bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Enligt AMS meddelande 5/1996 skall en person som är an-ställd i ett personaluthyrningsföretag . En deltidsanställd i ett sådant företakan därför till skillnad från andra deltidsanställda inte få fyllnadsersättningYtterligare exempel är att arbetslöshetsersättning inte får betalas ut "mellanjobben". Den som arbetar i ett bemanningsföretag utestängs alltså från för-måner som personen skulle ha haft rätt till hos en annan arbetsgivare än ettbemanningsföretag.Enligt utskottets mening är det viktigt att arbetslöshetsförsäkringen får enutformning som uppmuntrar anställda att ta även kortare arbeten. Deltid ärbättre än inget arbete alls. Det är inte självklart att den indirekta subventiosom arbetslöshetsförsäkringen kan sägas innebära i förhållande till andrabranscher där deltidsarbete är vanligt förekommande skall utvidgas till attgälla bemanningsbranschen. Här är regler om en s.k. bortre parentes fördeltidsstämpling en lösning. Men det viktiga i förhållande till bemannings-branschen är att dagens diskriminerande regler undanröjs. Samma regelsy-stem måste gälla oavsett vilken arbetsgivare den enskilde har.Det finns skäl att uppmärksamma ytterligare en sak som påtalats i Mode-raternas motion. Det gäller den s.k. karens- eller karantänregeln i 4 § lagenom privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft. Regeln, som riktarsig både mot uthyrare och beställare, kom till för att förhindra olämpligrekryteringsverksamhet. Som framhålls i motionen drabbar regeln i praktikenanställda i bemanningsföretag som kommer från en tidigare anställning i denoffentliga sektorn. Därigenom blir framför allt kvinnor lidande. Regeln ärobefogad och bör upphävas.Det anförda visar att flera åtgärder är nödvändiga för att åstadkomma kon-kurrensneutrala och rimliga regler för bemanningsföretagen. Regeringen börskyndsamt återkomma med sådana förslag. Vad som anförts med anledningav motion A247 (yrk. 1, 2, 5 och 6) bör ges regeringen till känna. Övrigamotioner avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande översyn av bemanningsföretagen m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A247 yrkandena 1,2, 5 och 6 samt med avslag på motionerna 1999/2000:A201 yrkandena1-3, 1999/2000:A219 yrkande 3, 1999/2000:A227, 1999/2000:A255yrkande 6, 1999/2000:A261 och 1999/2000:A723 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Översyn av bemanningsföretagen m.m. (mom. 9,motiveringen)och (båda kd) anser att den del av utskottetsställningstagande i avsnitt 1.4 , uthyrnings- ochbemanningsföretag som börjar med "Den nyssnämnda" och slutar med"A723 (yrk. 8)" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att de snabbt växande bemanningsföretagen är en nyaktiv part när det gäller rekrytering och matchning av arbetskraft. Vidare kanutskottet konstatera möjligheterna till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen är olika beroende på om uthyrningsverksamheten bedrivs i offentlig regieller privat. En anställd i ett privat bemanningsföretag betraktas som heltids-anställd oavsett vad den enskilde och företaget har avtalat och personen kandärför inte få utfyllnadsersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Det kandäremot en person få som är deltidsanställd i vad som kan betecknas som ettoffentligt organiserat bemanningsföretag, nämligen arbetscentra med kom-mun eller arbetsförmedling som huvudman.Utskottet anser att det är angeläget att en översyn görs av den aktuella frå-gan. Översynsarbetet bör inriktas på att regeltillämpningen bör vara den-samma oavsett om en person arbetar i ett offentligt organiserat eller privatbemanningsföretag. Även andra frågor som uppkommit i samband med denkraftiga expansionen av bemanningsföretagen bör ingå i sådan översyn. Detkan gälla reglerna för själva verksamheten, verksamhetens förhållande förandra regelsystem och så vidare. Arbetet bör bedrivas förutsättningslöst.Vad utskottet anfört med anledning av motion A255 (kd) yrkande 6 börges regeringen till känna. Övriga i sammanhanget behandlade motioneravstyrks, i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vad utskottet anfört.14. Utveckling av bemanningsföretag enligt utredningsförslag(mom. 10), , och (allam) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 , uthyrnings- och bemanningsföretag som börjar med "Medanledning" och slutar med "A247 (yrk. 4)" bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning i motion A247 om den s.k.DELTA-utredningens förslag om etablering av bemanningsföretag. Utred-ningsförslaget går ut på att myndigheterna med hjälp av skattemedel skallutöka sin konkurrens med de privata