bet · GO01TU1 · 2000-11-23 00:00:00 — 1998/99:79).5.1.4 Motionsförslag om vidgat stöd m.m.Utskottet behandlar här nedan ett antal motionsyrkandensom väckts under den allmänna motionstiden och somalla avser frågan om det statliga ekonomiska stödet börvidgas till att även omfatta färjetrafik mellan svenska ochutländska hamnar och/eller frågan om EU:s sjöfartspolitik.De motioner det gäller är följande:- T211 yrkande 17 av m.fl. (fp),- T212 yrkandena 27-29 av m.fl. (kd),- T231 yrkande 20 av m.fl. (c),- T601 av och (båda m),- T603 av ,n och (båda c),- T604 av och (båda m),- T616 av (),- T618 av och ,nFinn, (båda m),- T623 av och (båda kd),- T642 yrkandena 7, 9 och 14 av ,n m.fl.(m),- T648 av och (båda s),- T655 av och (bådas),- T661 av m.fl. (s, v, mp),-T663 av och (båda s).I så gott som samtliga dessa motioner har man tagit fastapå ett uttalande av regeringen i årets budgetproposition omatt det samlade stödet till sjöfarten bör utökas till att ävenomfatta färjenäringen. En total översyn av lastsjöfartens ochfärjenäringens villkor har påbörjats inomRegeringskansliet. Arbetet kommer enligt propositionen attsärskilt inriktas på införandet av ett nettostöd. Frågan kräverdock, framhåller regeringen, ytterligare tid för beredning.Avsikten är att förslag skall underställas i sådantid att ett nytt stödsystem kan träda i kraft den 1 januari2002.I flera av motionerna framhålls att med verkan fr.o.m.september innevarande år öppnat sitt internationella register () även förfärjor. Detta innebär att på färjor registrerade i kanbemanningskostnaderna sänkas med 30 . Det danska beslutet häromryms inom ramen för kommissionens regler för statsstöd för sjöfarten.I motionerna betonas att den svenska färjesjöfartens konkurrenskraft, somredan minskat avsevärt genom slopad taxfreeförsäljning och genomtillkomsten av , genom det danska beslutet försvagas på ettavgörande sätt. Snabba åtgärder krävs därför om staten skall stå för sittåtagande att tillförsäkra den svenska handelsflottan rimligakonkurrensvillkor. Ett nytt stödsystem från är inte snabbtnog. Erforderliga åtgärder måste gälla redan för , lyder ett nära nogsamstämmigt önskemål.Endast i en motion, T642 av ,n m.fl. (m), framhålls bör avvakta den kartläggning av den svenska rederinäringen somregeringen förutskickar. Innan viktiga beslut fattas i frågan, bör ett grundligbeslutsunderlag tas fram, betonar motionärerna. I m-motionen framhållsockså att bör ändras så att det blir ett nettoavtal, utan svenskbeskattningsrätt. Vidare betonas i samma motion att nuvarande ekonomiskastöd till färjetrafik över Kvarken, enligt ett avtal som gäller , börupphöra när avtalet löper ut.Utskottets vice ordförande, () har den 28 september 2000till utskottet överlämnat en skrivelse med begäran om utskottsinitiativ.Utskottet bör enligt skrivelsen - mot bakgrund av de danska åtgärderna -utarbeta ett förslag till ett nettostödsystem som kan införas redan den 1januari 2001.EU:s sjöfartspolitik och tillämpning av dennapolitik behandlas i ett flertal motioner.Enligt motion T211 (fp) bör regeringen överväga om EU:ssjöfartspolitik är så beskaffad att den motiverar andraåtgärder än de som aviseras för att stärka den svenskasjöfartsnäringens konkurrenskraft och därmed förhindrafortsatt utflaggning.I motion T212 (kd) framhålls att sjöfartssubventionerna böravskaffas. Regeringen bör driva frågan inom EU för att sätta ett slutdatumför sjöfartsstöden i dagens form.I motionerna T231 (c) och T603 (c) framhålls att på EU-nivåmåste vara pådrivande för gemensamma regler på sjöfartens område. Sådanaregler skulle göra det omöjligt att vissa länders sjöfart genomstatssubventionerad dumpning slår ut sjöfarten i de länder som inte ägnar sigåt sådant.I motion T604 (m) framhålls att subventioner är en felaktig konkurrens-metod. Motionärena uttalar sin förvåning över att EU tillåter detta ochbetonar att EU i stället borde verka för att subventioner förbjuds.I motion T618 (m) utgår motionärerna från den skattebefrielse