bet · GN01LU18 · 2000-04-11 00:00:00 — maximalt tio år.När utskottet behandlade motionsyrkanden med samma inrikt-ning som de nu aktuella (bet. 1998/99:LU14) hänvisade utskottet till pågåen-de arbete inom EU och fann det inte påkallat med några särskilda åtgärderfrån sida. Då aktuella motioner avstyrktes.Utskottet kan konstatera att diskussionerna på Europanivå om en harmoni-sering av reglerna om bruksmodellskydd alltjämt pågår. Enligt utskottetsmening finns inte heller nu skäl för någon ytterligare åtgärd medanledning av här aktuella motioner.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna N273 yrkande 2,N384 yrkande 13, L801 och L808 yrkande 2.När det sedan gäller yrkande 1 i motion L808 har utskottet givetvis ingenannan uppfattning än motionären om värdet av att patentinformationen ärlättillgänglig. Vad beträffar önskemålet om en svensk patentdatabas, villutskottet påminna om att IT-utvecklingen varit ett högt prioriterat område förPRV . Enligt vad utskottet erfarit finns Internetsystem med kostnadsfri patentinformation. I internationellt sam-arbete mellan de nationella patentverken och EPO tillkom ettsystem med bibliografisk information om patent som sträcker sig till-baka i tiden och som är åtkomligt från PRV:s Internetsida. kommer vidare med bibliografiska uppgif-ter samt rättslig status för patent och patentansökningar att läggas ut på In-ternet och uppdateras . Fullständiga svenska patentskrifter från år1885 kommer att bli tillgängliga senare under innevarande år. Längre fram itiden planeras ett system med fritextsökning på patentskrifterna.Mot bakgrund av vad som redovisats konstaterar utskottet att det såvälpå nationell som internationell nivå pågår arbete som ligger helt i linje medmotionsönskemålen. Utskottet kan därför inte finna behov av något initiativfrån sida med anledning av yrkande 1 i motion L808. Motionsyr-kandet avstyrks.Biotekniska uppfinningarEn utgångspunkt för patentlagens regler om det patenterbara området är attnågon skillnad inte skall göras mellan olika tekniker. Patent kan sålundameddelas också för biotekniska uppfinningar. Av de ca 5 000 patentansök-ningar som kommer in till PRV avser ca 200-300 ansökningar bio-tekniska uppfinningar.En etisk gräns för vad som är patenterbart finns i 1 § fjärde stycket patent-lagen. Bestämmelsen innehåller ett generellt förbud mot patent på uppfin-ningar vars utnyttjande skulle strida mot goda seder eller allmän ordning. Isamma lagrum föreskrivs vidare ett förbud mot patent på djurraser ochväxtsorter. Förbud gäller också för patent på väsentligen biologiska förfaran-den för framställning av växter eller djur. Patent får dock meddelas på mik-robiologiska förfaranden och på produkter som är ett resultat av ett sådantförfarande. För växtsorter finns, som nämnts tidigare, en särskild rättsligskyddsform, växtförädlarrätt, vilken regleras i växtförädlarrättslagen.Inom EU har sedan ett drygt decennium tillbaka pågått arbete med att ut-forma ett direktiv om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar. Motivet äratt garantera fri rörlighet på den inre marknaden av patenterade biotekniskaprodukter genom att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning, så att derättsliga förutsättningarna för patentskydd, liksom skyddets omfattning,klargörs och harmoniseras.I juli 1998 antogs direktivet om rättsligt skydd för biotekniska uppfinning-ar (98/44/EG). I direktivet slås inledningsvis fast att bioteknik och genteknikspelar en allt viktigare roll för ett stort antal industrigrenar och att skyddebiotekniska uppfinningar med säkerhet kommer att vara av grundläggandebetydelse för gemenskapens industriella utveckling. På genteknikområdet ärde investeringar som måste göras i forskning och utveckling särskilt kost-samma och riskfyllda och möjligheten att göra dem lönsamma finns endast,enligt vad som framgår av direktivet, vid ett lämpligt rättsligt skydd. Ut-gångspunkten i direktivet är således att biotekniska