bet · GN01AU5 · 2000-02-15 00:00:00 — Detta leder till att mångaföretagare tvekar att nyanställa, vilket i sin tur leder till att de inteutvecklas och expanderar.Enligt utskottets mening är det därför nödvändigt att arbetsrätten moderni-seras och reformeras. En ny arbetsrätt måste ge utrymme för ökadflexibilitet och göra det möjligt att träffa lokala överenskommelseranpassade till företa-gens individuella förutsättningar. Utskottet anserdärför att det bör genomfö-ras en genomgripande översyn av arbetsrätten.Denna översyn är särskilt angelägen mot bakgrund av förekomsten av nyaanställningsformer. Utskot-tet vill dock betona att det är möjlighet attredan i dag genomföra vissa för-ändringar när det gälleranställningsskyddslagen och medbestämmandelagen. Vad utskottet anfört börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande utredning av arbetsrätten m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:A220 yrkande 21, 1999/2000:A231 yrkande 18, 1999/2000:A254 yrkande 25, 1999/2000:K351 yrkande 2,1999/2000:Sk692 yrkandena 21 och 22 samt 1999/2000:N389 yrkande 3 och medavslag på motionerna 1999/2000:A219 yrkande 1, 1999/2000:A723 yrkande 1,1999/2000:A811 yrkandena 1 och 2 samt 1999/2000:Sf304 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Visstidsanställningar m.m. (mom. 19)(), (), (), ChristelAnderberg (m), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.1, sombör-jar med "Utskottet konstaterar att" och slutar med "yrkande 3 (v)" bortha följande lydelse:Visstidsanställning vid tillfällig arbetsanhopning får enligt anställnings-skyddslagen avse sammanlagt högst . Denna korta tidkan enligt utskottet leda till att arbetsgivare ser sig tvungna att väljaatt öka övertidsuttaget i stället för att nyanställa. Det är vidare interimligt att kräva att ett företag som får ett tillfälligt behov avarbetskraft som varar skall tillsvidareanställa dennödvändiga arbetskraften för att därefter säga upp den på grund avarbetsbrist. Med för korta tidsgränser kan det också bli nödvändigt förarbetsgivaren att byta ut den visstidsanställda arbetsstyrkan efter sexmånader. Detta gäller framför allt i de mindre företagen. Utskottet delardärför den uppfattning som framförs i motion A254 att en tidsgräns pååtminstone bör prövas.Med de ökade kraven i produktionen är det också svårare att bedöma hur enarbetstagare fungerar i arbetet. För att en provanställning skall kunnafylla sin funktion måste prövotiden vara så lång att den ger tillräckligmöjlighet för en sådan bedömning. Med de nuvarande maximala sex månadernafinns en risk att arbetsgivarna inte vågar låta provanställningen övergå ien fast anställning utan i stället avbryter anställningsförhållandet.Utskottet ställer sig därför bakom kravet på en förlängning av prövotidentill tolv månader.Sammanfattningsvis ansluter sig utskottet till den uppfattning som redovi-sas i motion A254 yrkandena 29 och 31 (kd) om en förlängning av tidsgrän-serna för visstidsanställningar och provanställningar. Vad utskottet anförtbör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker berörd motion imotsvarande delar. Motionerna A240 (s) och A723 yrkande 3 (v) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande visstidsanställningar m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A254 yrkandena 29 och 31samt med avslag på motionerna 1999/2000:A240 och 1999/2000:A723 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Visstidsanställningar m.m. (mom. 19)och (båda v) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.1, sombör-jar med "Utskottet konstaterar att" och slutar med "yrkande 3 (v)" bortha följande lydelse:I dag kan arbetsgivare visstidsanställa personal i stor omfattning. Vikari-atsanställningar, provanställningar, projektanställningar, tillfälligaanställ-ningar vid arbetsanhopning och säsongsanställningar är vanliga,främst bland kvinnor. Även timanställningar har blivit allt vanligare. Tillskillnad från de arbetstagare som är tillsvidareanställda omfattas de somär visstidsanställda inte av många av de regler som ger skydd viduppsägning. Detta gäller ex-empelvis saklig grund för åtgärden, varseltidoch rätt till lön under uppsäg-ningstiden. För den enskilde medför envisstidsanställning även svårigheter vid planeringen av ekonomin ochprivatlivet. Det är också svårare för vis-stidsanställda att kvalificerasig för arbetslöshetsersättning. Kvinnor som är visstidsanställda går oftamiste om fortsatt anställning om de blir gravida. En visstidsanställd fårinte heller del av utbildning i lika hög grad som en tills-vidareanställd.Utskottet anser i likhet med att huvudprincipen för