bet · GO01NU4 · 2000-10-24 00:00:00 — när denoffentliga bolagssektorn krymper samt för de bolagsom bör stanna i offentlig ägo anser motionärernaatt följande åtgärder bör vidtas: överväg att införasärskilda bestämmelser i lag som gör det möjligt attingripa mot andra slag av konkurrenssnedvridandeförfaranden än de som omfattas av konkurrenslagen;avskilj organisatoriskt och redovisningsmässigtmyndighetsuppgifter från konkurrensutsattverksamhet; ändra kommunallagen så att företag gesbättre möjligheter att få prövat i domstol om det ärförenligt med lagen att kommunala aktörer börjardriva näringsverksamhet på konkurrensmarknader; geden myndighet som har tillsynen över den offentligaupphandlingen rätt att föra talan om enmarknadsskadeavgift om en upphandlande enhet brutitmot lagen om offentlig upphandling; integreratillsynen av den offentliga upphandlingen med övrigamyndighetsuppgifter på konkurrensområdet; ersättsuccessivt nuvarande form avinköpssamordning/ramavtal och ej preciseradeinköpsvolymer med frivilligt samarbete myndigheteremellan om inköp utifrån förutbestämda volymer;klargör att kommunernas och landstingens inköp frånegna företag omfattas av upphandlingsreglerna;komplettera upphandlingsreglerna för att komma tillrätta med avbrutna anbudstävlingar; införbestämmelser om att myndigheterna skall beaktaeffekterna på konkurrensen vid stödgivning och attföretagen skall få bättre möjligheter att fålagligheten av ett kommunalt stöd prövat.Frågan om turistnäringens konkurrensförhållanden irelation till offentlig näringsverksamhet tas upp imotion 1999/2000:N292 (fp). Det är angeläget attfölja utvecklingen när det gäller eventuellasnedvridande effekter av olika regionalpolitiskastöd, anför motionärerna. De hänvisar till att ävenannan offentlig näringsverksamhet förekommer inomområdet, framför allt i form av turistanläggningarav olika slag, bl.a. campingplatser, hotell ochrestauranger, en verksamhet som uppmuntras och stödspå olika sätt av Turistdelegationen och av SverigesRese- och . Kommuner har på detta sätt iflera fall lyckats uppnå marknadsdominerandeställning, vilket har försvårat nyetableringar ochförhindrat uppkomsten av livsdugliga, privataverksamheter, hävdar motionärerna.Inget skulle betyda mer för kvinnors företagande änom mer offentlig verksamhet, såsom vård ochbarnomsorg, lades ut på entreprenad, sägs det imotion 1999/2000:N386 (fp). Genom att avvecklakommunala bolag och i stället öppna den offentligasektorn för entreprenörer samt utveckla denoffentliga upphandlingen skulle större möjligheterskapas för små företag att finna utkomst i små ortergenom kombinerad verksamhet, säger motionärerna. Deanser att etableringshinder för småföretagare, såsomt.ex. sotningsmonopol, apoteksmonopolet ochkommunernas rätt att stoppa lågprisbutiker, böravvecklas.Vissa kompletterande uppgifterOlika lagar reglerar de offentliga aktörernasagerande när det offentliga uppträder som antingenköpare eller säljare - främst lagen (1992:1558) omoffentlig upphandling (), kommunallagen(1991:900) och konkurrens-lagen. Ansvaret för dessatre lagar ligger på tre olika utskott, nämligenfinans-, konstitutions- och näringsutskotten.Beträffande har den parlamentariskaUpphandlingskommittén (dir. 1998:58 och 1999:34) idecember 1999 lämnat ett delbetänkande, Effektivareoffentlig upphandling (SOU 1999:139). Kommitténskall avsluta sitt arbete . Regeringenavlämnade en proposition om offentligupphandling i informationssamhället (prop.1999/2000:128), baserad på bl.a. det nämndadelbetänkandet. I propositionen föreslås attupphandlande enheter skall få möjlighet att tillåtaatt anbud och anbudsansökningar lämnas genomelektronisk överföring eller på annat sätt.Regeringen föreslår också att telefonitjänster,oavsett värde, skall omfattas avupphandlingsreglerna. Vidare föreslås en nyupphandlingsform för upphandling undertröskelvärdena - urvalsupphandling - som innebär attalla leverantörer har rätt att ansöka om att fålämna anbud och att den upphandlande