bet · GN01KU20 · 2000-05-24 00:00:00 — En förlängningav förordnandet med skulle innebära att hon skullebehöva ägna sig åt andra arbetsuppgifter. Som ytterligare skäl anförde honbland annat att RRV hade organiserats om och behövde stabilitet.Bosse som hos regeringskolleger hade hört sig för om denpraxis som regeringen tillämpade vid omförordnanden, berättade för att en förlängning av förordnanden med var det veder-tagna och att han inte kunde ge några garantier om uppdrag för tiden däref-ter. Det var självfallet av största vikt att de bägge var överens om hur långten förlängning av förordnande skulle sträcka sig. EnligtBosse var det underförstått dem emellan att hon skulle få förord-nandet förlängt om hon kunde acceptera att regeringen följde sin praxis påområdet. Hon hade dock en stark önskan om ett fast arbete fram till . Därför bad henne att fundera över om det fanns någotannat uppdrag som hon var intresserad av. Kunde regeringen tillmötesgå ensådan önskan fanns möjligheten att ge henne ett nytt femårigt förordnandesom skulle sträcka sig fram till hennes ålderspensionering. inga förslag utan bad att själv undersökasaken. Det överenskoms att skulle tänka igenom det helaunder sommaren och därefter återkomma med besked.Sedan haft möjlighet att överväga frågan under som-maren hade hon och ett möte . Hon framfördedå att hon alltjämt önskade få förordnandet som chef för förlängt . hänvisade återigen till den praxis som tillämpadesvid förlängning av lämnade hon ett brev till bo-stad. Hon skrev bl.a. att hon i första hand önskade en förlängning av förord-nandet med men att hon accepterade de som avprincipiella skäl angett. I brevet redogjorde hon också för önskemål omsysselsättning för tiden därefter.Eftersom det nu fanns möljlighet att besluta om en förlängning av förord-nandet med inleddes den interna beredningen i och iregeringskretsen. Till följd av ansvar för utarbetandet avregeringens budgetproposition , som avlämnades ,var hans arbetsbelastning intensiv. Frågan om för-längningen av förordnande var en av många frågor somskulle beredas under denna tid.Bosse försökte utan framgång att få kontakt med Inga-BrittAhlenius för att bekräfta en överenskommelse omett sammanträffande . fick han isitt hem ytterligare ett brev överlämnat från . I dettabrev betonade hon vikten av att regeringen snabbt fattade ett beslut ochföre- slog återigen en förlängning av förordnandet med . I brevetframförde hon även argument för att regeringen skulle avvika från sintidigare praxis vad gäller omförordnandets längd.Efter att återigen haft en diskussion med om längden på omförordnandet beslutade regeringen iärendet.Utnämning av chef för ()Av den inom upprättade promemorian framgår bl.a.följande.Den 2 december 1999 utnämnde regeringen dåvarande generaldi-rektör till generaldirektör för () med tillträde . KFB, som myn-dighet, har varit föremål för flera utredningar . För närvarandebereds inom en proposition angående forskningsmyndig-heterna inom ansvarsområde. KFB:s verksamhet ochorganisation har alltså varit föremål för överväganden i olikasammanhang. Den osäkerhet om myndighetens framtid som därigenom haruppkommit, har påverkat möjligheterna att ta ställning till frågan om utnäm-ning av generaldirektör för . Beredningen av forskningsmyndigheternahar nu kommit så långt att regeringen ansett sig kunna fatta beslut i utnäm-ningsfrågan. beslutade regeringen att utnämna HansMohlin som vikarierande generaldirektör för till den 31 december 2000.UtfrågningarUtskottet har hållit offentlig utfrågning med statsminister 13. anförde därvid bl.a. följande.När man tillsätter högre tjänster i är det en ganska lång sökprocess.I botten ligger kraven på förtjänst och skicklighet. När man skall tillsätta enny person på en plats så är det ett ganska noggrant förfaringssätt där vederbö-rande granskas, där man väger olika typer av kvaliteter och kvalifikationer,sedan tas det fram ett beslut. Sedan för man ett resonemang med kandidaten ifråga. Det handlar om