uppfinningar skall kunnaskyddas på samma sätt som andra uppfinningar.I direktivet ställs vidare upp olika principer för biotekniska uppfinningarspatenterbarhet. Vidare anges vissa etiskt betingade undantag som innebär attpatent på vissa slags uppfinningar inte kan komma i fråga. Sålunda har ettuttryckligt förbud mot patent på reproduktiv kloning av människor tagits in idirektivet. Detsamma gäller förfaringssätt för modifiering av mänskligakönscellers genetiska identitet. Likaså utesluts användning av mänskligaembryon för industriella eller kommersiella ändamål från det patenterbaraområdet. Enligt den etiska regel som avser djurskyddshänsyn skall förfaran-den för ändring i den genetiska identiteten hos djur, som kan förorsaka dju-ren lidande utan att det medför några påtagliga medicinska fördelar för män-niskor eller djur, inte vara patenterbara.Vidare klargörs i direktivet distinktionen mellan en uppfinning och enupptäckt, och när det gäller patentering av mänskligt material sägs att denmänskliga kroppen i sina olika bildnings- och utvecklingsstadier, liksomenbart upptäckten av någon av dess beståndsdelar, inte kan utgöra en paten-terbar uppfinning. En uppfinning som grundar sig på en isolerad beståndsdelav människokroppen eller en del som på annat sätt framställts genom etttekniskt förfaringssätt kan emellertid patenteras.Djurraser och växtsorter som sådana, liksom väsentligen biologiska förfa-ringssätt för framställning av växter eller djur, såsom korsning eller urval,utesluts i direktivet från patenterbarhet. Däremot skall uppfinningar somavser växter eller djur i princip vara patenterbara, liksom uppfinningar somgrundar sig på mikrobiologiska förfaranden.Direktivet behandlar också ensamrättens omfattning, vilket har betydelsebl.a. för användningen av skördat material som utsäde inom jordbruket.Bestämmelserna om patentskyddets omfattning innebär att det skydd sompatentet ger för ett biologiskt material också skall omfatta sådant biologisktmaterial som framställs genom förökning av det skyddade materialet, om deegenskaper som är ett resultat av uppfinningen finns med också i den nyagenerationen. Genom ett s.k. jordbruksundantag (farmer's privilege) fårjordbrukare trots detta använda sin egen skörd som utsäde utan patenthava-rens samtycke. När det gäller avelsboskap skall lantbrukaren ha rätt att an-vända den skyddade boskapen för jordbruksändamål, så länge det inte hand-lar om kommersiell avel.Enligt direktivet skall medlemsstaterna ha genom-fört de författningsändringar som direktivet ger anledning till. Erforderligtlagstiftningsarbete med anledning av direktivet har påbörjats inom Justi-tiedepartementet, och en departementspromemoria är under utarbetande. Vadgäller huvudfrågan i direktivet, dvs. gränserna för patenterbarhet när detgäller biotekniska uppfinningar, är bedömningen att direktivets regler över-ensstämmer med gällande svensk rätt och också med den praxis som tilläm-pas av EPO.I sammanhanget kan nämnas att det i pågår ett mål medanledning av att väckt talan om ogiltigförklaring av direktivetom rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar. att en oriktig rättslig grund och en felaktig beslutsprocedur tillämpatsvid direktivets antagande. Vidare har gjorts gällande att direktivet utgör brotmot flera internationella skyldigheter och mot de grundläggande rättigheter-na. Målet har ännu inte avgjorts. I samband med en studieresa till erhöll utskottet närmare information rörande den neder-ländska inställningen till EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniskauppfinningar.Beträffande det inom upprättade avtalet omhandelsrelaterade aspekter av immaterialrätter kan nämnas att TRIPS-rådetnyligen har påbörjat en översyn av avtalets bestämmelser om växtföräd-larskydd och patent på levande organismer.I fem motioner framställs kritik mot möjligheten att ta patent på biotekniskauppfinningar.I motion L803 av m.fl. (v) redovisas den kritik som frånolika håll har