bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — bör ges ett for-mellt samordningsansvar att koordinera de civila behoven av sjöövervakningsamt att förmedla denna information till berörda civila verksamheter. Som ettled i detta bör ett samrådsorgan för civil sjöövervakning och sjöinformationmed representation från berörda myndigheter och organisationer knytas tillKustbevakningen.Regeringen avser inte att genomföra någon ändring av nuvarande myndig-hetsstruktur och myndighetsuppgifter. Hur de operativa behoven av olikatyper av information skall kunna tillgodoses kommer att behöva reglerasmellan berörda myndigheter. Regeringen vill dock starkt betona vikten av attden information som finns i olika system görs tillgänglig för sammanställ-ning och tillhandahålls de myndigheter som behöver den så att kostnadskrä-vande dubbleringar av system för informationsinhämtning kan undvikas.Regeringen avser att följa upp hur informationsbehovet har till-godosetts.Det finns behov av att få en tydligare bild, menar regeringen, av vilkenövervakning och vilka sjöinformationssystem som finns runt Östersjön.Regeringen avser att ta initiativ i denna fråga.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot regeringens bedömning.Försvarsmaktens organisation i fredUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 60-94) anfört omFörsvarsmaktens organisation i fred. har behandlatsi det föregående. För överskådlighetens skull har dock ledningsorganisatio-nen tagits in i den inledande sammanställningen över vilka organisationsen-heter som föreslås läggas ned, i redovisningen av orts- och regionvisa för-ändringar samt i den avslutande sammanställningen över grundorganisatio-nens omfattning och lokalisering.Utskottet behandlar även motionerna Fö301 (m), Fö303 (m), Fö304 (m),Fö307 (m) yrkande 2, Fö309 (fp), Fö310 (s), Fö313 (s), Fö315 (m), Fö316(m), Fö318 (m), Fö320 (m), Fö321 (kd), Fö324 (s) yrkande 2, Fö325 (kd, m,v, c, fp, mp) yrkandena 1-3, Fö326 (m, kd, fp), Fö327 (kd) yrkandena 1 och2, Fö329 (s), Fö330 (s, c), N241 (kd) yrkande 6, Fö4 (m) yrkande 2, Fö7 (v)yrkandena 5-8, 10 i denna del, 11 och 12, Fö8 (v) yrkandena 1 och 2, Fö9(v) yrkandena 1-3, Fö10 (kd), Fö14 (m, kd, fp) yrkande 2, Fö15 (m) yrkande3 i denna del, Fö16 (m) yrkande 2, Fö18 (m) yrkande 2, Fö19 (m) yrkande 2,Fö20 (m) yrkandena 6 och 7, Fö21 (m) yrkandena 2-7, Fö22 (m) yrkandena2-8, Fö23 (m) yrkandena 1 och 2, Fö24 (m) yrkande 2, Fö26 (fp), Fö27 (m)yrkande 3, Fö28 (fp) yrkandena 17-22, Fö29 (kd) yrkande 3, Fö30 (kd)yrkandena 1 och 2 i denna del, Fö31 (kd) yrkandena 1-3, Fö32 (kd) yrkan-dena 3-5 och 14-15, Fö33 (kd) yrkandena 1-4 och 7-8, Fö34 (kd) yrkande1, Fö35 (kd), Fö36 (mp) yrkandena 7-10.RegeringenGrundorganisationens utformningRegeringen anser att Försvarsmaktens grundorganisation skall ges följandeutformning för att insatsorganisationen skall kunna få den inriktning somföreslås i propositionen.Följande organisationsenheter läggs ned:- Armécentrum Enköping- Marincentrum /Berga- Flygvapencentrum Uppsala- Södra militärområdesstaben Kristianstad- Mellersta militärområdesstaben Strängnäs- Norra militärområdesstaben Boden- Södra arméfördelningen Kristianstad- Östra arméfördelningen Strängnäs- Norra arméfördelningen Boden- militärkommando /Visby- Försvarsområdesstaberna i HässleholmEksjöHalmstadKarlskronaGöteborgSträngnäsUpplands-BroEnköpingÖrebroKristinehamnFalunSollefteåUmeåBoden- marinkommando Göteborg- Sydkustens marinkommando Karlskrona- Ostkustens marinkommando /Muskö- marinkommando Härnösand- Södra flygkommandot Ängelholm- Mellersta flygkommandot Upplands-Bro- Norra flygkommandot Luleå- Livgardesbrigaden /Kungsängen- Värmlandsbrigaden Kristinehamn- Smålandsbrigaden Eksjö- Hallandsbrigaden Halmstad- Skånska dragonbrigaden Hässleholm- Dalabrigaden Falun- Ångermanlandsbrigaden Sollefteå- Wendes artilleriregemente Hässleholm- /Visby- Boden- luftvärnskår /Visby- luftvärnskår Norrtälje- luftvärnskår Boden- signalkår Boden- ingenjörkår