bet · GN01JuU6 · 2000-01-25 00:00:00 — Med de nuvarandereglerna kan således ordningsbot inte komma i frågavid snatteri, då straffskalan för detta brottinnehåller såväl böter som fängelse.Åklagarutredningen -90 tog i sitt betänkande Ettreformerat åklagarväsende (SOU 1992:61) ställningför en ordning som innebar att det skulle blimöjligt att ge föreläggande om ordningsbot vidsnatteri. Då frågan behandlades i propositionen omett effektivare brottmålsförfarande (prop.1994/95:23, JuU2, rskr. 40) lades emellertid intenågot sådant förslag fram. Skälen härför var attförslaget inte tycktes medföra någraeffektivitetsvinster samt att det avrättssäkerhetsskäl ansågs vara tveksamt om förslagetborde genomföras.Vad gäller effektivitetsvinsten sades det ipropositionen att det, för att det över huvud tagetskulle vara aktuellt att genomföra förslaget, måstestå klart att detta leder till en effektivareanvändning av de befintliga resurserna förbrottsbekämpningen. hade i sittbetänkande tagit upp en del praktiska svårigheter isammanhanget, och den mest påtagliga invändningenmot förslaget var enligt regeringens mening att det,särskilt i de större städerna, är relativt sällansom polis kommer till platsen sedan ett snatteriupptäckts. Det sker i allmänhet endast dågärningsmannen inte kan identifieras, dvs. då haninte är känd och inte harlegitimation med sig. Utredningen görs i stället pådet sättet att en butikskontrollant ellermotsvarande får vissa uppgifter av den misstänkte påplatsen eller genom att polis kontaktas per telefonvarefter ett telefonförhör hålls med den misstänkte.Åklagarutredningen hade anfört att förslaget kundefå genomslag endast om polis tillkallas i störreutsträckning än . Man måste här väga in attordningsbot endast kan komma i fråga i vissa fall.Då detta inte är möjligt, t.ex. för att dettillgripnas värde är för högt, innebär utryckningenendast ett merarbete jämfört med de rutiner somtillämpas i dag.Regeringen ansåg alltså att det inte borde införasnågon möjlighet till ordningsbot vid snatteri.Riksdagen gjorde ingen annan bedömning då.Rikspolisstyrelsen har emellertid nu i en skrivelsetill regeringen föreslagit utvidgademöjligheter för polisen att utfärda ordningsbot.Enligt förslaget - som förutsätter en ändring i 48kap. 13 § RB - skall en polisman kunna utfärdaordningsbot för brott på vilket det kan följapenningböter. Med en sådan förändring skullesamtliga brott för vilka böter är föreskrivet kunnabeivras med ordningsbot. Förslaget tar bl.a. siktepå snatterier.Skrivelsen bereds i Regeringskansliet.Utskottet håller med motionärerna om att det finnsskäl som talar för att exempelvis lagföringen försnatteribrott bör kunna ske mer effektivt. Iavvaktan på resultatet av det beredningsarbete sompågår i frågan bör dock inte uttala sig.Motion Ju903 i denna del avstyrks.Eftersökning av försvunna personerI motion Ju214 (m) hävdas att polisens arbetsmetoderi fråga om eftersökande av försvunna personerbehöver förändras, och motionären föreslår en radförändringar, bl.a. användning av kartor ochpersonal från Försvarsmakten.I rapporten enligträddningstjänstlagen av försvunna personer (RPSRapport 1997:1) redovisas förslag om hur polisensefterforskning av försvunna personer skall kunnaeffektiviseras. Särskild tonvikt läggs på planering- bl.a. upprättande av en s.k. efterforskningsplan -och utnyttjande av samhällets totala resurser,inklusive frivilliga. Uppföljning av insatser ochförebyggande arbete berörs också. Avslutningsvisrekommenderas i rapporten att Rikspolisstyrelsenvidtar ett antal åtgärder i syfte att höja polisenskompetens vid personefterforskning. att i egenskap av nationellsamordnare bör bevaka utvecklingen inom och utomlandet när det gäller teknik, taktik och övrigaerfarenheter som görs inom området förpersonefterforskning.Rikspolisstyrelsen har funnit att rapporteninnehåller flera intressanta förslag och påpekandensom bör bearbetas vidare; i avvaktan påRikspolisstyrelsens vidare åtgärder bör