enheten bjuderin vissa av de sökande att lämna anbud. Slutligenföreslås att en enhet som använder förenkladupphandling - med några begränsade undantag - alltidskall annonsera upphandlingen i en elektroniskdatabas som är allmänt tillgänglig eller annonserapå annat sätt som leder till effektiv konkurrens.Vid urvalsupphandling skall enheten alltid annonseraansökningsinbjudan i en elektronisk databas som ärallmänt tillgänglig. Ändringarna föreslås träda ikraft . skallbehandla propositionen jämte fem motioner (m; kd; c;fp; mp) , och planerasfatta beslut i november 2000.Rådet för konkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektor ()inrättades (dir. 1997:145). I rådet,vars ordförande är f.d. förhandlingsdirektör , ingår representanter för offentlig ochprivat verksamhet. Rådets uppgift är att, medbeaktande av de olika grundförutsättningar somgäller för privat och offentlig verksamhet, sökaundanröja konkurrenskonflikter som typiskt sett intelöses inom ramen för särskild lagstiftning ellerprövningsförfaranden. Verksamheten syftar till attge vägledning för framtiden om hurkonkurrenssnedvridande förfaranden kan undvikas ochom möjligt att vissa typer av konkurrenskonflikterkan mönstras ut. , som lämnade endelrapport , skall senast den 31 december2000 redovisa sina samlade erfarenheter.En interdepartemental arbetsgrupp, ledd avNäringsdepartementet, presenterade i februari 2000en promemoria om konkurrensproblem när ochprivat näringsverksamhet möts. I promemorian gjordesen probleminventering med inriktning på frågan omrättslig prövning och presenterades en preliminär,teknisk lösning till kompletterande regel ikonkurrenslagen av innebörd attkonkurrenssnedvridande effekter av offentlignäringsverksamhet skall kunna bli föremål förrättslig prövning. Mot bakgrund av synpunkter somlämnats på promemorian och Konkurrensrådetsfortsatta arbete planerar attunder i en departementspromemoriapresentera ett mer detaljerat underlag i frågan omrättslig prövning av konkurrenssnedvridande effekterav offentlig näringsverksamhet. Regeringen avser attefter remissbehandling av departementspromemorianoch ta ställning tillom och i så fall vilka åtgärder som bör vidtas.Statskontoret har, på regeringens uppdrag, kartlagtoch analyserat den verksamhet som statligamyndigheter och bolag bedriver i konkurrens medprivata företag. I rapporten som kommersiellaktör (2000:16) har närmare belysts effekterna avstaten som aktör på konkurrensmarknader. I rapportensägs bl.a. att det ofta i styrningen av myndighetersaknas ett uttalat motiv för varför myndigheternabedriver kommersiell verksamhet. Stats- kontoretpekar vidare i sin rapport på att i den månkonkurrensutsatt och icke konkurrensutsattverksamhet bedrivs inom samma myndighet eller inomsamma bolag eller koncern finns risk för att denskyddade verksamheten subventionerar denkonkurrensutsatta. Ekonomisk åtskillnad bör alltidgälla mellan avgiftsbelagd verksamhet och sådanverksamhet som är finansierad med anslag, sägs det.För all kommersiell, konkurrensutsatt verksamhet sombedrivs av statliga aktörer bör dessutom gälla ettgenerellt krav på särredovisning, åtminstone om denkommersiella verksamheten är av en viss omfattning.I några motioner tas upp frågor i anslutning tilllaglighetsprövning av kommunala beslut. En särskildutredare, regeringsrådet , har haftregeringens uppdrag att utreda frågan om hur ettsanktionssystem bör utformas som gör det möjligt attmotverka kommunalt domstolstrots. Utredaren harnyligen avlämnat sitt betänkande Kommunaltdomstolstrots (Ds 2000:53). Där föreslås bl.a. atten ändring skall göras i kommunallagen som innebäratt en särskild sanktion införs för att motverkadomstolstrots i form av överträdelse avverkställighetsförbud och av underlåtenhet att taupp frågan om rättelse till behandling. Betänkandetkommer att bli föremål för beredning inomJustitiedepartementet.Regeringen redovisar i propositionen, som tidigarenämnts, sin avsikt att - med utgångspunkt ierfarenheterna från