bet · GN01FiU16 · 2000-03-07 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande 20 motionersom väckts under allmänna motionstiden rörandeoffentlig upphandling.Utskottet konstaterar i betänkandet att densammanlagda offentliga upphandlingsvolymen uppgårtill ca . Utskottet anserdärför att det är av stort samhällsekonomisktintresse att den offentliga upphandlingen fungerarväl. Enligt utskottet kan en effektiv upphandlingverksamt bidra till besparingar i de offentligautgifterna. Utskottet anser det angeläget med ettupphandlingssystem där de upphandlande enheternaskall kunna ställa rimliga miljökrav. Den offentligaupphandlingen bör utvecklas till ett aktivt ocheffektivt instrument för att påverka utbudet påmarknaden så att beståndet av produkter snabbare kananpassas till kraven på ekologisk hållbarhet.Reglerna bör vara klara och tydliga, och det ärnödvändigt att det finns en god information omreglerna.Utskottet avstyrker samtliga motioner. Tillbetänkandet har fogats två reservationer och ettsärskilt yttrande. 1999/2000:Fi801 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändringar i så att varje upphandlare kan ställamiljökrav,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om informationsinsatsertill kommuner och landsting så att tjänstemän ochförtroendevalda vet vilka miljökrav som kan ställasvid upphandling.1999/2000:Fi802 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ommiljökrav i samband med offentlig upphandling.1999/2000:Fi803 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av regelverketkring offentlig upphandling.1999/2000:Fi804 av m.fl. (m) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om översynen avden offentliga upphandlingen.1999/2000:Fi805 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts ombranschorganisationers talerätt,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sanktioner vidåsidosättande av upphandling,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om restriktioner motgynnande av företag i den egna kommunen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om miljö- ochkvalitetskrav,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om småföretagensmöjligheter att lämna anbud och delta ientreprenader.1999/2000:Fi806 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beaktande avarbetsmiljölagen vid upphandling av verksamhet.1999/2000:Fi807 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att förorda attstatliga organ vid inköp, i görligaste mån, handlarmed Rättvisemärkta produkter.1999/2000:Fi808 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statlig upphandling i helalandet.1999/2000:Fi809 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att aktivt verka föratt företag som utnyttjar barn skall uteslutas vidoffentlig upphandling.1999/2000:Fi810 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attstärka ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av effektivasanktioner vid överträdelse av lagen om offentligupphandling.1999/2000:Fi811 av Per m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om regler förupphandling.1999/2000:K277 av Per m.fl. (m) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändringar i lagen omoffentlig upphandling,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en lag omkonkurrensneutralitet,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lagstadgadutmaningsrätt.1999/2000:L714 av m.fl. (mp) variyrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeinom EU skall verka för att reglerna kring offentligupphandling förändras så att kommunerna alltid kanställa de miljökrav de själva anser vara rimliga.1999/2000:U512 av m.fl. (c) variyrkas14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om direktivet omoffentlig upphandling.1999/2000:So487 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tydligare regler vidoffentlig upphandling innebärande