förpersonalen på danska färjor som man beslutat om i och framhålleratt frågan om konkurrerande skattebaser bör tas upp till fortsatt behandling iEU.I motion T623 (kd) framhålls att det danska beslutet följer EU:s riktlinjerför sjöfartspolitiken och att ställt sig bakom dessa riktlinjer.I motion T642 (m) uttalas starkt missnöje med EU:s riktlinjer för statsstödtill sjöfartsnäringen och beslut med stöd av dessa riktlinjer. Denkonkreta följden av den danska politiken blir bl.a. - framhåller motionärerna- att danska skattebetalare kommer att subventionera transporter till och frånSverige, något som knappast överensstämmer med tankarna i Romtraktaten.De gällande EU-reglerna, som medger skattebefrielse av sjömän, tillkom föratt europeiska redare skulle få rimliga konkurrensvillkor motbekvämlighetsflaggat tonnage. Tanken var inte att unionens olika staterskulle skattebefria hela yrkesgrupper för att skapa konkurrensfördelar för denegna nationens företag. Färjornas besättningar är bosatta ochverksamma i anslutning till färjelinjen, så är inte fallet i andra rederier.Färjerederierna konkurrerar därför inte med lågkostnadsbesättningar frånutomeuropeiska länder utan med andra, inom unionen verksamma företag.Om den danska modellen för subvention av färjesjöfart skulle bli allmäninom unionen, kommer med stor sannolikhet - betonar motionärerna -kompensationskrav från andra transportföretag. Risken är stor att EU går in iännu ett oöverskådligt subventionssystem. Motionärerna vill att regeringensnarast möjligt hos kommissionen aktualiserar de problem som EU:ssjöfartspolitik innebär i syfte att få ändring till stånd. Frågan bör också taupp i förhandlingar med och vid nästa möte med Nordiska rådet.I motion T648 (s) framhålls att den hårda konkurrensen inom sjöfarten harmedfört att det ena EU-landet efter det andra skapat sina egna spelreglerinom ramen för det av EU fattade beslutet om stöd till sjöfarten. Till dettakommer den konkurrens som storsjöfarten och till viss del färjenäringen fåruppleva genom icke europeisk flagg, s.k. bekvämlighetsflagg. Dekonkurrerar med låglönebesättningar och obefintliga krav på säkerhet ocharbetsvillkor. På en mer övergripande nivå finns det skäl - fortsättermotionärerna - att vara orolig för en skattedumpningsspiral i . Sverigebör därför kraftfullt agera inom ramen för EU för att få till ståndkonkurrensneutralitet mellan länder på sjöfartsområdet. Det kommandeordförandeskapet i EU öppnar möjligheten attlyfta upp frågan om konkurrensneutralitet och gemensamma regelverk pådagordningen.5.1.5 Utskottets ställningstagandeVidgat statligt ekonomiskt stöd till sjöfartsnäringenStaten har genom sjöfartspolitiska beslut åtagit sigatt tillförsäkra den svenska handelsflottan rimligakonkurrensvillkor. beslut inom EU om nyariktlinjer för statsstöd till sjöfartsnäringen ledde till att fleraEU-länder vidtog åtgärder som avsevärt försvagade densvenska handelsflottans konkurrenskraft. Det blev därförnödvändigt att vidta åtgärder som förstärktekonkurrenskraften. Så skedde genom det nämndariksdagsbeslutet . beslut harkonkurrenskraften för vår internationella färjesjöfartförsvagats avsevärt genom åtgärder som vidtagits i våromvärld inom ramen för om statsstöd.Utskottet noterar med tillfredsställelse regeringens uttalande ipropositionen att den vill slå vakt om den svenska sjöfartsnäringen och attdetta gäller inte minst färjesjöfarten. Målsättningen är, betonar regeringen,att ge den svenska sjöfarten likvärdiga konkurrensvillkor, och det samladestödet bör nu - efter en översyn av lastsjöfartens och färjenäringens villkorutökas till att omfatta även färjenäringen. Översynen kommer att särskiltinriktas på införandet av ett nettostöd. Regeringen avser att föreläggariksdagen förslag till nytt stödsystem i sådan tid att det kan träda i kraft dejanuari 2002.Utskottet välkomnar den översyn och dess inriktning samt det förslag somregeringen förutskickar. Som framhålls i motionerna kan emellertid den 1januari 2002 komma att