bet · GN01NU14 · 2000-03-21 00:00:00 — Vidare menade näringsministern att äransvarigt för att avgöra var i landet insatsbehoven är störst med avseende påbåde trafiksäkerhet samt drift och underhåll.Infrastruktur för informationsteknik, särskilt bredbandsfrågor, har behandlats i interpellationer (1999/2000:75) av Per Wes-terberg (m) och (1999/2000:84) av ().Båda interpellanterna har bl.a. tagit upp frågan om hur bredbandsförbin-delserna skall nå ut till hushåll och företag i hela landet på ett rimligtsätt. Det har också varit fråga om vilken teknik som kan användas förglesbyg- dens bredbandsutbyggnad samt hur konkurrensen skall kunna säkras.Enligt näringsminister är frågan om hur den svenska IT-strukturen skall klara framtida höga kapacitetsbehov en av de viktigastefrågorna som regeringen har på sitt bord. Regeringens syn på dennafråga kommer att redovisas i den kommande IT-propositionen, meddeladenäringsministern. Vidare informerades om att regeringens har tagit initiativ att se över frågan om hur man kan utvärderade samhällsekonomiska konsekvenserna av ett finmaskigt nät till hushållenoch företagen i hela landet. Att åstadkomma ett öppet stomnät är av såvälnä- ringspolitiskt som regionalpolitiskt intresse. Näringsministernomtalade att (affärsverket) föreslagit en snabb utbyggnadav ett bred- bandsstomnät till regeringen och att regeringen granskadedetta förslag. Vidare var det enligt näringsministern inte lämpligt attbinda sig för en enda teknik. Ministern var ense med interpellanterna omatt det var viktigt att öka konkurrensen på området.Regeringen avser att avlämna en proposition om IT-frågor till riksdagenden . Enligt information från kommer IT-propositionen preliminärt att omfatta följande områden:- en IT-politik för tillväxt, sysselsättning och välfärd (grundläggande måloch stärkande av position m.m.),- mål, handlingsprogram och lagförslag (prioriterade områden, kompetens,användningen av IT m.m.),- utvecklingen IT-proposition (regler som skapar tillit, kom-petens, tillgänglighet och samhällets informationsförsörjning m.m.).Regeringen har beslutat tillkalla en särskild utredare meduppdrag att utarbeta ett förslag till ett nationellt infrastrukturprogram (dir.2000:04). Programförslaget bör innehålla regler för säkerhet och framkom-lighet i ett landsomfattande nät. I programmet bör även redovisas en priorite-ring av mellan vilka orter det bör finnas ledningsförbindelser, vilka intebedöms komma till stånd på kommersiella grunder (för denna del av uppdra-get skall en preliminär bedömning lämnas ) samtvad en eventuell statlig medfinansiering skulle komma att kosta. Vidare skallutredaren lämna förslag angående formerna för statens medverkan i nätut-byggnaden. En slutredovisning av uppdraget skall lämnas senast den 30oktober 2000.GrundserviceI ett svar på en interpellation (1999/2000:167) om grundservicen på lands-bygden, framställd av (), tog näringsminister bl.a. upp den databas över tillgången till service i gles- och lands-bygd, som tagits fram. Denna bör enligt näringsministern ligga tillgrund för en intensifiering i arbetet med att utveckla samordnade servicelös-ningar. Vidare beskrev statsrådet och den kraft som finns ibyalagen, vilka även kan bedriva verksamhet som service och turism m.m.Han påminde också om den regionalpolitiska utredningens uppgift att utar-beta en strategi för regional balans.I utskottets betänkande 1998/99:NU7 (s. 30) noterades regeringens upp-drag till att i samråd med utveckla ochupprätthålla en databas med uppgifter om hushållens tillgång på service samtårligen till regeringen redovisa hur servicen utvecklas. De serviceslag som iförsta hand skulle kartläggas var dagligvaru-, drivmedels- och postkontors-service. lämnade och delrap-porten Servicedatabasen - en ny kunskapsbank om hushållens tillgång tillservice. I delrapporten redovisas arbetet med uppbyggnaden av databasenoch exemplifieras den framtida användningen. I rapportförslaget begärde debåda myndigheterna