bet · GN01UU10 · 2000-01-01 00:00:00 — vill ha ett utökat internationellt samarbetesom ett alternativ till medlemskap i motion U14 (mp) yrkande 10 med anledning av regeringens skrivelse fram-hålls att revisionsrätten under gjort ett antal iakttagel-ser som innebär en allvarlig kritik mot sättet att handha unionens gemen-samma resurser. menar att tillfredsställande åtgärder ej har vid-tagits från kommissionens sida, och man saknar en utförligare redogörelse iskrivelsen för den arbete med denna fråga och menar attkommande skrivelser mer utförligt måste redogöra för revisionsrättens slut-satser.I motion U12 (m) med anledning av regeringens skrivelse riktas uppmärk-samheten mot skattepolitiken. I yrkande 1 konstateras att komissionen i ettutlåtande över konvergensprogram menar att beslutsamtoch aktivt skall fortsätta med att lätta på det höga skattetrycket. Motionärernmenar att de skattesänkningar som regeringen har föreslagit är långt ifråntillräckliga. Regeringen bör därför återkomma till med ett samlatförslag till skattesänkningar menar motionärerna. I yrkande 2 (delvis) i sam-ma motion framhålls att de skattesänkningar som beslutats är långt ifråntillräckliga. måste påskynda skattesänkningarna menar motionärerr-na i denna del.FunktionshindradeI motion U514 yrkande 2 framhåller att de vill se ettstörre socialt ansvarstagande när det gäller stödet till handikappade inomunionen. Den fria rörligheten är begränsad för de funktionshind-rade, på grund av skillnader i regler mellan medlemsländerna. Enhetlig lag-stiftning med obligatoriska minimidirektiv krävs därför, menar motionärerna.TrafikpolitikI motion U514 (kd) yrkande 7 framhålls att svensk transportnäring i vissa falllider av hårdare regler och avgifter än grannländernas, vilket hämmar näring-en. Motionärerna finner det därför angeläget att aktivt driva harmoniseringinom sektorn. Man vill ha miljöklassning av transportfordon eftersom svens-ka transportföretag ofta har jämförelsevis miljövänliga fordon. Svensk dieselär också miljövänligare än den i flertalet medlemsländer, vilket enligt motio-närerna stärker skälen för att harmonisera skatterna i miljöhänseende. De villdärför se en harmonisering av transportpolitiken och dess regleringar.I motion U14 (mp) yrkande 3 med anledning av regeringens skrivelse kon-stateras att har tilldelats bidrag från Transeuropeiska nätet för transporter (TEN) som bl.a. syftar till en utbyggnad av vägnätet inom EU. Sverigefick för infrastrukturprojekt. Flera av de pro-jekt som kommer i fråga kommer enligt motionärerna att leda till ökadekoldioxidutsläpp. De vill därför att det i kommande skrivelser redogörs förmiljökonsekvensbeskrivningar av de projekt som planerats inom ramen förTranseuropeiska nätverk för transporter.Kvinnans ställningI motion Kr233 (mp) yrkande 3 konstateras att kommissionen har tagit framen grönbok med titeln . Motionärerna begär att regeringen skall återkomma till riksdagenmed besked om hur bilden av kvinnan belyses i denna grönbok.EnergifrågorI motion U12 (m) yrkande 4 med anledning av regeringens skrivelse konsta-teras att ett ramdirektiv är under utarbetande inom energiskatteområdet ochenligt skrivelsen stöder regeringen detta arbete.Motionärerna menar att har höga energiskatter. EttEU-direktiv bör enligt motionärernas mening inte innebära ytterligare höj-ning av de svenska energiskatterna. En alltför stor skillnad i skattenivåerriskerar att driva produktion till länder där miljörestriktionerna är mindrehårda.I motion U14 (mp) med anledning av regeringens skrivelse anförs att denkanske mest avgörande komponenten för en hållbar energiförsörjning är enminskning av dagens konsumtionsnivåer. Potentialen för detta finns menberörs ej i skrivelsen, enligt motionärerna. Ett program inom EU, SAV,skulle kunna spela en positiv roll i detta arbete, men omnämns inte i skrivel-sen. Därför bör i fortsättningen skrivelsen innehålla redogörelser för desatsningar som