ett stärkande avde funktionshindrades möjligheter att komma ut påarbetsmarknaden.1999/2000:MJ254 av m.fl. (kd) variyrkas12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om offentligupphandling.1999/2000:MJ718 av m.fl. (c) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att vara pådrivandeinom EU för att förändra upphandlingsdirektiven såatt det blir möjligt att ställa offensiva miljökravvid offentlig upphandling.1999/2000:N270 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommuner,landsting och stat vid all offentlig upphandlingskall utesluta företag som utnyttjar barnarbete.1999/2000:N279 av m.fl. (kd) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avupphandlingsförordningen för att gynna de lokalasmåföretagen.1999/2000:N384 av m.fl. (kd) vari yrkas23. att hos regeringen begär förslag omändringar i lagen om offentlig upphandling i syfteatt förverkliga principerna om affärsmässighet,konkurrens och icke-diskriminering. Föreslagna ändringar i lagen om offentligupphandlingMotionernaI motionerna Fi801 av () yrkande1, Fi802 av och (), U512av m.fl. (c) yrkande 14, MJ254 avAlf m.fl. (kd) yrkande 12 och MJ718 avLennart m.fl. (c) yrkande 9 förespråkas attregeringen inom EU aktivt bör verka för attupphandlingsdirektiven ändras så att det blirmöjligt för de upphandlande enheterna att ställaoffensiva miljökrav vid offentlig upphandling.Motionären i motion Fi801 (mp) yrkande 2 anser attdet är viktigt att regeringen ser till attinformationen till kommuner och landsting blirtydlig så att tjänstemän och förtroendevalda vetvilka miljökrav som kan ställas och hur detta görspå ett korrekt sätt. I motion L714 av . (mp) yrkande 10 anförs att inom EUaktivt måste verka för att reglerna om offentligupphandling ändras så att kommunerna alltid kanställa de miljökrav som kommunerna själva anser vararimliga.I motion Fi807 av m.fl. (s)föreslås att staten bör föregå med gott exempel ochvia sina inköp bidra till att öka rättvisan ivärlden. Motionärerna anser att staten bör handlarättvist genom att köpa Rättvisemärkta varor och setill att kläders uppförandekoder följts.I motion Fi803 av () anförs att enöversyn av regelverket bör göras så att det blirmöjligt att beakta miljöbelastningen vid långatransporter av t.ex. livsmedel och den lokalaföretagsamhetens livskraft. I motion N279 av UlfBjörklund m.fl. (kd) yrkande 6 anförs att det finnsbehov av att hitta vägar till upphandlingsmodellersom gynnar den lokala miljön och de lokalasmåföretagen. Nuvarande upphandlingslagstiftninggynnar storskalighet, ofta utan miljöhänsyn.I motion N384 av m.fl. (kd) yrkande 23föreslår motionärerna att lagen (1992:1528) omoffentlig upphandling () bör ses över i syfte attförverkliga idéerna om affärsmässighet, konkurrensoch icke-diskriminering som ligger till grund förlagstiftningen. I motion Fi805 av . (fp) anförs att det behövs en kraftfullaretillsyns- och kontrollfunktion. Ävensanktionssystemet behöver bli tydligare främst motde enheter som inte följer (yrkande 2).Motionärerna föreslår attbranschorganisationerna bör ges rätt att klaga påupphandlande enheters tillämpning av (yrkande1). Motionärerna anser vidare attUpphandlingskommittén i tilläggsdirektiv bör få iuppdrag att ta fram förslag till sanktioner vidotillbörligt gynnande av vissa företag (yrkande 3).Motionärerna anser att det skall vara naturligt attkunna sätta upp olika typer av miljökrav och andrakvalitetskrav på de varor och tjänster som köps. mån lagstiftningen behöver förtydligas för attdetta skall vara möjligt bör Upphandlingskommitténbehandla regelverket kring kravspecifikationer(yrkande 4). Reglerna för företagens deltagande iden offentliga upphandlingen får inte vara krångligaeller på annat sätt resurskrävande så att de ipraktiken utestänger små och medelstora företag. Föratt underlätta för småföretagen bör upphandlingenunder tröskelvärdena ses över. Om