att få i uppdrag att vidareutveckla systemet, etableraanvändningen och ansvara för driften av (perioden2000-2002).Enligt information från har utvecklingsarbetet fortsattunder . Uppdraget har slutredovisats . För närva-rande testas en första version av servicedatabasen av ett antal länsstyrelservia Internet. Därutöver används databasen också som åskådningsexempelinom det av regeringen initierade s.k. . De användarsyn-punkter som har kommit fram innebär att det finnsbehov av fortsatt utvecklingsarbete för att användarna själva skall kunna görauppdateringar, simuleringar och beräkningar. och uppskattar antalet användare till 75 stycken. Ambi-tionen från myndigheternas sida är att det senast finns såmånga användare att kostnaderna för drift, underhåll och viss vidareutveck-ling kan täckas via användaravgifter.I februari 2000 fattade regeringen beslut angående uppdrag åt att, i samverkan med , vidareutveckla systemet ochansvara för driften av servicedatabasen t.o.m. . Rege-ringen har därför beviljat för nämndaändamål för , vilket skall belasta anslaget (A 1) Allmänna regional-politiska åtgärder. Beslut om finansiering avser rege-ringen att fatta, då de verkliga kostnaderna bättre kan uppskattas.Statliga myndigheterDet kan nämnas att redovisade en utredning med titeln regionalpolitiskt ansvar? Verket har kartlagtett urval statliga verksamheter inom service- och infrastrukturområdet, vilkadirekt påverkar förhållandena för gles- och landsbygdens befolkning. Dekartlagda myndigheterna är , , , , och . Därutöver har affärs-verkskoncernen och aktiebolaget kartlagts.Kartläggningen visar vilka formella krav som gäller, vad kommuner ochlän tycker och hur företrädare för verksamheterna själva uppfattar situatio-nen. De tre grundläggande frågor som ställts är vilken regionalpolitisk hän-syn som tas när det gäller verksamheten/servicen, vilken hänsyn som tas närdet gäller lokal sysselsättning och hur hänsynstagandet totalt sett har föränd-rats under de senaste fem åren.Glesbygdsverket anser att det finns brister i hänsynstagandet till regional-politiska mål och att detta i första hand beror på bristande styrning och upp-följning från regeringens sida. Verket rekommenderar därför regeringen attförtydliga och konkretisera de regionalpolitiska målen för statens verksam-heter. Detta kan ske genom regleringsbrev för myndigheterna och avtal föraffärsverksamheterna. Vidare krävs redovisning av hur målen tillgodoses.Återrapportering kan exempelvis ske i årsredovisningarna för myndigheteroch bolag. Vidare förordas att statliga verksamhetsförändringar som fårbetydande konsekvenser från regionalpolitisk synpunkt skall föregås av"landsbygdskonsekvensbeskrivningar", som upprättas i dialog med berördaregioner och kommuner.I rapporten betonas att det är stor skillnad mellan myndigheter, affärsdri-vande verk och statliga bolag. Myndigheter kan avkrävas all den regionalpo-litiska hänsyn som regeringen önskar. För konkurrensutsatta verksamheterfinns däremot inte bara affärsmässiga problem utan även formella hinder,bl.a. därför att EG-direktiv ytterligare kan försvåra krav på regionalpolitiskahänsynstaganden.Glesbygdsverket har vidare redovisat sysselsättningen inom statliga civilamyndigheter . Enligt arbetsmaterialet har antaletsysselsatta minskat från ca 114 000 till ca 109 000 personer under dennatidsperiod, eller med . Minskning har skett inom socialförsäkrings-området, polisverksamheten och rättsväsendet med totalt 6 850 personer,medan antalet inom "offentlig förvaltning" har ökat med närmare 1 700personer. Den till antalet största noterade minskningen av antalet statligtsysselsatta återfinns i gruppen "tätortsnära lands-bygdskommuner", nämligen drygt 3 800 personer. (I utskottets betänkande1999/2000:NU10 redovisas ytterligare uppgifter om antalet statligt syssel-satta. )Konsekvensanalyser på central respektive regional nivåI kommittéförordningen (1998:1474) regleras hur kostnadsberäkningar ochandra konsekvensbeskrivningar