bet · GN01SoU7 · 2000-02-22 00:00:00 — Ett förebyggandearbete utförs också av bl.a. prevention.Utskottet förutsatte att detta arbete fortsatte ochatt det nationella programmet försjälvmordsprevention spreds till alla berörda.Utskottet pekade på att hade lyft fram bl.a. områdetpsykisk ohälsa som ett av de områden som bedömdes fåen central roll vid formuleringen av nationellafolkhälsomål och strategier.Barnpsykiatriutredningens slutbetänkande bereddesinom . Enligt utskottets meningborde inte göra något tillkännagivandetill regeringen. Motionerna i fråga avstyrktes.Enligt utskottets mening var ökningen av andelenpersoner med allergier och annan överkänslighet ettallvarligt folkhälsoproblem. När utskottet senastvåren 1998 behandlade motionsyrkanden rörandeallergier uttalades att det förebyggandefolkhälsoarbetet liksom forskning ochkompetensutveckling på detta område borde få ökaduppmärksamhet. Utskottet gjorde nu ingen annanbedömning. Ett brett nationellt folkhälsoarbetepågick också för att förebygga allergier. Vidarebedrevs forskning på området. Utskottet anfördevidare att också hadelyft fram området allergier som ett av flera områdensom bedömdes få betydelse vid kommitténs formuleringav nationella mål och strategier för folkhälsan.Något initiativ av med anledning av deaktuella motionerna behövdes enligt utskottet inte,varför dessa avstyrktes.När det gäller skadliga ljudnivåer urfolkhälsoperspektiv framgick enligt utskottet attfrågan behandlades av den parlamentariska beredningsom regeringen tillsatt. Utskottet ansåginte att borde föregripa beredningensförslag. har i allmänna råd, Bullerinomhus och höga ljudnivåer (SOSFS 1996:7), givitriktvärden och rekommendationer om gränser förbuller att tillämpas då ljudkällan är t.ex. diskotekeller konserter och gäller för aktiviteter bådeinomhus och utomhus. Utskottet anförde att åtgärdermot olägenheter för människors hälsa i form av högljudnivå kan vidtas med stöd av miljöbalken.Kommunerna har enligt balken huvudansvaret förmiljöskyddet ute i kommunerna. Mot denna bakgrundansåg utskottet att de ifrågavarande motionernaskulle avstyrkas.Till betänkandet i denna del fogades reservationerfrån, v, kd, fp och mp.Riksdagen följde utskottet (prot. 1998/99:79).I budgetpropositionen (1999/2000:1) utgiftsområde 9(s. 30 f.) anför regeringen under rubrikenTillståndet och utvecklingen bl.a. att förändringari levnadsvanor och sociala strukturer kan innebäranya hot mot folkhälsan. Stress är ett sådant hot ochmycket talar för att den upplevda psykiska hälsanhar försämrats . Socialstyrelsenuppskattar i sin folkhälsorapport att mellan 20 och40 % av befolkningen lider av någon form av psykiskabesvär. Detta medför att psykisk ohälsa är ett avvåra största folkhälsoproblem. Arbetslivetsomvandling har inneburit förändringar som medförotrygghet. En hög arbetslöshet påverkar alla. Bristpå inflytande över sin egen arbetssituation är enannan faktor som ökar stressen i arbetslivet. Denekonomiska stressen har ökat mot bakgrund av attmånga människors ekonomiska trygghet har försämrats.Stress påverkar livsstilen, och vissa ohälsosammavanor, t.ex. rökning, kan vara ett sätt att hanterastressen.Oberoende av hur man mäter hälsan kvarstår, enligtregeringen, stora skillnader mellan olikasamhällsgrupper. Skillnaderna avspeglas både mellanmän och kvinnor, mellan olika socioekonomiskagrupper, mellan olika åldersgrupper och mellan olikasjukdomsgrupper samt mellan regioner. årsforskning visar att ekonomiska och sociala klyftor isig utgör ett hot mot folkhälsan.Under de senaste tjugo åren har det skett en radförändringar som påverkat smittskyddssituationen.Nya allvarliga infektionssjukdomar har uppträtteller kunnat identifieras, som t.ex. hivinfektion,legionella och den hemorragiska febern ebola. Vidarehar "gamla" sjukdomar återuppstått, uppträtt i nyaregioner eller uppträtt på ett förändrat sätt.Uppkomsten av bakterier som är resistenta motantibiotika och andra läkemedel är ett exempel påförändringar som medfört betydande folkhälsoproblemi hela världen.Regeringen anför vidare bl.a. att syftet med destatliga insatserna på folkhälsoområdet är attfrämja likvärdiga förutsättningarna för en god hälsaför hela befolkningen. Insatserna skall särskiltinriktas på de faktorer som påverkarhälsoutvecklingen hos de grupper som är mest utsattaför hälsorisker.I budgetpropositionen anger regeringen också attden avser att prioritera bl.a.