bet · GN01FiU20 · 2000-05-30 00:00:00 — Enligt skatteutskottets mening behövs det motdenna bakgrund inte några uttalanden till regeringen om att regeringen sna-rast skall återkomma med förslag på området.Med det anförda tillstyrker skatteutskottet den inriktning av skattepolitikensom regeringen föreslår i vårpropositionen och avstyrker de förslag om enalternativ inriktning som läggs fram i parti- och kommittémotionerna frånModeraterna, och ledamöter från , har i avvikande meningar utvecklat sin syn på skatte-politikens utformning.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet konstaterar i sitt yttrande (BoU9y) att för endast avlämnat sitt slutbetänkande(SOU 2000:34) och att det mot denna bakgrund förefaller rimligt att ge såvälregeringen och ledamöter som berörda intresseorganisationer ochövriga parter tillfälle att ta del av kommitténs överväganden och förslag utanatt nu binda upp den fortsatta beredningen med uttalanden om ändrad fastig-hetsbeskattning etc. i ett bostadspolitiskt perspektiv är det enligt bo-stadsutskottets mening också angeläget att effekterna på bostadssektorn avolika förändringar inom ramen för fastighetsskattesystemet kan analyserasytterligare innan tar ställning i dessa frågor.Ledamöterna från Moderata samlingspartiet har i en avvikande meningtillstyrkt motionsyrkandet. Ledamöterna från och Center-partiet har i särskilda yttranden erinrat om den inställning som de redovisat isina partimotioner.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i det föregående redovisat beräkningar som visar att deninriktning av skattepolitiken som motionärerna står för innebär förhållande-vis kraftiga skatte- och avgiftssänkningar. Skatte- och avgiftsinkomsternaskulle vara lägre än enligt deberäkningar som redovisas av regeringen på grundval av beslutade regler ochframlagda förslag (se tabell 32). Motionärernas förslag innebär att möjlighe-ten att ta ett långsiktigt och hållbart ansvar för den gemensamma sektornminskar väsentligt. Att en stor del av skattesänkningarna föreslås finansierasgenom utförsäljning av statligt ägda aktier kan inte ändra pådetta förhållande.Flera förslag har enligt finansutskottets mening en utformning som gör att dekan ifrågasättas ur fördelningssynpunkt. Moderata samlingspartiet, Krist-demokraterna och liberalerna vill avskaffa det sista steget i in-komstskatteskalan, och föreslår dessutom att den statliga in-komstskatten skall avskaffas , vilket skulle innebära ett kraftigt avstefrån den skatteskala som flertalet partier enat sig om under skattereformen.Över huvud taget innehåller flera av de förslag som läggs fram stora skatte-sänkningar i de övre inkomstskikten. Hela skatteskalan skjuts uppåt genomhöga grundavdrag som gäller oberoende av inkomst, och särskilda förvärvs-avdrag reducerar den andel av inkomsten som tas upp till beskattning. Medett förvärvsavdrag på får en skattskyldig med i inkomstundanta från beskattning, under det att en skattskyldig med400 i inkomst får undanta . Med en schablonmässig margi-nalskatt på respektive blir skattelättnaden respektive20 . Förslag om denna typ av förvärvsavdrag har lagts fram av Mode-rata samlingspartiet och Kristdemokraterna.Tabell 32. Oppositionspartiernas förslag till inkomster för staten , avvikelser i jämförelse med regeringenÅrModeratasamlings-partiet2Kristdemo-kraternaCenterpar-tiet3Folkpartietliberalerna2001Skatteinkomster-22,5-21,30,0-31,0Övriga inkomster1+45,0+47,9+50,8+48,8Totala inkomster+22,5+26,6+50,8+17,82002Skatteinkomster-47,3-44,60,0-45,8Övriga inkomster1+45,0+48,1+51,0+48,8Totala inkomster-2,3+3,4+51,0+3,02003Skatteinkomster-60,5-58,20,0-63,8Övriga inkomster145,0+48,1+52,5+48,8Totala inkomster-15,5-10,1+52,5+15,01 Förändringarna för övriga inkomster avser för samtliga partier huvudsakligenutförsäljningar av statligt ägda aktier.2 Beloppen avseende skatteinkomster är en uppskattning utifrån motionens redovining av skatteeffekter för offentlig sektor.3 har ett avsatt utrymme för skattesänkningar på 25, 50 resp.75 miljader kronor . Till vilken del detta påverkar statens resp.kommunernas skatteinkomster redovisas inte.