bet · GN01MJU16 · 2000-05-09 00:00:00 — Lag om märkning och registrering av hundar I betänkandet behandlas regeringens proposition 1999/2000:76 Lag ommärkning och registrering av hundar jämte sju följdmotioner och fyra mo-tionsyrkanden från allmänna motionstiden . Utskottet tillstyrker rege-ringens lagförslag och avstyrker samtliga motionsyrkanden. att alla hundar skall märkas så att hunden kan identifieras och att ägar-skapet skall registreras i ett centralt register. Undantag görs för hundar somär äldre än . En hund som påträffas utan märkning eller som saknarregistrerad ägare skall kunna tas om hand av polismyndigheten om hundenutgör eller kan komma att utgöra en fara för människor eller andra djur. Omägaren inte låter märka hunden eller registrera sitt ägarskap fårpolismyndigheten besluta att hunden skall säljas, skänkas bort eller avlivas.I betänkandet finns tre reservationer. Regeringen () föreslår i proposition 1999/2000:76 attriksdagen antar regeringens förslag till lag om märkning och registrering avhundar.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en ny lag om märkning och registrering av hundar.Enligt lagen skall alla hundar märkas så att hunden kan identifieras och ägar-skapet registreras i ett för landet centralt register.Enligt förslaget skall en hund, som påträffas utan märkning eller som intehar någon ägare registrerad, kunna omhändertas av polismyndigheten omhunden utgör eller kan komma att utgöra en fara för människor eller andradjur eller om det annars finns särskilda skäl. Om ägaren till en omhänderta-gen hund inte låter märka hunden och anmäler sitt ägarskap tilldet centrala registret får polismyndigheten besluta att hunden skall säljas,skänkas bort eller avlivas. Ägaren till en omhändertagen hund skall stå förkostnaderna för omhändertagandet. får även meddelanödvändiga förelägganden, vilka får förenas med vite.Lagen föreslås träda i kraft . Bestämmelserna om om-händertagande skall dock gälla först fr.o.m. den 1 april 2001.Lagrådet har avgett yttrande över förslaget.Lagförslaget fogas som bilaga till detta betänkande. Motioner från allmänna motionstiden 19991999/2000:MJ511 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett tydliggörande av ägaransvaret och upprättandet av ett ägarre-gister,2. att hos regeringen begär utredning om möjlighet att i vissasituationer snabbare kunna avliva en hund som visar sig vara farlig,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föra upp frågan om hantering av farliga hundar på EU-nivå.1999/2000:Ju905 av m.fl. (c) vari yrkas38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av lagstiftningen om kamphundar.Motioner med anledning av propositionen1999/2000:MJ16 av Tom () vari yrkas att avslår försla-get till en ny lag om märkning och registrering av hundar i enlighet med vadsom anförts i motionen.1999/2000:MJ17 av de () vari yrkas att riksda-gen avslår regeringens proposition 1999/2000:76 Lag om märkning ochregistrering av hundar i enlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:MJ18 av () vari yrkas att avslår pro-position 1999/2000:76.1999/2000:MJ19 av m.fl. (kd) vari yrkas att riksdagenmed avslag på propositionen hos regeringen begär förslag om lagstiftning ienlighet med motionen.1999/2000:MJ20 av och () vari yrkas1. att avslår regeringens proposition 1999/2000:76 Lag ommärkning och registrering av hundar,2. att begär att regeringen återkommer med ett nytt förslag somlöser problemet med hundar som attackerar människor och andra hundar.1999/2000:MJ21 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår proposition 1999/2000:76 Lag om märkning och re-gistrering av hundar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lagstiftningen om hundar bör ses över.1999/2000:MJ22 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår proposition 1999/2000:76,2. att hos regeringen begär förslag om att ge polisen möjlighetatt omhänderta de hundar som inte kan hänföras till en bestämd ägare. Märkning och registrering av hundarPropositionenRegeringen föreslår att en ny lag om märkning och registrering av hundarinförs. Syftet med lagen är att det skall bli enklare och gå fortare att faststvem som är en hunds ägare. Lagen skall gälla hundar som stadigvarandefinns i Sverige.Enligt förslaget skall hundar märkas så att de kan identifieras. Ägaren skalllåta registrera sitt ägarskap i ett centralt register, för vilket Jordbruksverkregisteransvarigt. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, föreslås dock få överlåta driften av registret till annan myndigheteller organisation. Registreringen och utrustningen för att läsa av märkningenskall finansieras med avgifter.Registret föreslås få användas för att fastställa vem som är ägare till enhund. , , länsstyrelser, polismyndigheter och dekommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsom-rådet skall ha direkt åtkomst till registret.Regeringen föreslår vidare att hundar som påträffas utan märkning ellersom inte har en ägare registrerad får omhändertas av polismyndigheten omhunden utgör eller kan komma att utgöra en fara för människor eller andradjur eller om det annars finns särskilda skäl. Om ägaren inte låter märkahunden och anmäler sitt ägarskap till det centrala registret börpolismyndigheten få besluta att hunden skall säljas, skänkas bort eller avli-vas. Om det finns särskilda skäl skall polismyndigheten avvakta med ensådan åtgärd. Ägaren skall betala kostnaderna för omhändertagandet.Överträdelser av lagen bör inte vara straffsanktionerade.MotionernaI samtliga följdmotioner yrkas avslag på propositionen. Enligt motion MJ16(m) skulle ett hundregister inte fylla någon vettig funktion utan endast inne-bära ytterligare en onödig registrering. Motionären i motion MJ17 (m) anseratt regeringens förslag knappast kommer att leda till att de hundar proposi-tionen avser kommer att märkas och registreras. Däremot kommer en redanhårt belastad polis att åläggas betydande nya uppgifter och kostnadsökningar.Förutom dessa synpunkter framförs i motion MJ18 (m) även farhågor för attett register skulle komma att belasta skötsamma hundägare med stora kost-nader och besvär. Motionärerna anser vidare att gällande lagstiftning reglerar de problem som förslaget enligt regeringen syftar till att lösa.Eftersom - enligt motion MJ22 (m) - de personer som avstår frånatt märka sina hundar med stor sannolikhet kommer att göra så även fram-över riskerar den föreslagna lagen att bli tämligen verkningslös. Det finnsrisk för att lagstiftningen inte uppnår annat än att skötsamma hundägaretvingas registrera sina hundar (yrkande 1). Regeringen bör se över redangällande bestämmelser och återkomma med förslag om sådan ändring attpolisen får möjlighet att omhänderta de hundar som inte kan hänföras till enbestämd ägare (yrkande 2).Enligt motion MJ19 (kd) strider regeringens förslag mot proportionalitets-principen. Motionärerna anser det inte rimligt att alla hundar oavsett ras skalmärkas och registreras. I stället bör regeringen framlägga förslag om lagstift-ning efter förebild i den brittiska modellen, den s.k. Dangerous Dogs Act,enligt vilken det råder förbud mot vissa utpekade hundraser, såvida intesärskilt undantag har beviljats. Förbudet gäller uppfödning, försäljning, byteeller gåva av sådana hundar. Vidare kan domstol villkorslöst besluta att enhund skall avlivas. En utvärdering av lagstiftningen visade att lagenhade uppnått sina syften.