Boden- trängkår Sollefteå- Livgardets dragoner Stockholm- Kiruna- Karlskrona kustartilleriregementeoch Andra kustartilleribrigaden Karlskrona- /Fårösund- helikopterbataljon Boden- helikopterbataljon /KallingeOrganisationsenheterna läggs ned eller vid den senaretidpunkt regeringen bestämmer.Skånska flygflottiljen i läggs ned senast den 31 december 2002.Följande organisationsenhet omlokaliseras:Försvarets internationella kommando omlokaliseras frånSödertälje/till /Kungsängen.Omlokaliseringen skall vara genomförd senast den 31 december 2001.Följande organisationsenheter inrättas:- Operativ insatsledning /Bålsta- Militärdistrikt med staber i GöteborgGotland/VisbySträngnäsBodenOrganisationsenheterna inrättas eller vid den senare tidpunktregeringen bestämmer.BakgrundsbeskrivningRegeringen lämnar en bakgrundsbeskrivning av arbetet med utformningen avorganisationen.I propositionen Förändrad omvärld - omdanat försvar (prop. 1998/99:74)redovisade regeringen sin övergripande syn på Försvarsmaktens framtidagrundorganisation och hur arbetet med att utarbeta ett förslag till en nygrundorganisation borde bedrivas. beslutade ienlighet med regeringens förslag (bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224).När det gäller utarbetandet av en ny grundorganisation anser regeringen,som också anfördes i prop. 1998/99:74, att frågan hur arbetet har bedrivits ärviktig. Det är angeläget att den valda arbetsmetoden redovisas tydligt för attunderlätta förståelsen av och motiven för det förslag som redovisas.I februari 1999 uppdrog regeringen åt Försvarsmakten och att redovisa underlag för det fortsatta arbetet med förändringenav grundorganisationen. Underlaget skulle innehålla en redogörelse för fort-satt verksamhet vid Försvarsmaktens samtliga organisationsenheter ochdärför innehålla en kvalitativ respektive en kvantitativ redovisning för verk-samheten under oförändrade betingelser. Därutöver skulle Fortifikationsver-ket redovisa en fysisk fastighetsplanering för fastighetsbeståndet på varjeberörd ort.I mars 1999 beslutade regeringen om den nämnda propositionen Förändradomvärld - omdanat försvar (prop. 1998/99:74).I mars 1999 uppdrog regeringen också åt Försvarsmakten att med utgångs-punkt i propositionen och Försvarsberedningens rapport omvärld- omdanat försvar (Ds 1999:2) redovisa förslag till planering av Försvars-maktens verksamhet för . En del i detta uppdrag var attredovisa ett förslag till dimensionering av Försvarsmaktens grundorganisa-tion.I maj 1999 redovisade myndigheterna resultatet av de lämnade uppdragen.Utgiftsutvecklingen fram vid oförändrad verksamhet redovisas. Iförslaget till dimensionering av grundorganisationen utvecklade Försvars-makten sin syn på principerna för utformningen av den framtida grundorga-nisationen.Senare beslutade regeringen om riktlinjer för det fortsatta ar-betet med att förändra grundorganisationen. I dessa riktlinjer lade regeringenfast vilka försvarspolitiska, ekonomiska och regionalpolitiska aspekter samtmiljöaspekter som skulle beaktas i det fortsatta beredningsarbetet. Samtidigtmed att dessa riktlinjer beslutades formades en arbetsgrupp (styrgruppen)med representanter för Försvarsdepartementet och Försvarsmakten för att pågrundval av de till regeringen redovisade underlagen och de av regeringenbeslutade riktlinjerna utarbeta ett förslag till ny grundorganisation för För-svarsmakten. Styrgruppen har under hela processen samarbetat med - ochorienterat - andra berörda departement inom samt och Försvarsmaktens ledning.Den 30 september 1999 redovisade Försvarsberedningen sin - försvar (Ds 1999:55).Den 20 oktober 1999 redovisade styrgruppen sin rapport med förslag tillny grundorganisation för Försvarsmakten till regeringen. Regeringen noterari detta sammanhang att större förändringar av Försvarsmaktens grundorgani-sation påverkar många, såväl enskilda som familjer, främst inom Försvars-makten och andra berörda myndigheter. Förändringarna påverkar