bet · GO01AU5 · 2000-11-21 00:00:00 — På det sättet undviks också att arbets-förmedlingen redan från början tvingas fatta ett för den enskildealltför strängt beslut. innebär åtgärden en markering gente-mot den enskilde att beteendet inte accepteras. De individuella hand-lingsplanerna har i detta sammanhang en mycket viktig funktion attfylla. Den arbetssökande skall genom planen få klart för sig vad somär lämpligt arbete och vilka krav som ställs på honom eller henne. Ettbeslut om nedsättning bör därför inte komma som en överraskning.Utskottet ansluter sig också till regeringens förslag att motsvaranderegler bör gälla för de arbetsmarknadspolitiska program för vilkaaktivitetsstöd lämnas.Utskottet ställer sig alltså bakom förslaget om att införa en möjlig-het till nedsättning av dagpenningen. Detta innebär att det kommer attfinnas två parallella sanktionssystem med olika regler beroende påvilken situation de skall täcka. I de fall sanktionen är en följd avatt den enskilde lämnat ett arbete eller skilts från det har arbets-förmedlingen ingen eller mycket liten möjlighet att påverka den en-skilde. I avstängningsfallen däremot har arbetsförmedlingen störremöjlighet att påverka.I motion A3 föreslås att den enskilde inte bör drabbas av några sank-tioner i det fall då han eller hon har nekat att ta ett arbete vid enarbetsplats som saknar kollektivavtal. Utskottet vill i denna delhänvisa till reglerna i 11 § om lämpligt arbete. Ett erbjudetarbete skall anses som lämpligt om anställningsförmånerna är förenligamed de förmåner som arbetstagare får som anställda enligt kollektivav-tal eller, om kollektivavtal inte finns, är skäliga i förhållande tillde förmåner arbetstagare med likvärdiga arbetsuppgifter och kvalifika-tioner får vid jämförliga företag. Förslaget i motionen skulle innebä-ra en förändring av dessa regler. Utskottet är inte berett att föreslånågon sådan förändring. Motion A3 delvis (s) avstyrks därför.Med hänvisning till det ovan anförda ställer sig utskottet bakom rege-ringens förslag i denna del, som innebär en ny paragraf 45 a § ochändringar i de nuvarande 44-46 §§ . Motion A5 yrkande 6 (m) av-styrks.Vad gäller de krav på ytterligare utredningar som framförts i olikamotioner kan utskottet konstatera att flertalet av dessa har framförtshösten 1999, dvs. långt innan regeringens förslag presenterades förriksdagen. Utskottet är inte berett att föreslå några ytterligareutredningar när de gäller dessa frågor. Utskottet utgår från att rege-ringen kommer att följa utvecklingen inom detta område - som sägs ipropositionen kommer regeringen också att löpande utvärdera effektenav de föreslagna förändringarna. Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1999/2000:A220 yrkande 20 (c), 1999/2000:A250yrkandena 1-4 (mp) och 1999/2000:A255 yrkande 7 (kd).4 Kvalificeringsregler4.1 Ett enhetligt arbetsvillkor m.m.PropositionenI den nuvarande regleringen görs en uppdelning av vad som kvalificerartill en första ersättningsperiod och vad som kan ge rätt till ytterli-gare ersättningsperioder. För att kvalificera sig till den förstaersättningsperioden krävs att den enskilde utfört en viss mängd för-värvsarbete, ett arbetsvillkor. Enligt huvudregeln krävs att den ar-betslöse under en ramtid av före arbetslöshe-tens inträde skall ha förvärvsarbetat . Endastmånad då förvärvsarbete har utförts får räknasin. Det alternativa arbetsvillkoret innebär att sökanden skall haförvärvsarbetat av sexkalendermånader och utfört arbetet under var ochen av dessa månader inom ramtiden . Som kvalificerandeförvärvsarbete räknas anställning med lönebidrag, skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare och anställning inom . Däremot kva-lificerar inte arbete som finansieras med anställningsstöd.Kvalificerande för ytterligare ersättningsperioder är bl.a. deltagandei olika former av arbetsmarknadspolitiska program.Regeringen föreslår nu en viss ändring vad gäller kvalificeringsreg-lerna till en första ersättningsperiod. Enligt förslaget skall, i denmån