genomförs för att stärka de förnyelsebara energikällornasställning på den europeiska marknaden (yrkande 4) och för de satsningar somgenomförts i för energieffektivisering, finansierade med EU-medel(yrkande 5).I motion U512 (c) yrkande 13 framhålls att kärnkraftsreaktorerna i EU böromfattas av stränga miljökrav. Dessutom bör ett gemensamt program utar-betas för avveckling av kärnkraften i EU:s medlemsstater och i kandidatlän-derna.Euratomfördraget bör, menar motionärerna, ersättas av ett program för ut-veckling av förnybara energikällor och energieffektivisering. Vidare fram-hålls det att bör verka för en energipolitisk samverkan, som syftar tilen övergång från kärnkraft och fossilbränslen till förnybara och miljövänligaenergikällor.I motion U513 (mp) yrkande 21 betonas att aktivt och offensivt bördriva att EU:s forskningsprogram vad gäller energifrågor helt inriktas påforskning och utveckling kring förnybara energikällor.Utskottets övervägandenI sina yttranden har ett flertal utskott uttalat sig allmänt över beredningsom-rådet utan att det föreligger yrkanden i de aktuella fallen. smycket positivt på att utskotten i sina yttranden gör denna typ av mer över-gripande bedömningar.Socialförsäkringsutskottet tar i sitt yttrande 1999/2000:SfU6y bl.a. upp sam-ordning av social trygghet för migrerande arbetstagare samt kommissionensmeddelande om kompletterande pensionsskydd. Socialförsäkringsutskottetframhåller därvid att det fortsatt har följt frågan om en modernisering ochförenkling av förordning 1408/71 (regler för samordning av medlemsstater-nas sociala trygghetssystem), liksom en utvidgning av förordningen till attavse fler grupper. Utskottet, som anser att det är viktigt att målet om fri rörlighet för personer genomförs inom EU, ser positivt på arbetet med att sam-ordna de nationella trygghetssystemen i syfte att underlätta för de personersom flyttar inom EU. Samordningsreglerna härrör och har änd-rats och uppdaterats åtskilliga gånger . Det är därför enligt utskot-tets bedömning angeläget att reglerna moderniseras och förenklas. När detgäller det kompletterande pensionsskyddet konstaterar socialförsäkringsut-skottet emellertid att hinder för den fria rörligheten fortfarande kvarstår.Utskottet anser att arbetet med samordningen på detta område bör påskyndasför att hindren för rörligheten skall kunna undanröjas.Vidare tar upp frågor kring förstärkt samarbeteför att modernisera social trygghet och medlemsstaternas samarbete på detsociala området. konstaterar därvid att efter Ams-terdamfördragets ikraftträdande och integreringen av det sociala avtalet ifördraget återfinns bestämmelserna rörande den sociala dialogen i artiklarna138 och 139 i EG-fördraget. Det har skapats en enhetlig fördragsmässiggrund för EU-medlemsstaternas samarbete på det sociala området, ett samar-bete som kommer att omfatta samtliga medlemsstater. Vidare noterarsocialförsäkringsutskottet att presenterade kommissionen med-delandet "Anpassa och främja den sociala dialogen på gemenskapsnivå",KOM(1998)322 slutlig. Kommissionen uttryckte i detta meddelande att densociala dialogen behöver bli öppnare, starkare, modernare och mer flexibel.Socialförsäkringsutskottet välkomnar i sitt yttrande att den sociala dimen-sionen genom Amsterdamfördragets integrering av det sociala avtalet i för-draget har fått en tydlig roll i uttalade vid det extra toppmötet i den 23-24mars 2000 att grunden för en övergång till en kunskapsbaserad ekonomi ärdagens utvecklade system för socialt skydd. Dessa system måste emellertidanpassas för att säkerställa bl.a. att arbete skall löna sig och att systemen ähållbara på lång sikt med hänsyn till problemet med en åldrande befolkning.Rådet angav också att dessa problem löses effektivare genom samarbete. Detredan existerande samarbetet mellan medlemsstaterna bör förstärkas genomett mer strukturerat och regelbundet utbyte av information och erfarenheternär det gäller social