Även i motion MJ20 (fp) yrkas avslag på propositionen (yrkande 1). Mo-tionärerna begär att regeringen återkommer med ett nytt förslag som löserproblemet med hundar som attackerar människor och andra hundar. Försla-get kan t.ex. innebära en översyn av lagen (1943:459) om tillsyn över hundaroch katter genom att i lagen införs en presumtion för omständigheter närhundar kan vara farliga och därför får omhändertas. Genom en sådan lösningges också polisen ökade befogenheter bl.a. när det gäller omhändertagandeav sådana hundar (yrkande 2).Bakgrunden till avslagsyrkandet i motion MJ21 (c) är bl.a. att regeringensförslag skulle bli mycket administrativt och ekonomiskt betungande förmyndigheter och hundägare. Förslagets omfattning står dessutom inte i pro-portion till dess eventuella nytta (yrkande 1). Däremot bör nuvarande lag-stiftning om hundar ses över (yrkande 2). Detta yrkande framförs även imotion Ju905 från samma parti, där den brittiska lagstiftningen enligt Dange-rous Dogs Act framhålls som förebild (yrkande 38).I motion MJ511 (kd) påtalas behovet av att ägaransvaret för farliga hundargörs tydligt och att ett ägarregister för hundar upprättas (yrkande 1). Enutredning bör tillsättas om möjligheten att i vissa situationer snabbare kunnaavliva en hund som visar sig vara farlig (yrkande 2). Regeringen bör föra uppfrågan om hantering av farliga hundar på EU-nivå (yrkande 3).Utskottets övervägandenGällande bestämmelser om hundar finns i lagen (1943:459) om tillsyn överhundar och katter samt i djurskyddslagen (1988:534) och djurskyddsförord-ningen (1988:539). Enligt 3 § lagen om tillsyn över hundar och katter kanpolismyndigheten, när hund visat benägenhet att bita människor eller hem-djur, besluta att hunden skall omhändertas genom myndighetens försorg.Sedan hunden omhändertagits får ägaren inte förfoga över hunden utan till-stånd av polismyndigheten. skall efter värdering låta säljaeller avliva hunden eller ta hand om den tills vidare. Enligt 19 a § djur-skyddsförordningen är det förbjudet att inneha eller genom avel frambringas.k. Förbudet är avgränsat till hundar som har extremt storkamplust, som lätt blir retade och biter, som bara med svårighet kan förmåsavbryta ett angrepp och som har en benägenhet att rikta sitt kampintresse motmänniskor eller andra hundar. Den som redan hade en kamphund när be-stämmelserna infördes får enligt en övergångsregel behålla hunden underförutsättning att den på offentlig plats hålls kopplad och är försedd medmunkorg. Enligt 16 kap. 13 § kan i vissa fall dömas för djurplå-geri.Det finns inte några bestämmelser om märkning och regist-rering av hundar i . Frivillig märkning och registrering förekommerdock i Svenska kennelklubbens regi, och är identi-tetsmärkning av valpar dessutom obligatorisk vid överlåtelse från uppfödaresom är medlem i klubben. Märkning och registrering kan ske av såväl renra-siga hundar som hundar av blandras. Ett motsvarande ägarregister finns ävenhos Blandis hundregister och Svenska . Blandis hundregisterhar inget krav på identitetsmärkning medan samtliga hundar i Hundklubbensregister är identitetsmärkta. Sammantaget är av alla hundar märkta och registrerade. Som regeringen anför bör den föreslagna märk-ningen ses som en påbyggnad av det befintliga frivilliga systemet.I dag förekommer ofta stora problem med att fastställa vem som är ägaretill en viss hund. Detta leder till svårigheter att ställa någon till svars förskador som en hund kan ha orsakat. Särskilt det snabbt ökande antalet ag-gressiva och farliga hundar har medfört att problemet blivit ytterst påtagligtoch akut. Behovet av att få kännedom och kontroll över dessa hundar ärenligt utskottets mening så stort att det bör finnas ett verksamt instrumentsom gör det möjligt för staten att ingripa och tvinga fram märkning ochregistrering. Det är emellertid inte möjligt att hänföra de farliga hundarna tinågon särskild hundras. Alla hundar oavsett ras kan utveckla aggressiva ellerpå annat sätt farliga egenskaper genom bl.a. felaktig avel eller felaktigthandhavande. Det är inte heller möjligt att på annat sätt effektivt fastställavilka hundar som är potentiellt farliga. Ett märkningskrav kan därför enligtutskottet inte begränsas till vissa bestämda raser eller till s.k. farliga hundEn lagstiftning liknande den brittiska lagstiftningen om farliga hundar,Dangerous Dogs Act, enligt vilken det råder ett principiellt förbud mot vissautpekade