rapportenenligt styrelsen kunna utgöra en del av det materialsom ingår i polismyndigheternas planering avinsatser för per-sonefterforskning.Utskottet behandlade ett liknande yrkande våren1998 (bet. 1997/98:JuU18 s. 5 f). Utskottetkonstaterade att ett omfattande arbete lagts ned påatt förbättra kunskapen och rutinerna kringefterforskning av försvunna personer. De förslagtill förbättringar som lagts fram höll också på attgenomföras. Motionen fick anses tillgodosedd.När frågan om förbättrade metoder för eftersökningav försvunna personer senast behandlades i utskottet(1998/99:JuU21 s. 18) noterade utskottet attutbildningsinsatser kommit i gång på området. Dåhade 40 polisbefäl genomgått utbildningen ManagingSearch Operations på . Fyra aveleverna hade sedan arbetat fram en svensk variantpå denna, och tanken var att i nio omgångar med 30elever i varje fortsätta utbildningen. Ytterligareutbildningsinsatser planerades också. Härtill komatt ett informationsmaterial höll på att tas fram isamarbete med Civilförsvarsförbund.Utskottet kunde konstatera att ytterligare åtgärdervidtagits. När det sedan gällde frågan om vilkametoder som borde användas vid eftersökningensaknade utskottet underlag för att prioritera vissametoder framför andra. Den frågan borde i ställetavgöras av dem som har att utföra själva arbetet,nämligen polismyndigheterna.Utskottet har inhämtat att det i varjepolismyndighet finns en kontaktman. Tanken är attdenne skall vara uppdaterad på allt som händer ifråga om eftersökning. 266 polisinsatschefer hargenomgått utbildningen Managing Search Operations,och det finns minst tio utbildade insatschefer ivarje myndighet. planeras utbildning förräddningsledare.Efter mönster från , och NyaZeeland har man börjat intressera sig för en metodsom kallas Man Tracking, något som används när andraarbetsmetoder inte fungerar. Här handlar det om atthitta spår efter den som söks. Metoden används bl.a.av polisen i , både vid eftersökning avförsvunna personer och vid sökning efterbrottsmisstänkta. Metoden används i avflygbasjägarförband och inom marinen.Det eftersökningsarbete som bedrivs sker istor utsträckning med hjälp av frivilliga, främstpersonal ur hemvärnet.I sammanhanget bör även nämnas attRikspolisstyrelsen beslutat om en utredningrörande räddningstjänstsamverkan mellanFörsvarsmakten och polisväsendet. Uppdraget skallredovisas senast den 29 februari 2000.När det gäller kartor pågår ett utvecklingsarbete,kallat STORM, inom . I det ingårkartapplikationer. Tanken är att under år 2000starta en försöksverksamhet. Arbetet går ut på attse till att alla myndigheter har tillgång tilldigitala kartor över sitt distrikt, kartor som sedankan skrivas ut och användas i arbetet. Inomfjällräddningen finns även vad som skulle kunnabetecknas som ett embryo till en användning av GPS-teknik för att kunna avgöra bl.a. var sökning redanskett.Det ovan nämnda informationsmaterialet föreliggernu färdigt.Slutligen kan i denna del nämnas att det inomRikspolisstyrelsen pågår ett arbete med att ta framföreskrifter för hur en kvalitetssäkring skall gåtill när det gäller hundar som används videftersökning av försvunna personer.Utskottet kan återigen notera att arbetet med attförbättra metoderna för eftersökning av försvunnapersoner kommit en bit på vägen. I övrigt hållerutskottet fast vid de uttalanden utskottet gjorde ivåras, och utskottet avstyrker motion Ju214. beträffande de civilanställda inompolisenatt avslår motionerna 1999/2000:Ju217 yrkande 4och 1999/2000:Ju905 yrkande 14,res. 1 (c)2. beträffande polisens arbetsuppgifteratt riksdagendels med anledning av motionerna 1999/2000:Ju905yrkande 15, 1999/2000:Ju907 yrkande 3 och1999/2000:Ju910 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,dels avslår motion 1999/2000:Ju222,res. 2 (s, v)3. beträffande polisensevenemangskostnaderatt avslår motionerna 1999/2000:Ju219,1999/2000:Ju221, 1999/2000:Ju224,1999/2000:Ju905 yrkande 17 och 1999/2000:Ju910yrkande 11,res. 3 (c, fp, mp)4. beträffande avslår motionerna 1999/2000:Ju228 yrkande 2och 1999/2000:Ju907 yrkande 2,res. 4 (kd)5. beträffande polisens arbetsmetoder iövrigtatt avslår motionerna 1999/2000:Ju228 yrkande 1och 1999/2000:Ju910 yrkande 7,res. 5 (m, kd, fp)6. beträffande polisutbildningen m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Ju223 yrkandena 1och 2, 1999/2000:Ju905 yrkande 10,1999/2000:Ju911 yrkande 2 och 1999/2000:Sf637yrkande 13,res. 6 (m, fp)res. 7 (v)res. 8 (c)7. beträffande polisens arbetstideratt avslår motionerna 1999/2000:Ju905 yrkande 11,1999/2000:Ju907 yrkande 4 och 1999/2000:Ju911yrkande 3,res. 9 (m, kd, c, fp)8. beträffande planeringen av närpolisensarbeteatt avslår motionerna 1999/2000:Ju217 yrkande 2och 1999/2000:Ju905 yrkande 9,res. 10 (c)9. beträffande polisens utrustningatt avslår motionerna 1999/2000:Ju203 och1999/2000: Ju206,10. beträffande polisens arbetsmiljöatt avslår motionerna 1999/2000:Ju211 och1999/2000: Ju218,res. 11 (m, kd, c, fp)11. beträffande polisens internautredningaratt avslår motion 1999/2000:Ju226,res. 12 (v, mp)12. beträffande anmälningsskyldighet vidtillbudatt avslår motion 1999/2000:Ju234,res. 13 (v)13. beträffande brott mot homosexuellaatt avslår motion 1999/2000:So225 yrkandena 2 och3,res. 14 (v, fp, mp)14. beträffande ordningsvakteratt avslår motionerna 1999/2000:Ju207 och1999/2000: N273 yrkande 11,res. 15 (m, kd, fp)res. 16 (mp)15. beträffande passatt avslår motionerna 1999/2000:Ju901 yrkande 9och 1999/2000:Ju907 yrkande 33,res. 17 (m, kd, c, fp)16. beträffande trafikfrågoratt avslår motionerna 1999/2000:T463 yrkandena 5,6, 7 och 21 samt 1999/2000:T464 yrkande 3,17. beträffande unga brottsofferatt avslår motion 1999/2000:Ju725 yrkande 4,res. 18 (v)18. beträffande uniformerad polisatt avslår motion 1999/2000:Ju911 yrkande 4,res. 19 (m)19. beträffande autonoma nätverkatt avslår motion 1999/2000:Ju734,20. beträffande idrottsvåldetatt avslår motion 1999/2000:Kr509 yrkande 10,21. beträffande placering isäkerhetsklassatt avslår motion 1999/2000:Sf637 yrkande 14,res. 20 (c)22. beträffande internationelltpolissamarbeteatt avslår motion 1999/2000:So481 yrkande 3,res. 21 (kd)23. beträffande snatteriatt avslår motion 1999/2000:Ju903 yrkande 4,res. 22 (kd)24. beträffande eftersökning av försvunnapersoneratt avslår motion 1999/2000:Ju214.Stockholm den 25 januari 2000På justitieutskottets vägnarIngvar JohnssonI beslutet har deltagit: IngvarJohnsson (s), (),(), AliceÅström (v), (),(m), (), (), YvonneOscarsson (v), (),(), (c), (), GöranNorlander (s), (),() och KjellEldensjö (kd). De civilanställda inom polisen (mom. 1)(c) anför:Jag anser att polisens arbetsuppgifter bör renodlas.Detta bör bl.a. ske genom att civilanställd personalsköter administrativa uppgifter. Det behövs alltsåfler civilanställda inom polisen. Det får ankomma påregeringen att beakta vad jag nu anfört i detkommande budgetarbetet.Jag anser att utskottets hemställan under moment 1bort ha följande lydelse:1. beträffande de civilanställda inom polisenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju217yrkande 4 och 1999/2000:Ju905 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 1.2. Polisens arbetsuppgifter (mom. 2)(), (), MargaretaSandgren (s), (), (),(), () och YilmazKerimo (s) anför:Vi noterar att det pågår arbete på olika håll föratt åstadkomma en renodling av polisensarbetsuppgifter. Detta arbete har också kommitlängre än när frågan senast behandlades i utskottet.Vi håller fast vid den inställning utskottettidigare intagit i frågan, nämligen att resultatetav det arbetet bör avvaktas innan tarställning.Det anförda innebär att vi avstyrker motionernaJu905, Ju907 och Ju910 i här aktuella delar. Ilikhet med majoriteten anser vi att motion Ju222 fåranses vara tillgodosedd.Vi anser att utskottets hemställan under moment 2bort ha följande lydelse:2. beträffande polisens arbetsuppgifteratt avslår motionerna 1999/2000:Ju222,1999/2000:Ju905 yrkande 15, 1999/2000:Ju907yrkande 3 