anställ-ning bör vara tillsvidareanställning. I de fall där en arbetsgivare villanställa någon med annan anställningsform skall arbetsgivaren motiveravarför i förhandlingar med en facklig organisation. Om envisstidsanställning varar mer än 18 månader skall anställningen automatisktövergå till tillsvidare-anställning. Detsamma skall gälla då det skett enkombination av flera viss-tidsanställningar. Det anförda bör ges regeringentill känna. Motion A723 yrkande 3 (v) tillstyrks därför. Motionerna A240 (s) och A254 yrkandena 29 och 31 (kd) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande visstidsanställningar m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A723 yrkande 3 och medavslag på motionerna 1999/2000:A240 samt 1999/2000:A254 yrkandena 29 och 31som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Pensionsförmåner (mom. 20), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.1, sombör-jar med "Enligt vad utskottet" och slutar med "med direktivets anda"bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är det inte tillfredsställande att vissa gruppermissgynnas på grund av utformningen av vissa kollektivavtal. Utskottetdelar därför motionärens åsikt att den arbetsrättsliga lagstiftningen börändras så att den bättre skyddar dessa grupper. Det bör införas stoppregleri lagstiftningen som undanröjer den här typen av diskriminerande regler.Utskottet tillstyrker därför motion A712 (m).dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande pensionsförmåneratt med anledning av motion 1999/2000:A712 som sin me-ning gerregeringen till känna vad utskottet anfört,18. Lokala avtal (mom. 21)(), (), (), MariaLarsson (kd), (), () och MagnusJacobsson (kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.2, sombör-jar med "Vad gäller förslagen" och slutar med "reglerna väl avvägda"bort ha följande lydelse:Lokala överenskommelser, som avviker från vad anställningsskyddslagenföreskriver, kan träffas om tidsbegränsade anställningar, turordningsregler, regler om företrädesrätt till återanställning m.m. samt om den närmare be-räkningen av lön och andra förmåner under uppsägningstid.Utskottet anser att ytterligare steg bör tas för att decentraliseraarbetsrätten. Möjligheterna att förhandla lokalt och göra undantag fråncentrala kollektiv-avtal måste därför öka. Detta bör geregeringen till känna.dels att meningen i utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.2, somlyder "Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionerna A220 yrkande 22 (c) och A723 yrkande 2 (v)" bort ha följande lydelse:Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet motion A220 yrkande 22 (c) samtavstyrker motion A723 yrkande 2 (v).dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande lokala avtalatt med anledning av motion 1999/2000:A220 yrkande 22 och medavslag på motion 1999/2000:A723 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,19. Lokala avtal (mom. 21)och (båda v) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.2, sombör-jar med "Vad gäller förslagen" och slutar med "reglerna väl avvägda"bort ha följande lydelse:När anställningsskyddslagen infördes var syftet att i första hand ge arbets-tagarna, som den svagare parten, ett skydd mot godtycke vid anställningsav-talets ingående och avslutande. De möjligheter som finns att göraavvikelser från lagen bör därför tillämpas med återhållsamhet. Från börjanfick avvikel-ser i förhållande till lagen göras efter överenskommelsemellan arbetsgivare och en arbetstagarorganisation på förbundsnivå. Denändring som gjordes med verkan från och som utskottet harberört inledningsvis i detta avsnitt, som innebär att avtal kan träffas pålokal nivå, medför att ar-betsrätten inte är lika för alla. Det kan befarasatt en lokal facklig organisa-tion som har en svag ställning påarbetsplatsen kan tvingas gå med på att avtala bort väsentliga delar avanställningsskyddslagen. Det kan också inträf-fa att en lokalarbetstagarorganisation hamnar i rena utpressningssituationer därarbetsgivaren ställer krav på försämringar i anställningsskyddet somvillkor för nyanställning eller för att inte verkställa uppsägning. Näravsteg görs från den legala turordningen och s.k. turordningslistorupprättas finns det också risk för att kvinnor bli sämre behandlade än män.