bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — I en av motionerna förordas ett en sådan utredning skallvara parlamentariskt sammansatt.Som utskottet ser det kommer de frågor som tar upp isina motioner att behandlas av den utredning som regeringen nu initierat.Enligt utredningens direktiv (dir. 1999:95) ingår i utredningsuppdraget attbehandla den frivilliga försvarsverksamhetens roll i det framtida totalförsva-ret, liksom dess betydelse och uppgifter vid situtationer där vårt land hotas aeller blir utsatt för ett väpnat angrepp. I uppdraget ingår också att behandlavilken roll de frivilliga försvarsorganisationerna skall ha när det gäller attstärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar påsamhället i fred. Utredningen skall bl.a. hålla Försvarsberedningen informe-rad om sitt arbete och ge den tillfälle att framföra synpunkter. Behov av enparlamentariskt sammansatt utredning anser utskottet därför inte vara påkal-lat. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Fö32(kd) yrkande 9 i denna del, Fö212 (kd) yrkande 12, Fö213 (kd) yrkande 6och Fö322 i denna del.Även yrkande 1 i motion Fö324 (s) bedömer utskottet bli en fråga för ut-redningen om den frivilliga försvarsverksamheten. I utredningsuppdragetingår nämligen att behandla frågan om de frivilliga försvarsorganisationernasmöjligheter att medverka i internationell verksamhet. Utskottet anser att detär viktigt att de frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att bidra tidenna verksamhet utreds. Utskottet vill i sammanhanget också upplysa omatt i regleringsbrev för har regeringen givit de frivilliga försvarsorganisationerna i uppdrag att stödja utvecklingen av frivillig försvarsverk-samhet under demokratisk kontroll i , , , ochRyssland. Med det ovan anförda avstyrks motion Fö324 (s) yrkande 1 avutskottet.När det gäller motion Fö30 (kd) yrkande 3 i denna del omtotalförsvarsorganisationen i och motion Fö34 (kd)yrkande 2 om en särskild utbildningsbas i anser utskottetatt dessa frågor kan behandlas först när resultatet av översynenom den frivilliga försvarsverksamhetens roll i det framtidatotalförsvaret föreligger. Skäl att nu föregå denna utredningsarbete genom att utpeka vissa frivilligatotalförsvarsorganisationer i landet som särskilt drabbade avomstruktureringen inom totalförsvaret eller att förorda vissaplatser som särskilt lämpade som utbildningsbaser anserutskottet inte föreligga. Utskottet avstyrker därför motionernaFö30 (kd) yrkande 3 i denna del och motion Fö34 (kd) yrkande2.Civila frågorUtskottet behandlar här vad regeringen i proposition (prop. 1999/2000:30)Det nya försvaret (s. 117-129) anfört om civila frågor. Utskottet behandlarockså motionerna Fö20 (m) yrkande 15, Fö32 (kd) yrkandena 12 och 13 samtFö212 (kd) yrkandena 14 och 15.Det civila försvaretRegeringenRiksdagen har med anledning av den säkerhetspolitiska kontrollstationspro-positionen (prop. 1998/99:74) Förändrad omvärld - omdanat försvar godkäntatt det övergripande målet för det civila försvaret och utformningen av resur-serna skall vara att värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörj-ning, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvars-maktens förmåga vid väpnat angrepp och vid krig i vår omvärld. Målet skallockså vara att bidra till fred och säkerhet i omvärlden och stärka samhälletsförmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred.Regeringen har inte funnit anledning att ompröva detta mål.Regeringen framhåller att gränssättande faktorer för funktionerna inom detcivila försvaret är tillgång till el, telekommunikationer och datorstöd samteffekter av kemiska stridsmedel. Då förmågan inom det civila försvaretbygger på det fredstida samhällets kapacitet har förändringar i samhället storpåverkan på inriktningen av beredskapsåtgärder. Mot bakgrund av dettaangav regeringen i den nämnda propositionen att planeringen för det civilaförsvaret i ökad utsträckning skall inriktas mot att säkra viktiga infrastruk-turområden och därmed minska sårbarheten i de för beredskapsförmågangränssättande faktorerna. Regeringen anser att ovan nämnda inriktning börligga fast och vill framhålla att erfarenheterna från Kosovokon-flikten understryker behovet av en sådan inriktning.