ocksåkommuner och regioner. Regeringen anser det vara av stor vikt att de somberörs av förändringarna också ges möjlighet att lämna synpunkter innanbeslut fattas, vilket också skett.Den valda arbetsmodellen har genomförts stegvis. Inledningsvis klarladesnuläget genom beskrivningar av kostnaderna och produktionsförutsättning-arna för fortsatt och oförändrad verksamhet vid Försvarsmaktens samtligaorganisationsenheter. Parallellt med detta utarbetades av Regeringskanslietoch beslutades av regeringen närmare anvisningar för vilka förutsättningareller restriktioner som skulle gälla i det fortsatta urvalsarbetet. I det näst-kommande steget utarbetades konkreta ändringsförslag i fråga om grundor-ganisationen. Därefter har en för ändamålet formad styrgrupp genom detalj-överväganden och resonemang om variationer inom grundorganisationenutarbetat ett förslag till ny grundorganisation.Regeringen anser att denna arbetsmetod har givit ett tillförlitligt och kor-rekt beslutsunderlag och därför också skapat bättre förutsättningar för attkunna följa upp hela Försvarsmaktens organisatoriska struktur och förbands-verksamhet. En viktig utgångspunkt härvidlag är att arbetet har utgått frånden befintliga organisatoriska strukturen och att jämförelser gjorts med den-na. På detta sätt har lättare än eljest kunnat belysas t.ex. konsekvenser i altnativresonemang. Metoden har vidare inneburit att kostnaderna genomgåen-de har relaterats till en oförändrad verksamhet. Enskilda besparingar vidolika nedläggningsalternativ har därmed inte utgjort grunden för arbetet.Styrande faktorerRegeringen redogör för de styrande faktorerna i arbetet.Regeringen redovisade den övergripande inriktningen för förändringen avFörsvarsmaktens grundorganisation i prop. 1998/99:74, s. 108-111. Rege-ringen gjorde i propositionen bedömningen att dagens grundorganisationinnehåller en betydande överkapacitet i förhållande till det framtida utbild-ningsbehovet och kravet på utbildningskapacitet. I fråga om inriktningen förde närmaste åren konstaterade regeringen i propositionen att det är väsentligtatt den framtida grundorganisationen styrs av Försvarsmaktens huvudupp-gifter. Regeringen pekade också på ett antal förhållanden som måste beaktasi förändringsarbetet. Det gäller behovet av stödkapacitet, operativa krav påanpassningsförmåga, avstånd till upptagningsområde av totalförsvarspliktigasamt lokala utbildningsförutsättningar. Regeringen framhöll också vikten avatt det görs övergripande konsekvensvärderingar från miljösynpunkt av enförändrad fredsverksamhet.I regeringens riktlinjer för det fortsatta arbetet med översyn avFörsvarsmaktens grundorganisation lade regeringen fast vilka försvarspoli-tiska, ekonomiska och regionalpolitiska aspekter samt miljöaspekter somskulle beaktas i det fortsatta beredningsarbetet. Riktlinjerna berörde i frågaom försvarspolitiska aspekter den organisatoriska strukturen, kompetenseroch specialfunktioner, stöd till samhället och den folkliga förankringen. Ifråga om ekonomiska aspekter skulle förslaget bl.a. medföra en total utgifts-nivå som långsiktigt är anpassad till Försvarsmaktens framtida anslagstill-delning. Kostnader för nyinvesteringar och omlokaliseringar skulle minime-ras. I fråga om regionalpolitiska aspekter skulle de långsiktiga regionalpoli-tiska problemens svårighetsgrad på berörda lokala arbetsmarknader beaktas.Därutöver skulle särskild hänsyn tas till försvarsmaktsberoendet, dvs. ande-len sysselsatta i Försvarsmakten. När det gäller miljöpolitiska aspekter fram-höll regeringen bl.a. att grundorganisationen skulle utformas så att Försvars-makten kan svara upp mot sitt ansvar som sektorsmyndighet för ekologiskhållbarhet.Försvarsmaktens redovisning med förslag till framtida strukturför Försvarsmakten innefattade ett förslag till dimensionering av Försvars-maktens grundorganisation. Styrgruppen har därefter använt Försvarsmak-tens förslag till dimensionering av grundorganisationen som enprincipiell