Även invandrare och funktionshindrade kan sorteras bort på detta sätt. Detfinns både större kompetens och intresse hos förbunden på central nivå attfungera som "grindvakt" mot diskriminering på grund av t.ex. kön.Utskottet ansluter sig till uppfattning att det som enhuvud-princip skall gälla att anställningsskyddslagen inte skall kunnaavtalas bort. Avvikelser i förhållande till lagens bestämmelser skallenbart kunna ske genom överenskommelser på central nivå inom respektivebransch. Det får sedan vara upp till de olika förbunden att delegera nedförhandlingsrätten till den lokala fackliga organisationen. Hänvisning tillcentral arbetstagarorgani-sation skall därför åter införas ianställningsskyddslagen. Det anförda bör ges regeringen till känna.dels att meningen i utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.2, somlyder "Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionerna A220 yrkande 22 (c) och A723 yrkande 2 (v)" bort ha följande lydelse:Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet motion A723 yrkande 2 (v) samtavstyrker motion A220 yrkande 22 (c).dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande lokala avtalatt med anledning av motion 1999/2000:A723 yrkande 2 och medavslag på motion 1999/2000:A220 yrkande 22 som sin me-ning ger regeringentill känna vad utskottet anfört,20. Avsteg från anställningsskyddslagen (mom. 22), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.2, sombör-jar med "Med anledning av" och slutar med "skydd lagen innebär" bort haföljande lydelse:Utformningen av den arbetsrättsliga lagstiftningen och de regler som finnsi kollektivavtal innebär att nyanställning av "äldre arbetskraft" är mindreattraktiv. Detta leder till att arbetslöshet ökar riskenför livs-varig arbetslöshet.Antalet äldre kommer också att öka. Detta beror på att de stora barnkullar-na börjar komma upp i den ålder då de anses vara"överåriga" på arbetsmarknaden. Detta är allvarligt för arbetsmarknaden somhelhet, för de enskilda individerna och för den belastning somförtidspensionssystemet kan komma att utsättas för.För att bryta denna utveckling krävs ett flertal åtgärder. En åtgärd är attmöjliggöra för den äldre arbetskraften att avtala bort de hinder som längreuppsägningstid skapar. På kollektivavtalsområdet bör också en större flexi-bilitet eftersträvas som ger ökat manöverutrymme för den äldre arbetskraf-ten. En temporär lösning kan vara att ge äldre arbetskraft som söker nyaanställningar en möjlighet att ingå enskilda uppgörelser som innebär att deavstår från reglerna i anställningsskyddslagen, exempelvis kortare uppsäg-ningstid än vad lagen föreskriver. Denna begränsade dispositivitet bör intekunna avtalas bort i kollektivavtal. Vad utskottet har anfört bör gesregering-en till känna.dels att meningen i utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.2, somlyder "Vidare avstyrks motion A713 yrkande 1 (m)" bort ha följande lydelse:Vidare tillstyrks motion A713 yrkande 1 (m).dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande avsteg från anställningsskyddslagenatt med anledning av motion 1999/2000:A713 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Återanställningsrätt (mom. 23)(), (), (), ChristelAnderberg (m), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.3, sombör-jar med "Vad gäller " och slutar med "yrkande 4 (v)"bort ha följande lydelse:Den förkortning av längden på återanställningsrätten som genomfördes den 1januari 1997 är enligt utskottets mening inte tillräcklig. Den nuvarandebestämmelsen innebär problem för arbetsgivaren. Vid uppsägningar p.g.a.arbetsbrist sker det ofta omstruktureringar i bolagen vilket bl.a. innebäratt det ställs andra krav på de som återanställs. Utskottet ställer sigdärför bakom förslaget som framförs i motion A254 yrkande 30 (kd). MotionA723 yrkan-de 4 (v) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande återanställningsrättatt med anledning av motion 1999/2000:A254 yrkande 30 samt medavslag på motion 1999/2000:A723 yrkande 4 som sin me-ning ger regeringentill känna vad utskottet anfört,22. Återanställningsrätt (mom. 23)(), () och Carlinge Wisberg (v) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.3, sombör-jar med "Vad gäller " och slutar med "yrkande 4 (v)"bort ha följande lydelse:Företrädesrätten till återanställning kom till för att hindra enarbetsgivare att utan sakliga skäl säga upp inte önskvärda personer för attanställa andra. Som har nämnts ändrades anställningsskyddslagenmed verkan från på så sätt att tiden förföreträdesrätten förkortades från . För attföreträdesrätten skall kunna göras gällande krävs dessutom, enligt ettavgörande från Arbetsdomstolen, att tjänsten tillträds omgående. Om så intesker har arbetsgivaren rätt att erbjuda tjänsten till någon annan. Eftersomföreträdesrätten endast omfattar nio må-nader får det till följd att mångaföräldralediga inte kan utnyttja sin företrä-desrätt. Utskottet delardärför uppfattning att