skall redovisas i ett utredningsarbete inomstatens offentliga utredningar.Bland annat sägs att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnadernaeller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskildaskall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om för-slagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, skall dessa redo-visas (14 §).Vidare gäller att om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kom-munala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betän-kandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten ochdet brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olikdelar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmågaeller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mlan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiskamålen (15 §).Enligt kommittéhandboken (Ds 2000:1) är det viktigt att konsekvenseridentifieras, beräknas och ställs samman fortlöpande under arbetets gång. finns det en detaljerad handledning för hur de ekonomiska och deandra konsekvenserna skall kunna beräknas. I avsnittet som handlar omkonsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landetanges att de direkta regionalpolitiska insatserna endast marginellt kan påver-ka den regionala utvecklingen; därför krävs en helhetssyn med samordnadeåtgärder inom en rad områden. Oavsett vilket område en kommitté behand-lar, måste den enligt kommittéhandboken ställa sig frågan om kommitténsförslag kan få regionalpolitiska konsekvenser. Det bör enligt anvisningarnaobserveras att offentlig service kan påverkas både genom ändringar i denstatliga servicen och genom att kommunernas ekonomiska förutsättningarändras. Vidare redovisas i handboken checklistor över vilka frågor somkommittén behöver ta upp under utredningens gång och som bör besvaras ibetänkandet.Det anges i handboken att utredningen bör vara särskilt observant på möj-ligheten att gynna, respektive undvika att missgynna, företag och enskildaindivider i vissa regioner som är känsligare för förändringar än andra. Där-efter följer en redogörelse för vilka regioner som avses, dvs. områden medlånga avstånd, gleshet, skärgårdsområden och områden som utsätts för snabbstrukturomvandling. Även kommittéförslag som omfattar lokalisering av nyamyndigheter och omorganisation av myndigheter berörs i avsnittet.Vidare kan i detta sammanhang nämnas förordningen (1998:1634) om re-gionalt utvecklingsarbete. Enligt denna skall och i förekom-mande fall det regionala självstyrelseorganet verka för att de av riksdagenfastställda regionalpolitiska målen uppnås i länet (2 §). Den regionala ut-vecklingsstrategin skall innehålla en analys av utvecklingsmöjligheterna ilänet och dess olika delar med beaktande av ekologisk hållbarhet och jäm-ställdhet. Bland annat skall det redovisas hur de samverkande organen med-verkar i genomförandet av strategin samt hur åtgärderna skall följas upp ochutvärderas (3 §). Den regionala utvecklingsstrategin skall utformas så att denkan utgöra underlag för samordning av statlig och verksamhet(6 §). skall i sitt regionala utvecklingsarbete utgå från denregionala utvecklingsstrategin, använda resurserna i överensstämmelse medde regionalpolitiska målen samt följa upp och utvärdera de åtgärder somvidtagits (9, 12 §§). Vidare skall hålla sig underrättad om hurden löpande verksamheten vid de statliga regionala myndigheterna följer denregionala utvecklingsstrategin (14 §).