allt såsom vad man har för krav på arbetet och vadarbetet kräver av personen samt lönevillkor. är det så att den som skallutses vill bli utsedd vid ett visst tillfälle och kanske vill avvakta med beskedet till och klara ut en del aktuella arbetsuppgifter.Han skulle gärna se att de kunde rekrytera fler med annan bakgrund än densom finns från offentlig sektor. När det gäller utomordentligt kvalificeradechefstjänster så betalar de dem löner som kanske inte ens mäter sig medandra- eller tredjenivån i större privata organisationer. Det har varit väldigtsvårt att rekrytera personer, till dessa arbeten, som varit kvalificerade ochsom har funnits exempelvis på högersidan i svensk politik. Det finns dengamla Carlssonteorin. Tittar man på den svenska högern har den oftare settsina begåvningar gå till marknaden och till näringslivet. Urvalet för politiskautnämningar har i den kretsen inte varit så stort. Går man däremot till densocialdemokratiska sidan och till har det funnits en annan ba-lans. Där har inte det privata näringslivet rekryterat på samma sätt. Däravtror han att man kan få den här typen av obalans. Men samtliga utnämningarpräglas naturligtvis av förtjänst och skicklighet. Han är väldigt glad för attdet i den kretsen som de utnämner finns personer som har erfarenhet frånpolitiskt engagemang. Dessa har ofta visat sig vara väldigt duktiga som che-fer, oavsett vilken partipolitisk hemvist som de har haft.När det gäller omförordnande av t.ex. en tilltänkt generaldirektör är det iregel en ganska odramatisk process som sker. Är det däremot ett nyförord-nande tror han att processen är längre utdragen och mer omständig. Hananser inte att man ska ta tiden mellan förordnande och ikraftträdande somuttryck för bra eller dålig personalpolitik. När man väl kommer till be-slutstillfället är det i regel så att själva beslutet har varit klart enlång tid . Det är mest en registrering av en omständighet.Sedan kan det vara uttryck för att personen vill ha en möjlighet atthantera sin information antingen mot tidigare arbetskamrater ellerbefintlig organisation och har bett om en viss tidpunkt.Utskottet har hållit offentlig utfrågning med utrikesminister ,bilaga B 12. anförde därvid bl.a. följande.Det var och som hade överläggningarmed de andra partierna när det gällde tillsättandet av EU-kommissionär.Hon är väldigt nöjd när det gäller den svenska fördelningen av män ochkvinnor på högre respektive lägre poster när det gäller EU-företrädare.Sve- rige är det land som har flest kvinnor. Trots att är ett litetland har vi utan jämförelse flest kvinnor på högre tjänster och även påmellantjänster inom EU. På de högsta tjänsterna har fem kvinnor ochfyra män. Inom mellanskiktet har vi en något sämre representation än vad vihar hem- ma i , men väl en bra representation jämfört med andraländer.Utskottet har hållit offentlig utfrågning med generaldirektör , bilaga B 1. anförde därvid bl.a. följande.Hennes första förordnande som chef för löpte ut den30 . Inom ramen för en diskussion om ett omförordnandehade hon följande kontakter med företrädare för regeringen: Ett personligtmöte på hennes inititativ med i Statsrådsberedningen.Personliga möten med finansminister , den 26augusti och - samtliga på hennes inititativ. Brev till fi-nansminister , , den 9 septemberoch . Telefonsamtal med den 16 septem-ber. Personligt möte med statssekreteraren i , och några telefonsamtal med honom under perio-den augusti-september.Vid mötet med finansministern framförde hon att hennes öns-kemål var att få sitt förordnande förlängt och att hon skulle önska attrege- ringen kunde förlänga det med i stället för de somkommit att betraktas som praxis. Vid mötet sade BosseRingholm att regeringen av principiella skäl omförordnar bara på tre år.Hon svarade att hon hade föredragit men att hon naturligtvisaccepterade . När hon reste sig för att gå sade hon; då fattarregeringen ett beslut att omförordna henne? nej, det kunde han inte ta ställ- ning till , vi måste se hur detpassar