företrädesrätten skall förlängastill , detta för att den skall utgöra ett verkligt skydd motgodtyckliga uppsägningar. Motion A723 yrkande 4 (v) tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande återanställningsrättatt med anledning av motion 1999/2000:A723 yrkande 4 och medavslag på motion 1999/2000:A254 yrkande 30 som sin me-ning ger regeringentill känna vad utskottet anfört,23. Tillräckliga kvalifikationer (mom. 24)och (båda v) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.3, sombör-jar med "När det sedan" och slutar med "5 (v) avstyrks" bort haföljande lydelse:Sedan den 1 januari 1997 har deltidsanställda företrädesrätt tillanställning med högre sysselsättningsgrad. Företrädesrätten är emellertidbegränsad till den driftsenhet där arbetstagaren är anställd på deltid.Denna begränsning är omotiverad och kan få till följd att en anställd intekan utnyttja sin rätt till företräde t.ex. om han eller hon arbetar i enbutik och det finns lediga timmar hos samma arbetsgivare i en annan butik ikvarteret intill. Liksom Vänster-partiet anser utskottet att begränsningentill driftsenhet skall tas bort.I dag krävs det att den anställde har tillräckliga kvalifikationer för denya arbetsuppgifterna för att han eller hon skall ha företrädesrätt.Deltidsanställda får emellertid ofta inte ta del av kompetensutveckling påsamma sätt som heltidsanställda och har allmänt sett en svagare ställningpå arbetsplatsen. Utskottet anser därför att det för deltidsanställda skallvara tillräckligt att han eller hon efter ett rimligt inlärnings- ellerinskolningsskede, inom eller utom företaget, kan anförtros nyaarbetsuppgifter.Enligt de nuvarande bestämmelserna har en arbetsgivare rätt, utan att hankan ange ett verkligt behov, att välja deltidsarbete som anställningsform.För att komma till rätta med missbruket av deltidsanställningar måstearbetsgiva-re ges incitament att organisera sin verksamhet så attdeltidsanställda ges möjlighet till högre sysselsättningsgrad. För attuppnå detta är det nödvändigt att det görs inskränkningar i arbetsgivarensfria rätt att välja deltidsanställ-ning som anställningsform.Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag till ändringar i anställ-ningsskyddslagen enligt vad utskottet anfört. Med hänsyn till det anfördatillstyrker utskottet motion A723 yrkande 5 (v).dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande tillräckliga kvalifikationeratt med anledning av motion 1999/2000:A723 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,24. Skadestånd vid ogiltigförklaring av uppsägning (mom. 25)och (båda v) anserdels att utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 2.4, bort haföljande lydelse:Av 39 § anställningsskyddslagen följer att om en arbetsgivare vägrar atträtta sig efter en dom, varigenom en domstol ogiltigförklarat en uppsägningeller ett avskedande eller har förklarat att en tidsbegränsad anställningskall gälla tills vidare, skall anställningsförhållandet anses som upplöst.Som en följd av sin vägran skall arbetsgivaren betala ett på visst sättberäknat skade-stånd. Att en arbetsgivare väljer att betala skadestånd istället för att återan-ställa arbetstagaren har blivit regel istället för, som det var tänkt när bestämmelsen infördes, ett undantag.Detta har medfört att en arbetstagare som vinner ett mål i Arbetsdomstolenfår ett skadestånd och inte sin anställ-ning tillbaka trots attuppsägningen är lagstridig.Utskottet delar därför uppfattning att denna rätt för en ar-betsgivare att "köpa ut" en arbetstagare kraftigt skall begränsas och gesfor-men av ett principförbud mot utköp. Undantag skall dock få göras om detföreligger särskilda eller synnerliga skäl.För att skadeståndet skall få en avhållande verkan även för större arbetsgi-vare bör det bestämmas till viss procent av arbetsgivarens årsomsättning.En viss del av skadeståndet bör tillfalla staten.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande skadestånd vid ogiltigförklaring av uppsägningatt med anledning av motion 1999/2000:A723 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,25. Vetoregler (mom. 27)(), (), (), ChristelAnderberg (m), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 3, sombörjar med "Utskottet övergår nu" och slutar med "bör därför avslås" bortha föl-jande lydelse:Den fackliga vetorätten kan kritiseras av flera olika skäl. är det principiellt felaktigt att de fackliga organisationernahar getts långtgående befogenheter att vaka över hur lagregler efterlevs.Vetoreglerna och tillämp-ningen av dem har inte heller uppfyllt befogadekrav på rättssäkerhet. Reg-lerna ger inte den som drabbas av vetot någonmöjlighet att bemöta anklagel-serna, och han eller hon kan inte få envetoförklaring rättsligt prövad. Veto-rätten hindrar sund konkurrens ochförsvårar nyetablering av företag. Reg-lerna om facklig vetorätt bör därförupphävas.Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag till såda-naförändringar i medbestämmandelagen som utskottet här har förordat. Dettabör ges regeringen till känna. Motionerna A231 yrkande 17 delvis (fp) ochA254 yrkande 27 (kd)) bör därför tillstyrkas.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande vetoregleratt med anledning av motionerna 1999/2000:A231 yrkande 17 imotsvarande del och 1999/2000:A254 yrkande 27 som sin me-ning gerregeringen till känna vad utskottet anfört,26. Semesterlön vid särskilt utbildningsbidrag (mom. 29)(), (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 4.1, sombör-jar med "Vad gäller den" och slutar med "A704 (kd, m, c, fp)" bort haföl-jande lydelse:Enligt bestämmelsen i 17 § semesterlagen (1977:480) är viss frånvaro frånarbetet s.k. semesterlönegrundande frånvaro. Detta kan leda till betydandekostnader för arbetsgivaren. Som exempel kan nämnas när en arbetstagare fårledigt för att bedriva studier enligt det s.k. . Sådanastudier kan bl.a. bedrivas med stöd av särskilt utbildningsbidrag. Ledighetför studier som bedrivs med särskilt utbildningsbidrag är sådan frånvarosom är semes-terlönegrundande. För att sådant bidrag skall betalas ut krävsdet emellertid att arbetsgivaren anställer någon annan som ersätter den somstuderar. Både den som studerar och dennes vikarier har enligtsemesterlagen rätt till se-mesterlön . Detta får tillföljd att arbetsgivaren får bära dubbla semesterlönekostnader för denaktuella tiden.Utskottet delar motionärernas åsikt att denna ordning är alltför betungandeför företagen. Detta gäller inte minst för de mindre företagen. Utskottetanser därför att reglerna bör ändras så att det organ som betalar utersättning även skall betala ut semesterlön. Semesterlönekostnaderna fördem som studerar med stöd av särskilt utbildningsbidrag bör därför betalasav det offentliga. Utskottet ställer sig därför bakom motion A704 (kd, m, c, fp) som tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande semesterlön vid särskilt utbildningsbidragatt med anledning av motion 1999/2000:A704 som sin me-ning gerregeringen till känna vad utskottet anfört,27. Utredning om semesterlagen (mom. 30)(), (), (), MariaLarsson (kd), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 4.1, sombör-jar med "Utskottet är inte" och slutar med "5 (c) avstyrks" bort haföljande lydelse:Semesterlagen har ett omfattande och detaljerat regelverk som är svårt attöverblicka och som därmed skapar en rad tillämpningsproblem i framför alltde mindre företagen. Till det som skapar svårigheter hör reglerna om beräk-ning av semesterlön och semesterersättning, administrationen av sparadsemester och semesterlönegrundande frånvaro samt det faktum att semester-året inte följer kalenderåret.Utskottet delar den uppfattningen att ett enklare system är attskyldigheten att betala semesterlön knyts till "huvudbetalaren". Dettainnebär att om t.ex. utbetalat ersättning under den tidsom arbetstagaren varit ledig skall även svara försemesterersättning . Semesterlönen kan i ett förenklat systemgrundas antingen på en procentregel eller på ett antal betaldasemesterdagar.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion N387 yr-kande 5 (c) att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att lägga framförslag till en reformering av semesterlagen. Detta bör ges regeringen tillkänna. Motionen i berörd del tillstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande utredning om semesterlagenatt med anledning av motion 1999/2000:N387 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. Förlängd föräldraledighet (mom. 31)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 4.2, sombör-jar med "krav att" och slutar med "9 (kd) avstyrks"bort ha följande lydelse:I likhet med anser utskottet att det bör finnas enlagstadgad rätt till tjänstledighet för den som blir förälder.Föräldern skall ha en bibehållen rätt att återvända till det arbete haneller hon hade vid tjänstledighetens inträde. Föräldrarna skall kunna delaupp ledigheten mellan sig om båda förvärvsarbetar eller studerar. Detta börges regeringen till kän-na. Utskottet tillstyrker därför motion Sf302yrkande 9 (kd).dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följande lydelse:31. beträffande förlängd föräldraledighetatt med anledning av motion 1999/2000:Sf302 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,29.