bemanningsföretagen. Det skulle skegenom att AMS fick för att i samarbete med arbets-marknadens parter driva ett projekt i syfte att påskynda etableringen av flerbranschanknutna, helt intäktsfinansierade bemanningsföretag. Dessa s.k.DELTA-modeller måste avvisas. Renodlad personaluthyrningsverksamhetbör inte bedrivas i eller statlig regi. Som sägs i motionen kandetta alltså inte vara en uppgift för AMS.Det anförda innebär att motion A247 (yrk. 4) tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande utveckling av bemanningsföretag enligt utrednings-förslagatt med anledning av motion 1999/2000:A247 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Konkurrensutsättning av den offentliga förmedlingen(mom. 11), , och (allam) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 , uthyrnings- och bemanningsföretag som börjar med"talar" och slutar med "A231 (yrk. 22)" bort ha följande lydel-se:I framtiden måste förmedlingsverksamheten fungera bättre. Utskottet hål-ler med om vad som sägs i motion A282. Starka skäl talar föratt konkurrensutsätta förmedlingen i högre grad. Det bör kunna leda tillstörre effektivitet och lägre kostnader. En sätt som skulle kunna prövas -efter australisk modell - är att förmedlingarna får ersättning efter resultatedvs. i vilken utsträckning de lyckas förmedla arbete åt arbetslösa. Det voreockså positivt om antalet specialistförmedlingar kunde öka eftersom de fram-står som särskilt effektiva när det gäller att erbjuda arbetslösa personer arbete. Dessa förmedlare kan följa med i det som sker inom branschen - praktis-ka exempel är förmedlingar för vård, undervisning, kultur, handel m.m. SomModeraterna framhåller skulle fler specialistförmedlingar kunna ge fler ar-beten till mindre kostnad. Det anförda innebär att motion A282 (yrk. 7 och8) tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande konkurrensutsättning av den offentliga förmedlingenatt med anledning av motion 1999/2000:A282 yrkandena 7och 8 samt med avslag på motion 1999/2000:A231 yrkande 22 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Platsanmälningslagen (mom. 12), , och (allam) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 , uthyrnings- och bemanningsföretag som börjar med "Tillsist" och slutar med "A218 avstyrks" bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion A218 finns det ett stort antal bestämmelser ochstatliga regler som företagare är skyldiga att följa. Ett exempel är den s.k.platsanmälningslagen . Värdet av lagen kan ifrågasättas av de skälsom anges i motionen: 1) Den offentliga förmedlingen har inte längre mono-pol på att förmedla arbete. 2) Den offentliga förmedlingens marknadsandel ärbara , vilket innebär att ett stort antal platser tillsätts utan förmed-lingens medverkan. 3) Lagen har inte åberopats eller medfört några sanktio-ner . En lag vars efterlevnad inte kontrolleras är överflödig.Utskottet instämmer i detta. Regeringen bör överväga det anförda ochåterkomma till med förslag. Motion A218 tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande platsanmälningslagenatt med anledning av motion 1999/2000:A218 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Anslag på utgiftsområde 13 (mom. 15)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 2.1 Ersättning vid arbetslöshetunder rubriken 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningen och 2.2Sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagetm.m. på utgiftsområde 13 bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning om behovet av en bred uppgörelseom trygghetsförsäkringarna som skall bygga på försäkringsprincipen. Ut-gångspunkten skall vara att försäkringarna skall vara obligatoriska, menfristående från statens budget. Det skall finnas ett tydligt samband mellanavgifter och förmåner. Försäkringarnas oberoende skall tryggas genom fon-der. skall kontrollera försäkringsmässigheten. Ändringarav avgifter och förmåner skall bara kunna ske när det är försäkringsmässigtmotiverat, inte för att staten behöver pengar. Reglerna måste utformas så attdet alltid finns incitament att återgå i arbete.Administrationen av arbetslöshetsförsäkringen skall på samma sätt sompensionsförsäkringen och sjukförsäkringen överlåtas till självständiga styrel-ser, som skall ha ansvaret för att de buffertfonder som byggs upp håller siginom fastlagda ramar. För att möjliggöra en finansiering som till övervägan-de del utgörs av egenavgifter kommer det sannolikt att krävas någon form avlöneväxling som innebär att de nuvarande arbetsgivaravgifterna sänks ochlönerna höjs.Arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och obligatorisk. Alla in-komsttagare som uppfyller kravet på en fast anknytning