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att ett antal av de i motionerna berörda frågorna ävenbehandlades föregående år i utskottets betänkande 1998/99:NU7.Därefter har ytterligare steg tagits för att öka kunskaperna och ta fram bätt-re beslutsunderlag när det gäller de regionalpolitiska frågorna. I vissa frågorhar konkreta beslut fattats i syfte att föra utvecklingen framåt. Icke destomindre anser utskottet att befolkningssituationen och utflyttningen från iförsta hand skogslänen, men också från andra regioner, till storstäderna ärbetänklig.Den svenska ekonomin är nu inne i ett expansivt skede. Emellertid kan detkonstateras att tillväxten är alltför ojämnt fördelad över landet. Det är såleden viktig uppgift att få ökad kunskap om de verktyg som leder till ekonomisktillväxt i olika slags regioner.Utskottet konstaterar att regionalpolitiken berörs av olika utredningsarbe-ten, som kommer att leda till vidgade kunskaper inom detta område. Detgäller i första hand utredningen om den framtida regionalpolitiken, utred-ningen om statens åtgärder för att främja fler och växande företag samt ut-redningen om effektivisering och samordning av myndigheter inom Närings-departementets område. Ur utskottets synpunkt är det värdefullt att resultatenav dessa utredningsarbeten, vilka har beskrivits ovan, kommer att redovisasinom en nära framtid.Därtill kommer att även andra utredningsarbeten har stor betydelse försmåföretagen och den regionala tillväxten. Detta gäller bl.a. arbete, utredningen om ett infrastrukturprogram för bred-bandskommunikation och utredningen om förutsättningarna för ett systemför individuell kompetensutveckling.Många av de frågor som motionärerna pekar på ingår i de olika redovisadeutredningsuppdragen. Det sägs i direktiven till den regionalpolitiska utred-ningen att regionalpolitiken skall bidra till att öka den ekonomiska tillväxteni landet genom att bl.a. stödja ett i den internationella konkurrensen lönsamtnäringsliv. Driftstöden skall övervägas från effektivitets- och konkurrens-synpunkt med beaktande av . Vidare skall kommitténlämna förslag i frågan om grundläggande samhällelig och servicei ett glesbygds- och landsbygdsperspektiv. I sitt arbete skall kommittén i allaväsentliga frågor beakta hur den framtida regionalpolitiken kan bidra till enekologisk hållbar utveckling samt till ökad jämställdhet mellan kvinnor ochmän.Arbetet med en regional miljöstrategi fortgår och kommer inom en intealltför avlägsen framtid att konkretiseras i en proposition. Vidare noterarutskottet att transportområdets konkurrensfrågor har blivit belysta.De ur regional synpunkt betydelsefulla frågorna om informationsteknikenoch bredbandsutbyggnaden kommer att behandlas av isamband med en proposition på området.När det gäller frågor om vikten av utbildning och kultur inom ramen förregionalpolitiken har utskottet ingen annan uppfattning än motionärerna.Utskottet vill liksom föregående år starkt betona utbildningens och kulturensbetydelse för regional utveckling. Det är en allmän bedömning att dagensoch morgondagens arbetsmarknad kräver alltmer kvalificerad och återkom-mande utbildning. Nya och kvalificerade arbetsuppgifter tillkommer därhögskoleutbildning krävs som okvalificerade arbetsuppgifter för-svinner. Det finns vidare skäl att framhålla kulturens roll som bärare av"kulturell" infrastruktur och som lokaliseringsfaktor. Vidare anser utskottetatt det är positivt att även kultursatsningar kan ingå i de nya regionala till-växtavtalen. Utskottet har noterat att , ochStatens kulturråd enligt mål i regleringsbreven skall öka sitt deltagande iregionernas arbete genom att bli aktiva parter i genomförandet av de regio-nala tillväxtavtalen.Enligt utskottets uppfattning är servicedatabasen, som är under upp-byggnad, ett led i arbetet för att få en bättre överblick över service av olikaslag i glesbygden. kan ett sådant system väntas leda till bättre möjligheter att lokalisera serviceföretag och serviceorgan av olika slag samt ocksåsynliggöra samordningslösningar. Däremot anser inte utskottet att det äraktuellt att lägga fast en viss servicenivå i hela landet som skall gälla underalla betingelser.Utskottet har vidare ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäl-ler behovet av ett helhetsperspektiv på den statliga verksamheten. Blandannat bör självfallet regionalpolitiska konsekvenser redovisas innan förslagläggs fram till beslut. Som framgått ovan ställer kommittéförordningen kravpå kommittéernas