bet · GN01NU13 · 2000-03-21 00:00:00 — Handledning och information för företagare vidföretagsstart,10. Inrätta en särskild regelreformeringsenhet vidNäringsdepartementet,11. Inrätta ett näringslivets regelråd som stöd förregelförändringar m.m.,12. Tillsätt en småföretagspanel för att testaregelförändringar m.m.,13. En statssekreterare inom varje departementutses som ansvarig för regelreformeringsarbetet.II. Förslag där beslut fattats och som är undergenomförande ():1. Enklare registrering av företag,2. Lättnader i företagens uppgiftslämnande tillmyndigheter,3. Förenkling av tullprocedurerna,4. Statligt Internetbaserat informationssystem förföretag,5. Regeringen bör uppdra åt myndigheter att ikontakter med småföretagare ägna särskilduppmärksamhet åt informationsgivning,6. Regering och riksdag bör fatta beslut med godtidsmarginal till ikraftträdande, så att myndigheterhinner informera företag,7. Regeringen bör utfärda föreskrifter tillmyndigheter att uppgifter som lämnats av företagendast skall behöva lämnas en gång,8. Ökad tillgänglighet för småföretag tillkontaktpersoner, information m.m. på myndigheter,9. Utökade krav på myndigheternas redovisning iårsredovisningen om hur man klarat service- ochinformationskraven mot företagen,10. för att öka småföretagens kunskap omIT,11. Individuella kompetenskonton för investeringari kompetensutveckling,12. Prövning av tidsbegränsade regler inom lämpligaregelområden,13. Stöd till utveckling av nätverksfrämjandelokala aktörer och strukturer,14. Översyn av befintliga stödorgan för småföretag,15. Ändrade placeringsrestriktioner för banker,fonder och försäkringsbolag genom höjning avmaxvärden för enskilda innehav i bolag,16. Slopa förseningsavgiften vid för sent inlämnadskattedeklaration eller differentiera avgiften,17. Utökad myndighetssamverkan för att avlastasmåföretag från anmälningsplikt till fleramyndigheter för samma händelse,18. Åtgärder för att motverka att kommuner ochlandsting bedriver näringsverksamhet påkonkurrensutsatta marknader,19. Översyn av lagen om offentlig upphandling,20. Småföretagen bör ges ett starkare inflytande ioffentliga stödorgan,21. Översyn av , bl.a. medavseende på ägarorganisationen och renodling avALMI:s uppgifter.III. Förslag som är under utredning eller beredning():1. Snabbare patent,2. Patentskydd för enklare uppfinningar,3. Klargörande av arbetsgivarensrehabiliteringsansvar,4. Förenklad självdeklaration för egenföretagare,5. Slopa skattetillägget för fel i redovisningen avmervärdesskatt,6. Slopa lagen om obligatorisk platsanmälan,7. Punktlighetsmål i myndighetsutövningen,8. Avreglering av förordnande av ordningsvakter,9. Marknadsanpassning av regelsystemet förtolkning,10. Kompetenshöjande insatser till handläggare påmyndigheter,11. Regeringen bör uppdra åt myndigheter att lämnabindande löften om handläggningstid,12. Informationsansvariga kontaktpersoner förföretag på samtliga myndigheter och kommuner,13. Samtliga blanketter för företag förenklas ochförkortas. Hänvisning till kontaktperson, språkvård,blanketter via Internet m.m.,14. Sänkt skatt för hushållsnära tjänster,15. Riskkapitalbolag bör under vissa givnaförutsättningar skattemässigt få klassificeras sominvestmentbolag,16. Statliga förlustgarantier till särskildariskkapitalbolag som placerar i onoterade bolag,17. Översyn av semesterlagen,18. Förändringar i den svenska organisationen förgenomförande av strukturfondsprogrammen,19. Myndigheter inom arbetarskyddsområdet börarbeta mer kundorienterat,20. Förenklad redovisning av mat och alkohol förrestauranger,21. Prövning av kompetens att drivaaffärsverksamhet m.m.,22. Översyn av kommunallagen i syfte att ge företagbättre möjligheter att överklaga kommunala beslutm.m.,23. Konkurrensneutralitet mellan privata ochstatligt anställda veterinärer,24. Regeringen bör utfärda föreskrifter tillmyndigheterna att regelbundet förmedla informationom regelförändringar till småföretag,25. En mindre byråkratisk utformning avdatalagstiftningen.IV. Förslag som inte är prioriterade eller som inteavses föranleda någon åtgärd från regeringens sida():1. Enhetligt beräkningsunderlag för ersättningar ide allmänna försäkringarna,2. Beskattning av tjänstebilar bör schabloniseras,3. Inget krav på uppgifter till lägenhetsregister,4. Slopa avgifter och byråkrati kring denobligatoriska ventilationskontrollen,5. Avreglering av biluthyrningen,6. Internetansluten dator på bibliotek ellernäringslivskontor i varje kommun (fråga),7. Näringslivsprogram utformas i samtliga kommuner(fråga),8. En