in i den allmänna strategin. Vid mötet sade BosseRingholm innan de skildes att han skulle ge henne besked när regeringenhade fattat beslut genom att ringa henne. Det är dagen föreregeringssammanträdet och innan hennes förordnande går ut och honhade fortfarande inte fått något besked. Regeringssammanträ- det hålls den23 september. Beskedet om att regeringen har omförordnat henne kommer viaFinansdepartementets pressmeddelande, som på begäran av verketsinformationschef faxas över sedan de via TT fått reda på att rege- ringenfattat beslut om att förlänga hennes förordnande. Beskedet om hennesomförordnande kom alltså via detta pressmeddelande. kon-taktade henne aldrig för att lämna besked om regeringens beslut.Generaldirektör överlämnade i samband med utskot-tets utfrågning en redogörelse för dialogen med företrädare för regeringeninför hennes omförordnande som chef för , bilaga A 3.2.4.Utskottet har hållit offentlig utfrågning med finansminister ,bilaga B 3. anförde därvid bl.a. följande.Det första tillfället då han träffade var den 17 maj1999. argumenterade vid det tillfället ganska noggrantför att hon ville ha till stånd en annan typ av riksrevision än den vi hari dag. Vid nästa tillfälle de sågs, , kom frågan om RRV:s rollupp igen, men det handlade kanske mer om möjlighetertill ett omförordnande. Diskussionen kom upp om som ettomförord- nande skulle ske. Hon framförde att hon tyckte att det varlämpligt att hon fick ett omförordnande , eftersom hennes sexårigaförordnande skulle gå ut . Skälen till att det varrimligt med en femårig period var två. Dels ansåg hon att eftersom RRVnyligen genomgått en stor förändring - hade bildats- var det bra ur myndig- hetens RRV:s synpunkt om man fick kontinuitet överen än , dels ville hon inte ha ett treårigt förordnandesom innebar att hon skulle hamna i en situation då honinte visste vad hon hade för arbetsuppgifter. Han sade att vad han kännertill och enligt den praxis som finns så får myndighetschefer ochgeneraldirektörer, efter att ha varit verk- samma , ettomförordnande om regeringen och myndighets- chefen är överens omdet. De förde också en diskussion om vad det fanns för andra alternativ förhenne eftersom hon prioriterade . Han sade till henne att om det ärså att är den normala regeln, och det inte går att skapa någonsärskild regel eller specialregel för henne så tyckte han att hon skullefundera på om det fanns något annat engagemang som hon var intres- seradav. Om de hade varit helt överens om att det var entreårig förlängning som det handlade om hade han kunnat gå tillbaka tillregeringen och föreslagit ett omförordnande på det normala sättet med treår. Men eftersom ville föra diskussionen om fem årskildes de i stället åt med dels hennes fortsatta önskemål , delsderas över- enskommelse om att var och en skulle fundera på om de på någotsätt kunde tillgodse hennes önskemål om femårsförordnande. När de sågs den26 augus- ti meddelade att hon inte var intresserad avnågot nytt engagemang eller nytt arbete. Hon ville vara kvar på RRV och honupprepa- de sitt krav på att det skulle vara och inte . Dettahar hon också dokumenterat i brevet daterat . Vid derasmöte ville fortfarande ha . Hanutgick från att hon förstod att hon då fick besked om ett förordnande . Han hade ett stort antal gånger försökt att tala om attslutbeskedet var . Det var sista punkten som sattes då. Han hade efter genomgången med Inga-BrittAhlenius föreslagit regeringen att utnämna henne på entreårsperiod. Han hade sagt till henne att han skulle lämna henneinformation om regeringens beslut. När han kom tillbaka tillFinansdepartementet efter regeringens sammanträde såg han att det redan viaolika nyhetsmedier gått ut information om att regeringen hade fattat besluti frågan och att var treårspe- riod. Hantyckte då att det var onödigt att ringa och bekräfta detta till henne. Detär möjligt att han ändå skulle ha ringt och bekräftat det eftersom hantidigare hade lovat återkomma till henne. Men han visste ju att