepartementets ställe föredra vissaförvaltningsärenden som gäller idrott.Statsministern förordnade den 16 oktober 2000statsrådet att fr.o.m. den 16oktober 2000 i chefen för föredra vissa förvaltnings- ochlagstiftningsärenden.De förordnanden enligt 7 kap. 5 § regeringsformensom omtalas i det föregående återfinns i bilaga 1.1.2 Regeringskansliet2.1 PersonalKonstitutionsutskottet har under en följd av år isina granskningsbetänkanden redogjort förpersonalutvecklingen i . Vid desenaste granskningarna har utskottet bl.a. riktatuppmärksamheten mot frågor som gäller andelenpolitiskt tillsatta tjänstemän, jämställdhetsfrågoroch personalutvecklingen inom Regeringskansliet.Liksom föregående år gäller utskottets nu aktuellagranskning till viss del utomUtrikesdepartementet. Så som personaluppgifternapresenteras i det material utskottet lägger tillgrund för sin granskning finns inte möjlighet attskilja mellan personal iSverige och de anställda vid utrikesförvaltningen.Den inledande redovisningen av antalet anställdainom omfattar därför liksomtidigare år inte de anställda inomUtrikesdepartementet. Vad beträffarRegeringskansliets personalpolitik med avseende påpolitiskt tillsatta tjänstemän, jämställdhet ochintegration omfattas dock även Utrikesdepartementetav granskningen. Granskningen avser tiden från den30 till den 30 juni 2000.Antalet tjänstgörande i utom UDvar 2 435 personer.Finansdepartementet är det departement som har flestanställda. Förvaltningsavdelningen har från den 30juni 1999 till ökat antaletanställda med 75 personer. Den främsta orsaken tilldenna ökning var att UD:s och IT-organisationer slogs samman och att (92 personer) överfördes tillförvaltningsavdelningen. En sammanställning avpersonalutvecklingen 30 juni 1999till visar följande personalfördelning:----------------------------------------------------|----------------------------------------------------| |||----------------------------------------------------|Statsrådsberedningen| 55 | 54 (-1) |----------------------------------------------------|| 219 |243 (+24) |----------------------------------------------------|Försvarsdepartementet| 118 |114 (-4) |----------------------------------------------------|| 180 |168 (-12) |----------------------------------------------------|| 392 |388 (-4) |----------------------------------------------------|Utbildningsdepartemen-| 160 |164 (+4) || | | ||tet | | |----------------------------------------------------|Jordbruksdepartemen-| 119 |127 (+8) || | | ||tet | | |----------------------------------------------------|| 116 |120 (+4) |----------------------------------------------------|| 328 |348 (+20) |----------------------------------------------------|| 150 |164 (+14) |----------------------------------------------------|| 470 |545 (+75) || | | ||förvaltningsavdelning| | || | | |----------------------------------------------------|Totalt |2 307 |2 435 (+128) |----------------------------------------------------Som framgår av sammanställningen harRegeringskansliets personal ökat . Destörsta ökningarna har skett påJustitiedepartementet, och påRegeringskansliets förvaltningsavdelning. Dettaöverensstämmer med den uppåtgående trend sompersonalutvecklingen uppvisar även i ett längretidsperspektiv. Utskottets tidigare granskningarvisar att personal från år 1956till 1974 ökat (1997/98:KU10 s. 4).Ökningen är även den avsevärd:85 %. Med ledning av tidigare granskningar kankonstateras att antalet anställda iRegeringskansliet utvecklat sig på följande sätt:----------------------------------------------------------------------------------------------------------|År |Antal |-----------------------------------------------------|1974 |1 250 |-----------------------------------------------------|1982 |2 022 |-----------------------------------------------------|1984 |1 942 |-----------------------------------------------------|1986 |1 856 |-----------------------------------------------------|1987 |1 799 |-----------------------------------------------------|1988 |1 782 |-----------------------------------------------------|1990 |1 786 |-----------------------------------------------------|1991 |1 803 |-----------------------------------------------------|1992 |1 720 |-----------------------------------------------------|1993 |1 849 |-----------------------------------------------------|1994 |1 846 |-----------------------------------------------------|1996 |2 157 |-----------------------------------------------------|1997 |2 233 |-----------------------------------------------------|1999 |2 307 |-----------------------------------------------------|2000 |2 435 |-----------------------------------------------------Politiskt tillsatta tjänstemänGranskningen omfattar i detta avsnitt ävenUtrikesdepartementet. I den följande redogörelsenanges för enkelhetens skull hela tal, oavsett attdet i verkligheten kan vara fråga om personer somarbetar mindre än heltid och att följaktligen flerpersoner kan vara anställda och antalettjänstgörande beräknat efter tjänstgöringensomfattning kan uppgå även till delar av hela tal.I juli 1999 fanns inom 155politiskt tillsatta tjänstemän. Utvecklingen gestaltar sig på följandesätt:-----------------------------------------------------| |1999-07 ||-----------------------------------------------------|Assistenter | 6 | 13 |-----------------------------------------------------|Kabinettssekreterare| 1 | 1 |-----------------------------------------------------|Planeringschefer | 3 | 5 |-----------------------------------------------------|Politiskt | 75 | 68 ||sakkunniga | | |-----------------------------------------------------|Pressekreterare | 20 | 22 |-----------------------------------------------------|Sakkunniga | 0 | 2 |-----------------------------------------------------|Statsminister | 1 | 1 |-----------------------------------------------------|Statsråd | 18 | 16 |-----------------------------------------------------|Statssekreterare | 29 | 24 |-----------------------------------------------------|Biträdande | 2 | 1 ||statssekreterare | | |-----------------------------------------------------| | | || | | ||Totalt |155 |153 |-----------------------------------------------------JämställdhetsfrågorI regeringsformen finns föreskrifter vilkas ändamålbl.a. är att jämställdhet mellan män och kvinnorskall tillförsäkras (1 kap. 2 §, 2 kap. 16 § och 11kap. 9 § andra stycket). Bland de vanliga lagarnaär det jämställdhetslagen (1991:433) som syftar tillatt främja jämställdheten i arbetslivet. Det ärframför allt kvinnornas arbetsvillkor somjämställdhetslagen inriktar sig på att förbättra.Konstitutionsutskottet har i sin granskning avpersonalutvecklingen inom berörtfrågan om jämställdhet ett antal gånger (1991/92:KU30 s. 39, 1993/94:KU30 s. 9, 1994/95:KU30 s. 30,1997/98:KU10 s. 5 samt 1999/2000:KU10 s. 6). Även iårets granskning tas frågan upp.Med början tredje kvartalet 1995 gavRegeringskansliet ut en tryckt skrift beträffande tjänstgörande inomRegeringskansliet (jfr 1997/98:KU10 s. 2).Utgivningen av denna skrift har numera upphört.Under årets granskning har utskottet inhämtat vissauppgifter från . könsfördelningen inom olika tjänstekategoriersamt medianlönen inom respektive kategorier. Av deuppgifter som utskottet inhämtat framgår följande.Av anställda är 2 481 kvinnoroch 1 951 män (). Av sammanlagt 492personer med chefsbefattningar är 360 män och 132kvinnor. Chefernas medianlön är 40 000 kr.Befattningshavarna på handläggarnivå är 2 656, varav1 286 män och 1 370 kvinnor. Handläggarna hör tilltvå grupper, specialister och övriga. Medianlönen är30 för specialister och för övrighandläggande personal. Kategorin baspersonal bestårav 1 150 personer, varav 241 män och 909 kvinnor.För baspersonalen är medianlönen 17 625 kr.Jämförelsen mellan lönerna för kvinnor och män inomde olika personalkategorierna kan numera göras medstöd av statistik som förs av Regeringskanslietsförvaltningsavdelning. Denna statistik redovisasinternt inom enligtnomenklatursystemet TNS (Tjänste NomenklaturStaten), som utvecklats gemensamt av parterna på detstatliga avtalsområdet. Meningen är att varjedepartement vid kartläggning av skillnader i lönmellan män och kvinnor i ett första steg skall utgåfrån statistiken. I de fall där skillnader imedellön existerar mellan kvinnor och män i en TNS-nivå och åldersgrupp skall orsaken till dettaundersökas. En inom upprättadskrift med titeln skall användas som etthjälpmedel åt departementen vid analys avlöneskillnader mellan könen i de fall sådana finns.Inom de olika tjänstekategorierna finns vissaskillnader i lön. har dockinte underlag för att närmare bedöma i vad månskillnaderna