åtgärder för att för bättra den psykiska hälsan hosbefolkningen och särskilt hos barn och ungdomar,insatser för att förbättra folkhälsan för de mestutsatta grupperna i samhället samt lagstiftningen påsmittskyddsområdet för att förbättra möjligheternaatt förhindra spridning av smittsamma sjukdomar (s.22).Regeringen anför i samma proposition under rubrikenDe viktigaste statliga insatserna och dess effekterbl.a. (s. 31 f.) att ett av de hälsoproblem som ökarbland befolkningen är allergier och det drabbarfrämst barn och unga. Varannan ung person under 20år har under sin uppväxt haft problem medallergier eller annan överkänslighet.Folkhälsoinstitutet har genom att uppmärksammat allergifrågorna.Innemiljöåret är en gemensam satsning mellan etttjugotal myndigheter och byggsektorn när det gälleratt uppmärksamma inomhusmiljöns påverkan påförekomst av allergier.Uppgifter från flera olika källor pekar på attbarns och ungdomars psykiska hälsa har försämrats.Under våren 1998 överlämnade Barnpsykiatrikommitténsitt slutbetänkande Det gäller livet (SOU 1998:31).Med anledning av kommitténs förslag har framför alltkommuner och landsting vidtagit en rad åtgärder isyfte att förbättra stödet till barn och ungdomarmed psykiska problem. Som ett led i regeringensstrategi för att förverkliga ombarns rättigheter i (prop. 1997/98:182), harSocialstyrelsen fått i uppdrag att utveckla metoderi syfte att ta till vara och förstärkabarnkompetensen inom hälso- och sjukvården. Detta ärviktigt bl.a. för att barn så tidigt som möjligtskall få en korrekt diagnos och adekvat behandling.I uppdraget ingår även att ungdomsmottagningarnasförebyggande verksamhet skall ses över och dåsärskilt stödet till unga , har i samverkan med berördahuvudmän utarbetat en handlingsplan mot självmord.Mycket arbete har med utgångspunkt i handlingsplanenlagts ner i landsting och kommuner. Antaletsjälvmord har under en följd av år minskat i allaåldersgrupper och uppgår till cirka hälften av1970-talets nivå.Under våren 1999 överlämnade regeringen vidare enungdomspolitisk proposition, På ungdomars villkor -ungdomspolitik för demokrati, rättvisa ochframtidstro (prop. 1998/99:115). I propositionenanges att den centrala utgångspunkten för destatliga insatserna är ambitionen att ge allaungdomar jämlika förutsättningar . Ensträvan är att ständigt försöka skapa jämlikavillkor oavsett socioekonomisk bakgrund, kön, etiskoch kulturell bakgrund eller någon form avfunktionshinder. Med tanke på att ökadeklasskillnader bidrar till skillnader i ohälsa är enungdomspolitik som tar sin utgångspunkt i jämlikhet,rättvisa och demokrati en viktig förutsättning.Under våren 1999 överlämnade regeringen enidrottspolitisk proposition, En idrottspolitik för2000-talet - folkhälsa, folkrörelse ochunderhållning (prop. 1998/99:107). I propositionenlämnades ett antal förslag som syftar till att bl.a.öka intresset bland medborgarna för fysisk aktiviteti syfte att uppnå en god folkhälsa.Folkhälsoinstitutet har även uppmärksammat attsvenskarna blir alltmer fysiskt inaktiva och har påregeringens uppdrag kartlagt förutsättningarna föratt öka den fysiska aktiviteten främst hos den delav befolkningen som är minst fysiskt aktiv. Dettabeskrivs i rapporten - till nyttaoch nöje, som överlämnade tillSocialdepartementet under hösten 1998.Folkhälsoinstitutet har i regleringsbrevet för år1999 fått i uppdrag att planera och genomföra ett"Fysiskt-aktivitets-år 2001".