Även med den inriktning som regeringen föreslår är avsikten att det skallgenomföras skattesänkningar, men dessa är i motsats till förslagen från mo-tionärerna inriktade på att inom givna ekonomiska ramar och med fullt an-svar för möjligheten att upprätthålla kraven på en väl fungerande gemensamsektor återställa inkomstskatteskalan till de nivåer som gällde efter skattere-formen. Saneringen av ekonomi är avslutad och utgör grunden förde framgångar som nu skördar i form av ökad sysselsättning och godtillväxt. Under saneringen genomfördes bl.a. successiva höjningar av egen-avgiften, som är särskilt betungande för låg- och medelinkomsttagarna. Deskattesänkningar som övervägs gäller därför i första hand dessa grupper, ochinriktningen är att de negativa effekter som uppkommer till följd av uttagetav allmän pensionsavgift efter hand skall elimineras. Under saneringen harantalet skattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt stigit, och avsikten ärdärför också att återställa skatteskalan i denna del. Som framgår av proposi-tionen har ett första steg i en sådan reform tagits , och frågan om ata ett ytterligare steg övervägs . Ett fullföljande avreformen representerar en tillkommande budgetkostnad om ca 36 miljarderkronor.Finansutskottet anser i likhet med regeringen att det av fördelningspolitis-ka skäl och för att stödja arbetslinjen är angeläget att den påbörjade reformenmed en kompensation för egenavgifterna och en minskning av andelen skatt-skyldiga med statlig inkomstskatt fullföljs. Redan när det första steget togsuttalades att det fortsatta genomförandet av reformen beror av en löpandebedömning av de offentliga finanserna och det konjunkturpolitisk läget, ochatt en avvägning måste ske mot de behov som finns att säkerställaen tillfredsställande kvalitet i de offentliga åtagandena. Dessa villkor gälleralltjämt. Regeringens överväganden i denna del bör därför avvaktas.Problemen med marginaleffekter i skatte- och socialförsäkringssystementas upp i flera motioner. Regeringen har tillsatt en särskild utre-dare som skall göra en analys av de samlade effekterna av de allmänna barn-bidragen, underhållsstödet och bostadsbidraget till barnfamiljer. I analysenskall också vägas in avgifter i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen,skattesystemet och studiestödssystemet samt andra faktorer av betydelse förbarnfamiljernas ekonomi (dir. 2000:16). Frågan har således redan uppmärk-sammats av regeringen.Enligt finansutskottets mening är det viktigt att skattepolitiken medverkartill att har ett gott företagsklimat. har också, tillsammansmed och , den lägsta nominella bolagsskattesatsen inomOECD och ligger förhållandevis väl till när det gäller effektiv skattesats medhänsyn till reserveringsmöjligheter etc.Motionärerna har kritiserat beskattningen av utdelningar och kapitalvinstereftersom denna skulle inverka negativt på företagsklimatet, och samtligamotionärer lägger fram förslag om att den s.k. dubbelbeskattningen skallslopas. Frågan om beskattningen av utdelningar och kapitalvinster och dessinverkan på företagsinvesteringarna har utretts av företagsskatteut-redning som i betänkandet En lättnad i dubbelbeskattningen av mindre före-tags inkomster (SOU 1996:119) avvisade ett generellt slopande av dubbelbe-skattningen. Avkastningskravet på investeringar är internationellt bestämt,och utredningen kom fram till att förändringar av kapitalinkomstbeskattning-en därför endast kan ha en begränsad inverkan på realinvesteringar och sys-selsättning. För små och medelstora företag bedömdes situationen vara delvisannorlunda, eftersom de är mer eller mindre avskärmade från den internatio-nella kapitalmarknaden. För dessa företag och dess ägare kan den personligakapitalinkomstbeskattningen till viss del ses som en skatt på företagets in-vesteringar. I skattelagstiftningen beaktas detta förhållande genom de sär-skilda lättnader som gäller vid beskattningen av utdelningar och reavinster påonoterade aktier . Enligt finansutskottets mening skulle en slopadbeskattning av utdelningar och kapitalvinster medföra betydande inkomstför-stärkningar för aktieägarna och ha begränsade effekter på företagsinveste-ringar och sysselsättning.Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra villkoren för före-tagande och många av åtgärderna har riktats till små och medelstora företag.De allra flesta av de s.k. stoppreglerna för fåmansföretag har avskaffats ochde s.k. 3:12-reglerna om beskattning av utdelningar och kapitalvinster sesöver. I propositionen lägger regeringen fram förslag om fler förbättringar förföretagarna, och det framgår att regeringen avser att fortsätta att förenklaregler, medverka till sund konkurrens och på andra sätt förbättra villkoren förföretagande och sysselsättning. De problem som kan uppkomma till följd avden internationella utvecklingen kommer att belysas av en särskild utredningsom regeringen tillsätter.Finansutskottet anser att det är viktigt att företagen har goda och rättvisavillkor och ser inte någon anledning att tillstyrka motionärernas förslag omen ändrad inriktning av beskattningen på detta område.Med det anförda, och med hänvisning till vad skatteutskottet och bostadsut-skottet anfört, avstyrker finansutskottet motion Fi12 (m) yrkandena 14, 15,22 och 23, Fi13 (kd) yrkandena 6 och 14, Fi14 (c) yrkande 18, Fi15 (fp)yrkandena 7-9 och Fi39 (m) yrkande 5.Finansutskottet avstyrker vidare i likhet med skatteutskottet och bostadsut-skottet motion Fi39 (m) yrkande 3.4.3 Avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresorVårpropositionenRegeringen föreslår i vårpropositionen yrkande 40 delvis (avsnitt 8.3.1) attbestämmelserna om avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresa änd-ras så att skattskyldiga utan traktamente eller med lågt traktamente får sam-ma möjlighet som anställda med fullt traktamente att använda schablon-avdragen för merkostnad för måltider och småutgifter och att göra avdrag förfaktisk merkostnad. Liksom måste den som inte uppburit traktamentegöra sannolikt att han har haft merutgifter för måltider och småutgifter för atkunna utnyttja avdragsschablonen. De nya reglerna föreslås tillämpas förstagången vid inkomsttaxering.Regeringen anför att regeringen i anslutning till en motsvarande ändring avrätten till schablonavdrag för logikostnad uttalade att man bör sträva efter atskattemässigt likabehandla dem som arbetar tillfälligt utanför bostadsortenoavsett om arbetet utförs inom ramen för en tjänsteresa eller på annat sätt ochatt regeringen då av förenklings- och rättviseskäl, med godkän-nande, föreslog att skattskyldiga utan traktamente skulle få samma rätt attgöra avdrag för logikostnad med schablonbelopp som skattskyldiga medtraktamente (prop. 1998/99:83, bet. 1998/99:SkU17). Regeringen anför attpersoner som är på tjänsteresa på samma plats under liknande förhållandenockså kan förutsättas ha en likartad situation även beträffande merutgifter förmåltider och småutgifter och att det därför är motiverat att även avdragsreg-lerna för denna typ av utgifter görs likvärdiga.I propositionen anförs vidare att en motsvarande olikhet i beskattningenkvarstår när det gäller tjänsteresor som varar . Utred-ningen om avdrag för ökade levnadskostnader (SOU 1999:94) har dock lagtfram ett förslag som innebär att de båda kategorierna skattskyldiga får enlikartad behandling. Regeringen anser att inte minst förenklingsskäl talar fören förändring även i detta fall. Med hänsyn till att utredningens förslag interemissbehandlats bör dock enligt regeringens mening frågan om avdrag förökade levnadskostnader vid tillfällig anställning tas upp i ett annat samman-hang.MotionenI kommittémotion Fi39 av m.fl. (m) yrkande 1 anförs att enmotsvarande ändring bör genomföras när det gäller ökade levnadskostnadervid tjänsteresor som varar , och motionärerna hem-ställer att fattar beslut om denna ändring.