bet · GO01JuU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Om de ärenden sominte redovisas till åklagare inte hade kunnat leda till att någon blevlagförd framstår det som positivt att ärendet stannade hos polisen.Utskottet konstaterar vidare att det är svårt att bildasig en säker uppfattning om polisen verkligen redovisar för få ärendentill åklagare. Härtill bidrar bl.a. det faktum att det nya systemet förledning av förundersökningar ännu varit i drift under en alltför korttid. Som framgår längre fram i betänkandet finns det enligt utskottetsmening skäl att välkomna den översyn av brottsutredningsverksamhetensom regeringen aviserar i budgetpropositionen.Såvitt avser uppgifterna om den ekonomiska brottsligheten noterarutskottet att antalet äldre ärenden minskat, något som självfallet ärpositivt. framgår att det är de mer omfattande ärendena somåterstår, vilket inger en viss oro.I övrigt har ingenting framkommit som motsäger regeringens bedömningi fråga om resultatet redovisar regeringen resultatet av verksamheteninom . Redovisningen sker utifrån en indelning avverksamheten i fyra områden, nämligen säkerhetsskydd,författningsskydd, kontraspionage och terrorismbekämpning.Såvitt gäller säkerhetsskyddet anför regeringen att en viktig uppgiftför Säkerhetspolisen är att genom kontroll och rådgivning tillmyndigheter och företag medverka till att dessa håller entillfredsställande säkerhetsnivå. har ca 7 400 personerfått någon form av rådgivning eller information genom Säkerhetspolisensförsorg. Inom denna del av verksamheten redovisas ocksåpersonskyddsverksamheten. har hotnivån ansetts låg.Förutom de grupper där ett permanent skyddsbehov föreligger - såsom förden centrala statsledningen - har personskydd fått sättas in temporärtför ca 90 personer, i de flesta fall i samband med statsbesök ochliknande händelser.En annan av Säkerhetspolisens arbetsuppgifter är det s.k.författningsskyddet. Regeringen anför att den redan allvarligahotbilden accentuerats ytterligare . Framför allt kommerhotet från utomparlamentariska grupper inom den rasideologiska s.k.vitmaktrörelsen. Säkerhetspolisen gör - enligt vad regeringen redovisar- som tidigare bedömningen att dessa grupper inte utgör något reellthot mot det svenska statsskicket. Säkerhetspolisen har ökatsina insatser mot den högerextremistiska brottsligheten och fördjupatsitt samarbete med den öppna polisen. Tack vare detta har, enligtregeringen, ett stort antal brott med högerextrema förtecken kunnatklaras upp och gärningsmännen kunnat lagföras.Såvitt gäller verksamheten kontraspionage har Säkerhetspolisen gjortbedömningen att underrättelsehotet mot kvarstår, men att det ärmindre än . är hotet större än första hälft. Antalet utländska underrättelseofficerare iSverige har ökat och de har också blivit mer aktiva. del sker legalt, men i ökad utsträckning är det fråga om klassiskkonspirativ och illegal underrättelseverksamhet. Det finns ocksåindikationer på att främmande underrättelseverksamhet bedrivs undertäckmantel av utländsk affärsverksamhet samt på en sammanlänkningmellan organiserad kriminalitet och underrättelseverksamhet.Säkerhetspolisens insatser på området har bl.a. lett till attunderrättelsepersonal lämnat Sverige.I fråga om terrorismbekämpning anförs att de hotbildsanalyser somgörs på detta område utgör grund också för andra polismyndighetersskyddsinsatser. De har lett till skärpt bevakning och andraförebyggande åtgärder. Ett annat viktigt inslag i den förebyggandeverksamheten i denna del är att verka för att utländska medborgare somär aktiva i organisationer som utövar politiskt motiverat våld utvisaseller avvisas från . Detta sker genom yttranden i ärenden omasyl, uppehållstillstånd och medborgarskap. I de 322 ärenden somSäkerhetspolisen behandlade avstyrktes bifall i avfallen. I denna del förekommer också ett internationellt samarbete.Regeringens slutsatser i fråga om Säkerhetspolisens verksamhet äröver lag positiva.Utskottet ser det som värdefullt att regeringen