trygghet. delar denna inställ-ning och kan konstatera att länderna inom gemenskapen har liknande pro-blem med t.ex. en åldrande befolkning och en förändrad arbetsmarknads-struktur. Utskottet kan också konstatera att medlemsstaterna har valt att lösadessa problem på ett likartat sätt. Detta belystes bl.a. vid socialförsäkringsuskottets offentliga utfrågning om socialförsäkringen och EU (en utskrift från utfrågningen finns i bet. 1999/2000:SfU3). Vid utfrågningentogs även upp frågor om vad medlemskapet fått för effekter för de svenskasocialförsäkringssystemen, och om det föreligger krafter som verkar för elleremot en harmonisering av systemen i medlemsländerna.Socialförsäkringsutskottet anser att diskussionen bör breddas och även in-nefatta de problem som kan uppstå i samband med utvidgningen. Principernaom icke-diskriminering och likabehandling liksom krav på likabehandling avkvinnor och män påverkar visserligen utformningen av socialförsäkrings-systemen, men utskottet vill understryka att själva utformningen av ochinnehållet i medlemsländernas socialförsäkringssystem är en nationell fråga.Enligt utskottets mening finns, på vissa håll inom EU, tendenser att bitvisvilja föra över frågor som rör de nationella sociala trygghetssystemen tillbeslutsfattande inom gemenskapen. vill därförbetona att frågor om den sociala dimensionen och en gemensam strategi föratt modernisera social trygghet handlar om ett samarbete mellan de enskildamedlemsstaterna. Regeringen bör i olika sammanhang och forum inom EUmarkera denna inställning, något som utskottet i samband med informationom EU-frågor även framfört till framhåller i sitt yttrande 1999/2000:NU3y att i skrivelsenåterfinns under flera avsnitt frågor inom näringsutskottets beredningsområ-de: metoder att minska tekniska handelshinder, turism, näringspolitik, ener-gipolitik, EU:s regional- och strukturpolitik och inre marknadens utveckling.Det som sägs i skrivelsen under några av dessa avsnitt har varit föremål fören mer omfattande bevakning från näringsutskottets sida. Det har skett inomramen för fyra arbetsgrupper för fördjupad bevakning av EU-frågorna, vilkanäringsutskottet tillsatte med fem till sex ledamöter från riks-dagspartierna samt en sekreterare från utskottskansliet. Fyra bevakningsom-råden har prioriterats: regionalpolitik, energi, industri och inre marknaden.Näringsutskottet har dock inte funnit anledning att i sitt yttrande, som enföljd av utskottets mer fördjupade bevakning, redovisa några ställningsta-ganden i dessa delar med utgångspunkt i regeringens skrivelse.De sakfrågor som näringsutskottet valt att uppmärksamma i yttrandet ärdärmed uteslutande föranledda av de aktuella motionsyrkandena. Dessaomfattar frågor om den inre marknadens utveckling, EU:s handelshinder,utvecklingen av förnybara energikällor samt struktur- och regionalstöd.När det gäller arbetsrätt och jämställdhetsfrågor konstaterar arbetsmarknads-utskottet att det i skrivelsen lämnas en redogörelse för olika ärenden sombehandlats inom unionen rörande fri rörlighet för personer samt arbetsmark-nadsfrågor och sociala frågor. Bland annat redovisas olika direktiv och för-slag till direktiv rörande arbetsmiljö och arbetslivsfrågor samt arbetsrätt. Deges också en beskrivning av frågor om jämställdhet mellan kvinnor och mänsamt lämnas en kort redogörelse från det informella ministermötet i ministerrådskonferenserna i och noterar att några motioner inte har väckts i dennadel i ärendet och framhåller följande:Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vikten av att på ett ak-tivt sätt arbetar för att det inom unionen skall tas fram gemensamma reglerbl.a. Förutom att en sådan reglering verkar för att geskydd åt enskilda individer och förhindrar att de slås ut från arbetsmarknadenhar den stor betydelse för att den inre marknaden skall kunna fördjupas ochfungera på ett tillfredsställande sätt. Brister i arbetsmiljö m.m. får inte blimedel som