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringensförslag och tillstyrker propositionen i denna del.När det gäller motionsyrkandet om en motsvarande förändring vid tjänste-resor som varar anser skatteutskottet i likhet medregeringen att en sådan förändring är önskvärd. Det förslag om en sådanförändring som lagts fram av Utredningen om avdrag för ökade levnadskost-nader bör dock enligt skatteutskottets mening remissbehandlas och prövas påsedvanligt sätt av regeringen innan ett eventuellt förslag läggs fram. vill således avvakta regeringens ytterligare överväganden i fråganoch avstyrker därför motionsyrkandet.Skatteutskottets ledamöter från Moderata samlingspartiet har i en avvikan-de mening tillstyrkt motionsförslaget.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet propositionens förslagom avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresor (yrkande 40 delvis)och avstyrker motion Fi39 (m) yrkande 1.4.4 Avdrag för ökade levnadskostnader vid resor i näringsverk-samhetVårpropositionenRegeringen föreslår i vårpropositionen yrkande 40 delvis (avsnitt 8.3.1) attenskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolagfår ett schablonavdrag för ökade levnadskostnader vid resor i näringsverk-samheten. Resan skall ha skett utanför den vanliga verksamhetsorten ochvarit förenad med övernattning. Schablonen uppgår till samma belopp somför anställda. På samma sätt som för anställda utan traktamente krävs attnäringsidkaren gör sannolikt att han haft merutgifter. Näringsidkare får ocksåen möjlighet till avdrag för verkliga merutgifter som överstiger schablonen.Regeringen föreslår vidare att näringsidkare får möjlighet att använda detschablonavdrag för logikostnad som införts för anställda.Eftersom anställda inte har rätt att använda reglerna om avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa när arbetet utanför den vanliga verksam-hetsorten pågått än föreslås en motsvarande begräns-ning när det gäller näringsidkares schablonavdrag.De nya reglerna föreslås gälla års inkomsttaxering.Regeringen anför att näringsidkare inte har något schablonavdrag för öka-de levnadskostnader vid övernattning utanför den vanliga verksamhetsortenmen att skattemyndigheterna i praktiken tillåter schablonav-drag med samma belopp som gäller för anställda som inte får traktamente.Av rättvise- och förenklingsskäl bör det enligt regeringens mening införasregler om rätt till schablonavdrag för näringsidkare, och utgångspunkten börvara de regler som gäller under tjänst, med beaktande av förslagen avseendeskattskyldiga som inte fått traktamente.Regeringen anför att det kvarstår skillnader i behandlingen av anställdamed och utan traktamente när det gäller tjänsteresor som varar än tremånader och att regeringen har bedömt att en förändring av de reglerna intebör genomföras utan ytterligare beredning av det förslag som lagts fram avUtredningen om ökade levnadskostnader m.m. Eftersom näringsidkares ochanställdas regler bör vara samordnade även i detta hänseende bör enligt rege-ringens mening frågan om näringsidkares avdragsrätt efter tremåna-dersperiodens utgång tas upp i anslutning till att motsvarande regler i in-komstslaget tjänst behandlas.MotionenI kommittémotion Fi39 av m.fl. (m) yrkande 2 anförs attenskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag bör ha samma avdragsrättsom anställda med traktamente också vid resor i näringsverksamheten somvarar , och motionärerna hemställer att be-slutar om en sådan förändring.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringensförslag och tillstyrker propositionen i denna del. När det gäller förslaget omen motsvarande förändring av de regler som gäller för längre resor anserskatteutskottet att frågan om en sådan förändring bör tas upp i anslutning tillatt de olikheter som kvarstår i inkomstslaget tjänst behandlas. Skatteut-skottet avstyrker därför förslaget om omedelbar lagstiftning i denna fråga.Skatteutskottets ledamöter från Moderata samlingspartiet har i en avvikan-de mening tillstyrkt motionsförslaget.