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anför om det civila försva-ret.Helhetssyn när det gäller det civila försvaret och beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fredRegeringenRegeringen anför i propositionen att samband och beroenden mellan olikainfrastrukturområden blir allt mera komplexa. Sambanden är inte bara tek-nologiska utan utgörs också av internationella nätverk bestående av kompe-tens och kunnande, komplexa beroendeförhållanden som påverkar robusthetoch säkerhet i systemen. Därtill kommer den nya rollfördelning som ägt rumdet inom infrastrukturområdena och som har sin grund iinternationalisering och ändrade ägarformer. Elförsörjning, telekommunika-tioner och transporter sker nu i globala nätverk där de nationella systemen imånga fall ägs och styrs av utländska ägare.En fortsatt uppmärksamhet måste således ägnas den sårbarhet som hängersamman med förändringar i viktiga infrastruktursystem. Dessa förändringarhar flera dimensioner varav särskilt utvecklingen inom IT-området måsteuppmärksammas. Skyddet av viktig infrastruktur bör ses som en nationellsäkerhetsfråga som i många avseenden måste hanteras i internationell sam-verkan.Ansvarsfördelningen vad gäller olika former av hot utgår som nämnts frånden normala fredstida verksamheten. Detta utgör även grunden för plane-ringen för det civila försvaret. Den s.k. ansvarsprincipen innebär att den somhar ansvar för en verksamhet i fred även skall ha det i krig.På en skala av olika tänkbara hot mot samhället kan förmågan att klara mervardagliga olyckor och störningar anses utgöra samhällets basförmåga.Denna basförmåga kompletteras genom det civila försvarets planering medåtgärder för den mest extrema situationen, nämligen krig. Beredskapen motmellanliggande situationer, dvs. svåra påfrestningar på samhället i fred,grundas på resurser underifrån genom basförmågan mot normala störningaroch på resurser ovanifrån genom de kompletterande beredskapsåtgärdernaför ett krig.Den åtgärdsmässiga gränsdragningen mellan svåra fredstida påfrestningaroch krig kan emellertid upplevas som diffus. Som exempel kan nämnas el-och teleområdena. Oavsett anledningen till avbrott krävs i stort sett sammaslag av åtgärder. Det är dessutom ofta samma aktörer som planerar för allahändelser i hotskalan. Det bör finnas en systematisk planering som tillgodo-ser samhällets förmåga mot olika hot och som dessutom medger förmåga attbidra till internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Planeringenskall vara så utformad att det så långt möjligt kan ses som ett sammanhäng-ande beredskapssystem för olika former av hot. Utgångspunkten skall varaansvarsprincipen och att beredskapen skall byggas underifrån, dvs. samhäl-lets basförmåga och att åtgärder successivt vidtas utefter hela hotskalan.Regeringen angav i propositionen (prop. 1998/99:74) Förändrad omvärld -omdanat försvar att formerna för att på ett effektivt och rationellt sätt kunnamöta ett bredare spektrum av hot och risker måste utvecklas successivt.Utgångspunkten bör härvid vara en förbättrad helhetssyn.Mot bakgrund av detta har regeringen beslutat om direktiv (dir.1999:63) för en särskild utredare som skall analysera och lämna förslag tillprinciper för en bättre helhetssyn vid planeringen för civilt försvar och be-redskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Enligt direktiven skallfrågor som berör IT-säkerhet och skydd mot informationskrigföring behand-las i en delrapport före slutbetänkandet. Uppdraget skall slutredovisas den 1februari 2001.Regeringen beslutade att inom låta ge-nomföra genomgångar sektorsvis av behovet av åtgärder och en översyn avförfattningsreglering m.m. inom de områden som kan bli berörda vid svårapåfrestningar på