bet · GN01SoU14 · 2000-05-18 00:00:00 — Utskottet har inhämtat att ett utvecklingsbolag,som ägs av bl.a. , med stöd av SVT arbetar med attutveckla en apparattillsats för att göra textremsan hörbar oberoende av ivilken svenskspråkig TV-kanal den förekommer.I sammanhanget nämnde utskottet att textremsan kan göras hörbar ävenmed annan teknik och att viss försöksverksamhet utanför SVT pågår meduppläsning av textremsan i realtid. Utskottet redovisade även att antaletprogram med textning för hörselskadade och döva ökat.Som utskottet redovisat ovan framgår det av direktiven för den särskildeutredaren, som arbetar med underlag för besluten om nya sändningstill-stånd, att en utgångspunkt i hans arbete bör vara att radio- och TV-programmens tillgänglighet skall öka. Utredaren skall undersöka om detbehöver ställas ytterligare krav på programföretagen i detta hänseende ochföreslå hur sådana krav i så fall skall utformas.Utskottet har i betänkandet understrukit att en av förutsättningarna för ettförnyat sändningstillstånd för SVT bör vara att kraven på företaget i dettahänseende ökas ytterligare i jämförelse med kraven i nu gällande tillstånd.Utskottet har också förutsatt att utredaren lägger fram ett sådant underlagsom gör det möjligt för den parlamentariska beredningsgruppen, som skallbearbeta utredarens förslag, att ange vilka krav som skall kunna ställas påSVT för att synskadade, andra läshandikappade, hörselskadade och dövaskall få bättre möjligheter att ta del av SVT:s programutbud under den kom-mande tillståndsperioden.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att något sådant uttalande sombegärs i de nu aktuella fyra motionsyrkandena So32 (m) yrkande 11, So33(m) yrkande 9, So42 (c) yrkande 6 och So44 (kd) yrkande 8 inte är påkallat,varför socialutskottet bör avstyrka dem.Till yttrandet har fogats tre avvikande meningar (m), (m, kd, c, fp), (c) ochett särskilt yttrande (kd).Socialutskottets bedömningFunktionshindrades tillgång till kulturutbudet är enligt utskottet en mycketangelägen fråga. Ett av den statliga kulturpolitikens främsta mål är att verkaför allas möjligheter till kulturupplevelser. Utskottet ställer sig bakom rege-ringens inriktning på området och ser positivt på att statens insatser för ökadtillgänglighet för funktionshindrade till kultursektorn förstärks. Utskottetdelar i övrigt kulturutskottets bedömningar. Motionerna So32 (m) yrkande11, So33 (m) yrkande 9, So35 (s), So42 (c) yrkande 6 och So44 (kd) yrkande8 avstyrks därför. Även motion So33 (m) yrkande 8 avstyrks.UtbildningPropositionenRegeringen anför i propositionen bl.a. att barn och ungdomar med funktions-hinder , med få undantag, bor tillsammans med sina föräldrar och ocksåi allmänhet får sin skolgång inom ramen för det ordinarie utbildningssyste-met i en skola i närheten av hemmet. I och med beslut med anled-ning av propositionen om elever med funktionshinder (prop. 1998/99:105,bet. 1999/2000 UbU4, rskr. 1999/2000:14) kommer sex statliga spe-cialskolor med möjlighet till elevboende att finnas kvar för döva och hörsel-skadade barn och ungdomar. Detta motiveras av dessa elevers specifikabehov av undervisning och kommunikation på teckenspråk. De båda övrigastatliga specialskolorna kommer att avvecklas successivt till förmån för enutökad resurscenterverksamhet för respektive målgrupp.Regeringen har i nämnda proposition klargjort att statens ansvar gentemotelever med funktionshinder främst skall vara att genom stöd till kommunernafrämja att dessa elever får en anpassad skolsituation av god kvalitet. Dettagäller främst ovanliga eller komplexa funktionshinder där kommunerna inte iförväg har möjlighet att bygga upp den kunskap som krävs i det individuellafallet. Genom den förändrade statliga stödorganisationen kommer kommu-nernas förutsättningar att erbjuda barn och ungdomar med funktionshinder enanpassad skolsituation av god kvalitet, enligt regeringens mening, att öka.Regeringen har aviserat en treårig satsning, med start , inriktad bl.a.på