kan motiveras av sakliga skäl. Eniakttagelse som utan vidare kan göras är dock attkvinnor liksom tidigare är starkt överrepresenteradei den lägsta lönekategorien och underrepresenteradepå chefsnivå. På handläggarnivå är däremot kvinnornafler än männen.Jämställdhetsarbetet inom ärenligt vad utskottet har inhämtat fokuserat på deområden som är mest angelägna. Dessa är det lågaantalet kvinnliga chefer, svårigheter att kombineraarbete och föräldraansvar samt stress och andraproblem relaterade till arbetsmiljön i nuläget.Arbetet är vidare inriktat på att fortlöpandeuppmärksamma osakliga löneskillnader mellan kvinnoroch män samt att bevaka kvinnors och mänslöneutveckling.När det gäller jämställdheten har Regeringskanslietgenomfört två attitydundersökningar, åren 1997 och1999. En utveckling i positiv riktning har skettmellan mätningarna beträffande måltänkandet,ledarskapet, den organisatoriska effektiviteten,utvecklings- och förändringsklimatet, den fysiskaarbetsmiljön, löner och förmåner samt uppfattningenom som arbetsgivare.Tillfredsställelsen med nuvarande arbetssituationoch jämställdhet är oförändrad, vilket innebär attcirka hälften av de anställda är nöjda medarbetssituationen och att vid enjämförelse med förvärvsarbetande i allmänhet fårbättre betyg vad gäller jämställdhet. En negativutveckling har skett avseende stress ocharbetsbelastning.En ny jämställdhetsplan för år2000-2002 har antagits i december 2000.Utskottets bedömningDet sammanlagda antalet anställda iRegeringskansliet ökar stadigt . Enallmän förklaring kan givetvis vara att dearbetsuppgifter som skall utföras avRegeringskansliet utvecklas oavbrutet. Det stårklart för utskottet att varken kan eller bör vara statisk.Inte desto mindre finns det enligt utskottets meningskäl att ge noga akt på hur Regeringskanslietsresurser och organisation utvecklas. Den fortgåendeökningen av antalet anställda i Regeringskanslietkan inte utan vidare ses som en gynnsam tendens.Utskottet kommer att fortsätta att som ett led i singranskning följa utvecklingen på detta område.Utskottet har tidigare iakttagit att jämställdheteninom brister med avseende påkönsfördelningen inom de lägsta och de högstalönekategorierna (1999/2000:KU10). Vad som kommitfram vid årets granskning visar inte annat än attförhållandena fortfarande ger anledning till skärptuppmärksamhet. Utskottet följer noga det arbete sombedrivs på detta område inom som myndighetAllmän bakgrundDen omorganiserades Regeringskansliettill en myndighet bestående av Statsrådsberedningen,13 departement samt Regeringskanslietsförvaltningsavdelning. bestårav och utrikesrepresentationen.Utrikesrepresentationen lyder underRegeringskansliet. har , medverkan från , ytterligareomorganiserats genom att fyra departement slagitssamman till ett nytt departement, som benämnsNäringsdepartementet. I ingårnumera således 10 departement.Med anledning av omorganisering avRegeringskansliet uttalade KU (1996/97:KU1) att detfanns anledning för utskottet att vid kommandegranskningar uppmärksamma de organisatoriskaförändringarnas betydelse för regeringsarbetet.Utskottet erinrade i sitt granskningsbetänkandevåren 1997 om detta uttalande (1996/97:KU25). Vidsin granskning (1998/99:KU10) anfördeutskottet att ett skäl för utskottets intresse förRegeringskansliets fortsatta utveckling är attriksdagen med den ordning för anslagstilldelningensom råder inte har något direkt inflytandeöver organisation och verksamhet.Utskottet anförde vidare att det finns anledning förutskottet att även framgent följa Regeringskanslietsverksamhet, eftersom det enligt utskottets mening ärviktigt att fungerar väl oavsettvilken den sittande regeringen är.Tidigare granskning av RegeringskanslietUtskottets granskning 1998/99 (bet. 1998/99:KU10)inriktades på vilka åtgärder som vidtagits inomRegeringskansliet med anledning av den nya ordningsom infördes , vilken roll detpågående förändrings- och förnyelsearbetet spelat idetta sammanhang, i vilken omfattning det uppgivnasyftet med förändringen uppnåtts samt vilkenutvecklingen varit på vissaområden.I den fortsatta granskningen av Regeringskansliet1999/2000 (bet. 1999/2000:KU10) breddadesperspektivet i granskningen till att avseRegeringskansliet som myndighet. I detta sammanhangställde KU vissa skriftliga frågor tillRegeringskansliet. Utskottet frågade dels