samhället i fred.Regeringen bedömer att utredningen avseende principer för en förbättradhelhetssyn vid planeringen för civilt försvar och beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred samt den departementala genomgången somredovisas nedan bör kunna bidra till att uppfylla den målsättning som angavsi den nämnda propositionen.MotionenI kommittémotion Fö212 (kd) framhålls bl.a. att om avsikten verkligen är attvärna civilbefolkningen vid krigs- och krissituationer bör en övergripandeoch heltäckande parlamentariskt sammansatt utredning om det civila försva-rets roll och funktion inom totalförsvaret genomföras. I den strukturföränd-ring totalförsvaret genomgår är det nödvändigt att utreda vilka konsekvenserdet får för det civila försvaret (yrkande 14).UtskottetUtskottet bedömer - i likhet med regeringen - att utredningen avseendeprinciper för en förbättrad helhetssyn vid planeringen för civilt försvar ochberedskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred samt den departe-mentala genomgången bör kunna bidra till att uppfylla den målsättning somstatsmakterna satt upp för det civila försvaret i riksdagsbeslutet (prop. 1998/99:74, bet. FöU5).Med anledning av vad som yrkas i kommittémotion Fö212 (kd) yrkande 14om en heltäckande parlamentariskt sammansatt utredning om det civila för-svarets roll vill utskottet anföra följande. Regeringen beslutade i juni 1999om direktiv (dir. 1999:63) för en särskild utredare som skall analysera ochlämna förslag till principer för en bättre helhetssyn vid planeringen för civilförsvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. I utred-ningsuppdraget ingår att ta ställning till om nuvarande funktionsindelning,myndighetsuppgifter och samordningssystem behöver ändras. De frågeställ-ninar som utredaren bör beakta är följande.- Hur bör planeringen utformas för civilt försvar och svåra påfrestning-ar på samhället i fred för att samhället skall få bästa möjliga bered-skapsförmåga?-- Vilken organisatorisk eller strukturell indelning bör finnas?-- Vilka mål som skall gälla för samhällets förmåga under höjd bered-skap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred?-- Hur bör finansieringssystemet vara utformat?-- Vilket behov av samordning finns?-Utskottet bedömer att de frågeställningar som skall belysas enligt det avregeringen beslutade kommittédirektivet är mer omfattande än de som fram-förs i motionen. Det utredningsbehov som efterlyses i motionen kommerdärmed enligt utskottets bedömning att väl omhändertas. Något behov av enparlametariskt sammansatt utredning bedömer utskottet inte nu föreligga.Utskottet avstyrker därför kommittémotion Fö212 (kd) yrkande 14.Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fredRegeringenAllmäntRegeringen skall lämna en redogörelse för läget när det gäller olikaslag av svåra påfrestningar. Inledningsvis i propositionen i denna del anförregeringen bl.a. mot bakgrund av den relativt fylliga redovisningen hösten1998 och de pågående departementala sektorsgenomgångarna att den följan-de redogörelsen blir kortfattad och inriktad på kompletteringar till tidigarelämnad redovisning och på viktigare förändringar som inträffat på vissaområden under det gångna året.Enligt regeringens beslut syftar sektorsgenomgångarnatill att klargöra om det författningsstöd som finns för olika tänkbara händel-ser och påfrestningar är tillräckligt. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åtfrågor som rör ledning, samordning och samverkan mellan staten och kom-munerna och mellan olika myndigheter. Genomgångarna avgränsas såledesinte endast till att granska normgivningen som sådan i en snäv mening, utaninbegriper även bl.a. rutiner för beslutsfattande och möjligheterna till åtgär-der vid olika typer av händelser. Det övergripande syftet är att säkerställa atsamhällets olika sektorer har en tillfredsställande krishanteringsförmåga,bl.a. när det gäller informationsberedskapen, och att ändamålsenliga ansvars-förhållanden och rutiner