det behövs för att uppfylla arbetsvillkoret, tid då den sökandehar fullgjort totalförsvarsplikt eller uppburit föräldrapenning jäm-ställas med förvärvsarbete, dock tillsammans högst två kalendermåna-der. Regeringen föreslår att det införs en ny bestämmelse, 13 a § iALF.När det sedan gäller återkvalificeringsreglerna konstaterar regeringenatt många arbetsmarknadspolitiska åtgärder har använts till att till-försäkra den arbetslöse fortsatt försörjning. Läget på arbetsmarknadenhar nu avsevärt förbättrats. Det s.k. volymmålet för de arbetsmark-nadspolitiska aktiviteterna har slopats och inriktningen är nu attprioritera kvalitativa aktiviteter, såsom yrkesinriktad arbetsmark-nadsubildning, som bedöms snabbare leda till reguljärt arbete. För demsom inte har kunnat få reguljärt arbete kommer detatt finnas en aktivitetsgaranti. Regeringen anser därför att behovetav arbetsmarknadspolitiska insatser som kvalificerar för ny ersätt-ningsrätt minskar.Med hänsyn till att regeringen anser att arbetslöshetsförsäkringenskaraktär av omställningsförsäkring bör stärkas föreslås att tid närden arbetssökande deltagit i arbetsmarknadspolitiska program intelängre skall vara återkvalificerande. Inte heller anställningar finan-sierade med anställningsstöd skall vara kvalificerande. Däremot skallsådan tid vara överhoppningsbar vid bestämmandet av ramtiden. Tidenföreslås bli överhoppningsbar såväl när det gäller beräkningen avramtiden i samband med att arbetsvillkoret prövas, 17 § , som vidprövningen vid återknytning till de pågående ersättningsperiod, 23 §ALF.Vidare föreslås att 14 § andra stycket upphävs.MotionerModeraterna förklarar i kommittémotion A5 att de delar uppfattningenatt endast reguljärt arbete skall få tillgodoräknas vid uppfyllandetav arbetsvillkoret i försäkringen. De anser också att det är bra attarbetsmarknadspolitiska program används till det de är avsedda för ochinte till att återkvalificera för nya ersättningsperioder. Moderaternatillstyrker därför regeringens förslag i dessa delar.Kristdemokraterna konstaterar i kommittémotion A279 att "den främreparentesen" kommer att bestå i regeringens förslag. Partiet anser bör utreda möjligheten att mildra arbetsvillkoret för dem somendast gör anspråk på grundersättning (yrk. 4).I motion A4 framför () att hon ser positivt på att rege-ringen i propositionen uttryckt att rimlig hänsyn skall tas till despeciella förhållanden som råder inom kulturarbetsmarknaden. Hon utgårfrån att detta hänsynstagande även gäller anställningar med anställ-ningsstöd.Utskottets ställningstagandeRätten till arbetslöshetsersättning under en första ersättningsperiodbör enligt utskottet bygga på en fast förankring på arbetsmarknaden.För att en sökande skall anses ha fast förankring måste det krävas atthan eller hon har förvärvsarbetat reguljärt i en viss omfattning.Vilken omfattningen skall vara är en svår avvägning. Ett för lågt kravinnebär en svag förankring på arbetsmarknaden medan ett alltför högtkrav skulle utesluta stora arbetstagargrupper från försäkringsskydd.Det skulle även försvåra för deltidsarbetande att omfattas av försäk-ringen.Enligt utskottets mening är dagens arbetsvillkor förhållandevis välavvägt. Det innebär rimliga krav på sökandens anknytning till arbets-marknaden utan att det får till effekt att stora grupper ställs utan-för försäkringen. upprätthålls kravet på den fasta förank-ringen. Genom arbetsvillkorets utformning, som enligt huvudregelninnebär 70 timmars arbete , underlättas för deltidsarbetandeatt erhålla arbetslöshetsersättning. Det alternativa arbetsvillkoretinnebär att grupper som har god anknytning till arbetsmarknaden mensom arbetar oregelbundet ges möjlighet att kvalificera sig för ersätt-ning.Regeringens förslag innebär ingen förändring i detta avseende. Däremotinförs en möjlighet att till viss del uppfylla arbetsvillkoret medhjälp av föräldraledighet eller totalförsvarsplikt. Utskottet återkom-mer till detta förslag nedan.Utskottet kan ha förståelse för de synpunkter fram-för. I