bet · GN01SfU11 · 2000-03-30 00:00:00 — får utfärda främlingspass även i andrafall, om det finns särskilda skäl. Även främlingspass kan förses med anteck-ning om att identiteten inte är styrkt.MotionI motion Sf625 av och () begärs etttillkännagivande om främlingspass. Enligt motionärerna är själva benäm-ningen främlingspass ett problem eftersom många upplever ordet som ned-värderande. Motionärerna anser att man i stället kan benämna dokumentetresepass.Utskottets bedömningUtskottet avstyrkte i betänkande 1998/99:SfU5 ett likalydande yrkande medmotiveringen att uttrycket främlingspass är ett väl inarbetat begrepp och ettbyte av benämning skulle kunna vara ägnat att skapa förvirring. Utskottethade också erfarit att det internationellt vedertagna uttrycket är alien s passport. Utskottet avstyrker bifall till motion Sf625.Avvisning och utvisningGällande ordningI 4 kap. utlänningslagen anges under vilka förhållanden en utlänning fåravvisas eller utvisas ur landet. De formella grunderna för avvisning, bl.a. attutlänningen inte har pass, visering eller uppehållstillstånd eller erforderligtarbetstillstånd, anges i 1 §. Någon tidsgräns för avvisning på sådana grunderfinns inte. De materiella grunderna, t.ex. att det kan antas att han eller honkommer att sakna tillräckliga medel, finns i 2 §. Avvisning i dessa fall fårinte ske senare än efter utlänningens ankomst till ochinte om han eller hon har visering eller uppehållstillstånd.Invandrarverket skall pröva ärendet om avvisning om utlänningen sökerasyl här eller utan avbrott har vistats i mer än efter an-komsten när frågan väcks om utlänningens avvisning. Har den centrala ut-länningsmyndigheten i annat nordiskt land begärt att utlänningen skall avvi-sas skall även denna fråga prövas av . I andra fall skall po-lismyndigheten pröva frågan om avvisning, men överlämna ärendet till om myndigheten anser det tveksamt om avvisning bör ske.En utlänning får utvisas om han eller hon uppehåller sig här efter det attuppehållstillståndet löpt ut eller återkallats. Även dessa beslut fattas av In-vandrarverket.Om en ansökan om uppehållstillstånd avslås eller uppehållstillståndet åter-kallas medan utlänningen befinner sig i , skall beslut omavvisning eller utvisning meddelas om inte särskilda skäl talar mot detta. Närfrågan om avvisning eller utvisning prövas skall hänsyn tas till om utlän-ningen på grund av reglerna om verkställighet inte kan sändas till ett visstland eller det annars finns särskilda hinder mot att avgörandet verkställs. Iavvisnings- eller utvisningsbeslutet skall ges de anvisningar om verkställig-heten som prövningen föranleder.Bestämmelser om verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut finnsi 8 kap. utlänningslagen. Enligt 1 § får en avvisning eller utvisning aldrigverkställas till ett land om det finns skälig anledning att tro att utlänningendär skulle vara i fara att straffas med döden eller med kroppsstraff eller attutsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning, och inte heller till ett land där han inte är skyddad mot att sändas vidare till ett land där han skulle vara i sådan fara. Denna bestämmelsefick sin nuvarande utformning i och med lagändringarna som trädde i kraftden och innebar en anpassning till Europakonventionen.Finns inte ovan nämnda hinder mot verkställigheten skall utlänningen sän-das till sitt hemland eller, om möjligt, till det land från vilket han eller hokom till . Går inte detta eller finns det andra särskilda skäl får utlänningen i stället sändas till något annat land.Invandrarverket får förordna att verkets beslut om avvisning får verkställasäven om det inte vunnit laga kraft (omedelbar verkställighet), om det äruppenbart att det inte finns grund för asyl och att uppehållstillstånd inteheller skall beviljas på någon annan grund. Beslut om omedelbar verkställig-het får meddelas senare än efter den första ansökan om uppe-hållstillstånd efter ankomsten till landet bara om synnerliga skäl talar fördetta.Ett beslut om avvisning eller utvisning