kommunernautformar sina förfrågningsunderlag så attsmåföretagare i praktiken ges möjlighet att delta iupphandlingsförfarandet samt även aktivt verkar föratt söka privata alternativ till offentligtproducerade tjänster så skulle framväxten av småföretag starkt gynnas (yrkande 5).I motion Fi804 av m.fl. (m) anförmotionärerna att de anser det tillfredsställande attett antal upphandlingsfrågor övervägs avUpphandlingskommittén. Det är ytterst angeläget attåstadkomma en skärpt lagstiftning med effektivasanktionsmöjligheter, vidgade möjligheter attöverklaga felaktiga beslut, talerätt försammanslutningar av företagare samt en myndighet förtillsyn över lagens efterlevnad som har erforderligaresurser, initiativrätt och befogenheter. Det ärockså viktigt att översynen leder fram tillregelförenklingar i upphandlingar undertröskelvärdena och att man klargör hur man iupphandlingar kan underlätta för små och medelstoraföretag att delta. Det är också av stor betydelseatt även i fortsättningen behandlas som denrenodlade konkurrenslag som den är och bör vara. Detär vidare angeläget att kraftansträngningar görs föratt åstadkomma en bättre fungerande offentligupphandling även i andra EU-länder.I motion Fi810 av () anförs attNOU:s befogenhet bör stärkas för atttillsynsmyndigheten skall kunna tillse att LOUefterlevs. NOU bör ges tillräckliga resurser för attsäkerställa en effektiv tillsyn. Överträdelser avLOU bör medföra praktiskt effektiva sanktioner.Utöver skadestånd bör marknadsskadeavgift och förbudvid vite övervägas. Leverantören bör få sinarättegångskostnader täckta vid lagbrott. Därutöverbör preskriptionstiden förlängas. I motion Fi808 avInger () anförs att motionären anser attUpphandlingskommittén bör få i uppdrag att studerahur upphandlingar från centrala statliga myndigheteroch verk fördelas mellan olika delar av landet. Ensådan analys skulle kunna leda till att staten sökerytterligare vägar för att bredda sin upphandling. Imotion Fi811 av Per m.fl. (s) anförsatt motionärerna anser att huvudmännen för vårdenoch omsorgen har ett ansvar att se till att desmåskaliga driftsformerna - som ofta ger dem sombehöver vården och omsorgen en bättre sådan - gesett bättre utgångsläge vid upphandlingar.I motion Fi806 av () anförs att deupphandlande enheterna till fullo måste beaktaarbetsmiljölagens regler. Trots att arbetsmiljölagenskall gälla vid upphandlingar anser motionären kan konstatera att det finns ett behov av attbetona att man vid upphandling av verksamhet beaktardetta regelverk. I motionerna Fi809 av () yrkande 1 och N270 av KentHärstedt (s) yrkande 5 föreslås att aktivtbör verka för att företag som använder sig avbarnarbetare skall kunna uteslutas vid offentligupphandling.I motion So487 av () yrkande 4föreslås att ändras så att möjligheten förleverantörer och tjänsteföretag att erbjuda platseri sin verksamhet för funktionshindrade blir ettkriterium som vägs in vid upphandlingen på sammasätt som man kan ta hänsyn till miljöpåverkan.Finansutskottets ställningstagandeTidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade frågor rörande offentligupphandling senast i betänkande 1998/99:FiU17. Ibetänkandet behandlade utskottet dels Riksdagensrevisorers förslag till 1997/98:RR10Offentlig upphandling, dels ett antal motionerangående offentlig upphandling. Utskottet ansåg attRiksdagens revisorers rapport visade att detföreligger ett behov av ett mer samlat grepp omupphandlingsfrågorna för att upphandlingen skall blieffektivare. Utskottet gjorde bedömningen att detsom vägledning för upphandlarna och för arbetet i EUbehövs en tydlig nationell policy förupphandlingsfrågor samt att det föreligger ett behovav en fortsatt översyn av reglerna för offentligupphandling. Mot den bakgrunden ansåg utskottet atten pågående utredning (, Fi1998:08) borde ges tilläggsdirektivinnebärande att utredningen skulle övergå till