verksamhet ochslutsatserna i Statskontorets rapport - geEkonomistyrningsverket i uppdrag att analysera hurkrav på särredovisning av kommersiell,konkurrensutsatt verksamhet kan utformas och vilkakonsekvenser ett sådant förslag kan få för berördamyndigheter. I uppdraget avses även ingå att närmareanalysera hur konkurrensutsatta verksamheter skallkunna skiljas ut från andra verksamheter samt att tahänsyn till ändringsförslag tilltransparensdirektiv (80/726/EEG)25 och hurfördelningen av kostnader och intäkter kan ske pågrundval av konsekventa och sakligaredovisningsprinciper.Frågan om eventuella snedvridande effekter av olikaregionalpolitiska stöd tas upp i några motioner. parlamentariska, regionalpolitiska utredningensuppdrag (dir. 1999:2) har ingått bl.a. att föreslåvilka medel som kan komma att behövas för att olikamål för den framtida regionalpolitiken skall kunnanås. Vad gäller de direkta företagsstöden skullekommittén främst lämna principiella förslag tilleventuella förändringar, med beaktande av EG:sstatsstödsregler, som bl.a. begränsar möjligheternaatt lämna stöd som snedvrider konkurrensen. Denregionalpolitiska utredningen presenterade nyligensitt betänkande (SOU 2000:87). Betänkandet kommer nuatt bli föremål för sedvanlig beredning. Isammanhanget bör också noteras att, enligtförordningen (2000:279) om regionaltutvecklingsbidrag, myndigheterna skall beaktaeffekterna på konkurrensen vid stödgivning.I några motioner tas upp frågor som rör vård- ochläkemedelsområdena. På dessa områden, som tillhörsocialutskottets ansvarsområde, pågår arbete inomregeringen och olika utredningar. Beträffandesjukvården sägs i propositionen att i den nationellahandlingsplan för utveckling och förnyelse avsjukvården som regeringen arbetar med kommer attframhållas betydelsen av en ökad mångfald avdriftformer, med krav på sjukvårdshuvudmännen att istörre utsträckning engagera privata, kooperativaoch ideella operatörer i den öppna vården. Samtidigtsägs att sjukvården skall vara demokratiskt styrd,solidariskt finansierad och ges utifrån behov.Regeringen finner att det inte finnsskäl att särskilt reglera driftformerna i den öppnasjukvården, men att det krävs regler försjukhusvården. Regeringen avser att läggafram en proposition om sjukhus med vinstsyfte m.m.med förslag om ändring i hälso- och sjukvårdslagensom innebär att ett landsting inte får överlämnauppgiften att ansvara för driften av ett akutsjukhustill den som driver verksamheten med syfte att skapavinst åt ägare. Regeringen lade vidare i juni 2000fram en proposition om nationell handlingsplan förutveckling av hälso- och sjukvården (prop.1999/2000:149). Under rubriken avvårdgivare (avsnitt 7.4, s. 47) redovisar regeringensin bedömning att det avtal om utvecklingsinsatsermellan staten, och som träffades bör skapaförutsättningar för en ökad mångfald av vårdgivare iden öppna vården och omsorgen, genom att flerprivata, kooperativa och ideella vårdgivare gesmöjlighet att sluta avtal med sjukvårdshuvudmännen.I propositionen sägs vidare att i anslutning tillbehandlingen av dels betänkande från Delegationenför samverkan mellan offentlig och privat hälso- ochsjukvård (SOU 1997:179), dels betänkande frånUtredningen om sjukvårdsupphandling (SOU 1999:149)kommer regeringen att klargöraförutsättningarna för samverkan mellan offentlig ochprivat producerad hälso- och sjukvård. Riksdagenbehandlar båda dessa propositioner under hösten2000.Frågor rörande läkemedel berörs i denkonkurrenspolitiska propositionen. Den 1 januari1997 genomfördes den s.k. läkemedelsreformen, vilkenhar som syfte att läkemedel skall betraktas som endel av hälso- och sjukvården. Som ett led i reformenskall sjukvårdshuvudmännen ta över kostnadsansvaretför läkemedel, och förhandlingar om detta pågår förnärvarande. En viktig fråga i anslutning till attsjukvårdshuvudmännen skall ta över det fullakostnadsansvaret för läkemedelsförmånen är om detfinns skäl att ändra det nuvarande systemet fördirekt priskontroll av produkter