bet · GO01UU2 · 2000-11-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall gå i spetsen för att mobilisera finansiellaresurser till för att utveckla civila företag därkärnvapenkunnandet kan nyttjas.2000/01:U410 av m.fl. (kd) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut: tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inrätta ett gemensamt fredscentrum iSverige.2000/01:U503 av m.fl. (c, v, kd, mp) vari föreslåsatt fattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjligheter att främja frivilligorganisationer iAseanländerna.2000/01:U509 av m.fl. (m) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om administrationen av stödet till Central- och Östeuropa.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen i övrigt av stödet till Central- och Östeuropa.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att svenskt östbistånd bör ha en tydlig inriktning påsmittskyddsarbete, där särskilt tbc- och hiv/aids-problematikenuppmärksammas.2000/01:U602 av () vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut: tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att stödet till återupptas inomramen för det svenska biståndet.2000/01:U612 av m.fl. (v) vari föreslås att fattarföljande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening att Sverigeinriktar en del av sitt framtida biståndsarbete på den ekonomiska ochadministrativa återuppbyggnaden av Somalia.2. tillkännager för regeringen som sin mening att det svenskabiståndet i ett första skede inriktar sig på desarmering av de minor somefter kriget finns spridda över stora områden i Somalia.3. tillkännager för regeringen som sin mening att somordförandeland i EU bör verka för att EU inriktar en del av sitt biståndpå återuppbyggnad av Somalia.2000/01:U614 av m.fl. (v) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att integrera könsperspektiv och konsekvensanalys urjämställdhetsperspektiv på samtliga satsningar och projekt i Sverigesutvecklingssamarbete.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att mainstreaming ges fortsatt och ökad betydelse i detinternationella utvecklingssamarbetet.2000/01:U616 av m.fl. (v) vari föreslås att fattarföljande beslut:4. begär att regeringen i sitt flyktingbistånd beaktar stödettill de frivilligorganisationer som verkar i grannländerna tillAfghanistan.2000/01:U617 av och () vari föreslåsatt fattar följande beslut: tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs beträffande kampen motvärldsfattigdomen.2000/01:U620 av m.fl. (m) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att biståndet skall främja en snabb utrotning av fattigdomensom övergripande mål.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att rättsstaten, respekt för mänskliga rättigheter, demokratioch marknadsekonomi är centrala målsättningar i samarbetet medbiståndsländerna.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bistånd skall vara resultatinriktat.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utveckling av läkemedel för tropiska sjukdomar.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att måste värna frihandeln genom att inom EU och WTOständigt arbeta för lägre tullar och avskaffande av handelshinder.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa systemet med landramar till förmån för avtal, medstrikta villkor vad gäller korruption, effektivitet ochdemokratiutveckling.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bistånd inte skall ges till regimer som för anfallskrig.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skuldavskrivningar inte får ske på ett sådant sätt attmisshushållning och korruption främjas.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att frigjorda resurser från skuldavskrivningar i första handskall användas till grundläggande utbildning och hälsovård.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att frivilligorganisationerna bör få en utökad roll ibiståndet.