grund för sitt arbete.Styrande för grundorganisationsutvecklingen skall enligt regeringen varaeffektivitet och långsiktighet. Med färre utbildningsplatser ökar betydelsenav att de kvarvarande enheterna medger goda utbildningsbetingelser.Det finns enligt regeringen ett antal operativa minimikrav som bör liggatill grund för utformningen av grundorganisationen.Några sådana minimikrav är enligt regeringen att grundorganisationens ut-veckling skall medge att insatsorganisationen får en sådan förvarning och haren sådan förmåga att den kan sättas in för att försvara hela landet, avdelaresurser för territoriell integritet och krishantering. För den markoperativaverksamheten och underhållsverksamheten erfordras förmåga att genomföraverksamhet i hela landet och under alla klimatologiska förhållanden. Särskiltmåste uppmärksammas de krav som ställs för att kunna genomföra verksam-het i storstadsmiljö och i subarktisk miljö.Andra krav är enligt regeringen att det för den sjöoperativa verksamhetenerfordras möjligheter att kunna basera och verka med förband i och med begränsad uthållighet i . Härvid måste de sär-skilda krav som ställs avseende marin verksamhet i kust- och skärgårdsmiljöbeaktas. Luftoperativ verksamhet samt helikoptertransportkapacitet behövsöver hela landet med tyngdpunkt mot Östersjön.För att uppnå de operativa kraven vad avser territoriell integritet erfordrasenligt regeringen att markstridsförband fredslokaliseras i såväl norra ochmellersta som . Härvid skall skyddet av befolkningscentrumägnas särskild uppmärksamhet. Luftstridsförband skall på samma sätt habaseringsmöjligheter i norra, mellersta och . Sjöstridsförbandskall ha baseringsmöjligheter i mellersta, södra och västra . På Got-land erfordras lokalisering av markstridsförband och möjligheter att baseraluftstridsförband.Det är enligt regeringens mening av central betydelse att skapa förbandsom kan utveckla sin samlade förmåga genom utbildning och övningar inomhögre förbands ram.När det gäller markstridsförbanden måste övning i bataljon kunna genom-föras under grundutbildningen. Vidare är det angeläget att övningar medmekaniserad brigad kan genomföras . Enligt regeringens meningbehöver det utbildas en brigad, dvs. cirka fyra mekaniserade bataljo-ner samt övriga i brigaden ingående förband och funktioner.Utbildningssystemet bör vara så utformat att statsmakternas krav på insatsoch beredskap samt Försvarsmaktens behov av kompetenser därutöver kanuppnås. Kraven på internationella insatser, beredskap, territoriell integritetoch kompetensutveckling bör vara styrande för den årliga produktionen avtotalförsvarspliktiga före kraven att fullt ut personaluppfylla insatsorganisa-tionen. Det årliga värnpliktsbehovet i utbildningssystemet bör avvägas främstmot krigsorganisationens behov och tillgängliga medel samt behovet avinsats (nationellt och internationellt).Med hänsyn till befintlig infrastruktur och behovet av utbildning av övrigaenheter inom brigadsystemet är det rationellt att på cirka två av de nuvarandebefintliga enheterna utbilda hel bataljon. För att utbilda övriga två bataljoneanser regeringen att det behövs fyra enheter med utbildning av cirka halvba-taljon. Vidare bedömer regeringen att det erfordras viss mekaniserad utbild-ning vid enheten för den internationella utbildningen med hänsyn till kom-petensförsörjningen av denna.När det gäller frågan om funktionsutbildningen inom markstridskrafterna iförhållande till en med brigadförbanden integrerad utbildning anser regering-en att fördelarna sammantaget blir större med ett system med separata ut-bildningsförband för respektive funktion i förhållande till en integrering medförband för mekaniserad utbildning på flera platser. Regeringen är medvetenom att detta medför att funktionen i sig prioriteras före integreringen medbrigadförbanden, vilket i vissa situationer kan uppfattas som en nackdel.Regeringen har dock bedömt att det är av större betydelse att kompetenseninom funktionen