råder mellan statliga myndigheter på olika nivåeroch i förekommande fall mellan statliga myndigheter, landsting, kommuneroch andra aktörer. Ledningsfrågorna kommer också att behandlas i de de-partementala sektorsgenomgångarna.I propositionen anförs också att regeringen beslutade om direk-tiv för en särskild utredare med uppgift att analysera och lämna förslag tillprinciper till en bättre helhetssyn när det gäller planeringen för civilt försvoch beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred.Regeringen har enligt propositionen beslutat om direktiv till en utredningom översyn av räddningstjänstlagen. I uppdraget ingår bl.a. att föreslå hurlagstiftningen kan moderniseras och hur detaljregleringen av den kommunalaräddningstjänsten kan minska. Vidare ingår att tydliggöra förhållandet mel-lan räddningstjänstlagstiftningens bestämmelser och annan lagstiftning somreglerar olycks- och skadeförebyggande verksamhet. I uppdraget ingår ocksåatt se över vissa frågor som rör utbildning av räddningstjänstpersonal samtmiljöräddningstjänst till sjöss m.m. Möjligheterna att integrera sjö- ochflygräddningstjänsten skall ses över.Beredskapspolisen består av totalförsvarspliktiga som är krigsplacerademed civilplikt vid en polismyndighet. De får kallas in under höjd beredskapeller när regeringen beslutar att det behövs för försvarsberedskap.Beredskapspolisen skall framför allt delta i polisverksamhet som har anknyt-ning till befolkningsskydd och räddningstjänst. Från och med den 1 oktober1999 har getts möjligheten att ingå avtal med beredskaps-polismän om tjänstgöring under tid då samhället är utsatt för eller riskerar atutsättas för särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- ochsäkerhetssynpunkt.Vissa områden där det bör finnas en särskilt god beredskapI propositionen redovisar regeringen de områden där det under det senasteåret har inträffat viktiga förändringar i förhållande till den redovisning somlämnades i föregående års skrivelse. Enligt regeringen bör begreppet IT-säkerhet i fortsättningen benämnas Övergripande informationssäkerhet.Nedfall av radioaktiva ämnenStatens strålskyddsinstitut (SSI) har på uppdrag av regeringen formaliseratoch samordnat planläggningen av nödvändiga mätinsatser i i händel-se av att en kärnteknisk olycka skulle inträffa där radioaktiva ämnen kankomma att spridas över . I regleringsbrevet inför fickSSI i uppdrag att tillsammans med FOA redovisa en avvägd ambitionsnivåför övervakning av luftburna radioaktiva ämnen till följd av en kärnenergi-olycka. Redovisningen lämnades i anslutning till budgetunderlaget för år1999 (dnr M98/779/5). I skrivelsen föreslås att fem av åtta luftfilterstationesom drivits för övervakning av kärnvapenprov och kärntekniskaolyckor är en lämplig ambitionsnivå och bör drivas vidare. De tre resterandestationerna läggs ned. I skrivelsen anges en uppskattad kostnad för drift avfem stationer till . Frågan om finansiering beredsför närvarande inom Regeringskansliet.ElförsörjningI regeringens skrivelse (skr. 1998/99:33) Beredskapen mot svåra påfrestning-ar på samhället i fred lämnades en utförlig redovisning vad beträffar elför-sörjning.Störningar i elförsörjningen i fredstid beror i de flesta fall på fel som drab-bar luftledningar i samband med åska, storm och snöfall. Standarden på desvenska ledningsnäten är dock generellt sett hög med låga avbrottsfrekvenseroch korta avbrottstider. Det allvarligaste hotet om störningar i elförsörjningen i fredstid som kan innebära en svår påfrestning på samhället samman-hänger med sabotage, inbegripet terroristhandlingar. Leveranssäkerheten fören elkund beror på säkerheten i hela leveranskedjan från kraftstation tillkundens anslutningspunkt. Ansvarsfördelningen är sådan att det är en upp-gift för företagen inom elförsörjningen att vidta de åtgärder som krävs ielsystemet för att hålla en god leveranssäkerhet i fredstid.Elförsörjningen görs mindre sårbar genom att elsystemet i förebyggandesyfte görs mer robust och