hundraser, anser utskottet därför inte vara något verksamt alternativtill den nu föreslagna lagen. Mot den bakgrunden är det inte heller lämpligtatt i lagen om tillsyn över hundar och katter föra in kriterier för när hundarkan presumeras vara farliga. Utskottet finner således att gällande lagstiftningmed eller utan ändringar, inte skulle kunna utgöra det effektiva verktyg sombehövs för att komma till rätta med de problem som s.k. kamphundar orsa-kar, vilket hävdas i några motioner.I likhet med regeringen anser utskottet att det finns ytterligare viktiga skälför att införa ett hund- och ägarregister. Bland annat kommer myndigheter-nas djurskyddstillsyn att underlättas genom att en ägare till en vanvårdadhund snabbt kan identifieras. En registrerad ägare får säkrare och snabbaretillbaka en bortsprungen hund. Det blir också lättare att avgöra vem som haransvaret för skador som en hund orsakat. Behov av att identifiera hundarfinns även av smittskyddsskäl. Sannolikt kommer även möjligheterna attåterfå en stulen hund att öka om alla hundar är identitetsmärkta. Som rege-ringen anför innebär lagförslaget en klar förstärkning av hundägarens ansvaroch bör även uppfattas som en ökad säkerhet för hunden och dess ägare.Enligt utskottets bedömning, som överensstämmer med regeringens, är för-slaget även ett viktigt led i arbetet med ett förbättrat djurskydd för landetshundar. I likhet med regeringen anser utskottet att hundar som vid lagensikraftträdande är äldre än skall undantas från märkningskravet.I sammanhanget finner utskottet anledning att understryka den betydelselagen kan få som hjälpmedel för polisen i dess arbete med att förebygga ochbekämpa brott. När det gäller att komma till rätta med det förhållandet atthundar används på ett kriminellt eller gravt ordningsstörande sätt kan poliseni dag i vissa fall stödja ett ingripande på bestämmelserna i lagen om tillsynöver hundar och katter. För ett omhändertagande enligt den lagen krävsemellertid att det först klarläggs att det är fråga om en bitsk hund. Enligtregeringens förslag bör en omärkt eller oregistrerad hund kunna omhändertasredan på den grunden att den utgör eller kan komma att utgöra en fara förmänniskor eller andra djur eller om det annars finns särskilda skäl. Dennamöjlighet bör i första hand få utnyttjas i de fall polismyndigheten bedömeratt hunden utgör eller kan komma att utgöra en fara för människor eller andradjur. Lagen ger därmed polisen utökade möjligheter att arbeta förebyggandegenom att ingripa i de fall där det finns tillräckliga skäl att misstänka att eägare kan använda sin hund på ett farligt sätt. Som regeringen anför kan dettai förlängningen förutsättas leda till kännedom om och kontroll över före-komst och innehav av farliga hundar. Också i andra sammanhang kan denföreslagna lagen i väsentlig grad underlätta polisens arbete. Det gäller i förshand hundar som tas om hand enligt lagen (1938:121) om hittegods menockså när polisen omhändertar en hund eller lämnar biträdeshjälp enligtdjurskyddslagen. Utskottet delar regeringens uppfattning att polismyndighe-tens möjlighet att omhänderta en omärkt hund bör utnyttjas när polisen be-dömer detta vara nödvändigt för att förebygga brott eller det finns andrapolisiära skäl för ett ingripande.Det ovan anförda innebär att utskottet inte delar uppfattningen i några avmotionerna att lagförslaget är alltför ingripande för att lösa ett begränsatproblem. Tvärtom anser utskottet, som därmed gör samma bedömning somregeringen, att den föreslagna lagstiftningen tjänar många goda och efterfrå-gade syften. Som anförs i propositionen bör den föreslagna märkningen ochregistreringen ses som en påbyggnad av de befintliga frivilliga regist-ren. När det gäller de kostnader som ett märknings- och registreringsförfa-rande skulle åsamka hundägaren vill utskottet erinra om att registreringsav-giften hos , som kan förväntas utses som ansvarig fördriften av registret, uppgår till . Enligt