hålls samman. För respektive truppslag inom markstridsför-banden bör målet att uppnå full duglighet för funktionen inom ramen förbataljons nivå prioriteras.När det gäller jägarförband anför regeringen att det är angeläget att jägar-utbildningen kan bedrivas med två utbildningsinriktningar. Den ena avserutbildning av Norrlandsjägare. Denna utbildning kan bedrivas endast i Norr-land med dess klimatologiska förhållanden med snö, kyla och stora ödemar-ker. Den andra avser utbildning av underrättelse- och säkerhetsförband. Fördetta slag av utbildning erfordras goda utbildningsförutsättningar och in-frastruktur för bl.a. träning i fallskärmshoppning och närhet till transportflyDetta leder till att det enligt regeringen bör finnas två enheter för jägarutbining.Regeringen erinrar också om kravet på vinterförmåga för förbanden. Dettaaktualiseras särskilt om utbildningen av markstridskrafternas specialtrupp-slag koncentreras till en enhet vilken inte är lokaliserad till norra fall enheten lokaliseras till södra eller bör det enligtregeringens mening finnas viss utbildningskapacitet i norra där ävenutbildning i subarktisk miljö genomförs. Sådan utbildningskapacitet bör iförsta hand lokaliseras i anslutning till den nordligaste mekaniserade enhetenför att möjliggöra samordning.En reducering av de förbanden leder enligt regeringen till att enrationell utbildning kräver färre platser än . I fråga om sjöstridskrafterbör division vara lägsta organisationsenhet för att kunna tillgodose bered-skapskraven. För verksamheten inom ramen för flottan bedömer regeringenatt det krävs två baser. Dessa bör innehålla dimensionerande infrastruktur iform av kajer och förtöjningsanordningar samt sådana lednings- och under-hållsresurser som är nödvändiga för en rationell förbandsproduktion. Härut-över erfordras möjligheter till tidsbegränsad basering vid en plats.Kustförsvarsförbanden bör enligt regeringen inriktas mot samordnad ut-bildning av en amfibiebataljon . Regeringen har tidigare i detta avsnittpekat på betydelsen av olika skäl för viss militär närvaro i hela landet. Enligvad regeringen anförde i prop. 1998/99:74 skall bl.a. avstånd till upptag-ningsområde av totalförsvarspliktiga beaktas i grundorganisationsarbetet.Den västsvenska regionen med är en av befolkningstä-taste regioner. Enligt regeringens mening bör därför frågan om möjligheternaatt fullgöra värnpliktstjänstgöringen i hemregionen beaktas särskilt när detgäller lokaliseringen av förband till . Detta får speciell aktualitetnär det gäller kustartilleriutbildningen. Då det av infrastrukturella skäl intebedöms möjligt att genomföra mer än en begränsad del av den totala kustar-tilleriutbildningen i anser regeringen att denna utbildning bör ge-nomföras vid två enheter. En sådan lösning innebär att kustartilleriutbild-ningen kan genomföras med utnyttjande av dagens infrastruktur samtidigtsom den skapar goda förutsättningar för de totalförsvarspliktiga i Västsverigeatt fullgöra sin tjänstgöring i hemregionen.För att rationellt utbilda och leda helikopterverksamheten bör enligt rege-ringens uppfattning antalet platser för permanent basering kunna reducerastill två större enheter och en mindre. Den ena av de större enheterna börinriktas mot markoperativ förmåga och den andra mot sjöoperativ förmåga.Till detta kommer behov av räddningskapacitet på ett antal platser.I fråga om flygstridsförbanden anser regeringen att så många funktionersom möjligt bör kunna utbildas vid varje flygflottilj. Flygtidsproduktionenbör därvid styras mer av kravet på utbildning i hela utbildningskedjan avflygförare än av kravet på insatsförmåga. Utbildningen bör inriktas mot enorganisation omfattande 160 flygförare tjänstgörande vid de åtta stridsflyg-divisionerna.Regeringen anser att flygstridskrafterna långsiktigt skall bestå av åtta divi-sioner JAS 39 . För detta erfordras i sig fyra flottiljer med vardera tvådivisioner per flottilj.Regeringen konstaterar att utbildningen