attbli parlamentariskt sammansatt. Utskottet ansåg attdet av tilläggsdirektiven även borde framgå attutredningen skulle få i uppdrag att bl.a.sammanfatta de övergripande riktlinjerna för denoffentliga upphandlingen och ta fram riktlinjer fördet fortsatta arbetet i EU. Utskottet ansåg detväsentligt att det klargörs under vilkaförutsättningar miljökrav får ställas vid offentligupphandling. Utskottet ansåg vidare att det bör varamöjligt att ställa krav på att produkter som köps inuppfyller kriterier för miljömärkning. Utskottetansåg också att utredningen borde behandla frågan omlokal upphandling. Med anledning av Riksdagensrevisorers förslag beslutade om etttillkännagivande till regeringen om vad utskottetanfört. Regeringen utfärdade den 12 maj 1999tilläggsdirektiv till utredningen med den innebördsom utskottet föreslagit (dir. 1999:34).Pågående utredningsarbete m.m.Genom beslut (dir. 1998:58)tillkallade regeringen en särskild utredare för attutreda organisationen av NOU) m.m. beslutaderegeringen att ge utredningen en parlamentarisksammansättning, tilläggsdirektiv (dir. 1999:34) ochförlängd utredningstid t.o.m. december år 2000.Enligt tilläggsdirektiven skall kommittén lämna ettdelbetänkande omfattande det uppdrag som kommitténfått genom direktiv 1998:58. Utredningen, somantagit namnet , överlämnade idecember 1999 delbetänkandet (SOU 1999:139)Effektivare offentlig upphandling För fortsattvälfärd, trygghet och tillväxt.Upphandlingskommittén föreslår att den nuvarandestatliga tillsynsmyndigheten slås samman medKonkurrensverket som ombildas till en ny myndighetbenämnd . Det nyaverkets tillsynsverksamhet över offentligupphandling utökas betydligt. Verket förses medbefogenheter och nya resurser så att allvarligaöverträdelser mot reglerna i kan förhindras.Kommittén föreslår att Konkurrens- ochupphandlingsverket, en branschorganisation eller enenskild leverantör skall kunna föra talan ommarknadsskadeavgift vid länsrätt om en upphandlandeenhet vid anskaffning av vara, tjänst ellerbyggentreprenad uppsåtligen eller av oaktsamhet iväsentligt hänseende brutit mot . Kommittén pekarpå åtta typfall när marknadsskadeavgift skall kunnakomma i fråga. Marknads- skadeavgift skall varareserverad för allvarliga regelöverträdelsereftersom ett sådant beteende typiskt sett ärskadligt för tilltron till den offentligaupphandlingen. Marknadsskadeavgift skall bl.a. kunnautgå när den upphandlande enheten uppsåtligen ellerav oaktsamhet gjort sig skyldig till en otillåtendirektupphandling och det står klart att denorganisation som genomfört upphandlingen är enupphandlande enhet och att det inte föreligger någotlegalt undantag från skyldigheten att infordraanbud. Marknadsskadeavgiften skall fastställas tilllägst och högst ellertill ett högre belopp som inte överstiger avanskaffningens värde. Kommittén föreslår vidare attKonkurrens- och upphandlingsverket skall få enmöjlighet att föra talan vid länsrätt om attförelägga en upphandlande enhet att inte upprepa ett beteende somstår i strid med . Föreläggandet skall kunna förenas med vite.Bestämmelsen kan bli tillämplig när tillsynsmyndigheten bedömer att detsaknas förutsättningar att vinna framgång med en talan ommarknadsskadeavgift på grund av de angivna beviskraven.Kommittén föreslår vidare att det skadestånd som kan utgå till en förför-delad leverantör skall beräknas med utgångspunkt från det positiva kon-traktsintresset. En leverantör skall således få full ersättning för denförlust som drabbat honom till följd av att han gått miste om ett kontraktsom rätte-ligen borde ha tilldelats honom. I förhållande till den nuvarandelydelsen av skadeståndsbestämmelsen föreslås emellertid att möjligheternaatt erhålla skadestånd begränsas till ett med hänsyn till kostnader ochutebliven vinst skäligt belopp. Kommittén föreslår också att inte bara enleverantör utan även leverantörens