hon hadefått informationen eftersom hennes pressekreterare dessutom hade ringt ochbett att få det bekräftat.Utskottets bedömningVid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästas endast vid sakliga gruder såsom förtjänst och skicklighet.Av promemoria framgår att regeringen ägnar sär-skild uppmärksamhet och stor omsorg åt att bredda rekryteringsbasen och attfå en bra balans av kompetens och erfarenheter i kollektivet av myndighets-chefer. Ett brett sökförfarande innebär att regeringen söker kandidateräven från näringslivet, kommuner och landsting. För att ta vara på denkompetens som finns bland såväl kvinnor som män ser regeringen till, sålångt som det är möjligt, att kvinnliga kandidater finns med i varje urvalsom görs under beredningen. Den omständigheten att en person har enpolitisk bakgrund skall enligt utskottet inte vara diskvalificerande vidtillsättningen av t.ex. en generaldirektörstjänst, så länge endast sakligagrunder som förtjänst och skicklighet är tillämpliga vid tillsättningen.Utskottet vill i stället framhålla att politisk erfarenhet ofta kan vara enviktig erfarenhet när det gäller att leda offentliga verksamheter. Att detär svårare att rekrytera personer från nä- ringslivet kan enligt utskottetha ett samband med de högre lönenivåer som ofta tillämpas i näringslivet.Detta kan också vara en förklaring till att det kan uppfattas som att detföreligger en politisk obalans i tillsättningsärende- na.Enligt regeringens mål skall minst hälften av nya myndighetschefer inomden civila statsförvaltningen vara kvinnor. var andelen kvinnligaverkschefer och . Utskottet ser positivt på denutveckling som skett när det gäller andelen kvinnliga myndighetschefer.Utskottet anser att det är synnerligen viktigt att regeringen eftersträvar engod framförhållning när det gäller utnämningsärenden. Av den redovisningsom lämnat, avseende tiden ,framgår emellertid att för av de utnämnda personerna var det mindreän en månad mellan beslut och tillträde. I promemoriabetonas emellertid att redovisningen inte säger något om när rekryteringspro-cessen påbörjades och hur beredningen av ärendet tagit. Enligt ut-skottet bör målet vara att beredningen av ett rekryteringsärende påbörjas i sågod tid att olägenheter för verksamheten eller för berörda personer inte upp-står.Vad gäller förordnandet av generaldirektör vid anserutskottet att regeringen kunde ha fattat sitt beslut mycket tidigare. Regering-ens dröjsmål var enligt utskottets mening obefogat.När det gäller rekryteringen av svenskar till chefsposter inom EU:s institu-tioner blir uppgift framför allt att bevakaintressanta tjänster som utlyses internt eller externt och uppmärksammakvalificerade potentiella svenska kandidater om utlysningarna. Kandidaterföreslås på basis av samma kriterier som gäller för regeringens utövande avutnämningsmakten.Granskningen föranleder inga ytterligare uttalanden från utskottet.3.3. Diarieföringen av två skrivelser från en anmälan har begärts att utskottet granskar hur finansminister hanterat diarieföringen av skriftväxling mellan honom och gene-raldirektör och om finansministern genom sitt agerandeåsidosatt offentlighetsprincipen, bilaga A 3.3.1. Frågan om offentlighet isamband med brev ställda till finansministern tas också upp i ytterligare engranskningsanmälan, bilaga A 3.4.1.BakgrundEnligt 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF) skall varje svensk medborga-re till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning ha rättatt ta del av allmänna handlingar.Med handling förstås, enligt 2 kap. 3 § TF, t.ex. framställning i skrift ellerbild. En handling är allmän, om den förvaras hos en myndighet och är attanse som inkommen till eller upprättad hos en myndighet. Brev eller annatmeddelande som är ställt personligen till den som innehar befattning vidmyndighet anses, enligt 2 kap. 4 § TF, som allmän handling om handlingengäller ärende eller annan fråga som ankommer på myndigheten och ej äravsedd för mottagaren endast