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utformningen av biståndet bör ske i u-landsmiljö.2000/01:U621 av m.fl. (m) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att svenskt bistånd ej bör ges till regimer som grovt ochsystematiskt bryter mot de mänskliga rättigheterna.2000/01:U623 av m.fl. (m) vari föreslås att fattarföljande beslut:8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om korruptionsbekämpning.2000/01:U629 av m.fl. (fp) vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om biståndet till Kuba.2000/01:U630 av m.fl. (kd) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärkandet av kvinnors ställning skall integreras ibiståndsarbetet.2000/01:U631 av m.fl. (v) vari föreslås att fattarföljande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening att börges katastrofhjälp för att klara sin akuta folkförsörjning.2. tillkännager för regeringen som sin mening att ävenerhåller ett mer långsiktigt stöd till återuppbyggnad.2000/01:U632 av m.fl. (fp) vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd till svenska frivilligorganisationer, vilka stöder denburmesiska oppositionen, som arbetar under mycket svåra förhållanden,och de krafter som verkar för demokratisk utveckling i Burma.2000/01:U633 av m.fl. (fp) vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bilateralt och inom ramen för EU:s biståndspolitikverkar för ett kraftfullt bistånd till uppbyggnad.2000/01:U645 av () vari föreslås att fattarföljande beslut: tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att noga följa problemet med oseriösaminröjningsföretag.2000/01:U647 av m.fl. (s) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut: tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om information till allmänheten om säkerhetvid atomkraftolycka.2000/01:U650 av () vari föreslås att fattarföljande beslut:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att den svenska handikapprörelsens erfarenheter avutvecklingssamarbete tas till vara.2000/01:U655 av () vari föreslås att fattarföljande beslut: begär att regeringen inom ramen för detsvenska internationella utvecklingssamarbetet undersöker möjligheternatill ett projekt för förbättrad energiförsörjning med sol- och vindkrafti norra /Irakiska Kurdistan.2000/01:U658 av () vari föreslås att fattarföljande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om synen på demokratins roll i fattigdomsbekämpningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall se arbetet för fria val, flerpartisystem ochparlamentarism som en huvuduppgift inom utvecklingsbiståndet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utformningen av stödet till det civila samhället.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att minska skuldbörda.2000/01:U660 av m.fl. (v) vari föreslås att fattarföljande beslut:3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett demokratibistånd till , med särskild inriktning påatt öka kvinnornas politiska engagemang och inflytande påsamhällsutvecklingen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ekonomiskt bistånd för att stimulera ekonomiskautveckling.2000/01:U703 av () vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bistånd för att assyrierna skall kunna återuppbygga sina byaroch institutioner.2000/01:U705 av och () vari föreslåsatt fattar följande beslut:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verka för en ekonomisk och demokratisk utveckling ienklaven /01:Kr345 av m.fl. (kd) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:48. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om idrottsbistånd.2000/01:N328 av m.fl. (c) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa tull- och kvotfritt inträde för de minst utveckladeländernas (MUL-ländernas) export till i-landsmarknader.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fattiga länders näringslivsutveckling.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att öka kapacitet att delta i WTO genom utökattekniskt bistånd.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett som ger utvecklingsländerna bättreförutsättningar att utveckla den nationella livsmedelsförsörjningen.2000/01:N384 av m.fl. (mp) vari föreslås attriksdagen fattar följande beslut:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ().2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Världsbanken.2000/01:A811 av m.fl. (kd) vari föreslås att riksdagenfattar följande beslut:15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämställdhet och bistånd.Internationellt utvecklingssamarbeteVerksamheten under politikområdetPropositionen (avsnitten 2 och 3.1-3.4)Utgiftsområdet Internationellt bistånd omfattar politikområdenaInternationellt utvecklingssamarbete respektive Samarbete med Central-och . Förvaltningsmyndigheter inom utgiftsområdet är Styrelsenför internationellt utvecklingssamarbete (Sida) och ().Inledningsvis erinras i propositionen att det övergripande målet för detsvenska utvecklingssamarbetet är att höja de fattiga folkenslevnadsnivå. De sex av fastlagda biståndspolitiska målen - attbidra till resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomisk ochpolitisk självständighet, demokratisk