visa sig vara en för sen tidpunkt för ett nytt stödför vår färjesjöfart. Utskottet delar därför motionärernas uppfattning attåtgärder behöver genomföras för att stärkakonkurrenskraften och motverka utflaggning. Regeringen bör möjligtåterkomma till med förslag om hur åtgärderna skallutformas.Vad utskottet nu anfört om vidgade statliga insatser för sjöfartsnäringenbör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär att syftet med följandemotionsyrkanden torde få anses tillgodosett: T211 (fp) yrkande 17 i nuberörd del, T212 (kd) yrkandena 27 och 28, T601 (m), T603 (m) yrkande 2,T604 (m) i nu berörd del, T616 (m), T623 (kd) yrkande 2, T642 (m) yrkande9, T655 (s), T661 (s, v, mp) och T663 (s). Motion T642 (m) yrkande 7 i nuberörd del och yrkande 14 avstyrks.Utskottets ställningstagande innebär att också syftet med framställningenom ett utskottsinitiativ enligt skrivelsen av utskottets vice ordförande, (), torde få anses tillgodosett.EU:s sjöfartspolitikDen hårda konkurrensen inom sjöfarten ledde till attkommissionen fastställde nya riktlinjer för statsstödtill sjöfarten. Inom ramen för dessa har flera EU-länderinfört olika typer av skattebefrielser för sjömän. Som enföljd härav har konkurrensförhållandena snedvridits. Denuppkomna situationen är enligt utskottets mening olycklig.Utskottet förutsätter därför att regeringen inom EU verkarför en ordning som säkerställer största möjligakonkurrensneutralitet.Med det anförda finner utskottet syftet med de nu aktuellamotionsyrkandena i huvudsak tilllgodosett. Yrkandena torde därför intebehöva föranleda någon åtgärd. Utskottet avstyrker såledesmotionerna T211 (fp) yrkande 17 i nu berörd del, T212 (kd) yrkande 29,T231 (c) yrkande 20, T603 (c) yrkande 1, T604 (m) i nu berörd del, T618(m), T623 (kd) yrkande 1, T642 (m) yrkande 7 i nu berörd del och T648 (s).5.2 Handelssjöfartenskostnadsansvar ochSjöfartsverkets ekonomiska mål ifråga om farledsavgifterna5.2.1 InledningTillsyn över sjösäkerheten, lotsning, utmärkning av farleder,sjöräddning, isbrytning, skydd av miljön mot föroreningfrån fartyg och sjökartläggning är för handelssjöfartenangelägna uppgifter som det åligger att svaraför. Verksamheten finansieras huvudsakligen genomavgifter på denna sjöfart. Sedan den 1 januari 1998tillämpas ett nytt system för sjöfartsavgifter (prop.1996/97:1 utg.omr. 22, bet. 1996/97:TU1, rskr.1996/97:115). I det nya systemet har fyravgiften ochfarledsvaruavgiften enligt det gamla sy- stemet slagitssamman till en avgift benämnd farledsavgift. Lotsavgiftenutgjorde, framgick det av det nämnda riksdagsbeslutet, tillskillnad från fyravgiften och farledsvaruavgiften enbetalning för en individuellt utpekad tjänst i form avlotsning. Lotsavgiften skulle därför inte ingå i den mergenerella farledsavgiften, och dess konstruktion skullekvarstå oförändrad i det nya systemet. Farledsavgiften ochlotsavgiften kallas tillsammans de allmännasjöfartsavgifterna. Den nya ordningen har följandehuvudsakliga innebörd.? Inrikes sjötransporter, som enligt den gamla ordningen var undantagnafrån fyravgift och farledsvaruavgift, har belagts med farledsavgift ochhärigenom likställts med det stora flertalet utrikes sjötransporter.?? ven den transoceana linjetrafiken, som enligt den gamla ordningen varundantagen från fyravgift och farledsvaruavgift, har belagts medfarledsavgift.?? Farledsavgiften har miljödifferentierats. ?Sjötransporter inom - varmed avses sträckanfrån upp till och hela -är emellertid befriade från farledsavgift och undantassåledes från den nya regeln om att den inrikes sjöfartenjämställs med den utrikes sjöfarten i avgiftshänseende.Utskottet återkommer i det följande till Vänersjöfarten.5.2.2 Regeringens förslagEnligt yrkande 16 i regeringens förslag till riksdagsbeslutbör godkänna ekonomiska mål ochinvesteringsplan för för perioden 2001-2003i enlighet med vad regeringen förordar.Vad regeringen förordar i den delen gäller bl.a. farledsavgifterna.Regeringen erinrar om att som restriktion för