som innehavare av annan ställning. En hand-ling anses enligt 2 kap. 6 § TF inkommen till en myndighet när den har an-länt till myndigheten eller kommit behörig befattningshavare till handa.Allmän handling som får lämnas ut skall, enligt 2 kap. 12 § TF, på begärangenast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift tillhandahållas densom önskar ta del av den.Enligt 15 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) skall, när handlingen harkommit in till en myndighet, handlingen registreras utan dröjsmål, om detinte är uppenbart att den är av ringa betydelse för myndighetens verksamhet.I fråga om allmänna handlingar, för vilka sekretess inte gäller, får dock re-gistrering underlåtas om handligarna hålls så ordnade att det utan svårighetkan fastställas om handlingen har kommit in eller upprättats.Två skrivelser från generaldirektör tillfinansminister för har dels i enskrivelse daterad , dels i en skrivelse dateradden skrivit till finansminister . Skrivel-serna är registrerade hos som inkomna den 23 septem-ber 1999, bilagor A 3.3.2.Promemoria från RegeringskanslietRegeringskansliet har på fråga från utskottet översänt en inom upprättad promemoria bilaga A 3.3.3. I promemorian anförsföljande.Under augusti och månader var ar-betsbelastning intensiv. Han hade som relativt nytillträdd finansministeransvar för utarbetandet av regeringens budgetproposition som av-lämnades den 20 september.Det handskrivna brevet från , daterat söndagen den 29augusti, överlämnades i brevlådan till hans bostad samma dag.Han läste igenom brevet först sedan han kommit hem sent på söndagskväl-len. Den arbetsbelastning han då var utsatt för, omständigheterna vid över-lämnandet samt det förhållandet att han under sin långa tid som offentligtjänsteman endast någon enstaka gång fått brev i tjänsten överlämnade i sitthem, resulterade i att han lade brevet åt fick han på ett likartat sätt ytterligare ett brevfrån . övervägde han frågan om brevet skullediarieföras och bestämde sig för att skyndsamt ta upp frågan med sin expedi-tions- och rättschef. var han upptagen med arbete, bl.a.debatt i , med anledning av överlämnadet av budgetpropositionentill . Vid veckoberedningen i tisdagen den 21september inför regeringssammanträdet behandlades bl.a.frågan om en förlängning av förordnande som generaldi-rektör. I samband med detta nämnde han de brev han fått från Inga-BrittAhlenius och tog upp frågan om breven måste diarieföras. Slutsatsen blev attså skulle ske. Han glömde att ta med sig breven. Diariefö-ringen skedde därför först dagen därpå, den 23 september.UtfrågningarUtskottet har hållit offentlig utfrågning med generaldirektör , bilaga B 1 och med finansminister , bilaga B 3.Inga-Britt har förklarat att hon sände breven hem till BosseRingholm därför att det var bråttom. Hon kunde tänka sig att breven skullebli liggande om hon sände dem till Finansdepartementet.Bosse har vid utfrågningen lämnat uppgifter i överensstämmelsemed den förut återgivna promemorian från Finansdepartementet.Utskottets bedömningDe i ärendet aktuella skrivelserna från generaldirektör finansminister är, enligt tryckfrihetsförordningen,allmänna handlingar. Skrivelserna skulle ha registrerats utan dröjsmål.Bestäm- melserna i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen har alltsåinte följts. Finansministern har förklarat det inträffade bl.a. med att hanhade hög ar- betsbelastning och början av september 1999.Finansminister kan, enligt utskottet, inte undgå kritik fördet inträffade.Granskningen föranleder i övrigt inget uttalande från utskottets sida.3.4 Regeringens förhållande till revisionen, m.m.