riktats mot EG-direktivet om patent på biotekniska uppfinning-ar. För det första kan enligt motionärerna etiska invändningar resas motpatent på liv. Vidare har forskare varnat för att livspatent snarare kan för-dröja än gynna vetenskapliga framsteg, eftersom det fria utbytet inom fors-karvärlden skulle hindras. Även lantbrukarorganisationer och miljöorganisa-tioner är kritiska. Genom direktivets bestämmelser gynnas nämligen dengentekniska växtförädlingen ekonomiskt framför traditionell växtförädling.När det gäller direktivets bestämmelser om patentering av djur har ocksåinvändningar framförts av djurskyddsorganisationerna. Motionärerna yrkarmot den nu angivna bakgrunden ett tillkännagivande om att börverka för att direktivet rivs upp (yrkande 1). I syfte att gynna en allsidigforskning, bevara den biologiska mångfalden och främja en positiv utveck-ling när det gäller hälsotillstånd och livsmedelsförsörjning i tredje världenbör vidare enligt motionärerna begära att regeringen verkar för eninternationell konvention som förbjuder patent på livsformer (yrkande 2).Även m.fl. (kd) anser i motion MJ513 att bör verkaför att nämnda EG-direktiv rivs upp. Möjligheten att ta patent på ett mikrobi-ologiskt förfarande är enligt motionärerna tillräcklig och det bör sålunda intevara möjligt att patentera en gen eller en organism. I motionen begärs etttillkännagivande om att patent på liv inte skall vara möjligt (yrkande 12).I motion MJ222 av m.fl. (c) ifrågasätts om biotekniskauppfinningar över huvud taget skall kunna patenteras. Motionärerna yrkar etttillkännagivande om att den inställning vad gäller EG-direktivet bör omprövas (yrkande 14).Yvonne Ruwaida och (båda mp) anser i motion N382 attregeringen bör arbeta för att bestämmelsen om patent på liv helt skall utgå urTRIPS-avtalet. I motionen begärs ett tillkännagivande härom (yrkande 9).Marianne m.fl. (c) vill i motion U512 ha ett tillkännagivandesom går ut på att patent på liv bör vara förbjudet (yrkande 17).På utskottets hemställan avslog motioner med sam-ma inriktning som de nu aktuella. I sitt av godkända betänkande1997/98:LU16 konstaterade utskottet sammanfattningsvis att innehållet iEG-direktivet kommer att vara bestämmande för utformningen av den svens-ka patenträtten på ifrågavarande område, att då föreliggande direktivförslaglåg väl i linje med den gällande svenska patenträtten, att den etiska gräns-dragningen dock måste förtydligas med mera konkreta bestämmelser om vadsom inte kan komma i fråga för patentskydd samt att patentlagen måstekompletteras med bl.a. bestämmelser om jordbruksundantag.När utskottet återkom till ifrågavarande motionsspörsmål i be-tänkande 1998/99:LU14 framhöll utskottet att möjligheterna att få patent påen uppfinning har stor betydelse för den fortsatta utvecklingen på det biotek-niska området. Ett generellt förbud mot patent på biotekniska uppfinningarkunde enligt utskottet inte komma i fråga, som ett tydliggörande avde etiska principerna är av största betydelse när det gäller ett område som detnu aktuella. Den konkretisering och uppstramning av regelverket i dettahänseende som torde bli följden av EG-direktivets införlivande med svenskrätt var därför, enligt utskottets mening, angelägen, och några bärande skälför att motverka ett genomförande av direktivet förelåg således inte. Däremotfanns enligt utskottets mening givetvis anledning att också fortsättningsvisnoga följa utvecklingen på området.I förevarande sammanhang nämnde utskottet att regeringen tillsatten kommitté som enligt sina direktiv skall analysera den moderna biotekni-kens möjligheter och risker. Bland annat skall kommittén bedöma långsiktigaförändringseffekter av den moderna biotekniken samt lämna förslag till enövergripande politik för området i ett internationellt perspektiv. Kommitténskall också genom ett öppet och utåtriktat arbetssätt främja debatt och dis-kussion om frågor som rör den moderna biotekniken och dess konsekvenserför individen som