inomläkemedelsförmånen, det s.k. prissättningssystemet,sägs det. trädde en ny läkemedelslagi kraft. Därmed frigjordes priskontrollen förläkemedel från produktkontrollen i enlighet medreglerna inom EU, vilket innebar att prissättningeni på läkemedel i princip blev fri. Enligtgällande regler skall ()fastställa apotekens utförsäljningspris på läkemedelinom läkemedelsförmånen. RFV skall även fastställapris på övriga produkter inom läkemedelsförmånen,dvs. medel som förskrivs i födelsekontrollerandesyfte och vissa förbrukningsartiklar. Därutöverskall RFV också besluta om referenspriser. Det s.k.referensprissystemet infördes ochinnebär att RFV skall besluta om ett högsta,rabattgrundande pris för läkemedel där det finnsgeneriskt likvärdiga läkemedel registrerade iSverige. Regeringens bedömning är att det kan varalämpligt att genomföra vissa förändringar av detnuvarande prissättningssystemet för läkemedel inomläkemedelsförmånen för att bättre anpassa det tillde nya förutsättningarna, däribland den föreståendehuvudmannaskapsförändringen. Inriktningen är attregeringen i en proposition /01skall lägga fram förslag till förändringar iprissättningssystemet som kan träda i kraft senastden . Avsikten är att en sådanproposition även skall behandla frågor som haranknytning dels till fastställandet av , dels till tillämpningen avreferensprissystemet. Läkemedelsförmånen i sinhelhet har vidare varit föremål för en översyn av ensärskild utredare, f.d. överdirektör (dir. 1999:35). Utredaren har redovisat sittuppdrag i betänkandet Den nya läkemedelsförmånen(SOU 2000:86). Betänkandet skall nu remissbehandlas.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om konkurrens ioffentlig sektor mer generellt och därefter fråganom konkurrens inom vård- och läkemedelsområdena.Konkurrens i offentlig sektor, m.m.En bärande princip inom näringspolitiken är attlikvärdiga villkor skall gälla för olika aktörer påmarknaden. I det fall att offentliga aktörer agerarpå konkurrensmarknader innebär detta att det intefår ske på ett sådant sätt att det privataföretagandet hämmas; myndighetsuppgifter skallhållas isär från kommersiell verksamhet. Detta ärockså en del av den inriktning avkonkurrenspolitiken som regeringen vill hariksdagens godkännande av. I riktlinjerna ingårockså, som tidigare nämnts, att andelen av densamlade ekonomin där konkurrens råder skall öka ochatt på nya marknader strukturer och regler skallstödja uppkomsten av en balanserad och välfungerande konkurrens. Vidare sägs att statligt stödinte får snedvrida konkurrensen - en policy för detsvenska statsstödet skall stödja arbete iEU mot subventioner som skadar svensk industri.När det gäller förhållandet mellan småföretag ochden offentliga sektorn vill utskottet framhålla atten självklar utgångspunkt är att varken kommunaleller annan offentlig näringsverksamhet får slå utjobb eller hindra tillväxtförutsättningarna iprivata företag. vill utskottet betona attförhållandena i olika kommuner och landsting kanvariera påtagligt. På vissa håll kan det privatautbudet vara mycket begränsat.Som redovisats pågår arbete inom regeringen,utredningsväsendet och myndigheter av betydelse förde här aktuella frågorna. avseratt i endepartementspromemoria presentera ett underlag ifrågan om rättslig prövning avkonkurrenssnedvridande effekter av offentlignäringsverksamhet. skall lämna sinslutrapport /01. Därefter skallregeringen ta ställning till behovet av åtgärder.