prishöjningar avfarledsavgifterna gäller att avgifterna får öka med högst nettoprisindexräknat från år 1995.5.2.3 MotionsförslagHandelssjöfartens kostnadsansvar och sjöfartsavgifternabehandlas i de fyra motionerna T204 yrkande 3 av IngaBerggren m.fl. (m), T602 av kerhielm (m), T642yrkandena 5 och 8 av ,n m.fl. (m) ochT657 av ().I samtliga dessa motioner framhålls att avgiftssystemet innebär nackdelarför sjötransporter i förhållande till andra transportslag och att det därför inär konkurrensneutralt. I motionerna T204 (m) och T602 (m) begärs attregeringen låter utreda, respektive lägger fram förslag om, hur sådankonkurrensneutralitet skall skapas, medan man i motion T642 (m)framhåller att en anpassning av taxa till densamhällsekonomiska marginalkostnaden skulle innebära väsentligt lägrekostnader för sjötransporter och därmed också minskad belastning på väg-och järnvägsnäten. Enligt motion T657 (s) bör avgiftspolicybli föremål för en analys som leder till förslag om ett konkurrensneutraltavgiftssystem. I s-motionen framhålls också att förutsättningarna för annanfinansiering än den nuvarande bör utredas.I motion T642 (m) framhålls vidare attisförstärkt tonnage genom högasjöfartsavgifter får betala isbrytning förmaskinsvaga konkurrenter. Reglerna i frågapremierar inte i tillräcklig omfattninginvestering i tonnage med bättreisegenskaper, framhåller motionärerna. Isamband med förnyelsen av isbrytarflottanbör behovet av isbrytare närmareanalyseras, och kostnadsansvaret förisbrytningen bör ingå i statensregionalpolitiska åtagande.5.2.4 Utskottets ställningstagandeTrafikens kostnadsansvar behandlades i riksdagenstransportpolitiska beslut (prop. 1997/98:56, bet.1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). I beslutet framhålls bl.a.att principen om fullt kostnadsansvar enligt 1988 årstrafikpolitiska beslut bör ersättas med ettsamhällsekonomiskt marginalkostnadsansvar. I fråga omsjöfarten, och luftfarten, ansåg emellertid att 1988års finansieringsmodell borde bibehållas. De praktiskakonsekvenserna av detta avsteg frånmarginalkostnadsprincipen bedömdes som begränsade.Utskottet vill vidare framhålla att systemet försjöfartsavgifter skall ses mot bakgrund av regionalpolitiskamål för transportpolitiken enligt riksdagsbeslut. Avdet beslutet framgår också att regeringen noga följereffekterna av den miljödifferentiering av sjöfartsavgifternasom infördes med verkan fr.o.m. år 1998.Av den nu aktuella propositionen framgår att övervägersmärre justeringar av farledsavgifterna inom det nuvarande systemets ram.Förändringar av mer genomgripande karaktär är enligt regeringen inteaktuella att överväga förrän Godstransportdelegationen presenterar sinaslutsatser . Delegationens uppgift (dir. 1998:51) är bl.a. attutföra en närmare analys av godstransportsystemets nuvarande funktion ochbrister samt av framtida behov och utveckling av godstransporter inom, tilloch från . Godstransportsystemets olika delar, som bl.a. omfattarinfrastruktur i form av farleder och hamnar och ekonomiska förutsättningar iform av skatter och avgifter m.m., skall bilda grunden för en analys somskall leda till utformningen av en övergripande godstransportstrategi.Med hänvisning till det anfördaoch i avvaktan på resultatet avGodstrans- portdelegationensarbete är utskottet inte berett attförorda någon åtgärdmed anledning av nu aktuellamotionsyrkanden. Regeringens förslag om attriksdagen bör godkännaekonomiska mål m.m. förSjöfartsverket tillstyrks i den deldet avser farledsavgifterna.5.3 Ekonomiska mål i övrigt ochinvesteringsplan m.m. förSjöfartsverket5.3.