branschorganisation samt Konkurrens- ochupphand-lingsverket skall ha talerätt i skadeståndsmål. Vidare föreslås attpreskrip-tionstiden i såväl skadeståndsmål som marknadsskademål förlängsfrån ett till från det att avtal slöts eller upphandlingsärendetslutförts på annat sätt.Kommittén föreslår också en rad förenklingar och lättnader för de upp-handlande enheterna. Möjlighet införs för upphandlande enheter att begärain anbud från endast en leverantör utan annonsering. Det förutsätts dockatt särskilda skäl föreligger. Det införs en möjlighet att anordna formgiv-ningstävlingar i förenklad form. Krav på obligatorisk annonsering i elektro-nisk databas införs. införs möjlighet till ett selektivtförfarande i 6 kap. Huvudtanken är att det skall bli lättare för de små ochmedelstora före-tagen att få reda på vilka upphandlingar som pågår. Ettökat deltagande av dessa företag i offentlig upphandling medför ökadkonkurrens och tillväxt. Det föreslås även en rad bestämmelser som syftartill att komma till rätta med oseriösa leverantörer. Det föreslås också attdet skall införas ett krav på att det skall föreligga sakliga skäl för atten påbörjad upphandling skall få avbrytas.Upphandlingskommittén skall i sitt slutbetänkande bedöma vilka närmareavvägningar som en upphandlande enhet bör göra när enheten skall anta detanbud som är ekonomiskt mest fördelaktigt. Kommittén skall ta fram rikt-linjer för det svenska arbetet med upphandlingsfrågor i Europeiska unionen.Kommittén skall också följa det arbete som bedrivs i fråga om miljökrav vidoffentlig upphandling. Vidare skall kommittén behandla frågan om möjlig-heten att upphandla lokalt. Slutligen skall kommittén analyseramöjligheterna för en upphandlande enhet att ta in s.k.antidiskrimineringsklausuler i upp-handlingsavtalet. Arbetet skallredovisas senast i december 2000.Upphandlingskommitténs delbetänkande är föremål för re-missbehandling. En proposition är planerad att avlämnas till imaj 2000.Regeringen inrättade Delegationen för ekologiskt hållbarupphandling. Delegationen har i uppgift att arbeta pådrivande för att denoffentliga upphandlingen skall vara ett instrument för att åstadkomma enekologiskt hållbar samhällsutveckling. Delegationen skall bl.a. initieraoch utveckla konkreta vägledningar och metoder för hur miljökrav,kvalitetskrav och andra krav på ekologisk hållbarhet kan ställas vidoffentlig upphandling inom stat, kommun, landsting samt offentligt ägdabolag. Den skall också initiera utbildningar för upphandlare ochleverantörer. Delegationen har lämnat en lägesrapport i december 1998.Uppdraget i sin helhet skall redovi-sas före utgången av år 2000.Pågående arbete inom EUDet pågår ett omfattande arbete inom EU med upphandlingsfrågor. Offentligupphandling är ett område som enligt kommissionens handlingsplan för deninre marknaden bör prioriteras. Kommissionen har i ett meddelande omoffentlig upphandling (KOM (98) 143) anfört att reglerna bör göras enklare,mer flexibla och anpassade efter förändringarna på marknaden.Genom Amsterdamfördraget betonas att miljöhänsyn skall integreras i allagemenskapens politikområden för att en hållbar utveckling skall uppnås.Kommissionen har uttalat att den i ett tolkningsmeddelande skall analyserabehovet av och möjligheten att ta hänsyn till miljöaspekter vid offentligupphandling. Tolkningsmeddelandet skall presenteras under första halvåret2000. Kommissionen har uttalat att den skall presenteraförslag till direktivändringar som skall innebära förenklingar och enmodernisering av direktiven. Kommissionen har vidare uttalat att den i mars2000 skall presentera ett tolkningsmeddelande angående små och medelstoraföretags deltagande i upphandlingsprocessen. skall kommissionenarran-gera en konferens angående små och medelstora företags deltagande iupp-handlingsprocessen. Kommissionen har vidare uttalat att den i etttolknings-meddelande