Även det arbete som bedrivits och i en del fallfortfarande pågår inom ,Utredningen om kommunalt domstolstrots,Regionalpolitiska utredningen, Statskontoret ochEkonomistyrningsverket är av betydelse.Sammantaget anser utskottet att regeringens arbetepå området styrs av en klar vilja att uppnå ochupprätthålla konkurrensneutralitet mellan offentligoch privat verksamhet. Arbetet har också högprioritet. Mot denna bakgrund finner utskottet attdet saknas behov av något tillkännagivande avriksdagen av det slag som föreslås i de aktuellayrkandena. Motionerna 1999/2000:N47 (m),1999/2000:Sk692 (m), 1999/2000:N322 (m),1999/2000:K277 (m), 1999/2000:N46 (kd),1999/2000:N384 (kd), 1999/2000:N238 (kd),1999/2000:N214 (c), 1999/2000:N387 (c),1999/2000:N51 (fp), 1999/2000: N292 (fp) och1999/2000:N386 (fp) avstyrks sålunda i berördadelar.Konkurrens inom vård- och läkemedelsområdenaI motion 1999/2000:N51 (fp) finns ett stort antalyrkanden rörande vård- och läkemedelsområdena. Dessaområden tillhör socialutskottets beredningsområde,varför utskottet inte går närmare in på dem. I detföregående har dock kortfattat redovisats det arbetesom pågår på områdena inom regeringen ochutredningsväsendet. Motionen avstyrks i berördadelar.Byggsektorn och boendePropositionenI propositionen redovisar regeringen sin bedömningatt det är angeläget att en fungerande europeiskinre marknad på byggproduktområdet utvecklas.Regeringen avser därför verka för att EG:sbyggproduktdirektiv utvecklas så att en sådanmarknad snabbt kommer till stånd. Särskilda insatserbehövs för att påverka pris- ochkostnadsmekanismerna i byggmaterialsektorn, sägsdet. , Närings- ochteknikutvecklingsverket () och Kommerskollegiumskall analysera orsakerna till pris- ochkostnadsskillnader på byggmaterialområdet mellanSverige och övriga . En mer transparentprissättning bör främjas bl.a. genom ökaduppmärksamhet i den konkurrensrättsliga prövningen,t.ex. av olika typer av trohetsrabatter, sägs detvidare.MotionernaRiksdagen bör uttala sig för ett avskaffande av deallmännyttiga bostadsföretagens hyresledandeställning och för ett påskyndande av gemensammabyggproduktdirektiv inom EU, anförs det i motion1999/2000:N47 (m). Allmännyttan omöjliggör genom sinhyresledande ställning en rimlighyressättningskonkurrens, anser motionärerna. Demenar vidare att EU:s marknad fyller en viktigfunktion för konkurrensutsättningen av byggsektorn,men konstaterar med beklagande att arbetet med attutveckla ett gemensamt byggproduktdirektiv ännu integett resultat. Motionärerna stöder regeringensavsikt att föra en aktiv politik för att påskyndadetta arbete. De anser att detta är viktigt både föratt svenska produkter skall ges likvärdigamöjligheter att konkurrera på den europeiskamarknaden och för att det skall komma in merkonkurrens från övriga EU-länder på den svenskamarknaden.Det bör tas större hänsyn till lägesfaktorn vidhyressättning, anförs det i motion 1999/2000:N51(fp). Motionärerna anser att bostadens lägegenerellt sett bör få större genomslagskraft vidhyressättningen, så att denna bättre återspeglar deboendes preferenser och därigenom ökar dynamiken påbostadsmarknaden. De menar att regeringen snararetycks lägga vikt vid en planerad bomässa i ochaviserade förslag om bostadsförsörjningsfrågor.Vissa kompletterande uppgifterBeträffande synpunkterna i motionerna omhyressättningssystemet, vilket tillhörbostadsutskottets beredningsområde, kan noteras attUtredningen om allmännyttan och bruksvärdet (dir.1999:32) har haft i uppgift att bl.a. utvärderabruksvärdessystemet. Utvärderingen slutredovisades iapril 2000 (SOU 2000:33) och tyder på attöverensstämmelsen mellan hyresgästernas värderingaroch den faktiska hyra som utgår i detallmännyttiga beståndet i olika områden är god, sägsdet i propositionen. Utredningen harremissbehandlats och bereds nu inomFinansdepartementet.När det gäller åtgärder för att komma till rättamed den bristande konkurrensen på byggproduktområdetoch påskyndandet av arbetet med EG:sbyggproduktdirektiv kan noteras att , påförslag av bostadsutskottet, gjorde etttillkännagivande om behovet av åtgärder för attuppnå en bättre konkurrens på den svenska marknadenför byggprodukter (bet. 1999/2000:BoU9). Som svar pådetta redovisar regeringen i propositionen, somnämnts, sin bedömning att det är angeläget att enfungerande europeisk inre marknad påbyggproduktområdet utvecklas och att risker som kanfinnas för att byggproduktdirektivets utformninghindrar en sådan utveckling undanröjs. Regeringenkommer därför i EU att aktivt verka för