kompetensutveckling för att stärka förutsättningarna för elever i behov avsärskilt stöd att nå målen i ungdomsskolan.Gymnasieskolan skall kvalificera eleverna i tre avseenden: för ett demo-kratiskt samhällsliv, för ett utvecklande arbetsliv och för ett livslångt läranDen måste, enligt regeringens mening, utformas så att den upplevs sommeningsfull av alla ungdomar. Ambitionen måste vara att genom stöd ochstimulans ge varje elev möjlighet att utvecklas och nå målen. Regeringen harredovisat sin avsikt att införa krav på åtgärdsprogram eller motsvarande förde ungdomar i gymnasieskolan som har behov av särskilda insatser. I sam-manhanget kan också nämnas att den framtida organisationen för det statligastödet i specialpedagogiska frågor kommer att ha en viktig uppgift när detgäller att öka stödet till kommunerna för gymnasieungdomar med funktions-nedsättningar.Sedan gymnasiereformen genomfördes är kom-munerna skyldiga att erbjuda alla ungdomar en gymnasieutbildning. Vidsidan av de nationella och specialutformade programmen finns det individu-ella programmet som är ett viktigt redskap när det gäller att uppfylla kravetpå gymnasieutbildning för alla. Det individuella programmets huvudsyfte äratt fungera som språngbräda till ett nationellt eller specialutformat program.Detta lyckas till viss del men skiftar också stort i landet. Enligt uppgiter från är ungdomar med funktionshinder överrepresenterade pådet individuella programmet som det saknas kunskap om i vilkenutsträckning dessa ungdomar går vidare till ett nationellt eller specialutfor-mat program eller lämnar gymnasieskolan med fullständiga slutbetyg.Enligt regeringen behövs det ökade ansträngningar för att underlätta förfunktionshindrade att studera vid universitet och högskolor. Antalet studentermed funktionshinder har ökat från närmare 500 studeran-de 1993/94 till drygt 1 600 studerande . Trots detta är gruppen medfunktionshinder fortfarande underrepresenterad inom högskolan. Ungefär tvåtredjedelar av studenterna med funktionshinder erhöll medel för särskildastödåtgärder såsom assistent, lektör, teckenspråkstolk, anteckningshjälp ellerextra undervisning, medan en tredjedel av dem inte behövde sådant stöd.Otillräcklig information om den fysiska tillgängligheten samt brister i den-na kan utgöra hinder för personer med funktionshinder att bedriva studier.Statens institut för särskilt utbildningsstöd (Sisus) har arbetamed att göra en kartläggning av tillgängligheten och utifrån erfarenheternabygga upp en informationstjänst på Internet, det s.k. THUT-projektet.Antalet studenter med funktionshinder kan förväntas att öka i sambandmed den kraftiga utbyggnaden av högskolan. har utbild-ningen tillförts resurser för 68 000 nya permanenta platser. harvidare beslutat att utbyggnaden av den grundläggande högskoleutbildningenskall fortsätta. I budgetpropositionen för har regeringen föreslagit enutbyggnad med ca 10 550 platser för vartdera av (prop.1999/2000:1 utg.omr. 16).Regeringen meddelar i propositionen sin avsikt att utse en särskild utredareför att se över hjälpmedelsförsörjningen för studerande med funktionshinder.Utredaren bör lämna förslag till eventuella åtgärder. Utredningen skall om-fatta förskola, förskoleklass, skola, vuxenutbildning samt högre utbildning.Bland annat skall gränsdragningen och ansvarsfördelningen göras tydlig närdet gäller personliga hjälpmedel och pedagogiska hjälpmedel.MotionerI motion So32 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande om möjlig-heten att välja skola och utbildning (yrkande 4). Motionärerna anför att möj-ligheten att välja skola är särskilt viktig för personer med särskilda behov.Mot den bakgrunden ser motionärerna beslutet att lägga ned somett hårt slag mot de barn och ungdomar som drabbas. Enligt motionärernaskall specialskolor även vara ett alternativ för de elever somanser att de bättre kan tillgodose deras särskilda behov.I motion So33 av de () begärs tillkännagivandeom möjligheten för svårt funktionshindrade ungdomar att välja