på detta sättredovisar resultatet av verksamheten inom . Utskottethar inte heller funnit något som motsäger regeringens bedömning i dennadel.Prioriteringar inför budgetåret 2001Regeringen anför i budgetpropositionen att utvecklingen med enkoncentration av den lokala polisverksamheten till närpolisområdenaskall fortsätta. Verksamheten skall omfatta de uppgifter som framgår avpolislagen och tydligare präglas av ett långsiktigt problemorienteratarbetssätt med ett brottsförebyggande syfte. Antalet poliser skall öka.Att förstärka och föryngra poliskåren är en viktig faktor för attfullfölja närpolisreformen.Det problemorienterade arbetssättet skall utvecklas inom allpolisverksamhet och särskilt genomsyra bekämpningen av de allvarligastebrottstyperna - våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet.En problemorienterad ansats är nödvändig för att göra verksamhetsmålentydliga och skapa förutsättningar för en effektiv styrning ochuppföljning av verksamheten.Polisen skall utveckla sin förmåga att bekämpa brott med rasistiskaeller främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska inslag. Dettaär särskilt viktigt när det gäller att kartlägga och analyserahotbilder.När det gäller brottsutredningarna anför regeringen att verksamhetenskall förstärkas så att fler brott kan upp. Verksamheten skallbedrivas snabbt och säkert samt präglas av hänsyn till brottsoffer ochvittnen. Polis och åklagare skall i nära samverkan finna optimalaformer för samarbete och ansvarsfördelning.Miljöbrottsbekämpningen skall förstärkas och utvecklas.Utskottet har ingen erinran mot regeringens bedömningar i denna del.Till frågan om prioritering av olika slags brottslighet återkommerutskottet längre fram i betänkandet.AnslagenPolisorganisationen(Beloppen anges i tusental kronor)-------------------------------------------------------------|Anslag 2000 |Prop. | m | kd | c | fp ||inkl. TB |2001 | | | | |-------------------------------------------------------------|11 627 301 | 12 298 | +895 |+290 000 |+200 000 |+220 000|| | 318 | 000 | | | |-------------------------------------------------------------Från anslaget till polisorganisationen betalas kostnaderna förverksamheten vid polismyndigheterna, (med undantagav Säkerhetspolisen) och . Somframgår ovan hör och tillRikspolisstyrelsen.Regeringen föreslår för ett ramanslag tillpolisorganisationen på 12 298 318 000 kr.Regeringens förslag innebär att anslaget höjs med ca 670 miljonerkronor jämfört med föregående år. Ökningen består till övervägandedelen av dels en ramhöjning på för att möta ettökat resursbehov, dels en s.k. pris- och löneomräkning med i stort settsamma belopp för ökade kostnader för löner m.m. Pris- ochlöneomräkningen innebär bl.a. att myndigheterna kompenseras förlöneökningar utifrån ett index baserat på löneutvecklingen inom denprivata tjänstesektorn med avräkning för produktivitetsutvecklingeninom samma sektor. I övrigt innebär förslaget vissa justeringar medanledning av tidigare beslut om ramhöjningar, engångssatsningar m.m.I ett antal motioner yrkas att anslaget skall höjas i förhållandetill regeringens förslag. I motion Ju913 (kd) begärs sålunda attanslaget skall höjas med för att finansiera flerpoliser. I samma syfte yrkas i motion Ju927 (m) en höjning med 895miljoner kronor. Den ökningen skall vidare användas för att utrustapolisväsendet med den kompetens och teknik som behövs för att mötakommande krav på en effektiv brottsbekämpning. I motion Ju926 (c)begärs en höjning med för att göra det möjligt attutbilda fler poliser och anställa civil personal. I motionerna Ju933och Fi211 (båda fp) begärs att anslaget skall höjas med 220 miljonerkronor i syfte att finansiera fler poliser och civilanställda.Slutligen efterfrågas resurs-ökningar i mer allmänna ordalag imotionerna Ju211 (c), Ju228 (m), Ju919 (m), So363 (kd) och Ju907 (m).Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen. Som framgår där föreslår utskottet attriksdagen antar regeringens förslag och avslår motionsyrkandena.SäkerhetspolisenRegeringen föreslår ett ramanslag till Säkerhetspolisen på 534 382 000kr.Utskottet har behandlat anslagsyrkandet ovan i avsnittet Utgiftsramenoch anslagen. Som framgår där föreslår utskottet att antarregeringens förslag.Resursfördelningen inom polisenFördelningen mellan myndigheternaInom anslaget till polisorganisationen skall Rikspolisstyrelsentilldela polismyndigheterna länsramar. Enligt regleringsbrevet förinnevarande budgetår skall vid fördelningen av medelmellan polismyndigheterna ta hänsyn till myndigheternasarbetsbelastning och medborgarnas behov.Rikspolisstyrelsen genomför , tillsammans med ledningen förvarje polismyndighet, dels en budgetdialog om medelsramarnaför , dels en resultatdialog omverksamheten innevarande år samt resultatens konsekvenser för dekommande åren. Dialogerna är viktiga instrument när det gäller attfördela resurserna på ett sätt som säkerställer en rationellpolisverksamhet i hela landet.I samband med det nya budgetsystemet infördes enfördelningsmodell. Enligt den modellen skulle invånarantalet förrespektive län beaktas, liksom att det i vissa län bedrivs speciellatyper av verksamhet. Som exempel på det sistnämnda kan nämnasfjällräddning och gränskontroll. Härtill kom en särskildstorstadsfaktor. Denna modell har aldrig tillämpats fullt ut.Bakgrunden till det är att en exakt tillämpning skulle ha inneburitstora förändringar i den etablerade organisationen. Vissaansträngningar har gjorts i syfte att anpassa sig till modellen. Dessaansträngningar frystes i samband med det besparingskrav som åladespolisen /96. är utgångspunkten förfördelningen den fördelning som ägde rum /96 med de tillägg ochändringar som bl.a. motiveras av förändringar beträffande verksamheten.Hur detta skall ske avgörs genom den ovan beskrivna budgetdialogen.Ett antal yrkanden tar upp frågan om hur resurserna skall fördelasinom polisväsendet. I några motioner yrkas ökade resurser till ettvisst särskilt angivet län. I motion Ju201 (m) yrkas sålunda attytterligare resurser skall tillföras , i motionerna Ju207 (m)och Ju244 (c) , i motion Ju205 (fp) , i motion Ju215(kd) , i motionerna Ju203 (m), Ju210 (m), Ju218 (kd), Ju222 (s)och N321 (m) , i motionerna Ju232 (s), Ju245 (m) och Ju409 (c)och i motion Ju233 (c) . I motion Ju231 (c) anförs attförekomsten av sommargäster skall vägas in i bedömningen av hur storandel av resurserna länet i fråga skall erhålla. I motion Ju206 (s)efterfrågas en mer strikt tillämpning av fördelningsmodellen. I motionJu226 (kd) anförs i stället att modellen bör utredas. Motionärernabakom motion Ju246 (s) begär att regeringens styrning i fråga omfördelningen av polisresurserna skall bli tydligare.I budgetpropositionen anför regeringen (utg.omr. 4 avsnitt 4.6.1)bl.a. att det är nödvändigt att antalet poliser ökar och att det ärviktigt att rekryteringen av poliser till glesbygdsområden förstärks.Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigare. Senast skedde deti samband med att utskottet behandlade budgetpropositionen förinnevarande år (bet. 1999/2000:JuU1 s. 27 f). Utskottet ansåg då bl.a.att det nuvarande systemet för resurstilldelning fungerat tämligen bra,och utskottet var inte då berett att ta initiativ till en annanordning.Vid pågår ett arbete med att breddabeslutsunderlaget för fördelningen av polisväsendets anslag tillpolismyndigheterna.Utskottet vill inledningsvis understryka att utskottets övervägandenhär handlar om fördelningen av polisväsendets anslag mellanpolismyndigheterna. Ett bifall till något av yrkandena om högre anslagtill något särskilt utpekat län skulle alltså leda till att det blevmindre över till övriga myndigheter. Utskottet saknar underlag för attgöra en sådan prioritering. Det är, och bör även i fortsättningen vara,en uppgift för att fördela resurserna. Utskottetutgår från att de speciella förhållanden som råder på olika håll blirbeaktade i tillbörlig omfattning. bör alltså inte uttala sigmed anledning av de nu aktuella motionsönskemålen. Utskottet föreslåratt avslår motionerna Ju201, Ju203, Ju205, Ju207, Ju210,Ju215, Ju218, Ju222, Ju232, Ju233, Ju244, Ju245, Ju409 och N321 i nubehandlade delar.