referensbank med namn på kompetenskonsulter,9. Databas på Internet med frivilliga rådgivaretill småföretag med specialkompetens,10. Försöksverksamhet med ett nationellt, virtuelltutbildningscentrum som skräddarsyr distansutbildningför småföretag,11. Internetlänk om hur extern kompetens kan nåsför småföretagen,12. Förmedling av lån med statliga garantier viaandra fonder, företag och organ än banker,13. Nätverkslån till företagare med begränsatkapitalbehov,14. Omfördelning av offentliga stöd till satsningpå utveckling av företagarkompetens och samverkaninom vård, omsorg och kultur,15. Skattemässigt avdragsgillt sparande på avskiltkonto för start eller ökning av aktiekapital ionoterade småföretag,16. Uppskjuten reavinstbeskattning vidåterinvestering i aktier i onoterade småföretag,17. Statlig förhandlingsman bör ges i uppdrag attsamla aktörer som t.ex. fackförbund ochpensionfonder till bildande av riskkapitalbolag,18. Informations- och samrådsplikt vid markarbetenmed berörda näringsidkare för kommuner och andraaktörer (fråga),19. Storleksgräns för uppgiftslämnande till SCB,20. Serviceboende för funktionshindrade bör bli merkonkurrensneutralt,21. Nationellt projekt för att stimulera akademikeratt söka sig till småföretag,22. Stimulera forskning om småföretagssamverkaninom offentligt finansierad forskning.Regeringens samlade bedömning är att åtgärder nuvidtagits för att undanröja majoriteten av de hindersom Småföretagsdelegationen uppmärksammat.Regeringen anser att av förslagen(kategorierna I, II och III) är viktiga och börgenomföras i någon form. av förslagen(kategorierna I och II) är helt genomförda ellerbefinner sig i en genomförandefas, och ytterligaredrygt utreds eller bereds. Det framhålls frånNäringsdepartementet att många av förslagen är avden karaktären att de aldrig kommer att kunna ansesvara helt slutförda. Det gäller t.ex. myndigheternasarbete med information och service till företagenoch flera av förenklingsförslagen, såsom lättnader iuppgiftslämnande för företag och förenkling avtullprocedurer. Ungefär en fjärdel av förslagen(kategori IV) föranleder inga åtgärderfrån regeringens sida. I denna kategori ingårförslag på områden, där det redan för närvarandeförekommer statliga insatser, t.ex.kompetensområdet, liksom förslag på områden där detprimära ansvaret inte ligger på staten utan påkommunerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att frågan om regelförenkling försmåföretagen är mycket viktig ur tillväxtsynpunkt.Denna uppfattning låg bakom utskottets förslag tillriksdagsuttalande om behovet avytterligare åtgärder för att intensifiera arbetet påregelförenklingsområdet. För att kontinuerligt följautvecklingen i fråga om regelförenklingar anmodadesregeringen att lämna en årlig redogörelse tillriksdagen om regelförenklingsarbetet. Regeringenlämnade mot bakgrund härav en första redovisning ibudgetpropositionen för år 2000.Utskottet efterfrågade också en avstämning motSmåföretagsdelegationens samtliga förslag och ettmål för regelförenklingsarbetet. Regeringen haraviserat att ett sådant mål skall presenteras i 2000års ekonomiska vårproposition. Näringsdepartementethar i en promemoria till utskottet gjort enavstämning mot Småföretagsdelegationens förslag. Somredovisats är av förslagen heltgenomförda eller befinner sig i en genomförandefas,medan av förslagen utreds ellerbereds. Bland de övriga förslagen återfinns förslagpå områden där det förekommerstatliga insatser eller där det primära ansvaretligger på kommunerna. Utskottet anser att det ärvärdefullt att denna avstämning motSmåföretagsdelegationens förslag gjorts. Utfallet avden visar på den starka vilja som finns hosregeringen att åstadkomma resultat iregelförenklingsarbetet. Det är viktigt attunderstryka att detta arbete aldrig kommer att kunnaanses vara avslutat, utan det får ses som enständigt pågående process. Det ligger också i sakensnatur att varken de berörda småföretagen eller denpolitiska oppositionen kan anse att de vidtagnaåtgärderna är tillräckliga. Regelförenklingsarbetetmåste ständigt inta en framskjuten roll inomnäringspolitiken.I flera av de här aktuella motionerna berörs deadministrativa reglerna för startande av företag. Avden tidigare nämnda rapporten frånNäringsdepartementet om internationell jämförelse avnäringspolitiken (Benchmarking av näringspolitiken,Ds 2000:12), framgår att internationelltsett ligger förhållandevis bra till i dettahänseende med kort tidsåtgång och ett fåtalprocedurer. och är de länderi i vilka registreringen går snabbast.När det gäller och dessmöjligheter att bedriva ett effektivt arbete villutskottet hänvisa till vad statsrådet har uppgett i interpellations- ochfrågesvar, nämligen att kommissionen kommer attförstärkas genom rekrytering av ytterligare personaloch att en ny chef kommer att tillsättas inom kort.För att upprätthålla en kontinuitet i verksamhetenkommer den förre chefen att ingå i en referensgruppkopplad till SimpLex-kommissionen.