skall förtydliga gällande principer som tillåterbeaktandet av sociala och arbetsmarknadspolitiska hänsyn.Kommissionen skall således i ett tolkningsmed-delande förtydliga under vilka förutsättningar miljökrav får ställas vid of-fentlig upphandling. Meddelandet diskuteras nu i EU:s rådgivande kommittéför offentlig upphandling. har i en skrivelse till kommis-sionen lämnat synpunkter på kommissionens dokument Offentlig upphand-lingoch miljö. Av skrivelsen framgår att regeringen anser att det är angelägetatt skapa klarhet på det här området. Bl.a. skall det vara möjligt attställa krav på att produkter som köps in uppfyller kriterier förmiljömärkning. Vidare skall upphandlare kunna ställa krav på attanbudsgivare uppfyller kriterierna för miljöledningssystemet EMAS ellerlikvärdiga system. Det är dock ange-läget att kommissionen först gör enanalys av de samhällsekonomiska effek-terna.Inom arbetar en beredningsgrupp med att ta fram en svenskståndpunkt om vilka miljökrav som bör kunna få ställas vid offentligupphandling. Avsikten är att utifrån den ståndpunkten skall verkaför att EG-direktiven klargörs eller ändras så att det tydligt framgårvilka mil-jökrav som får ställas.Finansutskottets bedömningDen sammanlagda offentliga upphandlingsvolymen uppgår till ca 400 mil-jarder kronor . Det motsvarar av värdet av bruttonational-produkten, dvs. den samlade produktionen av varor och tjänster i Sverige.Utskottet anser därför att det är av stort samhällsekonomiskt intresse attden offentliga upphandlingen fungerar väl. En effektiv upphandling kanverksamt bidra till besparingar i de offentliga utgifterna. Utskottet anserdet angeläget med ett upphandlingssystem där de upphandlande enheternaskall kunna ställa rimliga miljökrav. Den offentliga upphandlingen börutvecklas till ett aktivt och effektivt instrument för att påverka utbudetpå marknaden så att beståndet av produkter snabbare kan anpassas tillkraven på ekologisk håll-barhet. Reglerna bör vara klara och tydliga, ochdet är nödvändigt att det finns en god information om reglerna.Av en rapport från NOU angående effekter av lagen om offentlig upp-handlingframgår att har lett till goda ekonomiska effekter i den offent-ligaupphandlingen. Enligt rapporten beräknas lagen ha bidragit till en netto-besparing på . konstate-rar i sitt betänkande att lett till förbättrad kvalitet och godaekonomiska effekter. Kommittén gör bedömningen att det finns en storpotential för kva-litetsförbättringar och besparingar om den offentligaupphandlingen effekti-viseras ytterligare.Som framgått ovan pågår ett omfattande arbete inom EU med upphand-lingsfrågor. Bl.a. är offentlig upphandling ett område som enligt kommissio-nens handlingsplan för den inre marknaden bör prioriteras. Kommissionenhar i ett meddelande om offentlig upphandling anfört att reglerna bör görasenklare, mer flexibla och anpassade efter förändringarna på marknaden.Genom Amsterdamfördraget betonas att miljöhänsyn skall integreras i allagemenskapens politikområden för att en hållbar utveckling skall uppnås. Ettstort antal av de frågor som är aktuella inom EU är sådana som utskottetanser vara viktiga, t.ex. möjligheten att ställa miljökrav. Utskottet sermed tillfredsställelse på denna utveckling och förutsätter att Sverigedriver dessa frågor med stor kraft.I sammanhanget vill utskottet nämna att i sittfortsatta arbete bl.a. skall följa det arbete som bedrivs i fråga ommiljökrav vid offentlig upphandling, behandla frågan om möjligheten attupphandla lokalt samt analysera möjligheterna för en upphandlande enhet attta in s.k. antidiskrimineringsklausuler i upphandlingsavtalet. Kommitténskall också ta fram riktlinjer för det svenska arbetet medupphandlingsfrågor i EU.Beträffande små och medelstora företags deltagande i upphandlingsproces-senså har kommissionen meddelat att den skall presentera etttolkningsmeddelande.