samhällsutveckling, framsynthushållning med naturresurser och omsorg om miljön samt jämställdhetmellan kvinnor och män - samverkar för att bidra till det övergripandemålet.I propositionen konstateras att ambitionen är att åter skalluppnå enprocentsmålet för biståndsramen när de statsfinansiellaförutsättningarna för detta föreligger. Biståndsramen beräknastill , vilket motsvarar av prognostiseradbruttonationalinkomst (BNI) för . höjs ramen till0,och till av BNI.För 2001 uppgår avräkningen för asylkostnader till 617 miljoner kronorvilket är en höjning med i förhållande tillregeringens ekonomiska vårproposition. Höjningen hänför sig främst beräknad ökning av antalet flyktingar från västra . Frånbiståndsramen avräknas vidare kostnader för det svenska bidraget tillden del av EG:s gemensamma bistånd som finansieras över reguljära budget. uppgår avräkningen till 732miljoner kronor, vilket beräknats som biståndets andel av den totala EG-budgeten multiplicerat med medlemsavgift.Kampen mot fattigdomen står högst på den internationellautvecklingsagendan. 1990-talets stora till strategin Shaping the 21st Century: the Contributionof Development Cooperation, som har fattigdomsbekämpning somövergripande mål. Fattigdomsbekämpning är i hög grad en fråga om attutmana rådande maktstrukturer och egenintressen. Delaktighet ochkontroll över resurser är nyckelbegrepp för att ge enskilda människor,inte minst kvinnor, möjlighet att påverka sina liv och ta sig ur sinfattigdom. Ofta är det männen som i kraft av traditioner och gällandevärderingar tar makten över resurserna. Demokratisering är ett sätt attsprida makten på fler händer på alla nivåer även inom familjen. Att förain ett rättighetsperspektiv i strävandena att minska fattigdomen innebäratt lyfta upp principen om allas lika rätt och värde.Demokrati är både ett mål och ett medel i utvecklingssamarbetet. Det ärett värde i sig att människor får inflytande över sitt eget liv genom depolitiska systemen. Det är ett medel därför att det bidrar tillspridning av makt och resurser på ett sätt som gör att allas intressenkan komma till uttryck.Fattigdom bekämpas bäst när varaktiga förutsättningar skapas förmänniskor att själva ta sig ur sin fattigdom. Det grundläggande ansvaretligger hos länderna och deras egna befolkningar. Viljan och förmågan attföra en politik som bekämpar fattigdom bl.a. genom att föra en sundmakroekonomisk politik är avgörande. Utvecklingssamarbetet har främst enkatalytisk roll - genom att påverka den nationella politiken inom ramenför ett partnerskap. I fokus står främst frågor som godsamhällsstyrning, mänskliga rättigheter, miljöhänsyn och främjande avjämställdhet. Respekt för mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatoch god samhällsstyrning utgör också den gemensamma värdegrunden i detnya avtal som undertecknades mellan EU och de s.k. AVS-länderna iAfrika, och ().Under de närmaste åren kommer nationella fattigdomsstrategier attutarbetas i många länder. En av drivkrafterna är den tydliga länkenmellan skuldlättnad och fattigdomsbekämpning i det utvidgade initiativetför skuldlättnader för de fattigaste länderna, det s.k. HIPC-initiativet(Heavily Indebted Poor Countries Initiative). har aktivt arbetatför den förstärkta fattigdomsinriktningen inom HIPC-initiativet ochkommer att nära följa och utvärdera processerna i de viktigastesamarbetsländerna.Sveriges bilaterala utvecklingssamarbete genom Sida omfattar i försthand långsiktigt samarbete med och betydande finansiellaresursöverföringar till en kärna av samarbetsländer. 1999 hade Sida ettsådant långsiktigt samarbete med 37 länder. Att utveckla ett partnerskapmed dessa ställer krav på fördjupad dialog och ett breddat angreppssättsom också omfattar andra aktörer än regeringar och nya arbetsformer.Den snabba utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknikens(IT) område har väsentligt underlättat förutsättningarna förkommunikation och kunskapsöverföring. Den nya tekniken medför mångamöjligheter för att utvecklas och minska fattigdomen. Sverigebör, som ett föregångsland inom IT-området, verka för att ytterligaresatsningar kommer till stånd. IT-verksamheten lämpar sig väl för ettnära samarbete mellan offentlig och privat sektor och ansträngningar bördärför göras för att engagera svenskt näringsliv i de fattiga ländernasIT-utveckling.Globaliseringen bidrar även till att transnationella utmaningar sommiljö, säkerhet och hiv/aids blir mer påtagliga. Det internationellasamarbetet har ett ansvar att komma fram till regler