propositionen konstateras att många människor inte kan fådel av det ekonomiska skydd vid arbetslöshet som arbetslöshetsförsäk-ringen ger. Det gäller bl.a. nytillträdande på arbetsmarknaden, kort-tidsanställda, invandrare och andra utsatta grupper. Det har därförpåbörjats ett arbete inom med att kartlägga dessagrupper och analysera varför de står utan försäkringsskydd och, om detstatsfinansiella läget medger det, hur skyddet skulle kunna förbättrasinom ramen för försäkringssystemet. Utskottet är därför inte berettatt föreslå något tillkännagivande på det sätt före-slår. Motion A279 yrkande 4 (kd) bör därför avslås.En fråga som har uppkommit vid utskottets behandling av ärendet ärvilka anställningar som skall betraktas som förvärvsarbete vid bestäm-mande av ersättningsrätten till en första ersättningsperiod. Enligtnuvarande regler räknas som förvärvsarbete även anställning med löne-bidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () och anställ-ning inom . Däremot räknas inte arbete som utförs i anställ-ningar med anställningsstöd enligt förordningen (1997:1275) om an-ställningsstöd.För närvarande finns flera olika former av anställningsstöd. Utskottethar i sin tidigare behandling av dessa stöd brukat indela dem i fyraolika kategorier.Allmänt anställningsstöd som får lämnas vid anställning av en personsom är långtidsarbetslös och som omedelbartföre anvisningen varit anmäld som arbetssökande på den offentligaarbetsförmedlingen.Förstärkt anställningsstöd som får anvisas en person som sedan 24månader antingen varit arbetslös eller har deltagit i ett arbetmark-nadspolitiskt program och som före anvisningen i minst 24månader varit anmäld som arbetssökande på den offentliga arbetsförmed-lingen.Utökat förstärkt anställningsstöd som får anvisas en person som sedan48 månader antingen varit arbetslös eller har deltagit i ett arbets-marknadspolitiskt program och som före anvisningen varit anmäld som arbetssökande på den offentliga arbetsför-medlingen.Särskilt anställningsstöd som får anvisas en person som fyllt 57 åroch som antingen varit arbetslös eller deltagit i ettarbetsmarknadspolitiskt program och som före anvisningenunder varit anmäld som arbetssökande på den offentliga ar-betsförmedlingen samt tagit del av aktivitetsgarantin under minst tremånader.De förstärkta anställningsstöden behandlas i den ovannämnda förord-ningen i ett sammanhang. I AMS veckostatistik betecknas dessa somförstärkt anställningsstöd (för 2-årsinskrivna) respektive förstärktanställningsstöd (för 4-årsinskrivna).Syftet med anställningsstöd är att underlätta för arbetslösa med långaeller mycket långa inskrivningstider på arbetsförmedlingen att få enanställning. Anställningsstöd skall stimulera arbetsgivare att tidiga-relägga sina rekryteringar. Anställningsstöd får lämnas till bådeprivat och offentlig arbetsgivare och anställningen kan vara en tills-vidare-, prov- eller visstidsanställning. Stöd får inte lämnas tillarbetsgivare som senare än före den aktuella anställningensagt upp anställda på grund av arbetsbrist.Den anställde skall ha lön och andra anställningsförmåner enligt kol-lektivavtal eller förmåner som är likvärdiga med förmåner enligt kol-lektivavtal i branschen.Till skillnad från övriga anställningsstöd omfattas inte anställningarmed särskilt anställningsstöd av anställningsskyddslagen.Som framgår av ovanstående redogörelse innebär en anställning medanställningsstöd att den enskilde i huvudsak har samma förhållandensom övriga anställda vid arbetsplatsen. Det måste därför framstå sommärkligt för honom eller henne att det utförda arbetet inte kvalifice-rar för arbetslöshetsersättning på grund av att anställningen delvisär finansierad genom statligt stöd, som andra anställningarsom också är offentligt finansierade är kvalificerande, t.ex. anställ-ningar med lönebidrag och anställningar i . Utskottet anserdärför att det finns starka skäl för att även arbete i en anställningmed anställningsstöd skall kvalificera för arbetslöshetsersättning.Detta bör gälla det