anses verkställt om utlänningenlämnat landet och beslutet vunnit laga kraft. Andra beslut än sådana sommeddelats av allmän domstol preskriberas om beslutet inte har verkställtsinom efter det att det vunnit laga kraft. Har utlänningen inte kunnatanträffas för verkställighet inom fyraårsperioden och frågan om verkställig-het kommer upp därefter, skall beslutet anses verkställt genom att utlänning-en lämnat landet och beslutet vunnit laga kraft.MotionerI motion U620 yrkande 8 av andre vice talman m.fl. (v, s, m,kd, fp, c, mp) begärs ett tillkännagivande om att är en risk-fylld plats för politiskt oppositionella och religiöst oliktänkande, varför allutvisningar av människor som flytt från av politiska och religiösa skältorde upphöra. Sådana oppositionella kan ofta utsättas för mycket hårdastraff, eller till och med dödas, efter ankomsten till hemlandet. Att utvisadessa personer till är att utsätta dem för oerhörda risker. Svenska myn-digheter måste därför vara ytterst varsamma när det gäller utvisning till Iran.Ingrid () anför i motion Sf618 att en hel del avvisningsärendenfått mycket kritik. Människor har inte fått stanna kvar här i landet trots attframhållit att de riskerar att utsättas för förföljelse och trakasserier när dekommer tillbaka till hemlandet. Rutinerna vid återkomsten efter avvisningfrån borde ses över så att exempelvis den avvisade inte med automa-tik överlämnas till passpolisen i hemlandet. I översynen bör också ingåsvenska myndigheters beaktande av asylsökandes integritet vid efterforsk-ningar av uppgifter om de asylsökande och vid kontakter med hemlandetsmyndigheter samt polisens möjligheter att hjälpa den avvisade att resa in ilandet utan att väcka onödig uppmärksamhet. Motionären begär ett tillkän-nagivande om det anförda.Kerstin-Maria m.fl. (mp) begär i motion Sf628 yrkande 4 ett tillkän-nagivande om vikten av att kontrollerar till vilka förhållanden enasylsökande som fått avslag på en ansökan om uppehållstillstånd återvänder.Utskottets bedömningI det av godkända betänkande 1999/2000:UU11 beskrivs situatio-nen i bl.a. enligt följande. Situationen i behandlas iFN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. Kommissionen har ocksåutsett en rapportör för landet, och situationen behandlas även i en återkom-mande resolution i . EU har varit initi-ativtagare till en resolution i om MR-läget i . Dennabaseras på information och rekommendationer som MR-rapportören gjort.Trots att vissa framsteg kan noteras framhålls det dock i resolutionen att demänskliga rättigheterna fortsatt kränks i . Det förekommer ett stort antalavrättningar i strid med internationella normer, fall av tortyr och grymmaformer av straff, inkluderande offentlig amputering, stening och avrättning.Diskrimineringen av religiösa minoriteter fortsätter också. Förföljelse avvissa journalister, författare och religiöst oliktänkande som försöker nyttjasin yttrandefrihet har inte heller upphört. De inbyggda institutionella svårig-heterna och det politiska motståndet till trots, finns det tecken på att ,mycket sakta, genomgår förändringar som också bör kunna medföraförändringar på MR-området.Det finns, som framgått ovan, ett förbud mot verkställighet till ett landom det finns skälig anledning att tro att utlänningen där skulle vara ifara att straffas med döden eller med kroppsstraff eller att utsättas förtortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning. En individuell bedömning av om nämndaverkställighetshinder föreligger sker i varje enskilt fall. Utskottet villframhålla att det är av stor betydelse att myndigheterna noga följerutvecklingen i de länder där det kan finnas särskild anledning att antaatt den som avvisas eller utvisas dit löper större risk än i andra länderatt drabbas av sådana straff eller sådan behandling som enligt svensklag utgör verkställighetshinder. Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf618, Sf628 yrkande 4 och U620 yrkande 8.Utvisning på grund av brottGällande ordningEnligt 4 kap. 7 § utlänningslagen får en utlänning utvisas ur om handömts för ett brott som kan leda till fängelse eller om en domstol undanröjeren villkorlig dom eller skyddstillsyn som utlänningen har dömts till. När detrör sig om mindre allvarliga brott kan dock utlänningen utvisas endast ombrottsligheten är systematisk eller upprepad och under förutsättning att på-följden bestäms till ett svårare straff än böter i det mål där utvisningsfråganär aktuell. Oberoende av återfallsrisk kan utvisning ske vid vissa svårareformer av brott. När en domstol överväger om en utlänning bör utvisas skallden ta hänsyn till utlänningens anknytning till det svenska samhället. Därvidskall domstolen särskilt beakta utlänningens levnadsomständigheter ochfamiljeförhållanden samt hur länge utlänningen har vistats i . Enutlänning som vistats i med permanent uppehållstillstånd sedanminst när åtal väcktes eller som då var bosatt i får utvisas endast om det finns synnerliga skäl. Detsamma gäller fören medborgare i annat nordiskt land som hade varitbosatt här . För flyktingar gäller särskilda, mycket starka,begränsningar av möjligheterna till utvisning. En utlänning som kom tillSverige innan han fyllde och som när åtal väcktes hade vistats härminst får över huvud taget inte utvisas på grund av brott.Ett beslut om utvisning på grund av brott skall innehålla förbud för utlän-ningen att återvända till eller utan tidsbegränsning.En domstols beslut om utvisning får inte verkställas förrän ådömt fängel-sestraff avtjänats eller verkställigheten flyttats över till annat land. Om domstolen inte funnit att skäl till utvisning föreligger på grund av brottet och dsamtidigt föreligger ett av fattat lagakraftvunnet beslut omavvisning eller utvisning finns dock inte något formellt hinder mot att avvis-ning eller utvisning sker innan fängelsestraffet avtjänats.MotionI motion Ju501 yrkande 2 av och () begärsett tillkännagivande om att utvisningsbeslut skall verkställas efter det att desammanlagda fängelsestraffen avtjänats. I motionen anförs att strafftiden pågrund av tillkommande förseelser kan bli så lång att tiden för utvisningsbe-slutet löpt ut. Den dömde kan då efter avtjänat fängelsestraff fritt vistas ilandet. Motionärerna framhåller också att oaktat domstols beslut om utvis-ning inte är att betrakta som en påföljd måste ändå utvisningsbeslutets inten-tioner vara en del av en väl motiverad bedömning av den dömdes möjligheteratt klara sin livsföring här i landet.Utskottets bedömningUtskottet har vid ett antal tillfällen avstyrkt likalydande yrkanden och senasti betänkande 1998/99:SfU5. Utskottet anförde därvid att när en domstolbeslutar om utvisning på grund av brott skall beslutet innehålla förbud förutlänningen att återvända till eller utan tidsbegräns-ning. Tidsbegränsning är dock huvudregel och de tider som kommer i frågaär i allmänhet fem eller . Även så som förekommer un-dantagsvis. Enligt 4 kap. 9 § utlänningslagen får en domstol, när den enligt34 kap. beslutar att förändra en påföljd som en utlänning hardömts till, också meddela det beslut beträffande utvisningen som förändring-en av påföljd ger anledning till. Bestämmelsen innebär bl.a. att, om domsto-len beslutar att utlänningen skall utvisas för det nya brottet, domstolen an-tingen kan förlänga tiden för återreseförbudet enligt den tidigare domen ellerockså ersätta det tidigare utvisningsbeslutet med ett nytt som då omfattaräven det tidigare beslutet. Ett sådant beslut förutsätter i och för sig inte nåändring av brottspåföljden, eftersom ändringen beträffande utvisningen idetta fall föranleds av att den nya brottsligheten i sig anses böra medförautvisning. Utskottet pekade också på att en domstols beslut om utvisning pågrund av brott inte är en påföljd utan en särskild rättsverkan på grund avbrottet. Om det i något enstaka fall inträffar att tiden för ett återreseförbudgått till ända innan den dömde avtjänat ett fängelsestraff är det därför interimligt att tiden för förbudet börjar löpa då straffet är avtjnat. Utskottet avstyrkte bifall till motionen.Utskottet