bet · GN01AU5 · 2000-02-15 00:00:00 — att skapa ett skydd för bestående anställningar och att tillförsäkraarbetstagarinflytande. Även om dessa lagar alltjämt är gällande har deunder åren varit föremål för olika utredningar som i sin tur lett tillolika regelförändringar. har arbetsrätten utretts vid ettflertal tillfällen. I utskottets arbetsrättsbetän-kanden ochvåren 1998 (bet. 1996/97:AU4 respektive 1997/98:AU6) har lämnats relativtutförliga redogörelser för detta och för vilka förändringar som genomförtsunder denna period.Även pågår det arbete som syftar till att reformeraarbetsrätten. Utskottet kommer att i det följande lämna en kort redogörelseför detta arbe-te. Redogörelsen är dock inte fullständig.Regeringen har tillkallat en särskild utredare föratt se över behovet av lagstiftning eller andra åtgärder för att stärkaskyddet av den enskildes personliga integritet i arbetslivet (dir. 1999:73). Uppdraget skall slutföras . Vid utskottetsbehandling av budget-propositionen föreslog utskottet att detskulle göras en översyn av bemanningsföretagens verksamhet. Riksdagenbeslutade i enlighet med förslaget (rskr. 1998/99:179). Enligt vadutskottet erfarit vid kontakter med pågår för närvarandeett arbete med att utforma direktiv till en kommande utredning i frågan.Under hösten 1999 presenterades en departementspromemoria (Ds 1999:76) somföreslår införandet av en obli-gatorisk mammaledighet. Förslaget bygger påett EU-direktiv (92/85/EEG) och bereds inomRegeringskansliet. Regeringen har aviserat att den kommer att lämna enproposition i frågan . I en annan departementspromemoria (Ds 1999:39) som presenterats 1999 har lämnats förslag till höjd ålder föravgångsskyldighet till . Förslaget som innebär en ändring avanställningsskyddslagen, bereds inom . (Utredningen om deltids-arbete, tillfälliga jobboch arbetslöshetsersättning) förslag i SOU 1998:115 bereds för närvarandeinom . Den s.k. fortsätter sittarbete. Gruppen bildades för att samordna och stödja arbetet medregelförenkling.Som framgår av motionerna framställs mer eller mindre långtgående krav påförändringar av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Ett vanligt argumentför att ändra den nuvarande lagstiftningen är att den har tillkommit i enannan tid med andra förutsättningar och att den därför inte svarar mot dekrav som dagens arbetsmarknad ställer. Utskottet kan i och för sig instämmai att ar-betsmarknaden gradvis har genomgått en förändring.Anställningsformerna har delvis förändrats och andelenvisstidsanställningar har ökat på bekostnad av tillsvidareanställningar.Denna utveckling är inte önskvärd och kan innebära minskad trygghetför den enskilde. Utskottet delar inte synsättet att utformningen avnuvarande arbetsrättslagstiftning är sådan att den inte är anpassad fördagens arbetsmarknad. Lagstiftningen tillförsäkrar den enskilde en trygghet, och förändringarna på arbetsmarknaden pekar snarare på att den i vissadelar behöver förstärkas. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom dekrav på omfattande förändringar av grundstrukturen på lagstiftningen somframförs i motion Sk692 och motion A254samt i de enskilda motionerna K351 (kd) och N389 (c), samtliga i berördadelar.Utskottets ställningstagande innebär dock inte att utskottet är avvisandetill förändringar av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Givetvis måstesådana förändringar övervägas från tid till annan. En utgångspunkt måste dåvara att inte förändra lagstiftningens starka karaktär avskyddslagstiftning. Eventuella förändringar bör ske genom reformering avdet befintliga systemet. Enligt utskottets mening innebär de storaförändringarna som skett inom samhället och i näringslivet, som påtalats avVänsterpartiet i motion A723, att förut-sättningarna för att uppnå målet omett rättvisare och tryggare arbetsliv kan ha förändrats. Som tidigarepåpekats har utvecklingen gått mot kortare och lösare anställningsformer påbekostnad av fasta heltidstjänster. Detta drabbar framför allt kvinnor