till arbetsmarknadenskall omfattas av den inkomstrelaterade försäkringen. Det är viktigt att beto-na att det skall vara en omställningsförsäkring. Försäkringen skall vara tids-begränsad, men den bör kompletteras med ett nytt skydd för utförsäkradesom står till arbetsmarknadens förfogande. Detta skydd skall inte vara be-hovsprövat som socialbidragen.Som framhålls i motion Fi212 (yrk. 15 delvis) visar olika ut-redningar, bl.a. från Statskontoret och , att arbetslöshets-kassorna inte fungerar väl. Utskottet delar uppfattning att sys-temet bör ses över med ambitionen att försäkringen verkligen blir en om-ställningsförsäkring.De föreslagna åtgärderna för att reformera försäkringen gör det möjligt attredan år 2000 räkna med ett anslag som är lägre än vadregeringen föreslagit.Det anförda innebär att utskottet biträder förslag till medels-anvisning på anslag A 1 i enlighet med partiets motion Fi212 (yrk. 15 delvis)och Sf246 (yrk. 5).Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet förslag om anslag påutgiftsområde 13. Det innebär att utskottet avstyrker dels propositionen, delsmotionerna A220 (yrk. 12 delvis), A255 (yrk. 1, 2 11), A274 (yrk. 1, 2) ochA277 (yrk. 1 delvis, 5).dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande anslag på utgiftsområde 13 för 2000att riksdagena) med bifall till motionerna 1999/2000:Fi212 yrkande 15 i motsva-rande del och 1999/2000:Sf246 yrkande 5 och med anledning av pro-positionen yrkande 3 anvisar anslag under utgiftsområde 13 Ekono-misk trygghet vid arbetslöshet enligt vad som framgår av bilaga 1,b) avslår övriga i bilaga 2 upptagna motionsyrkanden som avser ut-giftsområde 13,18. Ändrad inriktning av arbetsmarknadspolitiska åtgärderm.m. (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 3.1 Mål för utgifts-området, allmänna frågor m.m. som börjar med "Regeringen föreslår" ochslutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med i motion A220 att arbetsmark-nadspolitiken bör renodlas. I kontakt med arbetsmarknads- och utbildnings-systemet bör arbetsförmedlingen vara den enda myndighet som den arbets-sökande behöver ha kontakt med. Denna enda ingång bör leda till ett ellerflera åtgärdsspår, grundläggande utbildning, arbetsmarknadsutbildning samtåtgärder för långtidsarbetslösa. Inom det första spåret bör komplettering avgrundläggande utbildning upp till motsvarande treårigt gymnasium ske. Detandra spåret bör omfatta direkt arbetsmarknadspolitisk utbildning för attmöjliggöra övergång till den reguljära arbetsmarknaden eller till en över-gångsarbetsmarknad. Det tredje spåret bör utgöras av inträde på en över-gångsarbetsmarknad som skapar kontakt med den reguljära arbetsmarknadeni syfte att underlätta anställning. Inom ramen för de tre spåren måste särskil-da insatser göras för dem som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa.Utskottet anser vidare att resurser för utbildningbör koncentreras till program som erfarenhetsmässigt ökar möjligheten attövergå till den reguljära arbetsmarknaden. Kvarvarande volymåtgärder bördärför enligt utskottets uppfattning fasas ut för att minska inlåsnings- ochundanträngningseffekter så snart nuvarande åtgärder så tillåter.Utskottet kan också konstatera att enligt AMS senaste kvartalsrapport ärkvinnor starkt överrepresenterade bland alla anvisningarna från arbetsför-medlingen. av anvisningarna gäller kvinnor, som flermän än kvinnor är registrerade som arbetslösa. Utskottet anser att det ärangeläget att uppgiften följs upp och studeras och menar att AMS bör ges ettsådant uppdrag.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionerna A220 (yrk.13 och 14) samt A806 (yrk. 12).dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande ändrad inriktning av arbetsmarknadspolitiska åt-gärder m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:A220 yrkande-na 13 och 14 samt 1999/2000:A806 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,19. Arbetsmarknadspolitiska medel till kulturen (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 3.1 Mål för utgifts-området, allmänna frågor m.m. som börjar med "Arbetsmarknadsutskottethar" och slutar med "Kr316 (yrk. 2)" bort ha följande lydelse:Möjligheterna för kulturutövarna att bli ekonomiskt oberoende av stat ochkommun måste uppmuntras. En stor grupp människor finns inskrivna hoskulturarbetsförmedlingen. En fjärdedel av de medel som staten anslår tillkulturen förmedlas via arbetsmarknadspolitiken. Utskottet delar Folkpartietsuppfattning i kommittémotion Kr314 att detta får negativa konsekvenser förkonstnärerna. Det är den konstnär som står i tur för en åtgärd som prioriteras,inte den som utför uppgiften bäst. Det vore bättre om även