och 1999/2000:Ju910 yrkande 10.3. Polisens evenemangskostnader (mom. 3)(), (c) och SiwPersson (fp) anför:Större idrottsevenemang leder till attpolisens resurser tas i anspråk förbevakningsuppgifter utanför arenorna. Det förekommerockså att polisen utför bevakningsuppgifter inne påarenorna. Detta drabbar i praktiken den ordinariepolisverksamheten. Vi anser att detta inte ärrimligt.Vi noterar att det finns möjligheter att ta betaltav vissa arrangörer. Uppenbarligen sker det dock ien ganska liten utsträckning. Vår utgångspunkt äratt polisen bör ges större möjligheter att tabetalt. Det framstår enligt vår bedömning somtveksamt om de nya rutiner som kan komma att bliresultatet av arbetet inom Rikspolisstyrelsenverkligen leder åt det hållet. Även ideellaföreningar bör kunna åläggas att betala förordningshållning. En utredning i ämnet börtillsättas. En sådan utredning bör också ges iuppdrag att se över frågan om var gränsen mellanpolisens ansvar och arrangörens ansvar bör dras.Vi anser att utskottets hemställan under moment 3bort ha följande lydelse:3. beträffande polisens evenemangskostnaderatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju219,1999/2000:Ju221, 1999/2000:Ju224,1999/2000:Ju905 yrkande 17 och 1999/2000:Ju910yrkande 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 3.4. (mom. 4)() och () anför:Neddragningarna inom polisen har lett till attmedborgarna på flera håll engagerat sig för attmotarbeta kriminaliteten. Vi är kritiska till dennautveckling eftersom medborgarna inte skall behövautföra polisiära arbetsuppgifter. Det finns en riskatt medborgargarden utvecklas och att dessa tarlagen i egna händer. är det viktigt att tatill vara det engagemang som finns blandmedborgarna. Ett sätt att göra det vore attuppmuntra polisen att samverka med de medborgare somengagerat sig i kampen mot brottsligheten. Detarbetssätt som används i bör kunna utgöraen förebild i det avseendet. Vi ser detta som ettsätt att utveckla närpolisverksamheten. Det börankomma på regeringen att vidta åtgärder medanledning av vad vi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 4bort ha följande lydelse:4. beträffande med anledning av motionerna 1999/2000:Ju228yrkande 2 och 1999/2000:Ju907 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 4.5. Polisens arbetsmetoder i övrigt (mom. 5)(), (m), MaudEkendahl (m), (), (),() och () anför:Vi anser att polisen måste förändra sinaarbetsmetoder och att det nya sättet att arbeta börha New York-polisens metoder som förebild. Principenom att ingripa mot alla brott ochordningsstörningar, tidigt och tydligt, anser vi börgälla även här.Även om New York-polisens arbetsmetoder inte kanöverföras direkt till svenska förhållanden anser viatt de förtjänar stor uppmärksamhet från polisenssida. Den utvärdering som gjorts avEskilstunaprojektet visar också på ett positivtresultat.Det bör ankomma på regeringen att verka för attarbetsmetoderna förändras inom polisen.Vi anser att utskottets hemställan under moment 5bort ha följande lydelse:5. beträffande polisens arbetsmetoder i övrigtatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju228yrkande 1 och 1999/2000:Ju910 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 5.6. Polisutbildningen m.m. (mom. 6)(m), (), JeppeJohnsson (m), () och ()anför:Det finns flera frågor kring polisutbildningen sombehöver ses över. Enligt vår mening är det integivet att alla poliser måste ha exakt sammautbildning - geografiska variationer kan motivera enmer differentierad utbildning. En annan fråga är vemsom skall ha huvudmannaansvaret förpolisutbildningen. En utredning bör få i uppdrag attöverväga dessa frågor. Det ankommer på regeringenatt vidta åtgärder med anledning av det anförda.Vi ställer oss alltså bakom motion Ju911 i dennadel. Motionerna Ju223, Ju905 och Sf637 bör inteföranleda någon åtgärd.