Övriga här aktuella motionsönskemål tar upp frågan omresursfördelningen utifrån mera principiella utgångspunkter. Härkonstaterar utskottet att frågan om hur resurserna skall fördelasmellan polismyndigheterna uppmärksammats inom . Iavvaktan på resultatet av dessa överväganden är utskottet inte berettatt förorda att uttalar sig i de frågor motionärerna tar upp.Utskottet föreslår att avslår motionerna Ju206, Ju226, Ju231och Ju246 i nu behandlade delar.Fördelningen inom myndigheternaI motion Ju236 (m) tas upp frågor om fördelningen av resurser inompolismyndigheterna. Motionärerna anser dels att polismyndigheterna böråläggas att budgetera för nyrekryteringar, dels att budgetansvar bördelegeras i så hög utsträckning som möjligt i syfte att låta den somhar ansvar för verksamheten också disponera resurserna. Det bördessutom införas riktlinjer för att garantera att enskilda poliser fårerforderlig vidareutbildning. Regeringen bör enligt motionärerna läggafram en handlingsplan där åtgärder i angivna hänseenden presenteras.I 3 kap. 1 § polisförordningen (1998:1558) föreskrivs attpolisstyrelsen särskilt skall se till att polisarbetet bedrivs iöverensstämmelse med de prioriteringar och riktlinjer som ochregeringen lagt fast för polisverksamheten. I 3 kap. 2 § anges attpolisstyrelsen avgör viktiga frågor om planeringen och inriktningen avverksamheten samt ekonomi.I förordningen (1989:773) med instruktion för gesstyrelsen möjlighet att meddela föreskrifter om användningen av demedel som tilldelas polismyndigheterna för att säkerställa attpolisverksamheten inriktas på de mål som statsmakterna angett (13 c §).Nämnda möjlighet att meddela föreskrifter har inte utnyttjats.Däremot sker en viss styrning genom de s.k. planeringsförutsättningarnasom tar sikte på den kommande treårscykeln. Dessaplaneringsförutsättningar sänds ut till myndigheterna i en preliminärversion efter det att behandlat den ekonomiskavårpropositionen. togs frågan om finansiering av en nettoökningav antalet poliser upp i de preliminära planeringsförutsättningarna (s.27 f). Utgångspunkten är där regeringens målsättning attresurstillskottet för polisväsendet skall användas bl.a. för att ökaantalet poliser. Medel som motsvarar kostnaderna för en ökning avantalet poliser kommer att fördelas. räknar med 0,4miljoner kronor för varje ny polis. räknar man med ennettoökning på 140 poliser, en beräkning som gjorts utifrån kända dataom antagning till polisutbildningen och påbörjade praktikperioder.Sammanlagt handlar det alltså om för . Dessamedel kommer att reserveras och efter hand fördelas tillpolismyndigheterna när antalet poliser ökar i förhållande till detantal som förelåg per . Detta innebär attmyndigheterna måste återbesätta tjänster för att få del av de 56miljonerna.Utskottet har inhämtat att det inom vissa polismyndigheter förekommeren långtgående delegation av budgetansvar under det att det i andrainte förekommer alls.Utskottet vill inledningsvis framhålla att den resursförstärkning sompolisen nu föreslås få skall användas bl.a. för att öka antaletpoliser. För att resurstillskottet skall få avsedd effekt har ocksååtgärder vidtagits i form av de preliminäraplaneringsförutsättningarna. Härigenom har goda förutsättningar skapatsför att kunna öka antalet poliser. En sådan ökning är också -som framgår ovan - en prioriterad uppgift inom polisorganisationen.Utskottet vill i sammanhanget peka på att polisstyrelserna har tilluppgift att se till att statsmakternas prioriteringar får genomslag.Härtill kommer att de frågor som motionärerna nu begär att riksdagenskall uttala sig om enligt gällande ordning rör ämnen där det ankommerpå polisstyrelserna att fatta beslut. Utskottet kan emellertid hållamed motionärerna om att det finns betydande fördelar med att låta densom har ansvaret för en verksamhet också ha