används för att uppnå konkurrensfördelar. Med hänsyn till dedemografiska förändringar av befolkningen som kommer att leda till att enallt mindre del av befolkningen tillhör arbetskraften blir det dessutom alltviktigare att inte arbetsmiljön är sådan att den leder till att individer tvingbort från arbetslivet i förtid.På jämställdhetsområdet ser utskottet mycket positivt på att jämställdhets-frågorna, i och med ikraftträdandet av Amsterdamfördraget, har fått en vä-sentligt starkare ställning inom unionen. Detta har arbetat aktivt förunder . Enligt fördraget är jämställdhet mellan kvinnor och männumera ett av de grundläggande målen för unionens verksamhet. Det ärockså positivt att s.k. mainstreaming skall tillämpas i all verksamhet somunionen bedriver. Utskottet välkomnar också att positiv särbehandling ut-tryckligen har blivit tillåten i EG-rätten som ett medel för att uppnå jäm-ställdhet på arbetsmarknaden.Utskottet har i ett betänkande behandlat en rad frågor rörande jäm-ställdhet (bet. 1999/2000:AU6, skr. 1999/2000:24). I betänkandet, som be-handlar utvecklingen i inom jämställdhetsområdet , konstateras att är ett av de länder - om inte det land - somhar kommit längst på jämställdhetsområdet inom Europeiska unionen. Ut-skottet konstaterar trots detta att det finns mycket kvar att göra för att jäm-ställdhet skall bli verklighet. Kvinnornas ställning måste stärkas på alla om-råden. Inom arbetslivet rör frågorna främst diskriminering vid anställning,befordran, lön m.m. Utskottet vill därför framhålla vikten av att dessa frågorinte drivs aktivt endast i svensk inrikespolitik utan även på unionsnivå.? tillkallade regeringen , dåvarande ordförande vidArbetsdomstolen, som särskild utredare för att göra en översyn av vissadelar av jämställdhetslagen. Uppdraget var i första hand att göra enöversyn av om jämställdhetslagen stod i överensstämmelse med EG-rätten. presenterade Hans Stark sitt betänkande - Enöversyn av jämställdhetslagen (SOU 1999:91) - där han bl.a. föreslogföljande.?? För att nå överensstämmelse med EG-rätten bör jämställdhetslagensförbud mot diskriminering vid anställning även omfatta situationer dåarbetsgivaren inte fattar något anställningsbeslut.?? Bevisreglerna i jämställdhetslagens 16, 19 och 20 §§ bör ändras på såsätt att presumtionsreglerna vid anställning, befordran, utbildning, ar-betsledning, uppsägning, omplacering, permittering och avskedandeformuleras som en enhetlig bevisbörderegel i överensstämmelse medEG:s bevisbördedirektiv.?? Regeln om att ideellt skadestånd skall delas mellan dem som har diskri-minerats bör ändras så att var och en av de diskriminerade erhåller ettskadestånd som bestäms med hänsyn till den kränkning den personenhar blivit utsatt för. Det föreslås inga ändringar avseende det ekonomis-ka skadeståndet. ?Regeringen har aviserat ett förslag till riksdagen.Skatteutskottet framhåller i sitt yttrande 1999/2000:SkU8y att utskottet tidi-gare besökte bl.a. och isamband med en studieresa till i . Under besöketpå arrangerades möten med bl.a. kommissionären förfrågor angående inre marknad, skatter och tullar samt tjäns-temän från generaldirektoratet för skatter och tullar. Bland annat diskutera-des aktuella frågor på skatte- och tullområdet och främst det s.k. skattepake-tet, mervärdesskattefrågor, frågan om ett energibeskattningsdirektiv, åt-gärdsprogrammet 2000 (numera 2002) samt de svenska övergångs-reglerna avseende alkohol och tobak. Den sistnämnda frågan togs senare uppigen under ett nytt möte mellan skatteutskottet, socialutskottet och kommis-sionären då denne besökte tar i yttrandet vidare upp de frågor som tagits upp särskilt inågra av de motioner som väckts med anledning av regeringens skrivelse.Skatteutskottets ställningstaganden därvidlag redovisas under respektivesakavsnitt i detta betänkanden. framhåller i sitt yttrande attövrigt föranleder skrivelsen inga ytterligare kommentarer från utskottets sida.EU-nämnden