Äldre människor utgör en annan viktig målgrupp förfolkhälsoarbetet. har irapporten visat på möjligheterna attarbeta hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande blandäldre. har fått ett ytterligareuppdrag att vara pådrivande i hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande arbete för äldre på nationell,regional och lokal nivå.I sina slutsatser anför regeringen (s. 33 f.) bl.a.att det har skettförändringar som påverkat smittskyddssituationen iSverige. Människors alltmer omfattande resande, denökade invandringen och handeln med livsmedel ärnågra faktorer som har betydelse i sammanhanget. Nyaproblem har uppmärksammats, bl.a. förekomsten avantibiotikaresistenta bakterier. Regeringen ansermot denna bakgrund att åtgärder som syftar till attminska spridningen av smittsamma sjukdomar ävenfortsättningsvis bör ges hög prioritet.Nationella folkhälsokommittén har som ovan sagts isitt delbetänkande Hälsa på lika villkor - andrasteget mot nationella folkhälsomål (SOU 1999:137)bl.a. presenterat mål och åtgärder inom vissasakområden (del 3). Kommittén har därvid föreslagitsom mål bl.a. att exponeringen för buller, t.ex.hörselskadliga ljudnivåer vid konserter ochdiskotek, bör minska, att särskilda insatser vadgäller fysisk aktivitet skall riktas mot äldre, attden fysiska hälsan hos barn och ungdomar skallförbättras, att den psykiska hälsan hos barn,ungdomar och vuxna skall förbättras, att självmordoch självmordsförsök skall minska, attallergifrågorna skall ha hög prioritet ifolkhälsoarbetet och att förekomsten avallergiframkallande ämnen i miljön skall minska. Ettslutbetänkande med förslag till nationellafolkhälsomål och strategier för hur målen skallkunna uppnås avses att överlämnas till regeringenhösten år 2000.Enligt regleringsbrev för FHI avseende budgetåret2000 skall FHI i årsredovisningen för ge enlägesbeskrivning avseende vilka insatser somgenomförts i syfte att förbättra den psykiska hälsani befolkningen och då särskilt bland barn ochungdomar. FHI skall också redovisa hur arbetet meddet hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbeteför äldre på nationell, regional och lokal nivå harfortlöpt. Avrapportering skall ges dels den 31 juli2000, dels . FHI skall vidare, isamråd med berörda myndigheter och organisationer,fullfölja planeringsarbetet och förberedelsernainför genomförandet av ett fysiskt aktivitetsår2001. En redovisning av planeringen skall ske senastden 1 september 2000.Skolläkarföreningen har i samverkan med , , ,, ochSkolledarförbundet tagit fram ()övergripande råd och rekommendationer rörandehantering av astma och allergi i skolan. FHI lederarbetet med att framställa en nationellhandlingsplan vad gäller allergi. Målet är attpresentera en sådan handlingsplan för regering ochriksdag . Arbetet sker i samverkan medVårdalstiftelsen, Folkhälsa , samt Nationella folkhälsokommittén.Från har inhämtats att en studie(state of the art) rörande den kliniska verksamhetenavseende osteoporos kommer att publiceras undervårvintern 2000. Ett arbete har även påbörjats föratt ta fram nationella riktlinjer för hälso- ochsjukvården vad gäller höftfrakturer. Vidare harinhämtats att () påbörjat ettprojekt rörande osteoporos, innefattande frågor somdiagnostik, behandling och prevention. Projektetkommer att pågå under flera år.Vidare har från inhämtats (januariår 2000) att nationella riktlinjer planeras vadgäller bl.a. självmordsnära sjukdomar och att dessariktlinjer skall vara klara inom ett år.Från FHI har inhämtats att institutet harinitierat ett omfattande projekt rörandearbetsrelaterad stress hos 1 000 kvinnor anställdaav kommun och landsting. Projektet (medunderprojekt) genomförs i fem län under åren1998-2000 och utvärderas och dokumenteras slutligtunder år 2001.Riksdagen har 1994 antagit (prop. 1993/1994:215 omen handlingsplan mot buller, bet. 1993/94:JoU31Handlingsplan mot buller och rskr. 1993/94:402) ensamlad handlingsplan mot buller. Planen syftar tillatt kraftigt begränsa bullerstörningarna i samhälletså att ljudnivåerna sänks och färre människorutsätts för buller.Miljö- och jordbruksutskottet har senast i betänkande1998/99:MJU6 Miljöpolitiken (s. 65) i samband medbehandlingen av proposition 1997/98:145 Svenskamiljömål. Miljöpolitik för ett hållbart ,dels skrivelse 1998/99:5 Hållbara -uppföljning och fortsatta åtgärder för en ekologiskthållbar utveckling när det gäller buller i miljönuttalat sig när det gäller buller. att utskottet och senastvåren 1998 utpekat bullerstörningar som ett stortlokalt miljöproblem (1997/98:JoU26). mening var det emellertid förenat medstora svårigheter att öka andelen tysta områden.