motståndskraftigt i samband med om- och utbygg-nad och införande av ny teknik samt genom en beredskap att vidta skadeav-hjälpande åtgärder vid störningar. Åtgärderna inriktas både på att minskasårbarheten i elförsörjningen och på att minska användarnas beroende av denordinarie elförsörjningen.Branschens strukturförändring och andra förändringar vid elföretagen efterelmarknadsreformen sker i snabb takt vilket påverkar förutsättningarna förberedskapsplanläggningen. Den snabba avställningen av reservkraftproduk-tion kräver en dialog med elbranschen om olika tänkbara lösningar vid ef-fekttoppar, något som också har påbörjats. kan marknadens krav påleveranstrygghet medföra lösningar vad avser fredstida effektbristsituationer.Möjligheterna att upprätthålla en begränsad elproduktion i regionala ochlokala nät (s.k. ö-drift) inom Syd- och vid långvariga elavbrottbedöms öka bl.a. genom Svenska kraftnäts beslut om stöd för att säkra till-gång till tredje blocket vid i år2002.De åtgärder som på statsmakternas initiativ vidtas för att elförsörjningenskall kunna upprätthållas och återupprättas i krig har en positiv effekt på denfredstida beredskapen, särskilt när det gäller skydd mot sabotage och stör-ningar på stamnätet och regionnäten. Mot bakgrund av de övervägandensom redovisats av regeringen i budgetpropositionen (prop.1998/99:1 utg.omr. 6) och i regeringens proposition (prop. 1998/99:74) För-ändrad omvärld - omdanat försvar samt försvarsutskottets betänkande (bet.1998/99:FöU1) Totalförsvarsbudget har regeringen beslutat att enfunktionsutvärdering såvitt avser delfunktionen Elförsörjning skall genomfö-ras. En rapport skall lämnas senast den 31 december 1999.TelekommunikationerGränssättande för telekommunikationernas förmåga är en fungerande elför-sörjning. Vidare har de IT- och Internetrelaterade hoten mot telekommuni-kationerna alltmer kommit att uppmärksammas (se vidare nedan i avsnittetom Övergripande informationssäkerhet). har bl.a.initierat intrångsanalyser hos teleoperatörerna för att pröva om det går attutifrån ta sig in i teleoperatörens styr- och övervakningsnät. Analyserna skallligga till grund för åtgärder som syftar till att försvåra intrång.Beredskapen mot sådana störningar i telekommunikationerna som skullekunna medföra svåra påfrestningar på samhället i fred har ett starkt sambandmed de beredskapsåtgärder som vidtas för krigstida störningar inom ramenför det civila försvarets planering för funktionen Telekommunikationer.Regeringen har beslutat att ge i uppdrag attgenomföra en uppföljning av funktionsgenomgång av funktionenTelekommunikationer. Detta uppdrag skall slutredovisas år 2000.Försörjning med vattenGränssättande för försörjningen med dricksvatten är tillgången på elektrici-tet, reservvattentäkter, reservdelar och kemikalier. Vid störningar i ordinariedistributionssystem har förmågan att snabbt organisera distributionen avnödvatten avgörande betydelse. Beredskapen mot störningar i dricksvatten-försörjningen har förbättrats. Flertalet kommuner har reservkraft till produk-tion av dricksvatten i de största vattenverken och huvuddelen av kommuner-na kan distribuera vatten i det största ledningsnätet även utan ordinarie elle-veranser. Merparten av de kommuner som inte kan distribuera vatten utanordinarie el har dock god beredskap för nödvattenförsörjning. Flertaletkommuner har även vattenverk som kan drivas utan datorstöd. Förmågan attklara försörjningen med dricksvatten bedöms därför vara godtagbar i helalandet.TerrorismDet är () som genom Säkerhetspolisen () lederpolisens verksamhet i fråga om bekämpning av bl.a. terrorism. Målet förbekämpningen är att i första hand förebygga och förhindra våldsdåd medpolitiska syften, oavsett om dåden avses utföras i eller utomlands.Inom är det verksamhetsgrenen Kontraterrorism som bedriver arbetetmed att kartlägga vilka grupper som ägnar sig åt terrorism. Ett omfattandeinternationellt samarbete förekommer inom detta område. En fortsatt viktigdel i arbetet är att