ett ekonomiskt ansvar.Samtidigt kräver detta dels att den som ansvaret läggs på kan klara avdet, dels att noggranna överväganden görs så att fördelningen blir såeffektiv som möjligt. Det är självklart att dessa frågor måsteövervägas inom varje polismyndighet utifrån de förutsättningar sområder lokalt. Motionsönskemålen lämpar sig med andra ord inte förgenerella uttalanden.Sammanfattningsvis finns det inte skäl för att uttala sig ide frågor som motionärerna tar upp. Härav följer att det inte hellerfinns anledning för att begära att regeringen skall läggafram en handlingsplan där åtgärder på området redovisas. Utskottetföreslår att avslår motion Ju236 i här aktuella delar.Polisens arbetsuppgifterI motionerna Ju211 (c), Ju223 (s), Ju921 (c) och Ju933 (fp) hävdas attpolisens verksamhet bör renodlas. I motion T215 (fp) anförs att poliseninte bör syssla med fordonskontroller eller eskort vid utländskastatsbesök och liknande. I några av motionerna anförs att renodlingenbör ske genom en ökad användning av civilanställda.I regleringsbrevet för polisväsendet avseende harRikspolisstyrelsen fått i uppdrag att tillsammans medpolismyndigheterna säkerställa en lämplig resurs- och arbetsfördelningmellan poliser och annan personal.I februari i år beslutade på förslag av utskottet(bet. 1999/2000:JuU6 s. 5 f) ett tillkännagivande om att regeringen börutreda frågan om vilka arbetsuppgifter polisen bör ha. I samma ärendeavstyrkte utskottet motionsyrkanden som tog sikte på en ökad andelcivilanställda inom polisen. Här hänvisade utskottet till att det är enuppgift för att finna en rimlig fördelning mellanpolisutbildad personal och civilanställda.I budgetpropositionen (utg.omr. 4, avsnitt 4.5.1) anför regeringenatt den har för avsikt att låta utreda frågan om renodling.Utskottet håller fast vid den inställning som utskottet gav uttryckför . Resultatet av det aviserade utredningsarbetet bör avvaktasinnan på nytt uttalar sig i frågan om renodling av polisensarbetsuppgifter. Utskottet är inte heller berett att nu förorda attantalet civilanställda ökas på bekostnad av antalet poliser. MotionernaJu211, Ju223, Ju921, Ju933 och T215 bör avslås av riksdagen.Prioritering av olika slag av brottslighetI flera motioner tas upp frågor om prioritering av olika typer avbrottslighet. I motion Ju709 (m) begärs sålunda att polisen skallprioritera åtgärder som syftar till att begränsa tillgången på vapen isamhället i stort för att förebygga våldsbrott. I motion Ju208 (kd)begärs olika åtgärder för att komma till rätta medvardagsbrottsligheten, exempelvis cykelstölder. I motionerna Ju218 ochJu219 (båda kd) anförs att ungdomsrånen måste prioriteras. I motionJu248 (m) förordas särskilda insatser från polisens sida motungdomsvåldet. I motion So547 (fp) begärs en satsning inom polisen föratt bekämpa langning. I motion Kr342 (mp) understryks vikten av att desom tillhandahåller elektroniska anslagstavlor avkrävs ansvar i enligtmed den s.k. BBS-lagen.Regeringens bedömning i fråga om vad som bör prioriteras inom polisenredovisas ovan i avsnittet Prioriteringar inför budgetåret 2001.I 3 kap. 1 § polisförordningen föreskrivs att polisstyrelsen särskiltskall se till att polisarbetet bedrivs i överensstämmelse med deprioriteringar och riktlinjer som och regeringen lagt fastför polisverksamheten.Utskottet behandlade liknande yrkanden i samband med behandlingen avbudgetpropositionen (bet. 1999/2000:JuU1 s. 28 f).Utskottet anförde bl.a. att beslut om hur stora resurser som skallsatsas på en viss typ av brott bäst fattas på lokal nivå inom ramen förstatsmakternas prioriteringar.Utskottet har som framgår ovan i avsnittet om prioriteringar ställt sig bakom de bedömningar regeringen gjort.I fråga om motionsönskemålen i denna del anser utskottet attett problem-orienterat sätt att angripa våldsbrottslighetenrimligen innebär att - vilket efterfrågas i motion Ju709 -bekämpa brottslighetdär vapen är inblandade.Vad gäller önskemålen i motionerna Ju218, Ju219 och Ju248 villutskottet