av nya flygförare och omskolning-en till Gripensystemet sammantaget är känsligt för störningar under de när-maste åren och ställer krav på flottiljkapacitet. Till utbildningen och omskol-ningen kommer en annan komponent som också ställer krav på kapacitet,nämligen möjligheterna att lämna exportstöd genom Viggen- eller Gripenut-bildning. Regeringen anser att det inte är möjligt att nu ange omfattningen avdet framtida behovet av exportstöd. Detta innebär enligt regeringens meningatt det behövs fem flygflottiljer för att tillförsäkra erforderlig kapacitet föeventuella exportåtaganden i framtiden.För att klara volymen kompletteringsutbildning av arméofficerare från nu-varande skolsystem bedömer regeringen att det behövs tre militärhögskolortill och med . Därefter behövs det två militärhögskolor.När det gäller anpassning anser regeringen att en grundorganisation medden utformning som föreslås i denna proposition kommer att ha den volymoch infrastruktur som behövs för att genom flexibilitet och planering kunnautnyttjas även i en tillväxtsituation. Regeringen anser vidare att det voredirekt olämpligt att bibehålla ytterligare ett antal etablissement i form avkasernområden för att på så sätt ha en inbyggd potential för tillväxt. En sådanmodell skulle föranleda alltför stora kostnader. Däremot är det enligt rege-ringen angeläget att behålla dimensionerande övnings- och skjutfält.Regeringen anser att det i det medellånga perspektiv som harlagt fast är möjligt att åstadkomma förläggningskapacitet för att bedriva denutbildningsverksamhet som inte kan inrymmas inom den befintliga in-frastrukturen.Uppgiften att lämna stöd till samhället skall inte vara dimensionerande vidutformningen av Försvarsmaktens grundorganisatoriska struktur. Enligtregeringen bör dock frågan om skydd av viktiga samhällsfunktioner i stor-stadsregionerna beaktas i övervägandena om grundorganisationens lokalise-ring. Vid en jämförelse av i övrigt likvärdiga förutsättningar bör enligt rege-ringen även möjligheterna till stöd till samhället beaktas. Inom ramen förgrundorganisationen skall också stöd till samhället kunna ges dels genomavtal som förutsätter ett etablerat och organiserat samarbete, dels genominsatser vid katastrofer och oförutsedda händelser.Mot bakgrund av dessa övergripande resonemang förordar regeringen attföljande dimensionering ligger till grund för detaljutformningen av Försvars-maktens grundorganisation.? Sex enheter för utbildning och mekaniserade förband.?? En enhet för internationell utbildning, med vilken samlokaliseras vissgrundutbildning.?? En enhet för respektive specialtruppslag inom markstridskrafterna, dvs.artilleri-, luftvärns-, ingenjör-, signal- respektive trängförband. För attsäkerställa vinterkompetens erfordras utbildningskapacitet i Norrlandför samtliga funktioner.?? Två enheter för utbildning av jägarförband.?? Två enheter för utbildning av kustartilleriförband.?? Två baser för utbildning av sjöstridskrafter. Därutöver erfordras möjlig-het för tidsbegränsad basering på ytterligare en plats.?? Fem flygflottiljer.?? Två enheter för helikopterförbanden, varav en för markoperativ verk-samhet och för sjöoperativ verksamhet. Därutöver skall det finnas enmindre enhet.?? Två militärhögskolor .?Beträffande organisationsenheternas benämningar anmäls i propositionenatt det ankommer på regeringen att bestämma organisationsenheternas be-nämning. Det har emellertid inte varit möjligt att med utgångspunkt i försla-get till ny grundorganisation, i erforderlig utsträckning pröva namnfrågorna.Regeringen anser därför att dessa frågor bör bli föremål för fortsatta övervä-ganden och att de slutgiltiga namnen på ett antal organisationsenheter be-stäms . För att möjliggöra en sådan fortsatt prövninghar regeringen valt att i sitt förslag endast använda organisationsenheternasnuvarande eller preliminära namn och inte ta ställning till hur t.ex. samman-slagna eller omlokaliserade organisationsenheter skall benämnas.