framhåller i sitt yttrande 1999/2000:EUN1y följande när detgäller del 2 i skrivelsen Det ekonomiska och sociala samarbetsområdet:Beskrivningen i detta avsnitt ger en mycket heltäckande bild av allt det ar-bete som pågått inom EU:s s.k. första pelare. Beskrivningen om-fattar såväl frågor där arbete fortfarande pågår, som frågor som på ett ellerannat sätt fått sin lösning . I årets skrivelse redovisas ofta ocksåvilket sätt har informerats om frågorna och i förekommande fallhur beslutade direktiv har genomförts i . Därmed blir skrivelsen envärdefull informationskälla som ger en möjlighet att kontrolleraregeringens arbete med har inget att anföra utöver vad socialförsäkringsutskottet,näringsutskottet, arbetsmarknadsutskottet, skatteutskottet och EU-nämndenhar framfört i sina yttranden.Den inre marknadenI motion U503 (m) (yrkande 4) framhålls att inre marknaden utgör det euro-peiska samarbetets kärna. Motionärerna menar dock att mycket återstår föratt fullborda den inre marknaden. I motionen begärs ett tillkänna-givande om att inom EU bör verka för en regelrevision.I samma motion framhålls att EU bör verka för en union för företagandeoch arbete (yrkande 6).I motion U512 (c) yrkande 12 anförs att principen om ömsesidigt godkän-nande inom den inre marknaden inte får snedvrida konkurrensen och pressaambitiösa medlemsländer att sänka sina skyddsnivåer.I motion U513 (mp) yrkandena 7 och 8 framhåller motionärerna att EU:sdetaljreglering av varor måste motverkas som den inre marknadensmål om fri rörlighet för varor och ohämmad ekonomisk tillväxt ersätts medsociala och miljömässiga mål.I motion N254 (m) är motionärerna kritiska till bestämmelsen i den tyskaskattelagen som föreskriver att preliminärskatt skall erläggas vid gränsöver-skridande verksamhet. Den bör, anför motionärerna, medkraft driva frågan om att ta bort olika typer av handelshinder inom framhåller i sitt yttrande 1999/2000:NU3y inledningsvis attden inre marknadens områden utgör fundamenten i EU-samarbetet. understryker att det därför är positivt att en ny strategi har initiemed föresatsen att öka marknadsintegrationen och effektiviteten i medlems-länderna. En väl fungerande marknad leder till ökad konkurrens, ökat utbudoch lägre priser för konsumenterna. Följden blir ekonomisk tillväxt ochsocial utveckling.Näringsutskottet anför vidare i yttrandet:I likhet med vad regeringen anför i skrivelsen anser näringsutskottet att Sve-rige bör ge ett starkt stöd åt det fortsatta arbetet med att modernisera ocheffektivisera tillämpningen av konkurrensreglerna. villframhålla att det är ytterst viktigt med klara och entydiga regler på dettaområde för att säkerställa att nödvändiga förutsättningar skapas som gynnarsåväl företagsutvecklingen som EU:s konsumenter. Utskottet förutsättervidare att konkurrenslagstiftningen kommer att bli föremål för en uppföljninginom med hänsyn till nej till denplanerade fusionen mellan finner det lovvärt med det arbete som har genom-förts inom ramen för det s.k. , dvs. Det är också utmärkt att en särskild kommer att in-rättas för en kontinuerlig översyn av lagstiftningen. På så vis kan projektetbidra till större öppenhet och kontinuitet i arbetet. anser atdet även framgent är av stor betydelse att regelförenklingen inom EU ägnasstor uppmärksamhet.Att inrätta ett nytt gemenskapsorgan i form av en regelrevision - vilket be-gärs i motion 1999/2000:U503 (m) - riskerar enligt näringsutskottets meningatt leda till ytterligare byråkratisering av Europasamarbetet och till en orga-nisatorisk överlappning både i förhållande till eget arbeteoch till Revisionsrättens ansvarsområde. I stället bör det nuvarande arbetetmed fördjupade ansträngningar att förenkla regelverket inom ramen för EU:snuvarande organisation energiskt fullföljas.Beträffande de här aktuella yrkandena i motionerna 1999/2000:U512 (c)och 1999/2000:U513 (mp) vill näringsutskottet framföra följande. GenomAmsterdamfördraget betonas, som