om detpågående förändringsarbetet blivit föremål för någonutvärdering och vilket resultatet i så fall varit,dels vilka åtgärder som vidtagits beträffande enöversyn av kompetensförsörjningen iRegeringskansliet, dels också vilka åtgärder somvidtagits med anledning av riksdagenstillkännagivande (1997/98:KU31, rskr. 1997/98:295)om resultatredovisning.I en promemoria från Statsrådsberedningenredovisades svar på *utskottets frågor som utarbetatsinom . Avpromemorian framgick att det pågåendeförändringsarbetet inte skulle ses som enengångsinsats utan som ett kontinuerligt arbetesyftande till att effektivisera verksamheten ochhöja kompetensen hos medarbetare.Flera uppföljningsinsatser hade genomförts och olikaåtgärder vidtagits med anledning härav.Vad gäller den nämnda översynen avkompetensförsörjningen anfördes i promemorian attdenna verksamhet sträcker sig fram ochatt ett stort antal åtgärder planerats ochgenomförts med anledning av denna översyn. I fråganom resultatredovisning anfördes ipromemorian att det var svårt att praktiskt ochteoretiskt skilja på resultat ochregeringens, vilket gör att de regelverk somtillskapats för regeringens styrning och dialog medstatliga myndigheter i många avseenden inte passarin på . Därför finns ocksåbestämmelsen i 45 § förordningen (1996:1515) medinstruktion för inte skall lämnaresultatredovisning enligt förordningen (1996:882)om myndigheters årsredovisning m.m. Mot dennabakgrund var det enligt promemorian motiverat attRegeringskansliet inte åläggs att till regeringenlämna resultatredovisning. Däremot var det enligtpromemorian naturligt att Regeringskanslietutvecklar och sedan redovisar vissa resultatmått förriksdagen inom ramen för budgetpropositionen ochRegeringskansliets årsbok. avsågsutökas med ytterligare nyckeltal och statistiskauppgifter.I sin bedömning anförde *utskottet att det inteefter uppföljning varit möjligt att få framen samlad bild av effekterna av reformgenom vilken blev en myndighet.Vid nästa års granskning borde Regeringskanslietenligt *utskottet kunna tillhandahålla en sådansamlad bild som *utskottet efterlyste.När det särskilt gällde frågan omresultatrapporteringen konstaterade utskottet attdet fanns i grunden två skilda uppfattningar: delsutskottets uppfattning att bordekunna lämna resultatredovisning som andramyndigheter, dels uppfattningen attRegeringskansliet inte bör ha en sådan skyldighet.När inom ramen för den aktuellagranskningen lämnat besked om att sådan informationinte var att vänta, ansåg utskottet, som inte fannskäl att frångå sin tidigare redovisade uppfattningom behovet av redovisning av resultat också frånRegeringskansliet, att frågan borde bli föremål fören mera utförlig, principiell analys vid nästa årsgranskning.Uppgifter i 1999I den andra årgången av årsbokavseende verksamheten 1999 har appendixet medstatistiska uppgifter utvidgats med uppgifter omantalet interpellationssvar och frågesvar tillriksdagen, vidare antalet registreradeärenden/handlingar per departement samtpersonalsammansättningen i . Detsärskilda kapitlet om förändringsarbetet iRegeringskansliet i föregående årsbok har tagitsbort.De frågor som är av intresse för KU och dessgranskning berörs i anslutning till redovisningen avförvaltningsavdelningens verksamhet. Arbetet vidförvaltningsavdelningen präglades enligt dennaredovisning av arbetet med de praktiskakonsekvenserna av den departementsombildning sombeslutades samt av arbetet med attutveckla till en samlad myndighet.Det fortsatta utvecklingsarbetet har enligtregeringens beslut givits en inriktning på styrningoch ledning, kompetensförsörjning, information ochkommunikation samt Regeringskanslietsdimensionering.En central del av förändringsarbetet utgörs enligtredovisningen av arbetet med att utvecklaRegeringskansliets interna styrningsprocess, vilketinnebär att verksamheten skall målstyras genom engemensam verksamhetsplanering och ett system föruppföljning och utvärdering av uppnådda resultat.Verksamhetsplaneringen genomförs nu av alladepartement och utgör grund för departementensinterna styrning som den bidrar till attregeringens politiska program genomsyrar arbetet iRegeringskansliet. Verksamhetsplaneringen utgörockså underlag för fördelningen av anslaget tillRegeringskansliets förvaltning.Uppgifter i budgetpropositionen för 2001I budgetpropositionen (prop.