ÄrendetI en granskningsanmälan, bilaga A 3.4.1, anförs att det som förevarit i an-slutning till regeringens utnämning av till generaldirektörför aktualiserar frågor av konstitutionellt intresse. Detgäller bl.a. regeringens förhållande till revisionen och myndigheters i all-mänhet självständighet. Vidare tas i anmälan upp frågan om offentlighet isamband med brev ställda till finansministern. Denna fråga behandlas underavsnitt 3.3. Diarieföringen av två skrivelser från (s. 66).BakgrundDen statliga revisionenRiksdagen väljer enligt 12 kap. 7 § regeringsformen revisorer () att granska den statliga verksamheten. Revisorerna har enligtlagen (1987:518) med instruktion för revisorer till uppgift att påriksdagens vägnar granska den statliga verksamheten. Revisorerna skallockså utföra årlig revision av bl.a. och () är enligt förordningen (1998:418) med instruk-tion för central förvaltningsmyndighet för statlig revi-sion. Verket skall bl.a. utföra effektivitetsrevision och årlig revision somskall bedrivas oberoende i förhållande till såväl uppdragsgivare som revi-sionsobjekt, granska statlig verksamhet och statliga åtaganden från effekti-vitetssynpunkt, granska effektiviteten i statsbidragsgivningen och i enlighetmed god revisionssed granska myndigheternas årsredovisning och underlig-gande redovisning.Frågan om den statliga revisionen har behandlats vid flera tillfällenRevisionsutredningenDen av begärda utredningen om revisionsverksamheten, , redovisade i en promemoria (revisorer ochRiksrevisionsverket, ) två huvudalternativ för statens revi-sionsverksamhet. Enligt alternativ A skulle den nuvarande ansvarsfördel-ningen mellan revisorer () och ()behållas medan enligt alternativ B borde den statliga effektivitetsrevisionen ihuvudsak utföras av RR, och RRV:s anslag för effektivitetsrevision förasöver till RR.I oktober 1997 lämnade sitt förslag till talmanskon-ferensen angående uppgifter, arbetsformer och resurser för RR. Talmanskon-ferensen konstaterade mot bakgrund av den splittrade bild som Revisionsut-redningen uppvisade att det var uppenbart att utredningens förslag inte kundeligga till grund för en mer omfattande reform av RR.KU konstaterade också att resultatet av utredningsarbetet var begränsat ochsplittrat i förhållande till utredningsdirektiven (bet. 1997/98:KU27).Samtidigt med behandlade två statliga utredningar denstatliga revisionen och lade fram förslag på området. Dels Stabsmyndig-hetsöversynen som avlämnade delbetänkandet Reformerad stabsorgansiation(SOU 1997:80), dels Förvaltningspolitiska kommissionen som avlämnadebetänkandet I medborgarnas tjänst (SOU 1997:57).Stabsmyndighetsöversynen (Fi 1997:04)Den särskilde utredaren skulle enligt direktiven (dir. 1997:27) lämna förslagtill en myndighetsstruktur vad gäller regeringens stabsmyndigheter, sombättre uppfyller regeringens behov av stöd till den egna verksamheten och avservice till myndigheterna. I direktiven nämndes ett antal principer somborde vara vägledande för utredaren vid utformningen av den nya organisa-tionen, bl.a.: "Det skall finnas en oberoende revisionsverksamhet av högkompetens som bedriver egeninitierad verksamhet. "Vad det gäller den samlade statliga revisionen konstaterade utredningen idelbetänkandet Reformerad stabsorgansiation (SOU 1997:80) att det medtanke på den svenska förvaltningsmodellens utformning är väsentligt att båderiksdagen och regeringen förfogar över väl fungerande och resursstarkarevisionsorgan. Utredningen ansåg att kontrollmakt borde förstär-kas och såg ett behov av att förtydliga roll- och ansvarsfördelning-en mellan och regeringens revisionsorgan.Regeringen redovisade i proposition 1997/98:1 sina överväganden medanledning av utredningen och begärde godkännande av bl.a.följande förslag. "Revisionen skall bedrivas utan utökad styrning från rege-ringens sida. Revisionen skall alltjämt bedrivas oberoende och i enlighet medgod revisionssed. "godkände de föreslagna förändringarna (bet. 1997/98:FiU2).Förvaltningspolitiska kommissionenI betänkandet I medborgarnas tjänst (SOU 1997:57) föreslog kommissionenatt ett oberoende revisionsorgan bildas under . Det nya organetföreslogs ersätta revisorer. ansåg kommissionen att det"är av största vikt att regeringen har tillgång till ett eget revisionsorgan. "I den proposition som regeringen lade fram med anledning av kommissio-nens arbete (prop.