tidigare nämnts, att miljöhänsyn skallintegreras i alla gemenskapens politikområden för att en hållbar utvecklingskall uppnås. Att begreppet hållbar utveckling införs som en princip i EG-fördraget innebär förbättrade möjligheter att skydda miljön i gemenskapensamtidigt som den inre marknadens funktion bibehålls. Näringsutskottetanser att det är utomordentligt viktigt att försöka uppnå en balans mellan deolika intresseområden som finns för att därmed kunna utveckla och effektivi-sera den inre marknaden till gagn för befolkning och kommandegenerationer. Ur svensk synpunkt är det därför glädjande att EU avser attverka för en intensifiering av arbetet med att integrera såväl miljöfrågornasom de sociala frågorna i utformningen och genomförandet av gemenskapenspolitik och verksamhet.Beträffande motion 1999/2000:N254 (m) konstaterar utskottet att före-skriften i den tyska skattelagen numera upphävts.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks de i detta avsnitt behandlademotionsyrkandena.Arbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande 1999/2000:AU2y följande medanledning av motion U503 yrkande 6:För att tillväxten skall kunna fortsätta att öka krävs förutom insatser försysselsättningen i form av satsningar för höjd kunskap och kompetens hosarbetskraften att åtgärder vidtas parallellt för att öka effektiviteten inomvaru-, tjänste- och kapitalmarknaderna. En fördjupning av den inre markna-den som innebär bättre rörlighet för varor och tjänster, liksom för arbetskrafthar en stor betydelse för alla företags tillväxtmöjligheter och därmed ocksåför sysselsättningen. Genom bättre tillgång på riskkapital ges framför alltmindre och medelstora företag bättre möjligheter att växa. En mer effektivinre marknad innebär att konkurrensen mellan olika företag ökar.Ökad konkurrens leder till bättre effektivitet och lägre priser, vilket i sin thåller ner inflationen.Arbetsmarknadsutskottet förordar att motion U503 yrkande 6 avstyrks.Utrikesutskottet delar närings- och arbetsmarknadsutskottens bedömningaroch avstyrker motionerna U503 (m) yrkandena 4 och 6, U512 (c) yrkande12, U513 (mp) yrkandena 7 och 8 samt N254 (m).RegionalpolitikI motion U503 (m) yrkande 3 anförs att struktur- och regionalstöd bör be-traktas som övergångslösningar och inte som permanenta subsidier och att enfortsatt reformering av EU:s riktlinjer för struktur- och regionalpolitik ärbehövlig.Näringsutskottet konstaterar i sitt yttrande 1999/2000:NU3y att EU:sstrukturstöd, via strukturfonderna, beslutas för vissa perioder. Den förraperioden varade , , och den innevarande periodenvarar , . konstaterar att i sambandmed en ny period görs en bedömning av vilka regioner som är i behov avstöd. Inför den nya perioden förändrades statusen för bl.a. Dublin- och Lis-sabonregionerna. Dessutom minskade den befolkning inom hela unionensom omfattas av regioner där det kan lämnas strukturstöd.Vidare konstaterar näringsutskottet att formerna för hur stödet skall lämnasnyligen har lagts fast. En eventuell ny metod för att lämna stöd till vissaregioner kan aktualiseras först inför nästa period. Enligt näringsutskottetsmening finns det därför inte nu anledning att aktualisera denna fråga. avstyrker därmed motionen i berörd del.Utrikesutskottet har ingen annan uppfattning och avstyrker därmed motionU503 (m) yrkande 3.SysselsättningspolitikI partimotion U505 (fp) yrkande 13 konstateras att presen-terade kommissionen rekommendationer för en politik mot arbetslösheten.Motionärerna framhåller att dessa förslag om sänkt moms på arbete inomtjänstesektorn, sänkt arbetsgivaravgift, enklare regler för småföretag ochreformerade strukturer på arbetsmarknaden kan ge positiva sysselsättningsef-fekter.I motion U12 (m) med anledning av regeringens skrivelse riktas uppmärk-samheten mot sysselsättningspolitiken. I yrkande 2 (delvis) i motionen fram-håller motionärerna att måste påskynda förändringar i de socialabidragssystemen.