betänkanden, bl.a. när det gäller förslagens konsekvenserför offentlig service i olika delar av landet.I det föregående finns även redovisat hur statens möjligheter att svara försektorssamordningen förstärkts i och med förordningen om regionalt utveck-lingsarbete. Vidare betonas samordningsaspekten därigenom att en myndig-het som överväger en verksamhetsminskning skall undersöka andra myndig-heters verksamhet på orten för att utröna om det genom samordning skullefinnas möjligheter att behålla hela eller delar av verksamheten.Det finns således instrument, bl.a. i form av konsekvensanalyser, när detgäller sektorssamordning och helhetssyn. En viss tveksamhet finns dock omreglerna är tillräckligt effektiva. Utskottet utgår från att de nämnda reglernautvärderas när viss erfarenhet har erhållits och att informeras omutvärderingsresultatet i lämpligt sammanhang.Utan att gå in på samtliga de spörsmål som tas upp i motionerna kan ut-skottet sammanfattningsvis konstatera att många frågor kommer att få engrundlig belysning i de kommande utredningarna. Enligt utskottets meningbör detta ytterligare beslutsunderlag få utgöra grund för eventuella föränd-ringar. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet samtliga iavsnittet upptagna motionsyrkanden.Återförande av del av vattenkraftsvinsterMotionernaCenterpartiet begär i motion 1999/2000:N214 att en del av vinsten från vat-tenkraften, motsvarande per kWh, återförs till vattenkraftsproducerandekommuner och regioner. Samma uppfattning redovisas i motion1999/2000:N208 (c).I motion 1999/2000:N320 (s) föreslås att den regionalpolitiska utredningenges i uppdrag att utreda frågan om naturresursåterbäring. När det gäller vat-tenkraften skulle en sådan naturresursåterbäring tillförsäkra kommunerna ochregionerna stabila och förutsägbara intäkter och möjliggöra investeringar ochtillväxt, anser motionärerna.Även i motion 1999/2000:N252 (v) föreslås att tilläggsdirektiv skall gestill den regionalpolitiska utredningen att utreda frågan om återföring av delav vattenkraftsvinsterna till de producerande regionerna. Enligt motionärernabehövs en genomgripande analys av för- och nackdelar med en sådan återfö-ring. per producerad kWh skulle motsvara enbart ide norra skogslänen, påpekas det. Också i motion 1999/2000:N260 (v) fram-förs likartade argument.Samma grunduppfattning redovisas i motion 1999/2000:N297 (mp), dvs.regeringen bör ge tilläggsdirektiv till den regionalpolitiska utredningenom att utreda återföringsfrågan. Enligt motionärerna finns det olika formerför en återföring, bl.a. regional skatt på vattenkraften. harfört fram krav på en återföring av per kWh, sägs det i motionen. Imotion 1999/2000:N286 (kd) föreslås att en parlamentarisk utredningtillsätts i syfte att hitta en modell för återföring av en del avvattenkrafts- vinsterna till de län där vattenkraften produceras. En rimligåterbetalning är per kWh, anser motionärerna. Vissa kompletterandeuppgifterFrågor som de ovan nämnda eller likartade har behandlats av riksdagenunder en följd av år, (bet. 1998/99:NU7). Utskottet ansågdå att det bör beaktas att områden med vattenkraftstillgångar inte är detsam-ma som områden med regionalpolitiska problem. Därför bör den vanligabeslutsprocessen ligga till grund för beslut om hur en regional utjämning avlivsvillkoren skall främjas med hjälp av statens samlade resurser för regionalutveckling, menade utskottet. I en reservation (v, c, mp) sades att det är avstor vikt att denna fråga noggrant studeras. Enligt reservanterna var det intelämpligt att binda sig för vilken metod som kan vara mest lämplig eller hurstor del av vattenkraftsvinsterna som bör återföras. Mot denna bakgrund börden regionalpolitiska utredningen ges tilläggsdirektiv att studera frågan ochlägga fram förslag till metoder för att återföra en del av vinsterna, var bud-skapet i reservationen.Utskottets ställningstagandeI frågan om återförande av vinster från vattenkraften eller andra naturresurserhar utskottet