patient, konsument, arbetstagare och företagare. utifrån ett framtidsperspektiv identifiera de frågor somkräver en vidareutvecklad konsekvensbedömning och en fördjupad etiskdiskussion samt bedöma möjligheter och identifiera hinder för svensk indust-riell utveckling inom bioteknikområdet. Uppdraget skall redovisas senast den1 (dir. 1997:120).Utskottet vidhåller nu sin tidigare uppfattning såvitt avser det rättsligaskyddet för biotekniska uppfinningar. Som utskottet tidigare påpekat synesEG-direktivet stå i god samklang med gällande svensk patenträtt. Vissaändringar är emellertid erforderliga, och inom pågår förnärvarande ett arbete med att förbereda förslag till de författningsändringarsom direktivet ger anledning till. Någon anledning att föregripa detta arbeteföreligger, enligt utskottets mening, inte.Mot bakgrund av vad som sålunda anförts avstyrker utskottet bifall tillmotionerna L803 yrkandena 1 och 2, MJ513 yrkande 12, MJ222 yrkande 14,N382 yrkande 9 samt U512 yrkande 17.Upphovsrätten i informationssamhälletLagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen)ger, som redovisats inledningsvis, ett tidsbegränsat skydd åt den som skapatett sådant verk. Skyddet innebär att skaparen av verket, exempelvis en kom-positör, har rätt att utnyttja detta ekonomiskt och att han eller hon har ettvisst ideellt betonat inflytande över hur och i vilka sammanhang det används.Har flera medverkat vid tillkomsten av det skyddade verket har var och en avdem upphovsrätt.Begreppen litterära och konstnärliga verk i lagen är mycket vidsträckta.Till litterära verk räknas bl.a. skönlitteratur och beskrivande framställningarord, såsom vetenskapliga arbeten och handböcker. Som konstnärliga verkräknas i princip alla former i vilka verk skapas i syfte att nå en konstnärligverkan, t.ex. i bild, rörelse eller toner. Till denna grupp hör bl.a. målningaralster av bildhuggarkonst, sceniska verk som teaterpjäser och koreografiskaverk, musikaliska kompositioner både när de framförs och framträder inotskrift samt filmverk, både spelfilmer och under vissa förutsättningar kort-filmer och journalfilmer.För att en produkt över huvud taget skall anses som ett verk och därmedkomma i åtnjutande av skydd enligt lagen måste den ha vad man brukar kallaverkshöjd. Kravet på verkshöjd kan uttryckas så, att en produkt är ett verkom den praktiskt sett inte har kunnat framställas av två personer oberoendeav varandra. Utanför skyddet faller idéer och uppslag som flera kan tänkaskomma på, vanliga nyhetsmeddelanden, vardagliga samtal, enklare nyttofö-remål och andra prestationer av rutinmässig eller alldaglig karaktär.Ett verk kan framträda i många olika former. Det kan vara fixerat på ettmateriellt underlag, dvs. i ett exemplar. Exemplar av verket är inte bara enbok eller en målning som kan ge en omedelbar upplevelse av verket, utanockså en grammofonskiva, en filmremsa, en trycksats, en matris osv., somendast medelbart kan ge en sådan upplevelse. Verket kan också framträda iobeständig form, t.ex. i uppläsarens ord, i tonerna av ett musikstycke, i bil-den på filmduken eller på TV-skärmen. Alla former vari verket framträderfaller inom dess skyddssfär, även bearbetningar.Upphovsrättslagen innehåller också regler om rätten till fotografier. Be-stämmelserna innebär bl.a. att bilder som uppfyller kravet på verkshöjdskyddas på samma sätt som konstnärliga verk.Upphovsmannens rätt att ekonomiskt utnyttja sitt verk innefattar en princi-piell ensamrätt att framställa exemplar av verket och att göra det tillgängligtför allmänheten, t.ex. genom att framföra det offentligt och sprida exemplarav verket.I upphovsrättslagen finns också bestämmelser om skydd för vissa presta-tioner som, även om de inte kan betecknas som litterära eller konstnärligaverk, har ett visst samband med sådan verksamhet och påkallar skydd efterliknande principer som gäller för upphovsrätten. Sådana s.k. närståenderättigheter ger musiker, sångare, skådespelare och andra utövande