regeringens bedömning kandet bli fråga om ungefär samma kostnad för registrering i det centrala ägar-registret. Det är fråga om en engångsavgift som skall täcka kostnaderna förregistrering och för den utrustning som krävs för att avläsa märkta hundarsidentitetsnummer. Den totala kostnaden för märkning av en hund med an-tingen mikrochips eller tatuering kan enligt propositionen beräknas uppgå tillmellan 100 och beroende på hundens ålder och storlek. Polismyndig-hetens kostnader för omhändertaganden är svårare att förutse eftersom för-slaget innebär att polismyndigheten ensidigt avgör om ett omhändertagandeskall ske. Förekomsten av farliga hundar är visserligen utbredd, i hela landetkan antalet s.k. kamphundar uppskattas till minst 2 000. Mörkertalet är dockstort. Det är självfallet svårt att bedöma hur många av dessa hundar som kanbli aktuella för omhändertagande. Det kan emellertid förutsättas att det baraär ett mindre antal hundar som mer akut kan misstänkas utgöra en fara församhället. Utskottet bedömer det som naturligt att polisens insatser i förstahand kommer att inriktas mot dessa hundar. I likhet med regeringen görutskottet bedömningen att lagförslaget, främst i ett inledningsskede, sanno-likt kommer att medföra vissa kostnader för polismyndigheten. Undantagsviskommer det inte att vara möjligt för polismyndigheten att kunna ta ut ersätt-ning av en hundägare för kostnaderna för omhändertagandet. Så kan bli falletom det inte ens genom kronofogdemyndigheten är möjligt att driva in enfordran på dessa kostnader. Å andra sidan kan kostnaderna för omhänderta-ganden enligt annan lagstiftning komma att minska när en ägare snabbareoch enklare kan hittas och hållandetiderna därmed förkortas. När det gällerden anslagstekniska lösningen för verksamheten uttalar regeringen i proposi-tionen sin avsikt att i årets budgetproposition återkomma till frågan.Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motionerna MJ16 (m), MJ17 (m), MJ18 (m), MJ19(kd), MJ20 (fp), MJ21 (c) och MJ22 (m).Även motionerna MJ511 (kd) yrkandena 1 och 2 och Ju905 (c) yrkande 38avstyrks.Den svenska djurskyddslagstiftningen är av övergripande art och omfattaralla djurslag i fångenskap. Enligt de grundläggande artiklarna i unionsför-draget om gemenskapens behörighet och enligt protokollet om djurskydd ochdjurens välfärd som är kopplat till fördraget saknas däremot stöd för att inomgemenskapen, den s.k. första pelaren, reglera frågor om djurskydd inomandra områden än jordbruk, transport, inre marknad och forskning. Vid ut-formning och genomförande av gemenskapens politik inom dessa fyra områ-den skall hänsyn tas till djurens välfärd. Mot den bakgrunden finns ettantal djurskyddsdirektiv om bl.a. fodertillsatser, djur vid transport, avel,försöksdjur och hållning av vilda djur i djurparker. Gemenskapsbestämmel-serna omfattar således inte sällskapsdjur. Ett tillmötesgående av yrkande 3 imotion MJ511 (kd) skulle med andra ord strida mot unionsfördragets grund-läggande bestämmelser. Motionen i denna del avstyrks. beträffande förslaget till lag om märkning och registreringav hundaratt med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1999/2000:MJ16, 1999/2000:MJ17, 1999/2000:MJ18,1999/2000:MJ19, 1999/20:MJ20, 1999/2000:MJ21 och 1999/2000:MJ22 antar förslaget till lag om märkning och registrering av hundar,res. 1 (m, c, fp)res. 2 (kd)2. beträffande tydligare ägaransvar för farliga hundar m.m.att avslår motionerna 1999/2000:MJ511 yrkandena 1 och2 och 1999/2000:Ju905 yrkande 38,3. beträffande behandling av frågan om farliga hundar inomEUatt avslår motion 1999/2000:MJ511 yrkande 3.res. 3 (kd)den 9 maj 2000På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), GudrunLindvall (mp), (), (), () och (m). Förslaget till lag om märkning och registrering av hundar(mom. 1)(), (), (),(), () och (m) anser:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Det finns" ochpå s. 7 slutar med "MJ22 (m)" bort ha följande