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet propositionens förslagom avdrag för ökade levnadskostnader vid resor i näringsverksamhet (yrkan-de 40 delvis) och avstyrker motion Fi39 (m) yrkande 2.4.5 Utvidgat reparationsbegreppVårpropositionenRegeringen föreslår i vårpropositionen yrkandena 40 delvis och 41 delvis(avsnitt 8.3.2) att generösare avdragsregler införs för utgifter vid ombyggnadav lokaler i samband med byte av hyresgäst. Det s.k. utvidgade reparations-begreppet ändras så att det klart framgår att även sådana ändringsarbeten påen byggnad som kan anses normala i fastighetsförvaltning omfattas av av-dragsrätt.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringensförslag och tillstyrker propositionen i denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet propositionens förslagom utvidgat reparationsbegrepp (yrkandena 40 delvis och 41 delvis).4.6 Kvittning av kapitalförluster på marknadsnoteradedelägarrätterVårpropositionenRegeringen föreslår i vårpropositionen yrkandena 40 delvis och 41 delvis(avsnitt 8.3.3) att förluster på marknadsnoterade delägarrätter skall få kvittamot vinster på onoterade aktier. Efter denna förändring utgör de marknads-noterade delägarrätterna och de onoterade aktierna en sammanhållen gruppmed fri kvittningsrätt. Vidare föreslås att s.k. blandfonder skall ingå i dennagrupp. En möjlighet att års inkomsttaxering kvitta förluster påmarknadsnoterade delägarrätter mot vinster på andelar i marknadsnoteraderena räntefonder tas bort.Ändringarna föreslås tillämpas på vinster och förluster som uppkommit vidavyttringar efter och ges således retroaktiv verkan. Medhänsyn till den rättelse som genomförs skall dock i fråga om beskattningsårsom påbörjats före ikraftträdandet , och som taxeras vid 2002års inkomsttaxering, äldre bestämmelser tillämpas till den del detta leder tilllägre skatt.Skatteutskottets ställningstagandeUtskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslagoch tillstyrker propositionen i denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet propositionens förslagom kvittning av kapitalförluster på marknadsnoterade delägarrätter (yrkan-dena 40 delvis och 41 delvis).4.7 Allmän fastighetstaxering av småhusVårpropositionenRegeringen föreslår i vårpropositionen yrkande 42 (avsnitt 8.4) att den all-männa fastighetstaxeringen av småhus flyttas så attställning kan tas till förslag innan nästasmåhustaxering genomförs.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringensförslag och tillstyrker propositionen i denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet propositionens förslagom flyttning av den allmänna fastighetstaxeringen av småhus (yrkande 42).4.8 Andelsöverlåtelser inom koncernerSkatteutskottets yttrandeSkatteutskottet lägger i sitt yttrande fram förslag om en rättelse av ett skrivi inkomstskattelagens regler om andelsöverlåtelser inom koncerner. Skatteut-skottet anför följande.När lagen (1998:1602) om uppskov med beskattningen vid andelsöverlå-telser inom koncerner (KÖL) infördes gjordes det ett skrivfel i 13 § tredjestycket (prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5). Detta skrivfel rättades intetill när reglerna flyttades över till 25 kap. 23 § inkomstskattelagen (prop.1999/2000:2, bet. 1999/2000:SkU2).I KÖL och i 25 kap. IL finns regler som innebär att ett företag (det säljan-de företaget) kan få uppskov med beskattningen av en kapitalvinst som före-taget får när det avyttrar en andel till ett annat företag (det köpande företaginom samma svenska koncern. Enligt huvudregeln skall kapitalvinsten tasupp först när det inträffar en omständighet som medför att den avyttradeandelen inte längre existerar eller inte längre innehas av ett företag somtillhör samma koncern som det säljande företaget.I 