individuellaprogram på riksrekryterande gymnasieutbildning (yrkande 10). Motionärenanför att elever som väljer Rh-anpassade gymnasieutbildningar endastkan välja nationella programmet och specialutformade program.I motion So44 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande omlika studiefinansieringsmöjligheter oavsett om man har handikapp eller ej(yrkande 11). Motionärerna anser att människor med funktionshinder skallha lika möjligheter och samma rätt till högkvalitativ utbildning som övrigamedborgare.I motion 1999/2000:So487 av () begärs ett lagförtydligande isyfte att stärka möjligheten för elev med funktionshinder och dennes föräld-rar att påverka valet av elevassistent i skolan (yrkande 5). Motionären menaratt om eleven har assistent i hemmet och under fritid är det lämpligt att sam-ma person assisterar också under skoltid. Ett liknande yrkande framförs imotion Sf303 av m.fl. (kd) yrkande 5.I motion So42 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande omskolan (yrkande 8). Motionärerna har motsatt sig en avveckling av special-skoleverksamheten för funktionshindrade barn och ungdomar. Enligt motio-närerna rör det sig om få barn, och det borde inte vara problematiskt förnågon att acceptera deras statliga specialskola. Om barnen känner sig tryggai verksamheten och deras föräldrar ser att de utvecklas på ett positivt sätt bödet vara möjligt för föräldrar att välja denna skolform.I motion 1999/2000:Ub285 av () begärs att en utredningtillsätts för att klargöra landstingens och utbildningsanordnarnas hjälpme-delsansvar inom vuxenutbildningsområdet inklusive folkbildningen. Enligtmotionären råder det bl.a. osäkerhet om var skiljelinjen går mellan personli-ga hjälpmedel och särskilda pedagogiska hjälpmedel.AktuelltSisus har publicerat en projektrapport, Funktionshindradesupplevelse av att studera vid universitet och högskola. Rapporten belyserstudiesituationen för studenter med olika funktionshinder, bl.a. tillgänglig-hetsaspekter. I rapporten beskrivs också den studiesociala och den organisa-toriska tillgängligheten.Tidigare behandling m.m.Socialutskottet har i yttrande 1998/99:SoU9y Elever med funk-tionshinder anfört bl.a. följande till utbildningsutskottet över regeringensproposition /99:105 med samma namn (s. 3 f.).Socialutskottet anser det viktigt att utvecklingen fortsätter och att nya stegi arbetet med att ge människor med funktionshinder samma förutsättningarsom andra människor. Integrering och normalisering innebär att människormed funktionshinder får större möjlighet till full delaktighet i samhällslivet.Enligt är en huvudprincip att utbildning för elever medfunktionshinder skall vara integrerad med den ordinarie utbildningen. Allabarn behöver stöd i sin utveckling. Barn i behov av särskilt stöd varken äreller bör vara någon enhetlig eller klart avgränsad grupp. Stödbehoven kanvara tillfälliga eller övergående, men också varaktiga. Ett handikapp som kanuppstå till följd av ett funktionshinder bör minimeras genom åtgärder i denomgivande miljön och genom åtgärder i övrigt. ställer sigbakom principen om att barn och ungdomar med funktionshinder så långtmöjligt skall erbjudas en anpassad utbildning i sin hemkommun och i likhetmed övriga barn och ungdomar ha möjlighet att bo hemma med sina föräld-rar, men vill betona att den förändring som föreslås i propositionenmåste genomföras på ett sådant sätt att kommunerna klarar att möta de behovsom barn och ungdomar med svåra funktionshinder har. För att dessa eleverskall kunna bli delaktiga i samhällslivet och jämlika krävs att kommunernatar sitt ansvar. Enligt socialutskottets mening är tillgången till stöd och service för den enskilde funktionshindrade och personalens förmåga att mötaolika behov avgörande för om integrationen skall lyckas. Socialutskottetdelar bedömningen att det krävs en helhetssyn och en samverkan mellan allai elevens närhet liksom det omgivande samhället i form av bl.a. kultur, fritidoch möjlighet till socialt umgänge för att integreringen