förebygga och förhindra att blir en bas för politimotiverat våld i andra länder. gör fortlöpande bedömningar av fakto-rer som i närtid kan påverka hotbilden på en mer konkret nivå. Varje årsammanställs dessutom ett övergripande hotbildsdokument avseende vilkahot av terroristkaraktär som föreligger. Dokumentet delges berörda myndig-heter och departement. Bedömningen i dokumentet ligger också till grund förSÄPO:s verksamhetsplanering.Kemikalieolyckor och utsläpp av farliga ämnen till sjössStatens räddningsverk har påbörjat utrustningen av de sju regionala resursba-ser för kemikalieolyckor som regeringen uppdragit åt myndigheten att inrät-ta. Syftet är att förstärka samhällets grundberedskap mot olyckor med farligtgods och olyckor med kemikaliehantering vid stationära anläggningar. För-råden är placerade så att insatstiden skall vara förstörre delen av landet.För att höja säkerheten vid transport av farligt gods har regelverket omtransport av farligt gods kompletterats med bestämmelser som innehållerkrav på att bl.a. den som bedriver verksamhet där det ingår att utföra sådanatransporter skall ha en eller flera säkerhetsrådgivare. Härigenom genomför-des rådets direktiv /35/EG om utnämning av och kompetens hos säkerhets-rådgivare för transport av farligt gods på väg, järnväg eller inre vattenväg.En förväntad effekt av införandet av kravet på säkerhetsrådgivare är att fö-retagens kunskap gällande farligt gods kommer att höjas och att möjligheter-na till korrekt efterlevnad av reglerna för transport av farligt gods kommer atöka.Lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna avallvarliga kemikalieolyckor (den s.k. Sevesolagen) med följdförfattningarträdde i kraft . Lagens syfte är att förebygga allvarligaolyckshändelser inom den kemikaliehanterande industrin och att begränsaskadorna om sådana olyckor skulle inträffa. Lagen genomför rådets direktiv96/82/EG av om åtgärder för att förebygga och begrän-sa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och kon-ventionen om gränsöverskridande effekter av industriolyckor av den 17 mars1992. Inom arbetsmiljöområdet genomförs dock direktivet genom bestäm-melser i form av myndighetsföreskrifter. Det centrala tillsynsansvaret liggerpå . Länsstyrelser och kommuner har det regionala ochlokala tillsynsansvaret.Övergripande informationssäkerhetDet finns inte någon utpekad myndighet med sektorsansvar för informations-säkerhet. Arbetet måste ske hos de myndigheter, företag och organisationersom har det normala ansvaret. Regeringens insatser kan bidra med bättregenerella förutsättningar för informationssäkerhetsarbetet.Regeringens informationssäkerhetsarbete syftar till att skapa förtroende förden nya tekniken och verka för att alla samhällsviktiga funktioner får ettbättre skydd. God informationssäkerhet inom hela samhället kan åstadkom-mas på flera sätt. Regeringen arbetar med en strategi för samhällets informa-tionssäkerhet som främst tar sikte på den statliga sektorn och samhällsviktigasektorer. Regeringens arbete syftar också till att underlätta arbetet med in-formationssäkerhet, t.ex. elektroniska signaturer. Säkerheten på Internetuppmärksammas också.IT-kommissionen (K 1998:04) har satt informationssäkerhetsfrågorna påsin dagordning. Arbetet med IT-omställningen leder med storsannolikhet till ökade kunskaper om alla sektorers sårbarhet. Förslagen frånStatskontorets rapport strategi för samhällets IT-säkerhet(1998:18) bereds inom Regeringskansliet.Inom området finns även andra rapporter och utredningar som bör beaktasi den fortsatta beredningen. Det gäller t.ex. rapporterna från arbetsgruppenom informationskrigföring (Fö 1997:A). Regeringen har beslutatom direktiv (dir. 1999:63) för en särskild utredare med uppgift att lämnaförslag till principer till en bättre helhetssyn när det gäller planeringen förcivilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred.En delrapport avseende frågor som berör IT-säkerhet och skydd mot infor-mationskrigföring skall lämnas.