Åtgärderna bör i stället inriktas mot värnandet avbefintliga tysta områden i den regionala ochkommunala planeringen. Frågan om delmål för tystaområden behandlas av den parlamentariskaberedningen. kommer därmed att fåmöjlighet att ta ställning till förslag frånregeringen om delmål med denna inriktning. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 1998/99:183).Den parlamentariska beredningen om mål imiljöpolitiken () (dir. 1998:45)kommer att presentera ett betänkande den 1 juni2000. Kommittén kommer i sin översyn av miljödelmåldärvid att beröra bl.a. bullerstörningar i samhälletoch i sammanhanget även överväga förändringar igällande lagstiftning.Från har inhämtats att styrelsen förnärvarande inte avser att förändra de allmännaråden, Buller inomhus och höga ljudnivåer (SOFS1996:7). Som en hjälp för kommunerna i deras tillsynvad gäller ljudnivåer har under 1998utgett en cd-skiva innehållande bl.a. mätmetoder. Enuppföljning av kommunernas hantering av miljöbalkenkommer att genomföras av under år2000.Från FHI har inhämtas att FHI inom skadeprogrammetvid årsskiftet 1998/99 publicerat en broschyrrörande tinnitus som riktar sig till ungdomar.Frågan om tinnitus tas även upp inom nätverken fören säker och trygg kommun. Vidare har inhämtats attäven Apoteksbolaget kommer att publiceraen broschyr rörande tinnitus.Från har inhämtats att en revideringav de allmänna råden 1990:6 Tuberkulos pågår. Enligtuppgift från föreligger dock intenågot behov av att förändra gällanderekommendationer rörande selektiva vaccinationer.En arbetsgrupp inom har idecember 1999 överlämnat rapporten tillfriluftsliv och främjandeorganisationer (Ds 1999:78)till statsrådet . I rapporten, somäven tar upp frågor om friluftsliv och folkhälsa,anger gruppen bl.a. att aktuella uppgifter från SCBom befolkningens friluftsvanor (t.ex.trädgårdsodling) utgör ett viktigt underlag förbeslut om friluftspolitikens inriktning.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas oro när det gällerskadliga ljudnivåer. Den moderna ljudmiljön är iflera avseenden inte sund och innebär risker inteminst för unga människor att drabbas av olika formerav hörselskador. Utskottet anser att det krävsåtgärder på samhällets alla nivåer för atttillförsäkra människor skydd mot olikabullerstörningar. Detta ligger också i linje med denhandlingsplan mot buller som antogs av riksdagen1994. Både behandlar för närvarandebullerfrågan ur ett folkhälsoperspektiv. bör inte föregripa kommittéernaskommande förslag på området. Utskottet erinrar omvad som sagts om skadliga ljudnivåerinomhus och kommunernas möjlighet att agera enligtmiljöbalken. För att bemästra problemen med alltförhöga ljudnivåer är det av stor vikt att bullerfråganges prioritet i det lokala miljöskyddsarbetet.Socialstyrelsens råd m.m. på området är avsedda attanvändas som hjälp av bl.a. kommuner i arbetet medatt minska effekten av olika typer av bullerinomhus. har som tillsynsmyndighetenligt också att följa upp kommunernasmiljöskyddsarbete bl.a. när det gäller störandeljud. Motionerna So202 (fp) yrkande 1, So227 (mp),So228 (c), So260 (c), So297 (m), So308 (v) samtBo514 (kd) yrkande 3 är i stor utsträckningtillgodosedda med det sagda och avstyrks.Utskottet vidhåller sin bedömning om detsjälvmordspreventiva arbetet och det arbete sombedrivs på området av bl.a. prevention.Nationella folkhälsokommittén har lyft fram bl.a.området psykisk ohälsa som ett av de områden sombedöms få en central roll vid formuleringen avnationella folkhälsomål och strategier. Någottillkännagivande till regeringen med anledning avmotionerna So263 (fp) yrkande 9 och So493 (kd)yrkande 6 bör enligt utskottets mening riksdageninte göra. Motionerna i fråga avstyrks.När det gäller allergier och annan överkänslighetgör utskottet heller ingen annan bedömning än närfrågan senast behandlades . Den kommandenationella handlingsplanen mot allergi kommer enligtutskottets bedömning att positivt påverkafolkhälsoarbetet på området. Något initiativ avriksdagen med anledning av motionerna So287 (mp) ochSo493 (kd) yrkande 7 behövs inte. Motionernaavstyrks.Utskottet har vidare samma inställning som tidigarevad gäller yrkanden om insatser mot olika sjukdomar.Mot bakgrund av de riktlinjer för prioriteringarinom hälso- och sjukvården som ställt sigbakom vidhåller utskottet att inte kantillmötesgå motionskrav på insatser mot olikasjukdomar eller att vården av dessa bör organiseraspå visst sätt. Mot bakgrund av det sagda anserutskottet att inte bör göra någottillkännagivande med anledning av motionerna So221(fp), So347 (s), So484 (kd) yrkandena 4 och 6, So492(c) yrkande 1 samt So493 (kd) yrkande 4. Motionernaavstyrks.Motionsyrkandet So293 (s) som rör folkhälsoprogramför sjukdomar i rörelseorganen får, enligtutskottet, anses i huvudsak tillgodosett genom detarbete som bedrivs av ochNationella folkhälsokommittén. Motionen avstyrks.Mot bakgrund av pågående arbeteavstyrks även motion So493 (kd) yrkande 2.Genom omfriluftspolitikens inriktning har regeringen gjortsmedveten om trädgårdsodlingens betydelse ur ettfolkhälsoperspektiv. Motion MJ256 (s) yrkande 1 fårdärigenom anses i huvudsak tillgodosedd ochavstyrks.Lagen om fastställelse av könstillhörigheti vissa fall m.m.I motion 1999/2000:So225 av m.fl.(fp, s, v, c, mp) begärs ett tillkännagivande om attgifta transsexuella personer inte skall tvingas tillskilsmässa för att kunna få ändrad könstillhörighet(yrkande 12). Den nuvarande lagstiftningen tillåterinte att en gift person ansöker om könsbyte, och detfinns exempel på mycket väl fungerande familjer, därföräldrarna äktenskap tvingas ta utskilsmässa för att en av makarna skall få denmedicinska hjälp han eller hon har laglig rätt till.Ett liknande yrkande framställs i motion1999/2000:So203 av () yrkande 1.I motion 1999/2000:So203 av ()begärs vidare ett tillkännagivande om bidrag tilltranssexuellas organisationer (yrkande 5).Transsexuella organiserar sig (). Mångatranssexuella söker sig också till föreningarna FPE-S och FPE-NE, vilka även organiserar transvestiter.Motionären anför att det bör undersökas på vilketsätt staten kan ge ekonomiskt stöd åt transsexuellasorganisationer. Motionären begär också att enutredning tillsätts som ur ett helhetsperspektivbelyser transsexuellas situation i det svenskasamhället (yrkande 6). Utredningen bör avse bådelagstiftningsfrågor, behandlingsfrågor och socialafrågor. Utredningen bör ha tät kontakt med såvältranssexuellas organisationer som med övrig expertispå området och bör ha ett allmänt hållet mandat attlämna de förslag som anses behövliga för attförbättra transsexuellas situation.Gällande rätt m.m.Frågor om bl.a. fastställelse av könstillhörighetbehandlas i lagen (1972:119) om fastställelse avkönstillhörighet i vissa fall. Av 1 § följer att densom sedan ungdomen upplever att han tillhör ettannat kön än det som framgår av folkbokföringen ochsedan avsevärd tid uppträder i enlighet härmed samtmåste antas även leva i en sådan könsrollkan efter egen ansökan få fastställt att han tillhördet andra könet. En sådan fastställelse kan meddelasendast om sökanden fyllt och undergåttsterilisering eller av annan orsak saknarfortplantningsförmåga. Enligt lagens 3 § får sådanfastställelse meddelas endast för ogift svenskmedborgare. I 4 § finns regler om ingrepp ikönsorganen efter särskilt tillstånd.Socialstyrelsen prövar, enligt lagens 5 §, frågor omfastställelse enligt 1 och 2 §§ och tillstånd enligt4 §.Enligt uppgift från rättsliga rådhandläggs normalt 15-20 ärenden rörandefastställelse av könstillhörighet per år.Utskottets bedömningUtskottet anser inte att nu bör initieranågon ändring av gällande lagstiftning omfastställelse av könstillhörighet i vissa fall.Motionerna So203 (fp) yrkande 1 och So225 (fp, s, v,c, mp) yrkande 12 avstyrks därför. Inte heller dekrav som framställs i motion So203 (fp) yrkandena 5och 6 bör föranleda något initiativ från riksdagenssida, varför även dessa avstyrks.Smittskydd m.m.I motion 1999/2000:So225 av m.fl.