konstnärernakunde erbjudas riktiga arbeten. Kulturarbetsförmedlingens verksamhet måsteminskas, och de medel som frigörs bör styras över från arbetsmarknadspoli-tiken till den kulturella verksamheten. Resurserna bör i stället användas tillatt låta det som produceras nå publiken. På det sättet kan utbud och efterfrå-gan närma sig varandra.Vad utskottet anfört med anledning av motion Kr314 (yrk. 23) bör ges re-geringen till känna. Motion A229 (yrk. 1 delvis) får anses tillgodosedd medvad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande arbetsmarknadspolitiska medel till kulturenatt med anledning av motionerna 1999/2000:A229 yrkande1 i motsvarande del och 1999/2000:Kr314 yrkande 23 samt med av-slag på motion 1999/2000:Kr316 yrkande 2 som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört,20. Ändrade regler för (mom. 19)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.1 Anslaget A 1Arbetsmarknadsverket som börjar med "Med anledning" och slutar med"So488 (yrk. 4)" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att hörselskadade har, trots sin utsatta situation påarbetsmarknaden, begränsade möjligheter att få vägledningsstöd. Om intearbetsgivaren eller står för vägledningskostnaderna kaninte anställda hörselskadade få vägledning, råd eller stöd vid arbetsmark-nadsinstitut med särskilda resurser för hörselskadade. Utskottet anser i likhetmed i motion So488 att reglerna för Ami-S bör ändras såatt vägledningsstöd även kan ges till hörselskadade som är anställda. Medhänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motion So488 (yrk. 4).dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande ändrade regler för AMIatt med anledning av 1999/2000:So488 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Arbetsmarknadsutbildningens inriktning m.m. (mom. 20)(), (), (), PatrikNorinder (m) och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.2 Anslaget A 2 Arbets-marknadspolitiska åtgärder under rubriken bort ha följande lydelse:Arbetsmarknadsutbildningen har en viktig funktion för att få ut fler perso-ner på arbetsmarknaden. En radikal förändring måste ske. Länge styrdesarbetsmarknadsutbildningen mot gårdagens arbetsmarknad. Insatserna måstenu i stället koncentreras till specifika yrkesområden. Arbetsmarknadsutbild-ningen måste svara mot både deltagarnas och företagens krav för framtiden.Enligt utskottets mening bör den framför allt vända sig till dem som har detsärskilt svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. En noggrann prövning måsteske av förutsättningarna i varje enskilt fall så att utbildningen verkligen ökamöjligheterna till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Det anfördainnebär att motionerna A230 (yrk. 4), A231 (yrk. 7), A254 (yrk. 12), A282(yrk. 2) och Sk692 (yrk. 27) tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande arbetsmarknadsutbildningens inriktning m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:A230 yrkande4, 1999/2000:A231 yrkande 7, 1999/2000:A282 yrkande 2 och1999/2000:Sk692 yrkande 27 samt med avslag på motion1999/2000:A254 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,22. Arbetsmarknadsutbildningens inriktning m.m. (mom. 20)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.2 Anslag A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, Programområde Arbetsmarknads-utbildning som börjar med "Utskottet kan" och slutar med "vad utskottetanfört" bort ha följande lydelse:Framförallt för ungdomar måste åtgärder vidtas för att sänka de trösklarsom finns för inträde på arbetsmarknaden. Gymnasieskolan har blivitalltmer anpassad för elever med teoretiska färdigheter. Detta har i sin tur lettill att många elever inte trivs i den nuvarande gymnasieskolan. För att ökamöjligheterna för den sistnämnda gruppen att få möjlighet att komma in påarbetsmarknaden behövs ett modernt och väl fungerande lärlingssystem såvälinom gymnasieskolan som inom arbetsmarknadspolitiken.Ett fungerande lärlingssystem kan också förhindra att en rad, för vårt kul-turarv viktiga hantverkaryrken, dör ut. Inom ett flertal av dessa yrken hållerde verksamma utövarna på att närma sig pensionsåldern. Genom lär-lingssystemet kan därför en ny generation utövare utbildas.Förutom att säkra återväxten inom olika hantverkaryrken är emellertid detviktigaste syftet med lärlingsutbildningen att ungdomar tidigt skall få kontaktmed och fäste på den lokala arbetsmarknaden. Utbildningen skall ske inomramen för gymnasieskolan, men i nära anslutning till det lokala näringslivet.Ett motsvarande lärlingsprogram skall även finnas inom arbetsmarknadspo-litiken. Merparten av verksamheten skall vara förlagd till ett företag. För attpå