attbyggproduktdirektivet utvecklas på ett sätt somleder till att en inre marknad snabbt kommer tillstånd. Särskild uppmärksamhet bör i det arbetetägnas åt hinder som föreligger för att en fungerandeinre marknad skall etableras, sägs det. Ipropositionen hänvisas också tillByggkostnadsdelegationens betänkande Från byggsekttill byggsektor (SOU 2000:44), i vilket behandlasbl.a. prissättningen på byggprodukter, medförekommande rabattsystem etc. och en situation därnettopriset ofta inte är bekant. Synliga priserriktade direkt till konsument på byggvaror ochtjänster bör enligt delegationen åstadkommas.Regeringen har, efter remissbehandling, redovisatsina överväganden med anledning av betänkandet iproposition 2000/01:26 om bostadsförsörjningsfrågor,m.m., som avalämnats.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen inte läggerfram några förslag beträffande området byggsektornoch boende. I propositionen behandlas dock bygg-sektorn, som nämnts, i ett särskilt avsnitt underrubriken tillträdet till marknader. Därredovisar regeringen sin avsikt att verka för enfortsatt utveckling av EG:s byggproduktdirektiv.Detta är, enligt utskottets mening, angeläget föratt öka konkurrensen på byggproduktmarknaden.Frågor om byggsektorn, liksom frågan om deallmännyttiga bostadsföretagen, tillhörbostadsutskottets beredningsområde. Med hänvisninghärtill avstår utskottet från att gå närmare in pådessa frågor och avstyrker de båda motionerna1999/2000:N47 (m) och 1999/2000:N51 (fp) i berördadelar.DetaljhandelnGällande regler, m.m.Gruppundantag för kedjor i detaljhandeln har funnitssedan konkurrenslagen trädde i kraft den l (förordning 1993:80). Undantaget, som inte har sinmotsvarighet i EG-rätten, motiverades bl.a. med attsamarbete i frivilliga kedjor i regel bidrar tillatt förbättra distributionen och till att detta slagav samarbete ökar möjligheterna för små ochmedelstora företag att möta konkurrensen från störredetaljhandelsföretag. Gruppundantaget innebar vidareadministrativa lättnader för företagen ochKonkurrensverket. Gruppundantaget, som ärtidsbegränsat, har förlängts i olika omgångar ochsenast till utgången av . Den senasteförlängningen motiverades med det pågående arbetet iEU med att ersätta befintliga sektorgruppundantagmed mer generella paraplygruppundantag ochriktlinjer för vertikalt (mellan företag i olika ledi distributionskedjan) och horisontellt (mellanföretag i samma led) samarbete. Kedjor idetaljhandeln kan, beroende på konstruktion, hasåväl vertikala som horisontella inslag.Det svenska kedjegruppundantaget omfattar devanligaste samarbetsformerna, såsom inköpssamarbete,gemensam marknadsföring, samarbete vid bestämmandeav priser i den gemensamma marknadsföringen (härmedavses rätt att ange cirkapriser vid kampanjer),kalkyleringsstöd, samarbete om butiksetablering,finansiella och administrativa tjänster samttjänster för butiks- och personalutveckling.Gruppundantaget omfattar samarbeten inom frivilligakedjor av tillförseln till densvenska marknaden. Kedjor med en marknadsandel upptill har en mer oinskränkt rätt att samarbeta.Gruppundantagets utformning har inneburit attflertalet frivilliga kedjor såväl ilivsmedelshandeln som i övrig handel under vissaförutsättningar har undantag för sinasamarbetsformer. För franchisekedjor gäller ettsärskilt gruppundantag, både enligt EG:s regelverkoch det svenska regelverket, som medger ungefärsamma samarbeten dock utan marknadsandelsgräns.I EU har antagits ett nytt generelltparaplygruppundantag för vertikalt samarbete (t.ex.avtal mellan tillverkare och återförsäljare).Gruppundantaget, som trädde i kraft ,ersätter tre nu gällande gruppundantag, nämligengruppundantagen för franchiseavtal,ensamåterförsäljaravtal och exklusiva inköpsavtal.PropositionenSom en följd av arbetet i EU med att ersätta nugällande gruppundantag med mer generella regler förundantag från konkurrensreglernas förbud motsamverkan mellan företag gör regeringen bedömingenatt de svenska gruppundantagen bör revideras.