skall lyckas. Kontak-ten med föräldrar/vårdnadshavare är betydelsefull och är också nyckeln tillsamverkan med andra berörda som kan vara viktiga för eleven, t.ex. medbarn- och ungdomshabiliteringen, den pedagogiska hörselvården eller barn-och ungdomspsykiatrin. För att stödja såväl eleverna som föräldrar och skolaär det viktigt att det finns resurscentra av hög kvalitet. Det är angeläget attdessa resurscentra tar till vara den kunskap som finns vid specialskolorna ochatt det finns resurser för eleverna att vistas där , för att stödeleverna och genomföra kompletterande utredningar som stöd för eleven,skolan och personalen i hemkommunen.Till yttrandet har fogats avvikande meningar av (m, kd), (c) och (fp).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet har anfört följande under rubriken samlingspartiets motion 1999/2000:So32 yrkande 4 betonas attmöjligheten att välja skola är särskilt viktig för funktionshindrade barn ochungdomar. har den principiella uppfattningen att alla skolor sålångt möjligt skall vara utformade så att elever med särskilda behov inteutestängs. Målsättningen om integration av funktionshindrade elever i denvanliga skolan och anpassningen av skolan till dem får dock inte innebära attspecialskolor med väl uppbyggd kompetens läggs ned. vill attspecialskolor även skall vara ett alternativ för de elever somanser att dessa skolor bättre kan tillgodose deras särskilda behov.Liknande synpunkter förs fram av i motion 1999/2000:So42yrkande 8. Motionärerna framhåller att de motsatte sig beslutet om avveck-ling av vissa specialskolor. De menar att funktionshindrade barn och ungdo-mar skall ha en rättighet och inte en skyldighet att integreras i den vanligakommunala skolan. Om barnen känner sig trygga i specialskolan och ut-vecklas på ett positivt sätt bör det vara möjligt för föräldrar att välja dennaskolform.Utskottet anser att socialutskottet bör föreslå avslag på motionsyrkandena.Utbildningsutskottet behandlade så sent som regeringensförslag i propositionen Elever med funktionshinder - ansvar för utbildningoch stöd jämte motioner i ärendet i sitt av godkända betänkande1999/2000:UbU4.Utskottet ställde sig bakom den viktiga handikappolitiska principen att barnmed funktionshinder så långt möjligt skall erbjudas en anpassad utbildning isin hemkommun och därmed ha rätt och möjlighet att bo hemma med sinaföräldrar. Förändringen av specialskolans målgrupp till att inte längre om-fatta synskadade och talskadade barn såg utskottet som ett viktigt steg mot enintegrering av elever med funktionshinder i den ordinarie skolan.Kommunerna skall alltså ha det fulla ansvaret för syn- och talskadade elever.Staten skall dock även i fortsättningen ha ett stort ansvar för att stödja kom-munerna, bl.a. genom en ny samordnad organisation för stöd i specialpeda-gogiska frågor, en utökad resurscenterverksamhet samt satsningar på kom-petensutveckling av skolans personal och på forskning. Vid såväl Ekeskolanssom resurscenter skall det finnas en mindre skoldel för barnoch ungdomar som av olika skäl kan behöva mer intensifierade specialpeda-gogiska insatser under viss tid.För döva, dövblinda och hörselskadade elever är en teckenspråkig skolmiljönödvändig. Denna ståndpunkt återfinns även i för atttillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet,som ett undantag från huvudprincipen att utbildning för elever med funk-tionshinder skall erbjudas inom den ordinarie skolorganisationen. Utskottetdelade regeringens uppfattning att det är riktigt att behålla specialskolan somskolform för dessa elevgrupper.Utbildningsutskottet finner inte skäl till att ändra sitt ställningstagande fråhöstas.Enligt motion 1999/2000:So33 (m) yrkande 10 bör det vara möjligt för svårtfunktionshindrade ungdomar att välja individuella program inom riksrekryte-rande Rh-anpassad gymnasieutbildning. Motionären anmärker att kanelever på gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning endast välja nationellaoch specialutformade program. Det är