konstnärerett rättsligt skydd då de framför litterära eller konstnärliga verk. Dessa framföranden får inte utan konstnärens samtycke spelas in på film, varmed jäm-ställs videogram, på fonogram (grammofonskivor, kassettband, m.m.) ellerpå annan anordning genom vilken de kan återges. De får inte heller utanrättighetshavarens samtycke sändas ut i bl.a. radio eller TV. Inspelningar avframföranden får mångfaldigas endast med konstnärens medgivande. Vidaregäller att utövande konstnärer har rätt till ersättning då ljudinspelningar an-vänds vid radio- eller TV-sändningar eller utnyttjas offentligt i förvärvssyfteTill de närstående rättigheterna räknas också det skydd som framställare avljudupptagningar (t.ex. skivproducenter), framställare av upptagningar avrörliga bilder (t.ex. filmproducenter), radio- och TV-företag, framställare avkataloger samt fotografer har enligt upphovsrättslagen.Enligt 2 kap. upphovsrättslagen gäller vissa inskränkningar i upphovsrät-ten, t.ex. för framställning av exemplar för enskilt bruk, för undervisningsän-damål under förutsättning att en s.k. avtalslicens föreligger, inom sjukhusoch åt funktionshindrade, inom arkiv och bibliotek i vissa fall samt för rättenatt citera.Rättigheterna enligt upphovsrättslagen tillämpas i första hand endast påsvenska verk och prestationer. Det upphovsrättsliga skyddssystemet är dockinternationellt, och de flesta länder är bundna av internationella konventionerpå området. Den viktigaste av konventionerna är från år1886 för skydd av litterära och konstnärliga verk. Denna har drygt 100medlemsstater. Konventionen bygger på principen om nationell behandling,vilken innebär att stater som är bundna av konventionen är skyldiga att geupphovsrättsligt skydd åt verk från alla andra konventionsländer på sammasätt som man skyddar sina egna verk. Ett liknande internationellt skyddssy-stem gäller på de närstående rättigheternas område, framför allt genom om skydd för utövande konstnärer, fonogram-framställare och radioföretag. Även avtalet om handelsrelaterade aspekter avimmaterialrätter (TRIPS) innehåller internationella åtaganden på det upp-hovsrättsliga området.Det internationella konventionsarbetet på upphovsrättsområdet bedrivsnumera huvudsakligen inom för den intellektuellaäganderätten, (), ett FN-organ med säte i . I syfte att på ett internationellt plan moderniseraupphovsrätten och anpassa den till informationssamhällets behov anordnadeWIPO en diplomatkonferens. slutfördes det omfat-tande arbetet med att uppdatera , och vid konferensenantogs två tilläggskonventioner, vilka utgör de första stegen mot att på englobal nivå anpassa upphovsrätten till den digitala miljön. Den ena av de nyakonventionerna rör den egentliga upphovsrätten och den andra producenter-nas och de utövande konstnärernas rättigheter. och övriga medlems-stater i EU samt EG har undertecknat, men ännu inte ratificerat fördragen.Avsikten är att samtliga EU:s medlemsstater skall ratificera konventionernasamtidigt. Även gemenskapen kommer att ratificera för egen del, eftersomkonventionerna innehåller sådant som faller inom dess kompetens.På det upphovsrättsliga området finns en rad olika organisationer som hartill uppgift att ta till vara de rättigheter som lagen ger upphovsmän och inne-havare av närstående rättigheter. Bonus Presskopia är en ekonomisk föreningsom består av 16 bransch- och intresseorganisationer. Föreningen, som re-presenterar upphovsmän, förläggare samt utgivare av böcker, läromedel,press, noter och bilder av skilda slag, har till uppgift att tillvarata rättsinhavarnas ideella och ekonomiska intressen genom att sprida information ochträffa avtal om kopiering. I uppgiften ingår också att inkassera, förvalta ochfördela ersättning för mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk samtfotografiska bilder. Ett stort antal avtal avseende kopiering för under-visningsändamål samt för spridning av intern information har träffats medorganisationer, företag, myndigheter, skolor