allmänna anställningsstödet och de två formerna avförstärkt anställningsstöd. Det särskilda anställningsstödet avvikerdock från de övriga stödformerna. Detta stöd riktar sig till äldrearbetslösa som har särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden.Anvisningarna görs inom ramen för aktivitetsgarantin, och avsikten äratt den enskilde skall återgå till aktivitetsgarantin för det fall atthan eller hon inte har fått något reguljärt arbete efter anställning-en. Detta följer av att en anställning med anställningsstöd tillskillnad från de övriga stödformerna inte är återkvalificerande förnya ersättningsperioder. Till detta kommer, som tidigare påpekats, attanställningar med särskilt anställningsstöd inte omfattas av anställ-ningsskyddslagen.Utskottet föreslår därför att anställningar som finansieras med an-ställningsstöd, med undantag för anställningar som finansieras medsärskilt anställningsstöd, skall vara kvalificerande för en förstaersättningsperiod.Utskottet vill poängtera att avsikten i första hand är att skapa en-hetliga kvalificeringsregler så att den enskildes ersättningsrätt inteär beroende av hur anställningen finansieras. Man kan dock inte bortsefrån risken att det huvudsakliga syftet med anställningsstödet är attden enskilde skall kvalificera sig för nya ersättningsperioder ochinte att anvisningen skall övergå i en reguljär anställning. Dennarisk kan vara särskilt påtaglig när det offentliga är arbetsgivareeller har ett medbestämmande över verksamheten. För att motverka dettaär det viktigt att man vid beslut om anställningsstöd ställer sådanakrav på arbetsgivarna att man försäkrar sig om att anställningen nor-malt leder till att den enskilde får ett reguljärt arbete. En lösningskulle kunna vara att utforma särskilda regler för anvisningar till deoffentliga arbetsgivarna.Utskottet utgår från att regeringen beaktar dessa synpunkter. Denföreslagna förändringen innebär att utgifterna för arbetslöshetsför-säkringen kommer att öka. Hur stor denna kostnad kommer att bli ärsvår att fastställa. Med hänsyn till det allt bättre arbetsmarknadslä-get anser utskottet att kostnadsökningen bör kunna uppvägas av minska-de utgifter på grund av lägre arbetslöshet.Med hänsyn till det ovan anförda föreslår utskottet att bestämmelsen i14 § i berörda delar ges ha följande lydelse.Vid prövning av arbetsvillkoret bortses från utfört förvärvsarbete1. som arbetsgivaren finansierat med särskilt anställningsstöd enligtförordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller - - -På grund av den föreslagna förändringen av kvalifikationsreglerna böräven ramtidsbestämmelserna få en annan utformning. Det finns intelängre skäl till att förvärvsarbete i de anställningar som blir kvali-ficerande skall vara överhoppningsbar tid. Följden blir att endast tidunder vilken den arbetssökande haft anställning finansierad med sär-skilt anställningsstöd skall anses som överhoppningsbar i fortsätt-ningen. Utskottet föreslår därför att 17 § i berörd del bör ha följan-de lydelse.När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte heller tid då densökande- - -6. utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med särskiltanställningsstöd enligt förordningen (1997:1275) om anställningsstöd,eller - - -Utskottet övergår nu till att behandla den del av förslaget som rörmöjligheten att uppfylla arbetsvillkoret med hjälp av föräldraledigheteller totalförsvarsplikt. Utskottet har ingen invändning i sak motförslaget. Under ärendets behandling i utskottet har dock en frågauppkommit om utformningen av lagtexten. Enligt förslaget införs en nybestämmelse, 13 a §. I andra stycket återfinns en närmare reglering avhur det s.k. alternativa arbetsvillkoret skall beräknas i dessa fall.Av propositionen framgår att sökanden, förutom att uppfylla det gene-rella kravet på 450 timmars kvalificerande tid, skall ha haft för-värvsarbete utöver föräldraledigheten eller totalförsvarsplikten iminst under minst 4 av de 6 sammanhängande kalendermånadersom det alternativa