självklart, anser motionären, att dessaelever också måste kunna välja individuella program.Utskottet anser att socialutskottet bör avstyrka motionsyrkandet med hänvis-ning till följande.För vissa elever med funktionshinder har staten tagit på sig ett utökat ansvargenom att stödja riksrekryterande gymnasieutbildning. Sålunda finns riksre-kryterande gymnasieutbildning med särskilt anpassad utbildning för svårtrörelsehindrade ungdomar, s.k. Rh-anpassad utbildning, i , , och . Personkretsen för Rh-anpassad utbildningbestäms i 5 kap. 27 och 28 §§ skollagen (1985:1100). Den omfattar svårtrörelsehindrade elever som har mycket stora behov av anpassning och habi-litering i anslutning till utbildningen och som kan tillgodogöra sig utbildningpå nationellt program eller - med tillämpning första gången vid intagning /02 - specialutformat program.Utbildningsutskottet behandlade och avstyrkte motsvarandemotionsyrkanden om införande av individuella program på gymnasieskolamed Rh-anpassad utbildning (bet. 1999/2000:UbU4 s. 28). Utskottet pekadepå att det finns stora möjligheter inom de nationella och specialutfor-made programmen att hjälpa elever som riskerar att inte klara utbildningen.Förutom stödundervisning, utökad studietid eller reducerat program finnsockså specialinriktad kursplan.I regleringsbrevet för har fått i uppdrag att fr.o.m. /2001 följa och analysera utvecklingen av den Rh-anpassade gymnasieutbildningen för elever som genom möjlighet att speci-alinrikta kursplanerna i liten eller obefintlig utsträckning följer kurser pågymnasienivå. Verket skall även överväga alternativ till en sådan gymna-sieutbildning.Enligt utbildningsutskottets mening bör resultatet av uppdraginväntas.I motion 1999/2000:So487 (kd) yrkande 5 begärs ett lagförtydligande i syfteatt stärka möjligheten för elev med funktionshinder och dennes föräldrar attpåverka valet av elevassistent i skolan. Motionären menar att om eleven harassistent i hemmet och under fritid är det lämpligt att samma person assiste-rar också under skoltid.Utskottet tar fasta på vad socialutskottet anförde i denna fråga i sitt betän-kande 1995/96:SoU15 angående bl.a. assistansersättning vid vistelse i barn-omsorg, skola m.m. (s. 15). underströk att kontinuiteten ochtryggheten i det personliga stödet till den funktionshindrade inte får urholkasoch att det därför är särskilt angeläget att försäkringskassor och kommunernära samverkar i dessa fall. Utskottet hade uppmärksammats på att godalösningar fanns i vissa kommuner. Samma person borde t.ex. med statligersättning kunna vara personlig assistent åt ett barn och elev-assistent åt samma barn under lektionstid med ersättning från kommunen.Utbildningsutskottet förutsätter att sådan samverkan lokalt kan komma tillstånd utan central reglering och anser för sin del att motionsyrkandet böravslås av riksdagen.Utbildningsutskottet har under rubriken inom utbildning anförtföljande.I motion 1999/2000:Ub285 (s) begärs att en utredning tillsätts för att klargöralandstingens och utbildningsanordnarnas hjälpmedelsansvar inom vuxenut-bildningsområdet inklusive folkbildningen. Enligt motionären råder det bl.a.osäkerhet om var skiljelinjen går mellan personliga hjälpmedel och särskildapedagogiska hjälpmedel.Utskottet anser att syftet med motionen - som väcktes under allmänna mo-tionstiden och således innan denna proposition lades fram -kommer att bli tillgodosett i och med att den aviserade utredningen tillsätts.Motionen bör alltså avslås.Under rubriken har utbildningsutskottet anfört följande.Kristdemokraterna framhåller i motion 1999/2000:So44 yrkande 11 att möj-ligheterna till studiefinansiering bör vara lika oavsett om den studerande harhandikapp eller inte.Utskottet anser liksom motionärerna att det är en viktig princip att elevermed funktionshinder så långt möjligt skall ha lika möjligheter till utbildningmed studiestöd som andra elever. Utskottet föreslår emellertid avslag påmotionsyrkandet med hänvisning till att frågor om studiefinansiering fördenna