lydelse:I likhet med regeringen ser utskottet allvarligt på det tilltagande problemetmed s.k. kamphundar. Det aktuella lagförslaget är emellertid behäftat medstora brister och kommer sannolikt inte att leda till att de hundar propositio-nen avser kommer att märkas och registreras. Genom upprättande av ettcentralt register skulle förmodligen inte annat uppnås än att skötsammahundägare tvingas registrera sina hundar medan de personer som redan i dagavstår från att märka sina hundar med stor sannolikhet kommer att göra såäven framöver. Härmed riskerar den föreslagna lagen att bli tämligen verk-ningslös som den blir mycket administrativt och ekonomiskt be-tungande för myndigheter och hundägare. Dessutom skulle en redan hårtbelastad polis åläggas betydande nya uppgifter och kostnadsökningar.Nuvarande lagstiftning reglerar flera av de problem som för-slaget enligt regeringen syftar till att lösa. Utskottet anser att regeringen bse över gällande bestämmelser och återkomma med förslag om sådan änd-ring att polisen får möjlighet att omhänderta de hundar som inte kan hänförastill en bestämd ägare. Förslaget kan t.ex. innebära en översyn av lagen(1943:459) om tillsyn över hundar och katter genom att i lagen införs enredogörelse för de omständigheter under vilka hundar kan anses vara farligaoch därför får omhändertas. En sådan lösning skulle också innebära att poli-sen ges ökade befogenheter bl.a. när det gäller omhändertagande av sådanahundar. Utskottet avstyrker således regeringens förslag till lag om märkningoch registrering av hundar. Utskottet tillstyrker därmed motionerna1999/2000:MJ16 (m), 1999/2000:MJ17 (m), 1999/2000:MJ18 (m),1999/2000:MJ20 (fp), 1999/2000:MJ21 (c) och 1999/2000:MJ22 (m) ochavstyrker motion 1999/2000:MJ19 (kd).dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande förslaget till lag om märkning och registrering avhundaratt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ16,1999/2000:MJ17, 1999/2000:MJ18, 1999/2000:MJ20, 1999/2000:MJ21 och 1999/2000:MJ22 och med avslag på motion 1999/2000:MJ19dels avslår det av regeringen framlagda lagförslaget,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Förslaget till lag om märkning och registrering av hundar(mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Det finns" ochpå s. 7 slutar med "MJ22 (m)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening strider regeringens förslag mot proportionalitets-principen och bör avslås. Det inte rimligt att samtliga hundar oavsett ras skalmärkas och registreras för att syftet med lagen skall uppnås. Enligt den brit-tiska lagstiftningen, den s.k. Dangerous Dogs Act, råder förbud mot vissautpekade hundraser, såvida inte särskilt undantag har beviljats. Undantag kanbeviljas när hunden är kastrerad, försäkrad och har en implanterad sändare.Hunden får då inte uppehålla sig på allmän plats utan att vara försedd medmunkorg och hållen i koppel av person som är . Förbudet gälleruppfödning, försäljning, byte eller gåva av sådan hund. Vidare kan domstolvillkorslöst besluta att en hund skall avlivas. En utvärdering av lagstiftningeår 1997 visade att lagen hade uppnått sina syften. Regeringen bör för riksda-gen framlägga förslag om lagstiftning efter förebild i den brittiska modellen.Utskottet avstyrker således regeringens förslag till lag om märkning ochregistrering av hundar. Utskottet tillstyrker därmed motion 1999/2000:MJ19(kd) och avstyrker motionerna 1999/2000:MJ16 (m), 1999/2000:MJ17 (m),1999/2000:MJ18 (m), 1999/2000:MJ20 (fp), 1999/2000:MJ21 (c) och1999/2000:MJ22 (m).dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande förslaget till lag om märkning och registrering avhundaratt med anledning av motion 1999/2000:MJ19 och med av-slag på motionerna 1999/2000:MJ16, 1999/2000:MJ17, 1999/2000:MJ18, 1999/2000:MJ20, 1999/2000:MJ21 och 1999/2000:MJ22dels avslår det av regeringen framlagda lagförslaget,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3.