samma uppfattning , nämligen att den vanligabeslutsprocessen bör ligga till grund för beslut om hur en regional utjämningav livsvillkoren skall främjas med hjälp av statens samlade resurser för regi-onal utveckling.De här aktuella motionsyrkandena avstyrks således av utskottet.Småföretagare och EG:s strukturfonderMotionernaI motion 1999/2000:N273 (m, kd, fp) betonas att information om struktur-fonderna skall vara anpassad till småföretagens verklighet. Så många aktivasmåföretagare som möjligt bör engageras i strukturfondsarbetet, bl.a. i över-vakningskommittéerna. Vidare bör de lokala projekten kunna få förskott.Överlag måste byråkratin runt strukturfondsarbetet minskas kraftigt, ansermotionärerna.I en likartad motion, 1999/2000:N267 (kd, m, c, fp), begärs att Småföre-tagsdelegationens förslag skall genomföras när det gäller att anpassa infor-mation om strukturfonderna till småföretagens verklighet samt att småföreta-gens behov skall få styra utformningen av projekten.Vissa kompletterande uppgifterNär det gäller småföretagarnas information om och engagemang i struktur-fondsarbetet kan hänvisas till utskottets betänkande 1999/2000:NU2 (s. 17).Bland annat redovisade utskottet i sitt ställningstagande att en majoritet avEU-projekten har företagen som målgrupp. Vidare tog utskottet upp frågorom effektivisering av hanteringen av strukturfondsmedel, förskotts- ochfinansieringsfrågor m.m. Det kan därutöver nämnas att företag deltar i över-vakningskommittéer och samrådsgrupper samt i partnerskapet. Även i till-växt-avtalsarbetet, som delvis vilar på samma grund som de nya struktur-fondsprogrammen, har många företag varit engagerade.I sitt svar på () interpellation (1998/99:313) om regel-verket för sade näringsminister bl.a. atthan var väl medveten om problemen, t.ex. när det gäller överprövningen avlänsstyrelsernas beslut om utbetalning och frågan om förskott av struktur-fondsmedel. Hans uppfattning var dock att problembilden med finansierings-svårigheterna varit alltför negativ. Under vissa förutsättningar skulle proble-men kunna lösas, menade näringsministern. Bland annat kan länsstyrelsernabetala ut förskott efter särskild prövning av projekten för den del av ett pro-jekt som finansieras av regionalpolitiska anslag. Vidare kan EU-medel beta-las ut under projektets gång. De små projektens finansie-ring och organisering ville statsrådet särskilt se över.Nytt för den nya strukturfondsperioden, som omfattar , äratt det blir de nya förvaltningsmyndigheterna som inom sina programområ-den kommer att svara för informationsinsatserna till bl.a. företagarna. NU-TEK kommer att svara för en övergripande information om bl.a. vilket regel-verk som gäller för stöd till företag. Under den föregående strukturfondsperi-oden, , har det varit beslutsgruppernas sekretariat och i vissutsträckning som har svarat för informationen till företagare. Detkan nämnas att EU reglerar att medlemsstaterna måste informera om vilkaprojekt som finansierats med strukturfondsmedel.När det gäller övervakningskommittéerna blir det enligt information frånRegeringskansliet inte några stora skillnader jämfört med den förra perioden.Under programperioden 1995-1999 medverkade i kommittéerna represen-tanter för , , ,, (), fackligaorganisationer, (), landsting och kom-munförbund i de berörda områdena, Kooperativa rådet och Folkrörelserådet.De representanter som inte varit offentligt anställda har fått ersättning förförlorad arbetsinkomst och reseersättning.EG-kommissionen väntas besluta om mål 1-programmen . Närprogrammen godkänts kan strukturfondsdelegationerna börja fatta beslut omstöd till enskilda projekt. Projektkostnader från kangod- kännas. har regeringen utsett ledamöter tillde två strukturfondsdelegationerna för mål 1. Delegationerna har tilluppgift att besluta hur medlen i mål 1-programmen skall fördelas på olikaprojekt. Strukturfondsdelegationen i norra (ochVästerbottens län) inrättas vid i , somutsetts till förvaltnings- myndighet.