vidhåller sin tidigare intagna uppfattning och avstyrker motionJu501 yrkande 2.Rättssäkerhet och handläggningMotionerUtskottet behandlar under denna rubrik ett antal motionsyrkanden som rörprocessen i utlänningsärenden.I motion Sf602 av de () begärs förslag frånregeringen innebärande att överklagandemöjligheten i asylärenden utformasså att reell likhet inför lagen skall gälla inom rättssystemet. Motionären anföatt en asylsökande kan få ett avvisnings- eller utvisningsbeslut prövat iprincip hur som helst, låt vara att nya skäl visserligen skall hatillkommit. Enligt motionären innebär detta risker för att sådana skäl mereller mindre konstrueras. Ett alternativ till dagens ordning skulle enligt mo-tionären kunna vara att överföra prövning av överklaganden av utvisnings-och avvisningsbeslut till förvaltningsdomstol.I motion Sf624 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande omhandläggningstiderna i flyktingärenden. Om rätten att ge in ny ansökan be-gränsas skulle handläggningstiderna kunna kortas och mycket mänskligtlidande sparas.Gudrun m.fl. (v) begär i motion Sf609 ett tillkännagivande omatt avskaffa förtroendeläkarsystemet. Enligt motionärerna har den kritik somframförts mot förtroendeläkarna gällt bl.a. att de inte har tillräcklig kunskapom krigs- och tortyrskador, att deras opartiskhet och objektivitet kan ifråga-sättas på grund av deras ekonomiska relation till myndigheterna och att enläkares lojalitet alltid måste ligga hos patienten. Motionärerna anför att dens.k. föreslår en instansordning med länsrätt och kammar-rätt. Dessa domstolar skulle kunna kalla intygsskrivande läkare till muntligförhandling om oklarheter vidlåder utfärdade intyg. I enstaka fall kan ocksåSocialstyrelsens rättsliga råd höras.Ragnwi Marcelind (kd) begär i motion Sf620 ett tillkännagivande om för-kortade handläggningstider i utlänningsärenden. Handläggningen hos i skall inte få ta mer än från dag för ansökan tillbeslut och i skall tiden inte vara längre än sex månadersåvida det inte föreligger synnerliga skäl till . Om handläggningsti-den överstiger bör permanent uppehållstillstånd beviljas. ÄvenYvonne Ruwaida (mp) anför i motion Sf640 att handläggningstiderna i ut-länningsärenden är alldeles för långa. Enligt motionären bör man efter ett årsvistelse i få permanent uppehållstillstånd. I yrkande 4 begärs etttillkännagivande om det anförda.I motion Sf639 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 7 ett tillkänna-givande om flyktingars psykiska och fysiska ohälsa. Enligt motionärernalägger man ner stora resurser när det gäller vård för de asylsökandesom drabbas av depressioner bl.a. på grund av långa väntetider. Om resur-serna koncentrerades till ett tidigt skede av processen skulle handläggnings-tiderna kunna kortas och i förlängningen skulle trycket på den psykiatriskavården lätta. I yrkande 9 begär motionärerna förslag till en permanent verk-samhet med jourbiträden. Motionärerna hänvisar till ett projekt med jourad-vokater som med gott resultat genomfört på . Vidarebegärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om medborgarvittnen. Motionärernaanför att medlemmar i olika frivilligorganisationer skulle kunna medverka iasylutredningar som vittnen. Direktavvisning skall inte kunna ske om myn-dighetsrepresentant och vittne har olika uppfattning utan. Då skall ärendet istället gå vidare för fortsatt utredning. Vidare begär motionärerna i yrkande11 ett tillkännagivande om att myndigheterna i sina kontakter med de asylsö-kande i första hand måste efterfråga auktoriserade tolkar. Den sökande måstekunna lita på tolkens kunnighet och integritet. Kvinnor som varit utsatta förövergrepp bör kunna få hjälp av tolkar som är av samma kön.Helena och () anför i motion Sf4 att om i ett avslagsbeslut har en annan motivering för avslaget änInvandrarverket skall den klagande beredas möjlighet att få del av dennainnan nämnden fattar beslut. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om detanförda. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att ersätta och i asylprocessen med en tvåpartsprocess idomstol.I motion Sf628 yrkande 3 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att såväl mottagandet som asylprocessen måste präglasav tolerans oavsett det tas beslut om avvisning respektive utvisning eller inteoch respekt för alla människors lika värde.Utskottets bedömningI budgetpropositionen 1999/2000:1 för framhålls under utgiftsområ-de 8 att vare sig eller har uppnått upp-satta mål när det gäller att förkorta handläggningstiderna i utlänningsärende-na. Olika åtgärder har vidtagits för att förbättra situationen. Bland annat harInvandrarverket fått ett ökat ansvar för att effektivisera hela handläggnings-kedjan, såväl inom som vid utlandsmyndigheterna. Utlänningsnämn-den gjorde , på regeringens uppdrag, en översyn av nämndensarbetsformer och resursanvändning. Översynen har resulterat i en omorgani-sation under slutet av . Vidare har regeringen genom en ändring inämndens instruktion medfört att beslutsfattandet i ärenden av enklare be-skaffenhet delegeras i större utsträckning. har också beviljatInvandrarverket och extra resurser i form av ökadeanslag för i avsikt att korta handläggningstiderna.Kommittén för ny instans- och processordning i utlänningsärenden (NIPU)föreslår i slutbetänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16)att läggs ned. som central utlännings-myndighet och förvaltningsmyndighet skall fatta beslut i första instans. Ver-kets beslut skall kunna överklagas till en länsrätt, och länsrättens beslut skakunna överklagas till en kammarrätt. För prövning hos kammarrätten skallkrävas prövningstillstånd enligt de vanliga regler om sådant tillstånd somgäller hos kammarrätterna. Någon möjlighet till överprövning av kammar-rättens beslut föreslås inte, utan kammarrätten blir slutinstans. I processenskall tillämpas ett tvåpartsförfarande innebärande att myndigheten redan pålänsrättsnivå blir motpart till den enskilde. Förvaltningsprocesslagens vanligaregler bör enligt kommittén gälla. Det innebär att muntlig förhandling kankomma i fråga när det kan antas vara till fördel för utredningen eller främjaett snabbt avgörande av målet. Muntlig förhandling skall vidare hållas omden enskilde begär det och förhandlingen inte är obehövlig och inte hellersärskilda skäl talar emot det. Mål som rör avvisning eller utvisning skallenligt kommittén utgöra förtursmål i domstolarna. Kommittén bedömerockså att då processen, och särskilt möjligheterna till effektiv muntlig för-handling förbättras, handläggningstiderna för asylärenden kan förkortas.Samtidigt pekar kommittén på behovet av att skall kunnaprioritera asylutredningar så att dessa kan avslutas inom rimlig tid. En sådanåtgärd kan antas vara av avgörande betydelse för att handläggningstidernaskall kunna kortas. Möjligheterna att påverka detta har dock inte legat inomkommitténs uppdrag.NIPU lägger inte fram några förslag med avseende på förtroendeläkarna,jourbiträden eller medborgarvittnen. Förtroendeläkarnas uppgift är i huvud-sak att göra bedömningar av den befintliga medicinska utredningen i ettärende. Deras yttrande bör inhämtas endast när redan ingivna intyg ger an-ledning till tveksamhet. Sådan kan uppkomma t.ex. om intyget är svårbe-gripligt, om dess slutsatser ter sig bristfälligt motiverade eller om slutsatsestår i strid mot innehållet i andra intyg eller kan betvivlas mot bakgrund avmyndighetens egen kunskap om ärendet.Rätten till offentligt biträde är en väsentlig del av en rättssäker asylprocessDet är därför av vikt att ett biträde kan förordnas på ett så tidigt stadium somöjligt och därmed kunna bidra till att asylutredning kanpåbörjas och även avslutas så fort som möjligt. genomfördeInvandrarverket i samråd med en försöksverksam-het med advokatjour för avvisningsärenden som tagits upp i samband med attutlänningar rest in via . Verksamheten avsåg endast ärendendär det inte varit fråga om avvisning med omedelbar verkställighet. I NIPU:sbetänkande anges att erfarenheterna av försöksverksamheten