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår ekonomiska mål för Sjöfartsverketunder , utöver dem som gällerfarledsavgifterna, enligt följande: Målet för räntabilitet skallvara att resultatet efter skattemotsvarighet uppgår till 7 %av eget kapital. Det långsiktiga målet för soliditeten är attden skall uppgå till lägst . Utdelningskravet bör enligtregeringen omfatta en tredjedel av vinsten, räknat somresultatet efter skatttemotsvarighet. Utdelning ochskattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställasslutligt av regeringen i samband med bokslutet.Regeringen föreslår vidare att godkänner inve-steringsplan för . Den innebär investeringar inom en ramsom sammanlagt omfattar ca , som till övervägande delavser återanskaffningar. De största investeringarna inom den angivna ramengörs inom områdena lotsning samt farleder och utmärkning.Utöver de nu nämnda investeringarna planeras investeringar i farleder tillGöteborgs hamn. Utskottet återkommer till den frågan i det följande.Regeringen föreslår vidare att får bemyndigande att ta upplång- och kortfristiga lån inom en total ram på förfinansiering av investeringar. Verket bör också få sätta in kassamässigtöverskott på räntebärande konto i eller affärsbank.Av propositionen framgår att har en fordran på ettkonsortium som ombesörjde en påbörjad, men sedermera avbruten,övertäckning av . Enligt ett numera träffat avtal mellan dessabåda parter garanteras en ersättning om minst 100 miljonerkronor.Regeringen framhåller att , och andrastatliga myndigheter har haft och sannolikt även kommer att hakostnader med anknytning till förlisning. Såväl kostnadernasstorlek som deras utfall i tiden är svåra att prognostisera. Regeringen föreslådärför att medlen i fråga, som förvaltas av , skall kunnaanvändas för framtida kostnader, föranledda av utredningar och andraåtgärder med anknytning till förlisning, inom den kommandetreårsperioden.5.3.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot vad regeringen sålundaanfört om ekonomiska mål och investeringsplan m.m. förSjöfartsverket. Det innebär - som framgår av utskottetshemställan - att bör- godkänna ekonomiska mål och investeringsplan förSjöfartsverket för i enlighet med vadregeringen förordar, i de delar som inte omfattas avutskottets ställningstagande till de ekonomiska målen ifråga om farledsavgifterna,- bemyndiga regeringen att fastställa utdelning ochskattemotsvarighet för i enlighet med vadregeringen förordar,- bemyndiga regeringen att för ge Sjöfartsverketfinansiella befogenher i enlighet med vad regeringenförordar,- godkänna vad regeringen anför om finansiering avkostnader med anknytning till förlisning.5.4 Investeringar i farleder tillGöteborgs hamn5.4.1 Regeringens överväganden och förslagSjöfartsverket och har - framgår det avpropositionen - träffat en överenskommelse om gemensamfinansiering av investeringar i farleder till hamn.Avtalet innebär bl.a. att parterna enats om att genomföra enförsta etapp till en kostnad av ca , därstaten skall svara för av kostnaderna och Göteborgskommun för . Regeringen framhåller att ärden enda hamnen i med ett världsomspännande nätav direktanlöpande linjetrafik. Hamnen är av storbetydelse för den svenska industrin, av densvenska exporten passerar genom hamn.Regeringen betonar att en satsning på förbättrade farledertill hamn är en viktig åtgärd för att delsåstadkomma en ökad samverkan mellan transportslagen,dels ge näringslivet förbättrade transportförutsättningar ochtillväxtmöjligheter. Det finns enligt regeringengemensamma motiv och intressen från hamnen, re- gionenoch staten att genomföra projektet i fråga.Överenskommelsen mellan bör därför godkännas.Vad gäller finansieringen framhåller regeringen att böranvända av eget kapital och ta upp lån med 200 miljonerkronor för resterande del av investeringen. Med hänvisning tillinvesteringsbehovet i farleder till bör regeringen, sägs det ipropositionen, bemyndigas att senare besluta om revidering avSjöfartsverkets ekonomiska mål och låneram.5.4.2 MotionsförslagEnligt motion T642 av ,n m.fl. (m) är detglädjande att ett avtal om farledsutbyggnad nu kunnatträffas med hamn. Överenskommelsen innebärdock att andel av kostnaden skalllånefinansieras, vilket kommer att medföra framtida högrefarledsavgifter. har tidigare - fortsättermotionärerna - haft en fond för att täcka framtidainvesteringsbehov. Denna fond har till stor del betalats justav den tunga trafiken på , som behöverfarledsutbyggnaden. De investeringsmedel somsjöfartsnäringen därigenom tidigare inbetalat tillSjöfartsverket, och som utan riksdagsbeslut indragits avregeringen, bör därför återföras till så att mankan undvika kommande kraftiga ökningar avfarledsavgifterna.5.4.