och universitet.Föreningen () är enekonomisk förening, till vilken tonsättare och författare genom ett anslut-ningsavtal upplåter sina rättigheter till offentligt framförande och inspelningpå skiva, band, film osv. Föreningen tecknar avtal med musikanvändare ochinkasserar och fördelar till rättighetshavarna ersättningen för offentliga framföranden och inspelningar. , som har samarbete med liknande organi-sationer över hela världen, kontrollerar också att skyddad musik inte spelasoffentligt eller i förvärvsverksamhet utan tillstånd.Utvecklingen av informationstekniken har skapat situationer som inte kundeförutses när det upphovsrättsliga systemet utvecklades. Den digitala teknikenhar medfört att text, ljud och bild kan kopieras och spridas på ett helt annatsätt . Skapandet av nya produkter och tjänster bygger på betydan-de investeringar, vilka kräver ett tillräckligt skydd i den digitala miljön förupphovsrätt och närstående rättigheter.Mot den nu angivna bakgrunden har lagt fram ett di-rektivförslag om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstå-ende rättigheter i informationssamhället, KOM (97) 628 respektive KOM(99) 250. Behovet av ytterligare harmoniseringsåtgärder av upphovsrätten påden inre marknaden samt en anpassning av rättigheterna till de nya utma-ningar som digitalisering och multimedieprodukter innebär har därvid beto-nats. Det har framhållits att stora skillnader i skyddsnivån kommer att inne-bära hinder för uppbyggandet av informationssamhället. Förslaget är avsettatt dels förbättra den inre marknadens funktion, dels säkerställa ett samordnatgenomförande av WIPO-fördrag.Direktivförslaget avser både upphovsrätt och närstående rättigheter. Detinnehåller regler som är av särskild betydelse i informationssamhället, mendet är inte begränsat till sådana frågor. Förslagets innehåll avser i huvudsakensamrätten till exemplarframställning (kopiering), varvid ensamrätten enligtförslaget skall omfatta både tillfälliga och permanenta kopior, ensamrätt tillöverföring av material till allmänheten (t.ex. på Internet), ensamrätt tillspridning av exemplar, inklusive konsumtionsfrågan, samt rättsligt skydd förtekniska skyddsåtgärder, t.ex. kopieringsspärrar, och för information omrättigheter (s.k. digitala vattenstämplar). Ett genomförande av direktivförsla-get kräver en översyn av upphovsrättslagen. På grund av förslagets omfatt-ning och komplexitet är det svårt att bedöma när ett antaget direktiv kanföreligga.I motion T210 av m.fl. (kd) framhålls att det upphovsrättsli-ga skyddet är av oerhört stor betydelse för många företag inom IT-sektorn.Mot denna bakgrund är det, enligt motionärernas mening, viktigt att värnaupphovsrätten i IT-sektorn, bl.a. såvitt avser temporära kopior om inte un-dantag är påkallade av tekniska skäl. Motionärerna begär ett tillkännagivandehärom (yrkande 51).Bo Lundgren m.fl. (m) anför i motion T717 att Internetoperatörer inte börhållas ansvariga för tillfälliga piratkopior. Vidare förespråkar motionärernanågon form av licenser för bibliotek som garanterar deras möjlighet att till-handahålla Internet till allmänheten. I motionen begärs ett tillkännagivandeom det fortsatta arbetet med EG-direktivet om harmonisering av vissa aspek-ter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (yrkan-de 18).Utskottet har, , vid behandlingen av motioner om upp-hovsrätten inom IT-sektorn understrukit att lagstiftningen byggerpå internationella konventioner och att IT-utvecklingen i en allt högre gradkräver att de nödvändiga rättsliga åtgärderna får största möjliga acceptans.Detta betyder, enligt vad utskottet uttalat, att tyngdpunkten i de svenskaaktiviteterna på området måste fokuseras på det arbete som be-drivs inom EU och på det internationella planet (se bet. 1996/97:LU12 och1997/98:LU16).En viktig fråga när det gäller arbetet med EG-direktivet om upphovsrätteni informationssamhället gäller, som framgått ovan, regleringen av tillfälligakopior.