ochöverenskommelser som underlättar för att ta del i globalaåtgärder för att lösa problemen. Ett långsiktigt åtagande i kombinationmed nationella program bör vara ledstjärnan för och andragivarländer.Det finns en växande insikt om utvecklingsprocessernas komplexitet ochom att globaliseringen ställer nya krav på samsyn och samstämmighetmellan olika politikområden både på nationell och internationell nivå.Denna fråga står i fokus för den parlamentariska kommitté som tillsattsför att utreda politik för global utveckling. Kommitténpåbörjade sitt arbete och skall lämnaett samlat förslag till hur politiken bör utformas inom relevantaområden utifrån det övergripande målet om fattigdomsbekämpning och denya förutsättningar som globaliseringen skapar.Under år 2001 planeras ett mellanstatligt högnivåmöte omutvecklingsfinansiering - Financing for Development - i syfte att samlaskring frågan hur olika finansieringskällor, inhemska, privata ochoffentliga, tillsammans kan verka för att nå de internationellautvecklingsmålen. är mycket aktivt engagerat i den pågåendeförberedelseprocessen tillsammans med andra medlemsländer, FN,, , , enskilda organisationer och den privata sektorn.EG:s utvecklingssamarbete är en integrerad del av unionens samladeexterna politik och skall komplettera medlemsstaternas egnabiståndsinsatser. har som medlemsstat ett delat ansvar för hursammanlagt ca (ca ) fördelas varjeår från EG:s biståndsbudget och Europeiska utvecklingsfonden. Sverigesandel av kostnaderna är ca . anser i motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 1 att demokratinsidéer måste spridas över världen och att demokrati skall vara detöverordnade bland målen för utvecklingssamarbetet. menarvidare i yrkande 2 att biståndets hela inriktning bör ändras till enstarkare inriktning på stöd till hela program snarare än projekt. Iyrkande 40 krävs en liknande förändring vad gäller inriktningen av EU:sbistånd. Förutsättningen för bredare programstöd är att somgivare känner ett rimligt mått av förtroende för mottagarlandetspolitik. menar i yrkande 3 att det med nödvändighet börfinnas ett betydande inslag av villkor i biståndsgivningen. Bistånd sombygger på partnerskap får aldrig leda till att behandlarkorrupta eller odemokratiska regimer som jämbördiga partner.I yrkande 9 understryks vikten av att kunna ge bistånd till uppbyggnadav politiska partier och partinära organisationer. pågåren försöksverksamhet som har utvärderats. Motionärerna menar attutvärderingen tydligt visar att denna sorts bistånd haft mycket positivaeffekter och därför bör permanentas.Vidare i motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 20 understryks att betoningenav yttrande- och organisationsfrihet samt kampen mot tortyr ochdödsstraff är en grundläggande del av vår biståndspolitik. Stöd tillflerpartisystemet skall vara entydigt. Det bistånd som främjar friamassmedier, inte minst tidningar och radiostationer, bör utvecklas.Motionärerna menar vidare i motion 2000/01:U206 (fp) yrkande 21 att frihandel och en fungerande marknadsekonomi bäst skapar de resurser som ärnödvändiga för utveckling. Ett huvudmål för svensk u-landspolitik skalldärför vara att verka för en integrering av de fattiga länderna i envärldsekonomi där frihandel och företagsinvesteringar utgör de centraladrivkrafterna för utveckling. Handelns betydelse som utvecklingsmotormåste betonas starkare och, i yrkande 22, anförs att svensk u-landspolitik mer kraftfullt skall stödja ekonomiska reformer i de nyademokratierna.FN:s barnkonvention omfattar de flesta av världens länder och barn.Trots detta utsätts barn för grymheter och orättvis behandling i mångaländer. I motion 2000/01:U208 (s) krävs en sammanhållen policy förbarnfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet med målen attutveckla ett systematiskt barn- och barnrättsperspektiv i detinternationella utvecklingssamarbetet och att införa ytterligare ettbiståndsmål där barnen sätts i fokus och att det ges jämbördig prioritetmed andra existerande biståndsmål.I motion 2000/01:U210 (m) anser motionärerna att svenskt bistånd behöverreformeras och konkurrensutsättas. Detta för att skapa konkurrens intebara mellan offentliga och privata organisationer utan också mellandessa och de frivilliga organisationerna.Motionärerna bakom motion 2000/01:U211 (v) menar att vi måste se världenutifrån ett globalt perspektiv och diskutera problemen i termer avglobal rättvisa när det gäller välstånd och makt. Skall man uppnå globalrättvisa och genomföra en global regionalpolitik måste rimligen