(fp, s, v, c, mp) begärs ett tillkännagivande omavskaffande av den s.k. bastulagen (yrkande 17).Enligt motionärerna infördes bastulagen vidhivepidemins början som ett led i det hivpreventivaarbetet. Den är nu föråldrad och når inte sitt syfteatt förhindra spridning av hiv.I motion 1999/2000:Ub314 av ochCharlotta L Bjälkebring (båda v) begärstillkännagivande om att bastuklubbslagen avskaffasoch inte ersätts med någon typ av särreglering föratt starta och driva bastuklubb (yrkande 6).I motion 1999/2000:So377 av m.fl. (fp)yrkas ett tillkännagivande av att beslutarupphäva lagen (1987:735) om förbud mot s.k.bastuklubbar och andra liknande verksamheter.Motionärerna menar att eftersom bastuklubbslagenshivpreventiva effekt i bästa fall är obefintlig ochi värsta fall negativ, och lagen dessutom är ettingrepp i människors integritet och privatliv, finnsdet mycket goda skäl att nu avskaffa lagen. Någon nylagstiftning på området är inte heller motiverad.I motion 1999/2000:So383 av ochMikael (båda mp) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts omprincipiella ståndpunkter vid tvångsåtgärder(yrkande 1). Motionärerna anför att många av de målsom tvångsåtgärderna avses uppnå lika gärna, ochofta effektivare, kan uppnås med metoder som byggerpå frivillighet. Smittspårning i enlighet medsmittskyddslagen bör dock även i fortsättningen varamöjlig när det gäller mer svårspridda sjukdomareller andra icke dödliga epidemier som t.ex. hiv ochklamydia. Motionärerna begär vidare etttillkännagivande om smittskyddsläkarens olika roller(yrkande 2). Smittskyddsläkaren är dels läkare inomramen för sjukvårdsorganisationen, dels har han enmyndighetsfunktion med uppgift att ledasmittskyddsarbetet inom . I de fall dåsmittskyddsärenden går vidare tillförvaltningsdomstol är han dessutom den tilltaladesmotpart. Dessa olika funktioner gör att det blirmycket svårt för länsrätt och kammarrätt att frångåsmittskyddsläkarens uppfattning. Därutöver yrkas etttillkännagivande om att lagstadgad informationspliktbör strykas ur smittskyddslagen (yrkande 3). Genominformationsplikten finns en uppenbar risk attinvagga den stora gruppen hivnegativa i en falsktrygghet om att alltid bli upplyst av ensexualpartner om denne är hivsmittad eller inte.Motionärerna begär även tillkännagivande om attbastuklubbslagen skall upphävas, detta utan någon nyreglering (yrkande 4).Regeringen utsåg en parlamentariskkommitté, den s.k. (S1996:07), med uppdrag att utvärdera det svenskasmittskyddet med tonvikt på smittskyddslagen(1988:1472) och övriga författningar som hör tillsmittskyddet. överlämnade imars 1999 sitt slutbetänkande Smittskydd, samhälleoch individ (SOU 1999:51). Kommittén föreslår ibetänkandet bl.a. att lagen (1987:375) om förbud mots.k. bastuklubbar och andra liknande verksamheterupphävs. Enligt kommitténs uppfattning är det svårtatt hävda att ett totalförbud mot bastuklubbarna är motiverat av smittskyddsskäl. I ställetföreslås vissa kompletterande bestämmelser iordningslagen (1993:1617) så att ingripande kan ägarum i det enskilda fallet om risk för smittspridningföreligger.Betänkandet har remissbehandlats och är förnärvarande föremål för beredning inomRegeringskansliet.Utskottets bedömningRiksdagen bör inte föregripa kommande förslag påområdet. Motionerna So225 (fp, s, v, c mp) yrkande17, So377 (fp), So383 (mp) yrkandena 1-4 samt Ub314(v) yrkande 6 avstyrks. beträffande folkhälsoarbetetsinriktningatt avslår motionerna 1999/2000:So226 yrkandena 1,4,15 och 16, 1999/2000:So305, 1999/2000:So330yrkandena 1-3, 1999/2000:So334, 1999/2000:So346och 1999/2000:So493 yrkandena 1 och 3,res. 1 (v, mp)res. 2 (kd)res. 3 (c)res.