13 § KÖL och i 25 kap. 23 § IL regleras vad som gäller om det köpandeföretaget delas ut genom en s.k. En skattefri och kan kortfattat beskrivas som en utdelning från ett svensktmarknadsnoterat aktiebolag av samtliga andelar i ett dotterföretag, som är ettsvenskt aktiebolag eller ett utländskt bolag. En bryterofta koncernförhållandet mellan det säljande och det köpande företaget efter-som det finns ett krav att andelar i det utdelade företaget efter utdelningeninte får innehas av något företag som tillhör samma koncern som moder-företaget. Bestämmelserna om fanns tidigare i 3 § 7 amom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt men har numera flyttats övertill 42 kap. 16 § IL.Om en bryter koncernförhållandet skall kapitalvinstentas upp till beskattning. När reglerna infördes ansågs det emellertid rimligtatt det köpande företaget i stället skulle få inträda i det säljande företagetsskattemässiga situation i fråga om den uppskjutna beskattningen (se prop.1989/99:15 s. 206). En kompletterande regel fördes därför in i 13 § KÖL.Om det köpande företaget delas ut genom en skall - omdet säljande företaget begär det och det köpande företaget godkänner det -kapitalvinsten tas upp av det köpande företaget, men först när det inträffar enomständighet som medför att andelen inte längre innehas av det köpandeföretaget eller av ett företag som tillhör samma svenska koncern som detta.I tredje stycket 13 § KÖL, liksom i 25 kap. 23 § IL, finns ett villkor för attdet köpande företaget skall få överta uppskovet. Om det köpande företagethade ett underskott under beskattningsåret innan det delades ut, får företagetinte ta över kapitalvinsten. Vidare anges, med lagtextens nuvarande utform-ning, att det under beskattningsåret före det beskattningsår då andelarna delasut inte heller får ha uppkommit ett underskott hos ett företag till vilket detköpande företaget kan lämna koncernbidrag med avdragsrätt avseende detbeskattningsår då överlåtelsen sker (med KÖL:s terminologi) eller då avytt-ringen sker (med IL:s terminologi).Detta villkor har fått en felaktig utformning. Avsikten har varit att regelnskall utformas så att det under beskattningsåret före det beskattningsår dåandelarna delas ut inte får ha uppkommit ett underskott hos ett företag tillvilket det köpande företaget kan lämna koncernbidrag med avdragsrätt underdet beskattningsår då utdelningen sker. I annat fall skulle det köpande företa-get genom att sälja de förvärvade andelarna kunna få en vinst som kan läm-nas vidare som koncernbidrag och kvittas mot det mottagande företagetsunderskott innan. Regeln bör ändras så att den får den avseddalydelsen.Ändringen bör träda i kraft så snart som det är möjligt eftersom det äroklart vad som gäller . Något första datum behöver inte sättas ut, utanregeln bör kunna tillämpas på alla koncerninterna andelsavyttringar som harskett sedan KÖL trädde i kraft . Om företagen begär detbör den nya regeln kunna tillämpas retroaktivt på utdelningar före den 1 juli2000. Ändringen berör IL och lagen (1999:1230) om ikraftträdande av in-komstskattelagen (1999:1229).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet föreslår att skatteutskottets förslag om en rättelse av ett skrfel i inkomstskattelagens regler om andelsöverlåtelser inom koncerner ge-nomförs och har utformat hemställan i enlighet härmed. Ändringarna harinarbetats i de förslag om ändring i samma lagar som regeringen lägger frami vårpropositionen (lagförslag 3.6 och 3.7) och som återfinns under moment20.5 Uppföljning, revision och kontroll5.1 Revision av EU-medel verksamhetsåret 1998VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 10) redovisar regeringen de viktigaste iakttagel-serna i Europeiska revisionsrättens rapporter . De brister som revisionsrätten har iakttagit överensstämmer i mångastycken med de som redovisats , även om revisionsrätten noteraratt flera åtgärder vidtagits från kommissionens sida vilka borde ledatill förbättringar.