varit goda menatt det av olika skäl inte varit möjligt att dra alltför långtgående slutsatserförsöksverksamheten.Vad gäller medverkan av frivilligorganisationer eller medborgarvittnen ihandläggningen av asylärenden har också genomförts en försöksverksamhetpå under tiden oktober 1998-maj 1999. Organisationernas medver-kan avsåg endast ärenden där det handlar om avvisning till tredje land ochdär offentligt biträde inte förordnas. Någon rapport över denna verksamhetföreligger ännu inte.Att auktoriserade tolkar efterfrågas i första hand och att en asylsökandevid behov får en tolk av samma kön utgår utskottet från.Utskottet har noterat att i sitt budgetunderlag för bud-getåren 2000, 2001 och 2002, som överlämnats till regeringen, beräknar attuppnå de nu gällande verksamhetsmålen beträffande medborgarskapsärendensamt överklagade uppehållstillstånd under innevarande budgetår. Beträffandeavlägsnandeärendena beräknas verksamhetsmålen uppnås nästkommandebudgetår. Vidare har revisorer i sin granskningsplan för våren2000 beslutat genomföra en förstudie avseende invandrings- och flyktingpo-litiken. I förstudien skall bl.a. göras en återkoppling till revisorernas tidiggranskning där bl.a. problemen med långa handläggningstider uppmärksam-mades.NIPU:s betänkande bereds inom . Dess-utom utreds frågan om huruvida inrättande av specialdomstolar kan ansesutgöra ett alternativ till den av NIPU föreslagna processordningen.Utskottet anser att i avvaktan på den fortsatta beredningen intebör göra några uttalanden med anledning av de frågor som tas upp i de olikamotionerna. Utskottet avstyrker motionerna Sf4 yrkandena 13 och 17, Sf602,Sf609, Sf620, Sf624, Sf628 yrkande 3, Sf639 yrkandena 7 och 9-11 samtSf640 yrkande 4.BarnBarnkonventionenSåväl i den migrationspolitiska proposition 1996/97:25 som i betänkande1996/97:SfU5 (s. 86-105) redogjordes utförligt för be-stämmelser och hur dessa kan påverka barns ställning i utlänningslagen.Genom förslag i propositionen kompletterades utlänningslagen med enportalbestämmelse med innebörden att barnets hälsa, utveckling och bästa iövrigt särskilt skall beaktas i fall som rör barn.MotionerI motion Sf4 yrkande 15 av och () begärsett tillkännagivande om att skall inarbetas i utlänningsla-gen. Vidare framhåller motionärerna att det är omänskligt att många familjersplittras, något som sker . Om inarbetades i utlän-ningslagen skulle det bli mycket svårt att fatta avvisningsbeslut med famil-jesplittring som följd, och inga barn skulle behöva gömma sig. I yrkande 16begärs ett tillkännagivande om det anförda.I motion Sf639 av m.fl. (kd) anförs att Barnombudsmannenpåpekat att den s.k. portalparagrafen är verkningslös. har också föreslagit att de liknande bestämmelser som finns iföräldrabalken rörande hämtning av barn vid vårdnads- och umgängestvisterbör införas i utlänningslagen. Motionärerna menar att en sådan förändringskulle kunna innebära att man i högre grad lever upp till barnkonventionensintentioner. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om det anförda.Kerstin-Maria m.fl. (mp) anför i motion Sf628 att förplik-telser enligt är att i alla sammanhang se till barns bästa.Detta skall förverkligas genom den s.k. portalparagrafen i utlänningslagen.Huruvida denna bestämmelse har slagit igenom har ännu inte kunnat bedö-mas. Motionärerna anser det mycket angeläget att en sådan bedömning görsoch begär i yrkande 11 att regeringen gör en sådan utvärdering.I motion K356 yrkande 4 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att flyktingpolitiken skall underställas kravet om barnetsbästa enligt , och att barn som befunnit sig i i ett årskall ges uppehållstillstånd.Utskottets ställningstagandeI betänkande 1996/97:SfU5 anförde utskottet om den s.k. portalparagrafenbl.a. Utan att barnets bästa generellt tar över samhällsintresset attreglera invandringen skall portalbestämmelsen ha en stark och meningsfullinnebörd. Detta gäller såväl vid en bedömning av om det finns humanitäraskäl för uppehållstillstånd som hela asylprocessen.