bästa sätt kunna matcha respektive individs önskemål med vad som efter-frågas på marknaden bör individuella handlings- och utvecklingsplaner utar-betas för den enskilde. Detta är ett viktigt instrument för att kunna möta denmoderna arbetsmarknaden. Eftersom varje insats skall utgå från individenbör det utformas ett flexibelt regelsystem med få centrala regler. Beroende påyrkets karaktär och lärotid samt andra önskemål om studier kan lärlingstidenvariera mellan 2 och 4 år.Ersättningsfrågor m. m. mellan de berörda får regleras mellan arbetsför-medling, arbetsgivare och berört fackförbund. För både lärlingsutbildningeninom gymnasieskolan och arbetsmarknadspolitiken bör en kvalitetssäkringgöras. Ett lämpligt sätt är att avsluta utbildningen med ett gesäll-prov/yrkesprov som utformas efter respektive bransch önskemål.Med hänsyn till vad som anförts tillstyrker utskottet motionen A254(yrk.12) (kd). Motionerna A230 (yrk.4) (fp), A231 (yrk.7) (fp)och Sk692(yrk.27) (m) avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande arbetsmarknadsutbildningens inriktning m.m.att med anledning av motion 1999/2000:A254 yrkande 12och med avslag på motionerna 1999/2000:A230 yrkande 4,1999/2000:A231 yrkande 7, 1999/2000:A282 yrkande 2 och1999/2000:Sk692 yrkande 27 som sin mening ger regeringen till kän-na vad utskottet anfört,23. Utvärdering av arbetspraktiken (mom. 23)(), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.2 Anslag A 2 Arbetsmark-nadspolitiska åtgärder under rubriken bortha följande lydelse:Utskottet håller med i motion A231 om att det var rätt att förasamman de tidigare praktikåtgärderna ALU och API till en enda åtgärd. Dennya åtgärden har funnits . Därför bör, som sägs i motionen, ar-betspraktiken nu utvärderas. Med tanke på dagens konjunkturläge skulle detvara av värde om åtgärden kunde begränsas i volym. Vad utskottet anförtmed anledning av motion A231 (yrk. 9) bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande utvärdering av arbetspraktikenatt med anledning av motion 1999/2000:A231 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,24. Utredning om datortek och jobbsökaraktiviteter (mom. 24)(), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.2 Anslaget A 2 Arbets-marknadspolitiska åtgärder under ,Datortek, Jobbsökaraktiviteter bort ha följande lydelse:Kvaliteten och effektiviteten i datorteksverksamheten har ifrågasatts påmånga håll. Utskottet instämmer med att Statskontoretbör genomföra en studie av verksamheten så att man kan få ett säkrare un-derlag för bedömning av den fortsatta verksamheten för datorteken.Statskontoret bör även granska om de s.k. jobbsökaraktiviteterna håller till-räcklig kvalitet och bedrivs effektivt.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion A254 (yrk. 14 och 15).dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande utredning om datortek och jobbsökaraktiviteteratt med anledning av motion 1999/2000:A254 yrkandena14 och 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet an-fört,25. Starta-eget-bidrag (mom. 25)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.2 Anslaget A 2 Arbets-marknadspolitiska åtgärder under rubriken av nä-ringsverksamhet bort ha följande lydelse:Grundinställningen måste vara att människor är kapabla att klara sina egnaliv. Olika bidrags- och stödsystem måste vara utformade så att de hjälpermänniskor som på olika sätt tar initiativ till att förändra sin tillvaro. Vidsidan av möjligheten till riskkapital, rådgivning och annat stöd kan starta-eget-bidraget vara av stor betydelse framför allt för invandrare som trots högutbildning varit arbetslösa . Eftersom många av dem aldrig haften förankring på arbetsmarknaden klarar de inte av att försörja sig på ar-betslöshetsersättningen utan är beroende av socialbidrag. Starta-eget-bidragetbör kunna ges till dessa personer under motsvarande omständigheter som förandra. som bidraget utges bör socialbidraget vara oförändrat.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker kommittémotionA230 (yrk. 20).dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande starta-eget-bidragatt med anledning av motion 1999/2000:A230 yrkande 20som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,26. Försöksverksamhet inom kultursektorn (mom. 26)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2.2 Anslag A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under , som börjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "Kr313 (yrk.27)" bort ha följande lydelse:Till skillnad från arbetsmarknaden i övrigt, där huvudregeln är fast anställ-ning, är merparten av de arbeten som finns inom kultursektorn tillfälliga.Fasta arbeten är ett undantag.