bådaparterna samarbeta på lika villkor. Ingen kan se sig som givare ellermottagare. Båda sidor måste uppfatta sig själva och varandra somlikvärdiga. Enligt yrkande 4 liksom i yrkande 6 handlar det inte omgivare och mottagare, utan om ett partnerskapsförhållande byggt påsamarbete och ömsesidighet.I motion 2000/01:U213 (c) yrkande 2 understryks vikten av demokrati ochmänskliga rättigheter som förutsättningar för ekonomisk och socialutveckling. Demokrati gör godtycke och diskriminering i alla formeroacceptablet. Brister när det gäller rättssäkerhet och respekt förmänskliga rättigheter drabbar fattiga kvinnor och män i särskilt höggrad eftersom de saknar makt och inflytande i samhället. För att säkrademokrati och mänskliga rättigheter i ett land krävs ett fungeranderättssystem som anger spelreglerna i samhället. I yrkande 3 konstaterasatt om mottagarländerna skall kunna styra och kontrollera sin egenutveckling måste biståndet användas för att bygga upp administrativa ochpolitiska system centralt och lokalt. Biståndet måste därför inriktas påatt utveckla mottagarländernas styrelseskick och stimulera godsamhällsstyrning (good governance). God samhällsstyrning och demokratiär förutsättningar för den stabilitet som är nödvändig för utveckling.I motion 2000/01:U213 (c) yrkande 10 konstaterar attlandprogrammen haft en för dominerande roll i bilateralabistånd. Den envisa fokuseringen på landramar och stat-till-stat-samarbete har direkt eller indirekt blivit ett stöd till auktoritära ochkorrumperade regimer, tungrodda och ineffektiva byråkratier och tillstora olönsamma statliga företag. Sidas verksamhet har de senaste årenutvecklats i en klart positiv riktning. Mycket återstår dock att göra.Det är dags för att överge traditionen att låta ländervaletstyra biståndet och i stället låta ändamålen bli den avgörande faktornvid biståndets utformning.I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 1 konstaterar attdet övergripande målet för svenskt bistånd bör vara att höja de fattigaslevnadsnivå och att hävda människovärdet. I yrkande 2 vill motionärernaatt som biståndspolitiskt mål även lägga till att främja respekten förmänskliga rättigheter och säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggandeåtgärder. I yrkande 4 krävs nya riktlinjer för mänskliga rättigheter ochutveckling. Motionärerna konstaterar vidare att ett bra och effektivtutvecklingssamarbete kräver en helhetssyn på ekonomi, handel, biståndoch miljö. Det internationella biståndet måste vara en komponent i ensammanhållen utrikespolitik för mänskliga rättigheter till stöd för defattiga ländernas utveckling. Bistånd är ett viktigt politikområde föratt främja mänskliga rättigheter i ett utvecklings-perspektiv (yrkande5).I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 8 konstaterar attbiståndets effektivitet är direkt avhängigt den demokratiskautvecklingen i mottagarländerna. Det är därför en absolut nödvändighetatt en del av biståndet ges som ett riktat demokratistöd i syfte attutveckla och stärka demokratin. Ett effektivt sätt att bidra till attskapa ett demokratiskt synsätt och en demokratisk tradition medbiståndsmedel är att kanalisera mer finansiella resurser genom svenskaenskilda organisationer till motsvarande organisationer imottagarländerna. De svenska riksdagspartierna har under en femårigförsöksverksamhet haft möjlighet att kanalisera biståndsmedel tillsysterpartier i utvecklingsländer i avsikt att främja och stärkademokratin. anser att det är oerhört viktigt att dennaverksamhet fortsätter. Att bygga upp en demokrati med ettflerpartisystem kräver politisk erfarenhet och kompetens fråntraditionella och stabila demokratier. I yrkande 9 konstateras att detär viktigt att se de oerhörda kontrasterna mellan den fattiga och denrika världen. Det är därför angeläget att främja ekonomisk tillväxt ochutveckling i de fattigaste länderna.I motion 2000/01:U216 (kd) yrkande 19 konstaterar attnaturkatastrofer och konflikter med stor tydlighet harvisat behovet av en väsentligt stärkt beredskap för stora humanitärakriser. Det är främst brister i koordinering och samordning, samtbristen på finansiella resurser att användas , som är de storaproblemen. Diskussionen om en bättre samordning har förts i omgångarsedan 1960-talet. anser att bör inta en meroffensiv hållning i det internationella världssamfundet för attåstadkomma ett genombrott vad gäller behovet av bättre internationellsamordning.I motion 2000/01:N328 (c) yrkande 7 kräver attmarknadstillträdet för , särskilt de minst utvecklade, måsteöka.