ochungdomar. En annan utveckling inom arbetslivet är att alltfler inte längreär arbetstagare utan deras tjänster utformas på sådant sätt att debetraktas som företagare. Eftersom den arbetsrättsliga lagstiftning-enbygger på att den som utför arbetet är arbetstagare, innebär denna utveck-ling att alltfler står utanför lagstiftningen. Därigenom minskar derastrygghet och möjlighet till inflytande. Utvecklingen innebär också ökatinslag av konsulter och inhyrd arbetskraft. Som påpekats av Vänsterpartieti ovan nämnda motion och av i motion A811 blir det ocksåvanligare att arbetstagare inte vågar framföra kritik och synpunkter omförhållandena på arbetsplatsen. En annan tendens är att arbetstagare intevågar utnyttja sin grundlagsskyddade meddelarfrihet.Mot bakgrund av denna utveckling finns det enligt utskottet skäl att seöver den arbetsrättsliga lagstiftningen så att den uppfyller kraven påtrygghet och inflytande för de anställda. Exempel på frågor som skullekunna bli föremål för översyn är arbetstagarbegreppet, yttrandefriheten föranställda och korttidsanställningarnas inverkan på arbetslivet. mening bör en sådan översyn inte ha den inriktning somCenterpartiet och föreslår. Deras förslag skulle kunna innebäraförsämringar av den nu gällan-de arbetsrätten och därmed att tryggheten förden enskilde arbetstagaren skulle bli mindre. Utskottet anser att det börankomma på regeringen att bestämma formerna för och omfattningen av dennaöversyn. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Sammanfattningsvis avstyrks motionerna A219 yrkande 1 (v), A220 yr-kande 21(c), A231 yrkande 18 (fp), A254 yrkande 25 (kd), A723 yrkande 1 (v), A811yrkandena 1 och 2 (mp), Sf304 yrkande 9 (v), K351 yrkande 2 (kd), N389yrkande 3 (c) och Sk692 yrkande 21 och 22 (m) i den mån de inte kan ansestillgodosedda med vad som anförts.Utskottet övergår nu till att behandla förslag att enlämplig myndighet bör ta ansvar för att öka informationen om gällanderegler på arbetsrättens område. Utskottet vill i denna del anföra följande.Småföretagarnas behov av information om olika regler har bl.a. uppmärk-sammats av Småföretagsdelegationen. Delegationen föreslog i betänkande SOU1998:64 att det bör finnas ett Internetbaserat informationssystem där enföretagare när som helst skall kunna få fram vilka regler somgäller för olika typer av företag.Regeringen har beslutat att skall få dispo-nerahögst för att i samråd med Närings- och Justitiede-partementet, , Statskontoret ochLänsstyrelsen i vidareutveckla användningen av Internetbase-rade elektroniska tjänster för information och ärendehantering för blivandeoch befintliga företagare. skall tillrege-ringen lämna en aktivitets- och tidsplan för uppdraget.I syfte att utveckla statliga myndigheters service gentemot enskilda med-borgare och företag har Statskontoret fått i uppdrag att ta fram kriterierför begreppet 24-timmars myndighet (Ju1999/5808/F).Vidare startades ett projekt benämnt SverigeDirekt. Syftet med pro-jektet är att samla information från den offentliga sektorn under en gemen-sam "portal".Utskottet vill i detta sammanhang också peka på en Internetsatsning kalladSmelink. Smelink är en "webbplats" som riktar sig till små och medelstoraföretag. Avsikten med Smelink är att förmedla information inom olika sam-hällsområden till företagen. Smelink startades på initiativ avLänsteknikcent-rum i . är ochAlice huvudfinansiär för Smelink. Bakom verksamhetenstår dels en stiftelse, dels ett aktiebolag. Delar av Smelinks verksamhetfinansieras av Näringsdepartementet.Som framgår av redogörelsen ovan pågår det ett arbete med attutveckla och förbättra möjligheterna för företagare att erhålla en samladinformation. Detta arbete bedrivs både på privat initiativ och på initiativfrån det allmänna. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finnsskäl att bifalla motion A254 yrkande 32 (kd).2 Anställningsskyddslagen2.1 AnställningsformerBakgrundSom huvudregel gäller enligt anställningsskyddslagen att anställningenskall gälla tills vidare. Tidsbegränsad anställning får dock avtalas förviss tid, viss säsong eller visst arbete om det föranleds av arbetetssärskilda beskaffenhet. Visstidsanställning får också användas för vikariat, praktikarbete eller ferie-arbete eller vid tillfällig arbetsanhopning ochvissa andra situationer. Vid tillfällig arbetsanhopning gäller dock attvisstidsanställning får avse sam-manlagt högst under två år.Avtal får träffas om provanställning i högst sex månader.Riksdagen beslutade om en ändring i anställningsskyddslagen sominnebar att det infördes en ny anställningsform - överenskommen viss-tidsanställning. Förändringen trädde i kraft den 1 januari 1997.Anställnings-formen innebär att en arbetsgivare kan anställa en person påviss tid utan att det krävs några särskilt angivna skäl. För överenskommenvisstidsanställning ställer lagen upp vissa tidsgränser.Samtidigt med beslutet om den nya anställningsformen beslutade riksda-genbl.a. om en annan ändring av lagen som rörde vikarier. Förändringen innebäratt om en arbetstagare har varit anställd hos arbetsgivaren i sam-manlagtmer än övergår anställningen i entillsvidareanställning. Denna regel trädde i kraft den 1 januari 2000.MotionerVänsterpartiet hävdar i sin partimotion A723 att arbetsgivare kanvisstidsan-ställa i alltför stor omfattning. Visstidsanställningar urholkarenligt partiet arbetstagarnas rättigheter. Visstidsanställda får bl.a.mindre del av personal-utbildningen. Det är också svårt för denna grupp attplanera sin ekonomi eftersom det i många situationer krävs att man har entillsvidareanställning för att kunna få lån eller bli hyresgäst. Dettadrabbar framför allt kvinnor eftersom andelen kvinnor som harvisstidsanställningar är hög. Partiet anser därför att huvudprincipen fören anställning skall vara tillsvidareanställning och föreslår att envisstidsanställning som pågått än 18 månader automatiskt skallövergå till en tillsvidareanställning (yrk. 3).Som en del i förslag att skapa en mer flexibelarbetsrätt föreslår partiet i kommittémotion A254 att möjligheten tillprovanställning förlängs (yrk. Vidare anser partietatt visstidsanställning vid arbetsanhopning bör tillåtas upp till (yrk. 31).I motion A240 föreslår och (båda s) att enöversyn genomförs för att komma till rätta med den försämring av villkorenpå arbetsmarknaden som det ökade antalet behovsanställningar innebär.I motion A712 hävdar () att vissa kollektivavtal kan varadiskriminerande för projektanställda. Motionären pekar på attkvalifikations-tiden för pensionsrättigheter i många kollektivavtal är tolvmånader för varje ny anställning. Dessa avtalsvillkor leder till attpersoner som har projektan-ställning än går misteom pensionsförmåner trots att pensionsavgift betalas för dessa. Liknandeeffekter uppstår exempelvis när det i kollektivavtal anges enavgångsskyldighet på grund av ålder. Motionä-ren föreslår därför att detinförs vissa "stoppregler" i lagstiftningen som undanröjer den här typen avdiskriminerande regler.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att huvudprincipen i anställningsförhållanden är attarbetstagare erhåller en tillsvidareanställning. Som utskottet konstateratunder avsnitt 1 Utredningar m.m. har det dock skett en viss förändring påarbetsmarknaden som innebär att andelen visstidsanställningar har ökat påbekostnad av tillsvidareanställningarna. Det går dock inte att bortse frånatt det även måste finnas olika former av tidsbegränsade anställningar föratt tillgodose arbetsgivares behov av att i olika situationer förstärka sinarbets-styrka, exempelvis vid tillfälliga arbetstoppar, vid tillfälligavakanser och tjänstledigheter m.m.De förändringar i anställningsskyddslagen som beslutades hösten 1996syftade bl.a. till att motverka missbruk av visstidsanställningar, attunderlätta nyanställningar och att öka deltidsanställdas möjligheter atterhålla hel-tidstjänster.En åtgärd för att öka nyanställningar var att införa den ovan beskrivna an-ställningsformen överenskommen visstidsanställning (ÖVA). På utskottetsbegäran tillsattes det inom det förutvarande ,nuvarande , en särskild referensgrupp som hade tilluppgift att utvärdera anställningsformen. Gruppen, som bestod av tjänstemänfrån , företrädare för arbetsmarknadens parter ochJämställdhetsombudsmannen (JämO), har avslutat sitt arbete. Den har sam-manfattat sina erfarenheter i en rapport. Regeringen kommer på grundval avrapporten att redovisa utfallet av anställningsformen i någon av de proposi-tioner som kommer att överlämnas till . Utskottet harunder hand tagit del av rapporten. Av rapporten framgår bl.a. attledamöterna vid referensgruppens sammanträden regelbundet har lämnatredogörelser för sina erfarenheter. LO och TCO har även genomförtenkätundersökningar. Under rubriken framgår att referensgruppenanser att det inte går att dra några säkra slutsatser av referensgruppensmaterial vad gäller omfatt-ningen av ÖVA och dess tillämpning. Materialettyder dock på att anställ-ningsformen förekommer men i liten utsträckningsamt att den, förutom i några enstaka fall, inte har lett till kringgåendeav anställningsskyddet.Som påpekats ovan var ett av syftena med förändringarna av anställnings-skyddslagen att motverka missbruk av visstidsanställningar. Ett sådant miss-bruk var användandet av s.k. rullande vikariat. För att komma till rättamed detta problem genomfördes den ovan beskrivna förändringen rörandevikari-er. Denna regel kommer med all sannolikhet att gynna kvinnoreftersom det oftast är de som har haft vikariat långa tider.Utskottet anser att det inte bör genomföras några ytterligare för-ändringar av anställningsskyddslagen. Utskottet avstyrker därförmotionerna A240 (s), A254 yrkandena 29 och 31 (kd) och A723 yrkande 3 (v).När det slutligen gäller den fråga som väckts av vill ut-skottet erinra om att det 1999 tillkommit ett EU-direktiv som tar sikte påtillfälligt anställda. Direktivet kom till genom att arbetsmarknadsparternapå EU-nivå förhandlade fram en överenskommelse som ministerrådet gjordetill direktiv. Syftet med direktivet är att de som har tidsbegränsadeanställningar inte skall diskrimineras och att förhindra missbruk av sådanaanställningar.Av en av upprättad faktapromemoria (EUN1999/3882) framgår att förslaget inte bedöms behöva medföra någraändringar av lagregler på området.Denna slutsats har ifrågasatts av delar av rättsvetenskapen som anser attlagändringar är nödvändiga. Vidare har det framkommit synpunkter på attvissa kollektivavtal som bl.a. rör pensionsfrågor strider mot direktivetefter-som de gör åtskillnad mellan arbetstagare beroende på vilkenanställnings-form de har.Enligt vad utskottet erfarit bereds detta direktiv inom Rege-ringskansliet. Utskottet anser att man bör avvakta detta beredningsarbeteoch avstyrker därför motion A712 (m). Utskottet vill dock i dettasammanhang betona att det i första hand är parternas sak att lösa frågorsom rör anställ-ningsförhållandena och att det krävs mycket starka skäl föratt frångå denna princip. Utskottet utgår från att detta inte sker i stridmed direktivets anda.2.2 Dispositivitet m.m.BakgrundSom huvudregel är anställningsskyddslagen tvingande till arbetstagarnasförmån. Vissa bestämmelser får frångås genom kollektivavtal på förbundsni-vå. trädde en ändring i lagen i kraft som innebär att de be-stämmelser som avser tidsbegränsad anställning, turordningar och återan-ställningsrätt får frångås genom kollektivavtal utan att avtalet slutitseller godkänts på förbundsnivå. Avsteg kan alltså göras genom lokalt avtal.MotionerVänsterpartiet anser i partimotion A723 att den gamla huvudprincipen böråterinföras, dvs. att grundskyddet i anställningsskyddslagen inte skallkunna avtalas bort lokalt. Branschanpassningar av vissa bestämmelser skallenbart kunna ske genom överenskommelser på central nivå. Sedan kanförbunden delegera ned förhandlingsrätten till lokal nivå utifrån de lokalaorganisatio-nernas styrka och önskemål. Partiet föreslår därför att dentidigare hänvis-ningen till central arbetstagarorganisation återinförs (yrk. 2).Enligt måste mer av arbetsrätten kunna hanteras lokalt på deenskilda arbetsplatserna. Partiet föreslår i partimotion A220 attdispositivite-ten i arbetsrätten skall öka (yrk. 22).Margit () pekar i motion A713 på att den äldre arbetskraften blirallt mindre attraktiv på arbetsmarknaden. Enligt motionären beror detta påsärskilda bestämmelser i anställningsskyddslagen som innebär att äldre ar-betskraft och arbetskraft med lång anställningstid i ett företag har längreuppsägningstider. Enligt motionären är en lösning att helt avskaffa anställ-ningsskyddslagen. Som en temporär lösning föreslås att äldre arbetskraftsom söker nya anställningar skall få rätt att ingå enskilda avtal där deavstår från rättigheterna enligt anställningsskyddslagen (yrk. 1).Utskottets ställningstagandeVad gäller förslagen att ändra dispositiviteten kan utskottet konstateraatt syftet med de ovan angivna ändringarna i anställningsskyddslagen somträd-de i kraft var att anpassa de arbetsrättsliga reglernatill för-ändringarna som skett på arbetsmarknaden. Det som genomfördes varresul-tatet av en avvägning mellan arbetstagar- och arbetsgivarintresset.Enligt utskottets mening är de nya reglerna väl avvägda.Med anledning av förslaget i motion A713 att avskaffa anställnings-skyddslagen kan utskottet konstatera att det är otänkbart för utskottet attställa sig bakom detta krav. Förutom att förslaget är helt oacceptabelt ärdet ytterst tveksamt om den äldre arbetskraften skulle vara betjänt avdetta. Det är snarare så att de äldre i än högre grad än andra anställdabehöver det skydd lagen innebär.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionerna A220 yrkande 22 (c) och723 yrkande 2 (v). Vidare avstyrks motion A713 yrkande 1 (m).2.3 FöreträdesrättBakgrundDen som har sagts upp på grund av arbetsbrist har frånanställningens upphörande företrädesrätt till återanställning i denverksamhet han eller hon har varit sysselsatt. Detta gäller underförutsättning att arbetstagaren har varit anställd hos arbetsgivaren isammanlagt mer än och att han ellerhon har tillräckliga kvali-fikationer för den nya anställningen. Andratidsgränser gäller för säsongsan-ställning. Återanställningsregeln ändradesmed verkan från . var tiden föråteranställningsrätt tolv månader.Sedan den 1 januari 1997 gäller att en deltidsanställd arbetstagare, somhar anmält till sin arbetsgivare att han eller hon vill ha anställning medhögre sysselsättningsgrad, har företrädesrätt till sådan anställning. Somen förut-sättning för företrädesrätten gäller att arbetsgivarens behov avarbetskraft tillgodoses genom att den deltidsanställde anställs med högresysselsätt-ningsgrad och att den deltidsanställde har tillräckligakvalifikationer för de nya arbetsuppgifterna. Om arbetsgivaren har fleradriftsenheter gäller före-trädesrätten anställning inom den enhet därarbetstagaren har varit sysselsatt på deltid.MotionerI partimotion A723 föreslår att företrädesrätten förlängsfrån dagens . Enligt partiet utgör den annarsinte ett reellt skydd mot godtyckliga uppsägningar. I motionen nämns en domfrån Arbetsdomstolen enligt vilken arbetsgivaren kan erbjuda en tjänst tillnågon annan om den som har företrädesrätt inte omgående kan tillträdatjänsten. Detta medför, enligt partiet, att föräldralediga inte kanutnyttja sin företrädes-rätt med nu gällande tidsfrist (yrk. Vidareanser partiet att deltidsanställ-das företrädesrätt till anställning medhögre sysselsättningsgrad inte bör vara begränsad till samma driftsenhetoch att det bör vara tillräckligt att en del-tidsanställd efter ett rimligtinskolnings- och inlärningsskede, inom eller utom företaget, kan anförtrosde nya arbetsuppgifterna. Partiet menar att detta är av stor vikt eftersomdeltidsanställda ofta inte får del av kompe-tensutveckling och allmänt setthar en svagare ställning på arbetsplatsen än heltidsanställda (yrk. 5).Kristdemokraterna anser i kommittémotion A254 att skyldigheten för ar-betsgivare att återanställa skall begränsas från för viss