elevgrupp är aktualiserade inom Regeringskansliet.Elever i gymnasiesärskolan är inte som elever i gymnasieskolan berättigadetill studiehjälp. I stället utgår till dessa elever förlängt barnbidrag. Månadsbeloppen, , är desamma för både förlängt barnbidragoch studiebidrag inom studiehjälpen. Dock utgår förlängt barnbidrag underårets alla månader och studiebidrag endast . Gym-nasiesärskolans elever är - genom att de inte tillhör studiehjälpssystemet -inte heller berättigade till s.k. extra tillägg till studiebidraget. Det extralägget är ett bidrag som prövas mot elevens och dennes föräldrars beräknadeinkomster. Det utgår med i inkomstintervallet , med i intervallet och med855 kr om den beräknade inkomsten understiger 85 000 kr.Handikappombudsmannen har i skrivelse till Utbild-ningsdepartementet anfört att han uppmärksammats på att elever vid gymna-siesärskolan inte har möjlighet att ansöka hos Centrala studiestödsnämndenom extra ekonomiskt tillägg till studiebidrag. Handikappombudsmannenanser det vara en självklarhet att studier vid gymnasiesärskolan skall likstäl-las med studier vid gymnasieskolan och att elever vid gymnasiesärskolandärför bör ha rätt till studiehjälp. I skrivelsen har åberopats för att tillförsäkra människor med funktionshinder delaktighet ochjämlikhet.Enligt uppgift från kommer en intern arbetsgruppmellan Utbildnings- och Socialdepartementen att tillsättas föratt se över vilka för- och nackdelar som kan finnas med att flytta över gym-nasiesärskolans elever till studiehjälpssystemet.För elever som deltar i särvux finns det fr.o.m. inget stu-diestöd. Enligt beslut med anledning av propositionen om ettreformerat studiestödssystem avskaffas nämligen nuvarande timersättningsom studiestödsform (prop. 1999/2000:10, bet. UbU7,rskr. Dock har i sitt avlämnade slut-betänkande Kunskapsbygget - det livslånga lärandet (SOU 2000:28)föreslagit bl.a. att ett undantag skall införas i studiestödssystemet som med-ger ersättning för studier på kvartstid för deltagare inom särvux.Till utbildningsutskottets yttrande har i dessa delar fogats tre avvikandemeningar, en avseende (m, kd, c, fp) och två avseende (kd).Socialutskottets bedömningEnligt utskottets uppfattning är utbildningsfrågorna som rör funktionshindra-de av stor betydelse, både på arbetsmarknaden och i samhällslivet i övrigt.Utskottet noterar att personer med funktionshinder generellt sett räknar enlägre sysselsättnings- och utbildningsnivå än befolkningen i övrigt. I dettaligger en utmaning för hela utbildningssystemet. Utskottet ser positivt påregeringens inriktning på området och delar i övrigt utbildningsutskottetsbedömningar i yttrandet. Utskottet vidhåller även sin ovan redovisade in-ställning i betänkande 1995/96:SoU15. Motionerna So32 (m) yrkande 4,So33 (m) yrkande 10, So42 (c) yrkande 8, So44 (kd) yrkande 11, So487 (kd)yrkande 5, Sf303 (kd) yrkande 5 och Ub285 (s) avstyrks.ArbetsmarknadPropositionenRegeringen anför bl.a. att den i olika sammanhang uttalat vikten av att per-soner med funktionshinder får ett kraftfullt stöd för att komma in på arbets-marknaden och därmed minska deras arbetslöshet. Arbetsmarknadspolitikensfördelningspolitiska uppdrag tydliggörs genom stora satsningar på olikaarbetsmarknadspolitiska program för att underlätta och stödja funktionshind-rades möjligheter att få del av arbetslivet.Regeringen har beslutat att en intervjuundersökning av funktionshindradessituation på arbetsmarknaden skall genomföras . Arbetsmark-nadsstyrelsen (AMS) ansvarar för uppdraget. Undersökningen är en tilläggs-undersökning till Arbetskraftsundersökningen (), och den senaste ge-nomfördes . Enligt regeringen är det angeläget attkänna till hur arbetsgivarna ser på hinder och möjligheter för anställning avpersoner med funktionshinder. Resultatet kan utgöra en grund för regering-ens fortsatta insatser för att öka funktionshindrade personers möjligheter påarbetsmarknaden.När det gäller riktade stöd till företag är den mest omfattande åtgärden an-ställning med lönebidrag.