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6bort ha följande lydelse:6. beträffande polisutbildningen m.m.att med anledning av motion 1999/2000:Ju911 yrkande2 och med avslag på motionerna 1999/2000:Ju223yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Ju905 yrkande 10och 1999/2000:Sf637 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts ireservation 6.7. Polisutbildningen m.m. (mom. 6)() och () anför:Vi vill understryka vikten av att polisen åtnjuterförtroende bland alla grupper i samhället. Ett sättatt öka invandrargruppernas förtroende skulle kunnavara att se till att poliskårens etniskasammansättning överensstämmer med befolkningens.Detta innebär att andelen poliser med etniskbakgrund i länder utanför måste öka. För attnå dit måste man börja med polisutbildningen. Vidrekryteringen bör alltså beaktas att det finns ettbehov av poliser med bakgrund i länder utanförEuropa. Härför behövs särskilda riktaderekryteringsåtgärder.Vidare bör innehållet i polisutbildningen ses överi syfte att stärka kunskaperna om andra kulturer ochetniska grupper.Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärdermed anledning av det anförda. Vi ställer oss alltsåbakom motion Ju223 i dessa delar. Motionerna Ju905,Ju911 och Sf637 i berörda delar bör inte föranledanågon åtgärd.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6bort ha följande lydelse:6. beträffande polisutbildningen m.m.att med anledning av motion 1999/2000:Ju223yrkandena 1 och 2 och med avslag på motionerna1999/2000:Ju905 yrkande 10, 1999/2000:Ju911yrkande 2 och 1999/2000:Sf637 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 7.8. Polisutbildningen m.m. (mom. 6)(c) anför:Jag anser att och Pliktverketinte längre bör ha hand om antagningen av studentertill . Det vore mer naturligt att låtaPolishögskolan själv ha ansvaret för antagningen.Regeringen bör ges i uppdrag att tillsätta enutredning med uppgift att överväga frågan.Jag anser vidare att den etniska eller kulturellabakgrunden hos parter i rättegångar inte skall fåpåverka utgången i målet. Ett sätt att undvika dettavore att personalen i domstolarna ges utbildning omfrämmande kulturer. Sådan utbildning bör skekontinuerligt. De hittillsvarande insatserna är intetillräckliga. Det bör ankomma på regeringen attvidta åtgärder med anledning av det anförda.Det sagda innebär att jag ställer mig bakommotionerna Ju905 och Sf637 i dessa delar. MotionernaJu223 och Ju911 bör emellertid inte föranleda någonåtgärd.Jag anser att utskottets hemställan under moment 6bort ha följande lydelse:6. beträffande polisutbildningen m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:Ju905yrkande 10 och 1999/2000:Sf637 yrkande 13 ochmed avslag på motionerna 1999/2000:Ju223yrkandena 1 och 2 samt 1999/2000:Ju911 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 8.9. Polisens arbetstider (mom. 7)(), (m), MaudEkendahl (m), (), (c),(), () och () anför:Vi anser att polisens arbetstider i högreutsträckning måste anpassas till verksamhetsbehoven.Detta innebär att fler poliser måste finnas i tjänstpå kvällar, nätter och . En sådan anpassningskulle innebära ett bättre resursutnyttjandesamtidigt som medborgarnas berättigade krav på enpolisiär närvaro skulle tillgodoses när behovet ärsom störst. Det bör ankomma på regeringen att verkaför en ytterligare förändring av arbetstidsavtaletinom polisen.Vi anser att utskottets hemställan under moment 7bort ha följande lydelse:7. beträffande polisens arbetstideratt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju905yrkande 11, 1999/2000:Ju907 yrkande 4 och1999/2000:Ju911 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservation 9.10. Planeringen av närpolisens arbete (mom.8)(c) anför:Jag anser att närpoliserna i högre utsträckning börvara ute i samhället - medborgarna skall se att detfinns poliser. För att nå detta mål krävs vissaförändringar. Närpolisernas arbetstid får inte ialltför hög grad tas upp av inre tjänst. Vidaremåste närpolisens ansvar för utryckningsverksamhetenbegränsas.Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärdermed anledning av det anförda.Jag anser att utskottets hemställan under moment 8bort ha följande lydelse:8. beträffande planeringen av närpolisensarbeteatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju217yrkande 2 och 1999/2000:Ju905 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 10.11. Polisens arbetsmiljö (mom. 10)(), (m), MaudEkendahl (m), (), (c),(), () och () anför:Vi anser att polisens arbetsmiljö måste förbättras.Alla tänkbara åtgärder måste vidtas i detta syfte.Även om utrustningen förbättras ochRikspolisstyrelsen arbetar med ämnet återstår som viser det mycket att göra. Straffskalorna för brottsom riktar sig mot poliser måste utvidgas. Vidaremåste ändringar i skadeståndsrätten göras så attäven ofredande, exempelvis att spotta mot en polis,kan utgöra grund för att ålägga gärningsmannen attutge ersättning för kränkning.Det bör ankomma på regeringen att återkomma tillriksdagen med ett lagförslag som tillgodoser vad vinu anfört.Vi anser att utskottets hemställan undermoment 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande polisens arbetsmiljöatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju211 och1999/2000:Ju218 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i reservation 11.12. Polisens interna utredningar (mom. 11)(), () och KiaAndreasson (mp) anför:Vi anser att det är viktigt att poliskåren åtnjuterett högt förtroende hos allmänheten. I sammanhangetvill vi erinra om att polisen har rätt att utövavåld för att sköta sina arbetsuppgifter. Mot denbakgrunden är det av särskild vikt att utredningarav anmälningar mot polismän sker i en sådan ordningatt förtroendet inte rubbas.Dagens system innebär i viss utsträckning attpoliser utreder anmälningar mot sina kolleger. Dettariskerar att minska förtroendet för polisens arbete.För att motverka detta anser vi att utredningarnabör skötas av utredare som är helt oberoende. Ettsätt att åstadkomma detta skulle kunna vara att detinom varje åklagarmyndighet skapades en oberoendeutredningsgrupp, bestående av domare, advokater ochpoliser.Det bör ankomma på regeringen att utreda frågan ochåterkomma till med ett lagförslag.Vi anser att utskottets hemställan under moment 11bort ha följande lydelse:11. beträffande polisens interna utredningaratt med anledning av motion 1999/2000:Ju226 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 12.13. Anmälningsskyldighet vid tillbud (mom.12)() och () anför:Vi anser att de nuvarande reglerna i polislagen omrapporteringsskyldighet inte är tillräckliga.Reglerna lämnar för stort utrymme för den enskildepolismannen att underlåta att rapportera händelser.En felaktig tillämpning av de nuvarande reglerna kanockså få avsevärda konsekvenser för brottsoffer.Skyddet för den som anser sig drabbad genom ettfelaktigt agerande från polisens sida måsteförbättras. Som förebild skulle kunna användas vadsom kommit att kallas lex inom hälso- ochsjukvården. En utredning bör få i uppdrag att seöver dessa frågor. Det ankommer på regeringen attvidta åtgärder.Vi anser att utskottets hemställan under moment 12bort ha följande lydelse:12. beträffande anmälningsskyldighet vidtillbudatt med anledning av motion 1999/2000:Ju234 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 13.14. Brott mot homosexuella (mom. 13)(), (), KiaAndreasson (mp) och () anför:Vi anser att skyddet för homosexuella som utsättsför brott måste bli bättre. Ett sätt att åstadkommaett bättre skydd skulle kunna vara att anmälningarom sådana brott utreddes av särskilda handläggareinom polisen. Det får ankomma på regeringen attvidta lämpliga åtgärder med anledning av detanförda.Detta innebär att vi ställer oss bakom motion So225i denna del. I övrigt bör motionen inte föranledanågon åtgärd.Vi anser att utskottets hemställan under moment 13bort ha följande lydelse:13. beträffande brott mot homosexuellaatt med anledning av motion 1999/2000:So225 yrkande2 och med avslag på motion 1999/2000:So225yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 14.15.