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet har för sin del ingen erinran mot vad regeringenanför om investeringar i farleder till hamn. Medanledning av m-motionen vill utskottet erinra om attriksdagen, , ställde sig bakom ettregeringsförslag om att soliditet på siktskulle sänkas från till (prop. 1998/99:1, bet.1998/99:TU1, rskr. 1998/99:79). I den nämndapropositionen uttalade regeringen också sin avsikt attbesluta om en extra inleverans från underhösten 1998. Uttalandet föranledde ingen erinran frånriksdagens sida. Utskottet är inte berett att förorda enomprövning av det nämnda riksdagsbeslutet.Av det anförda följer att utskottet tillstyrker regeringens förslag om inve-steringar i hamn och avstyrker motion T642 (m) yrkande 16.5.5 Handelsflottans kultur- ochfritidsråd (HKF)Regeringen erinrar om att HKF:s verksamhet finansierasgenom en avräkning på farledsavgifter samtgenom egna avgiftsintäkter. Avräkningen påfarledsavgifterna för är 18,5 miljoner kronor.Regeringen anser i likhet med HKF att 18,5 miljoner kronorav rådets totala kostnader skall finansieras genom avräkningav farledsavgifterna . Enligt rådets beräkning uppgårde egna avgiftsintäkterna till 8,5 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen att godkänner vadregeringen förordar om Handelsflottans kultur- och fritidsråd.5.6 Vänersjöfart m.m.5.6.1. InledningUtskottet har i avsnitt 1 behandlat regeringens förslag om enmedelsanvisning på under anslagetErsättning till viss kanaltrafik m.m. Från anslaget utgårbidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte ochSäffle kanaler samt ersättning till Vänernsseglationsstyrelse. I det föregående har också nämnts attsjötransporter inom inte omfattas av denfarledsavgift som eljest gäller för annan inrikessjöfart. Sådan avgift utgår emellertid för sjötransporter somantingen börjar eller slutar utanför Vänerområdet.Av propositionen framgår att en utredare på regeringens uppdragpresenterat förslag till en rad åtgärder i syfte att skapa långsiktigaförutsättningar för en kommersiellt bärkraftig utveckling av Vänersjöfarten. Idepartementsskrivelsen (Ds 2000:18), Väneruppdraget - Förslag förutvecklingen av Vänersjöfarten, föreslås bl.a. att lotsavgiften sänks , att statligt transportbidrag utgår för sjöfarten i de fall landtransporterkombineras med Vänerfart samt att regeringen avsätter tillVänerrådet för utvecklingsprojekt.Vidare nämns i propositionen att , efter engenerell höjning och omläggning av lotstaxan, infört en generell rabatt på30 % på lotsavgiften för all Vänertrafik genom Trollhätte kanalssjötrafikområde.5.6.2 MotionsförslagVänersjöfart m.m. behandlas i följande tretton motioner:- T211 yrkande 19 av m.fl. (fp),- T212 yrkandena 30 och 31 av m.fl. (kd),- T216 yrkande 2 av m.fl. (s),- T609 av och (båda fp),- T620 yrkandena 1-5 och 7 av ochMarianne (båda c),- T621 av och (bådakd),- T640 yrkande 5 av m.fl. (v),- T642 yrkande 6 av ,n m.fl. (m),- T643 yrkandena 1-3 av m.fl. (v),- T650 av m.fl. (s),- T658 av och (båda s),- T659 av och (båda s),- N386 yrkande 7 av ().Genomgående i dessa motioner framhålls att transporterpå eller eller längs kusterna innebärfördelar från miljö-, trafiksäkerhets- ochenergieffektivitetssynpunkt i förhållande till väg- ochjärnvägstransporter och att dessa fördelar motiverar stödeller andra åtgärder från bl.a. statens sida.I fråga om Vänersjöfarten, som det stora flertalet av motionsyrkandenagäller, framhålls mera specifikt bl.a. att utredningsmannens förslag i dennämnda departementsskrivelsen bör genomföras och att bör gesstatus som inre vattenväg. Sådan sägs innebära att infrastrukturskulle finansieras på samma sätt som vägar och järnvägar.