arbetsvillkoret förutsätter. Enligt utskottetsmening bör det inte ställas krav på att de högst då sökan-den kan kvalificera sig med totalförsvarsplikt eller föräldrapenning-förmåner i sin helhet avser sådant. Det bör också vara möjligt atttillgodoräkna sig högst som består av en kombination avförvärvsarbete och totalförsvarsplikt eller föräldrapenningförmåner.Vid tillämpning av det alternativa arbetsvillkoret i 12 § förstastycket 2 bör, som regeringen föreslår, ett krav dock vara att minst45 timmar med förvärvsarbete, totalförsvarsplikt eller föräldrapen-ningförmåner belöper på vardera månaden.För att tydliggöra innebörden förordar utskottet att 13 a § får föl-jande lydelse.I den mån det behövs för att uppfylla arbetsvillkoret jämställs medförvärvsarbete även tid då den sökande har fullgjort tjänstgöringenligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fått föräldrapen-ningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dock tillsam-mans under högst två kalendermånader.Vid tillämpning, i fall som avses i första stycket, av 12 § förstastycket 2 skall minst 300 av de där angivna avse för-värvsarbete under minst 4 kalendermånader som har utförts med minst 45timmar under var och en av dessa månader. Under var och en av de åter-stående högst 2 månaderna skall sökanden ha utfört förvärvsarbete,fullgjort tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikteller fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring under tid som motsvarar minst 45 timmar.Lagförslag i enlighet med det som anförts ovan läggs fram i utskottetshemställan.Regeringens övriga förslag i denna del, som innebär att återkvalifice-ringsvillkoret slopas, att reglerna för överhoppningsbar tid ändrasoch att bestämmelsen i 14 § andra stycket tas bort, tillstyrks avutskottet. Utskottet återkommer till frågan om antagande av lagänd-ringarna nedan.Vad slutligen gäller de synpunkter som framförs i motion A4 (mp) om despeciella förhållandena inom kulturarbetsmarknaden anser utskottet attmotionären får anses tillgodosedd genom vad utskottet anfört. Motionavstyrks därför.4.2 Överhoppningsbar tid i övrigtPropositionenRegeringen föreslår, utöver det som redovisats under avsnitt 4.1, atttid då hel närståendepenning uppburits inte skall räknas när ramtidenbestäms i samband med prövning av arbetsvillkoret. Vidare föreslås attden tid som får hoppas över vid beräkning av ramtiden begränsas tillsju år.MotionerKristdemokraterna tillstyrker i kommittémotion A279 förslaget att tidmed hel närståendepenning skall få hoppas över.I en motion, 1999/2000:A255 från allmänna motionstiden , påpekarpartiet att den överhoppningsbara tiden vid vård av sjukt eller handi-kappat barn begränsas till . Partiet anser att vård av barnskall vara överhoppningsbar oavsett tidsperiod (yrk. 5).Håkan Juholt m.fl. (s) anser i motion A259 att tid i samband med vårdav svårt sjukt barn då föräldern uppbär vårdbidrag bör vara överhopp-ningsbar.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag innebär i korthet dels att tid då hel närstående-penning uppburits skall vara överhoppningsbar, dels att ramtiden be-gränsas till sju år.Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte är förenligt medförsäkringens syfte att en arbetssökande skall kunna vara borta frånarbetsmarknaden under en mycket och ändå vara berättigad tillersättning. En begränsning av ramtiden innebär att kravet på anknyt-ning till arbetsmarknaden upprätthålls bättre som administ-rationen underlättas. Detta måste särskilt beaktas när man bestämmervilka hinder att utföra arbete som skall godtas som överhoppningsbartid. Som regeringen påpekat i propositionen utgår hel närståendepen-ning varför en arbetssökandes anknytning tillarbetsmarknaden inte kan anses upphöra till följd av sådan.När det sedan gäller motion A259 (s) kan utskottet känna sympati förde synpunkter som förs fram och som innebär att tid under vilken densökande uppburit vårdbidrag skall vara överhoppningsbar. Utskottet kannotera att rätten att få vårdbidrag inte utesluts av förvärvsinkoms-ter. Utskottet är dock inte berett att föreslå några ytter-ligare förändringar av reglerna om överhoppningsbar tid. Av detta följer att utskottet inte heller kan ställasig bakom motion A255 yrkande 5 (kd).Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag i dessa delar ochåterkommer nedan till frågan om antagandet av lagförslagen.4.3 Studerandes ersättningsrättPropositionenEnligt dagens regler omfattas inte alla ungdomar av möjligheten attkvalificera sig för ersättning enligt det s.k. studerandevillkoret.Detta villkor, som regleras i 18 § , innebär att en sökande ärberättigad till ersättning enligt grundförsäkringen om han eller honhar stått till arbetsmarknadens förfogande som arbetssökande genom denoffentliga arbetsförmedlingen eller förvärvsarbetat i minst 90 kalen-derdagar under en ramtid av 10 månader i anslutning till att en ut-bildning på heltid avslutats som omfattat minst ett läsår och somberättigat till studiesocialt stöd. Eftersom ersättning från grundför-säkringen lämnas tidigast den dag den arbetslöse fyller innebärnuvarande regler att yngre arbetssökande inte kan erhålla sådan er-sättning.Regeringen föreslår nu att detta villkor ändras och att ramtiden för-längs så att villkoret kan uppfyllas av den som haravslutat sin utbildning genom att ha fullföljt treårigt gymnasium före20-årsdagen.MotionerI flera motioner behandlas frågor om studerandes villkor i arbetslös-hetsförsäkringen. Ingen av motionärerna ställer sig avvisande tillregeringens förslag i denna del eller framställer några ändringsyrkan-den.I kommittémotion 1999/2000:A255 från den allmänna motionstiden 1999anser att studier inte skall behöva vara avslutadeför att man skall vara berättigad till arbetslöshetsersättning, förut-satt att kraven i övrigt är uppfyllda (yrk. Motsvarande synpunktframför partiet i kommittémotion A279, dock utan att särskilt yrkadet.Centerpartiet framför i kommittémotion A1 att studenters möjlighet attkvalificera sig för arbetslöshetsersättning måste förbättras (yrk. 5).Partiet kräver i en kommittémotion, 1999/2000:Ub499, att 16 § ALFändras så att studenter som annars uppfyller kraven för arbetslöshet-sersättning också skall ha rätt till sådan under ferier (yrk. 23).Motsvarande krav framställs i kommittémotion Ub479 (yrk. 10).I motion A229 efterlyser och (båda s)jämlika regler för arbetslöshetsersättning till studerande.Jan och (båda s) föreslår i motion A272 en över-syn av arbetslöshetsförsäkringens regler om sökandens försäkran attinte återuppta studier. Samma motionärer föreslår i motion A297 attreglerna om uppehåll mellan studier bör anpassas till den verklighetsom råder vid utbildning.Utskottets ställningstagandeSom framgår av motionsredogörelsen framförs flera ståndpunkter som rörstuderandes rätt till arbetslöshetsersättning. En iakttagelse är attflertalet av de krav som framförs grundas på det förhållandet attstuderande ofta har svårt få någon ekonomisk ersättning under studie-uppehåll och ferier. Detta beror till stor del på utformningen av deersättningssystem som finns vid studier.Den grundläggande tanken med arbetslöshetsförsäkringen är som tidigarepåpekats att den skall ge den enskilde rätt till ekonomisk ersättningunder en omställningsperiod. Detta innebär att den sökande måste ståtill arbetsmarknadens förfogande och aktivt söka lämpligt arbete.Enligt utskottets mening överensstämmer inte dessa krav med den situa-tion många studerande befinner sig i. Avbrotten i studierna är till-fälliga och görs ofta mellan olika perioder av studier. Frågan omersättning från arbetslöshetsförsäkringen måste ses mot den ovan an-givna bakgrunden. Utskottet ser inget skäl att utvidgaersättningsmöjligheten inom arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet villdock peka på att arbetsmarknadens krav på utbildning kommer att öka.Skulle det visa sig att många personer undviker att studera på grundav ersättningssystemens utformning är det viktigt att en översyn aversättningsfrågan genomförs.