påpeka att såväl ungdomsrån som ungdomsvåld i allmänhet tordeomfattas av de redovisade prioriteringarna eftersom de tar upp bl.a.våldsbrottslighet.Utskottet är dessutom inte främmande för att de brottstyper sommotionärerna vill lyfta fram kan ha sådant samband med de prioriteradebrottstyperna att det problemorienterade arbetssättet i praktiken ändåleder till att de kommer att inta en mer framskjuten plats än vad somvid en första anblick kunde tänkas bli fallet. Om exempelvisvåldsbrottsligheten bland ungdomar i ett närpolisområde synes ha ettstarkt samband med alkoholförtäring framstår det som rimligtatt särskilda satsningar - vilket efterfrågas i motion So547- görs för att förhindra langning av alkohol.Som framhålls i motion Kr342 kan ungdomar tänkas komma i kontakt medbl.a. nazistpropaganda på Internet, vilket visar på behovet av attlagföra dem som bär ansvar för elektroniska anslagstavlor. Här villutskottet erinra om att det är en prioriterad uppgift för polisen attutveckla sin förmåga att bekämpa exempelvis brott med antisemitiskainslag.Beträffande önskemålet i motion Ju208 om prioritering avvardagsbrottsligheten vill utskottet understryka att närpolisen har ensärskild betydelse på detta område och att fullföljandet avnärpolisreformen hör till de prioriterade områdena. I sammanhanget villutskottet påpeka att det är en grundtanke i det nationellabrottsförebyggande programmet att brottsligheten skall angripas isamverkan med dem som berörs av den, något som gör sig särskilt starktgällande i fråga om vardagsbrottsligheten.Avslutningsvis vill utskottet poängtera att det förhållandet attvissa typer av brottslighet betraktas som prioriterade självfallet inteinnebär att annan brottslighet skall lämnas åt sidan. Hur avvägningarnai fråga om insatser mot olika typer av brottslighet skall göras bördock som framgått avgöras lokalt ute i polismyndigheterna inomramen för statsmakternas prioriteringar.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionernaJu208, Ju218, Ju219, Ju248, Ju709, So547 och Kr342 i här behandladedelar.NärpolisenNärpolisreformen syftar till att medborgare i hela landet skall hatillgång till en polis med lokal förankring, hög kompetens ochtillräckliga resurser. Endast på det sättet skapas garantier för attbrott och ordningsstörningar i ett område kan bekämpas uthålligt ochmed tillämpning av de bästa polisiära metoderna och kunskaperna.Av resultatredovisningen framgår bl.a. att flertalet polismyndigheterutgår från definition av närpolisverksamhet. Deninnebär i korthet bl.a. att verksamheten skall vara organiserad inomett geografiskt avgränsat område och bedrivas problemorienterat i närasamverkan med dem som bor och verkar i området. Poliserna i områdetskall arbeta mot brotts- och trygghetsrelaterade mål och tilldelas ettpersonligt ansvarsområde. Detta ansvarsområde är vanligen geografisktmen även funktionella ansvarsområden kan förekomma. Geografiskaansvarsområden innebär i princip att varje polis bör kunna utföra deflesta uppgifter inom sitt område och förutsätter därför en bredkompetens hos varje polisman. Vid funktionsvisa ansvarsområden har istället varje polis eller arbetsgrupp huvudansvar för en vissarbetsuppgift. Det kan t.ex. gälla ingripande- ellerutredningsverksamheten i området. Möjligheten att fokusera på en vissuppgift har bl.a. ansetts främja kvaliteten i utredningsverksamheten.En förutsättning för en sådan ordning är att det kan skapas särskildaformer för att sprida och gemensamt analysera den kunskap omförhållanden i området som skall ligga till grund för detbrottsförebyggande arbetet.Flera motioner tar upp frågor med anknytning till närpolisreformen. Imotionerna Ju218 (kd), Ju911 (m) och N225 (fp) understryks vikten avatt fullfölja arbetet med att genomföra reformen. I motion Ju213 (kd)hävdas att det bör ske genom att antalet närpoliser ökas och i motionJu921 (c) förordas mindre utryckningstjänst för närpoliserna. I motionJu211 (c) påpekas behovet av utbildning för närpoliser.