arbetskraft, t.ex. för personer (yrk. 30).Utskottets ställningstagandeVad gäller motion kan konstateras att identiska förslag harbehandlats av utskottet (bet. 1998/99:AU8).I fråga om företrädesrätten konstaterade utskottet att vid behandlingen avregeländringen som beslutades ansågs en lång återanställ-ningsrätt som en lämplig avvägning mellan å ena sidan skyddet för arbetsta-garen och å andra sidan viljan att underlätta nyanställningar. finns det inte anledning att inta någon annan ståndpunkt i dag.Av samma skäl kan utskottet inte heller biträda förslagatt minska tiden . Utskottet avstyrker därför motionernaA254 yrkande 30 (kd) och A723 yrkande 4 (v).När det sedan gäller frågan om rör deltidsanställdas företrädesrättkonstate-rade utskottet, i samma betänkande, att enligt förarbetena tillbestämmelsen om företrädesrätt för deltidsanställda begreppet "tillräckligakvalifikationer" skall ha samma innebörd som i 25 § anställningsskyddslagen, dvs. den be-stämmelse som reglerar återanställningsrätten för dem somsagts upp på grund av arbetsbrist. Enligt Arbetsdomstolen innebärkvalifikationskravet inte att det kan krävas att arbetstagaren fullständigtbehärskar sina arbets-uppgifter från början utan endast att han eller honhar möjlighet att inom rimlig tid lära sig dem. Utskottet var inte på deskäl anfört berett att ställa sig bakom en begäran omändring av kravet på tillräckliga kvalifikationer. Utskottet har inteändrat uppfattning. Motion A723 yrkande 5 (v) avstyrks.2.4 SkadeståndsreglerBakgrundAv bestämmelsen i 39 § anställningsskyddslagen framgår att om en arbetsgi-vare vägrar rätta sig efter en dom, varigenom en domstol harogiltigförklarat en uppsägning eller ett avskedande, skallanställningsförhållandet anses som upplöst. Arbetsgivaren skall då betalaskadestånd till arbetstagaren. Skade-ståndet bestäms efteranställningstiden i företaget.MotionerVänsterpartiet anser i sin partimotion A723 att denna bestämmelse bör änd-ras. När bestämmelsen infördes var den tänkt att endast användas i undan-tagsfall. Så har inte blivit fallet. Bestämmelsen bör därför ges formen avett principförbud mot utköp. Undantag skall endast få göras om detföreligger särskilda eller synnerliga skäl. Vidare bör skadeståndetbestämmas till en viss procent av arbetsgivarens årsomsättning. En viss delav skadeståndet bör tillfalla staten (yrk. 9).Utskottets ställningstagandeSom framgår av tidigare betänkanden har utskottet behandlatyrkanden från om införandet av ett principförbud mot "utköp"enligt 39 § anställningsskyddslagen. Utskottet har i sin tidigarebehandling av frågan (se bet. 1997/98:AU6 och 1998/99:AU8) förklarat attett sådant förbud skulle kunna medföra en ny tvist efter domen som tillviss del skulle inrymma samma frågor som den föregående processen. Problemskulle också kvarstå om arbetsgivaren åter vägrade att låta arbetstagarenkomma tillbaka. Även om de nu gällande reglerna ibland kan leda till mindretilltalande situ-ationer ansåg utskottet att yrkande inteskulle lösa problemen på ett godtagbart sätt. Utskottet har ingen annanuppfattning . Motion A723 yrkande 9 (v) avstyrks därför.3 MedbestämmandelagenUnder detta avsnitt kommer utskottet att behandla ett antal motioner somtar sikte på olika frågeställningar som rör medbestämmandelagen. Det bördock uppmärksammas att i betänkandets inledande avsnitt, där regeringensförslag om lönebildning behandlas, finns motioner som bl.a. tar upp olikafrågor om stridsåtgärder. I detta avsnitt kommer dock utskottet attbehandla frågor som rör den s.k. fackliga vetorätten vid entreprenader.MotionerI motion A708 påpekar och (båda s) attdet blivit allt svårare för politiker att få komma till tals påarbetsplatserna. Motionärerna föreslår därför att det tillsätts enutredning med uppgift att utreda möjligheterna till politisk informationoch opinionsbildning på arbets-platserna.I ett antal motioner lämnas förslag avseende den fackliga vetorätten. BådeKristdemokraterna och yrkar i kommittémotionerna A254 (yrk. 27)respektive A231 (yrk.