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1999/2000:Sk692 (m), 1999/2000:N218 (m),1999/2000:N223 (m), 1999/2000:N294 (m),1999/2000:N273 (m, kd, fp), 1999/2000:N384 (kd),1999/2000:N277 (kd), 1999/2000:N323 (kd),1999/2000:N324 (kd), 1999/2000:N268 (kd, m, c, fp),1999/2000:N214 (c), 1999/2000:N236 (c),1999/2000:N265 (c) och 1999/2000:N386 (fp) i berördadelar.SmåföretagsutvecklingMotionernaDet behövs utbildning av nya företagare för attförebygga konflikter på arbetsmarknaden som grundasi okunskap, anförs det i motion 1999/2000: N312 (s).Utbildningen, som skall avse de grundläggandereglerna på arbetsmarknaden, bör vara ett villkorför att erhålla de olika förmåner som finns för nyaföretagare, t.ex. starta-eget-bidrag och ALMI-lån,och för att kunna utnyttja möjligheter tillavsättning i periodiseringsfond, anser motionärerna.De föreslår vidare att dokument som reglerararbetsmarknaden skall finnas tillgängliga på mångaolika språk.Riksdagen bör göra ett uttalande om att genomfördasmåföretagspolitiska insatser bör utvärderas, anförsdet i motion 1999/2000:Sk694 (m). ligger ibottenskiktet när det gäller viljan att starta egetföretag, hävdar motionären. Hon hänvisar tillforskning som visar att nyföretagandet, som legat påen relativ hög och stabil nivå, nu är inne i ennedåtgående trend. En anledning kan, enligtmotionären, vara att det saknas kunskap omeffekterna av stöd som går till småföretagen.I motion 1999/2000:N273 (m, kd, fp) begärsriksdagsuttalanden rörande ett virtuelltutbildningscentrum, akademiker till småföretag,näringsverksamhet inom vård- och omsorgssektorn ochsamverkan mellan företag. Ett virtuelltutbildningscentrum för småföretag bör startas som enförsöksverksamhet, föreslår motionärerna. Centrumetskall vara en s.k. one-stop-shop för företagensbeställningar och svara för kund- ochleverantörssökning, förpackning och spedition av IT-förmedlat material från relevanta kunskapskällor. Endatabas bör också läggas upp på Internet, där detskall finnas tillgång till frivilliga rådgivare medspecialistkunskaper som är villiga att engagera sigsom samtalspartner och bollplank åt småföretagare.Förutsättningarna för att starta ett särskiltprojekt för att underlätta rekryteringen avakademiker till småföretagen bör utredas, anförmotionärerna. De föreslår vidare att en utredningskall tillsättas med uppgift att föreslå åtgärderför utveckling av företagskompetens och samverkaninom vård- och omsorgssektorn. Forskning ochkunskapsspridning om småföretagssamverkan behöverintensifieras, anser motionärerna slutligen ochföreslår att resurser skall avsättas under fem årinom () för att initiera, stimulera,utveckla, bedriva och sprida forskning omsmåföretagssamverkan. Vidare bör det belysas omkonkurrenslagen i nuvarande utformning innebäromotiverade hinder för samverkan mellan småföretag,sägs det.I motion 1999/2000:N387 (c) begärs en översyn avföretagsstöden. Ett riksdagsuttalande om problem ochlösningar för invandrares kontakt med banker,myndigheter och organisationer, föreslås också. Detfinns en stor mängd stöd till företag och mångaolika aktörer inom näringspolitiken, sägermotionärerna. I den föreslagna översynen bör, enligtmotionärerna, ingå hur olika former av företagsstödbättre skall kunna samordnas för att uppnå ökadeffektivitet. Uppdraget bör också innefatta attlämna förslag om sammanslagning av vissa ochnedläggning av andra stödformer. Invandrare mötsofta av skepticism vid kontakt med banker, vilketgör det nästan omöjligt för dem att få lån, påstårmotionärerna vidare. Trots de svårigheter sominvandrare möter startar de företag i störreutsträckning än övriga. Motionärerna anser attandelen personer med invandrarbakgrund bör öka i deorgan som har hand om företagsfrågor. Det gällerbankernas styrelser och personal, ,riskkapitalbolag, länsstyrelsernas styrelser ochpersonal, etc. Motionärerna pekar också på atthandelskammare och andra företagarorganisationer kanha en i sammanhanget stimulerande och samordnandefunktion.Ensamföretagarens situation behöver utredas, anförsdet i motion 1999/2000:N269 (fp, m, kd, c). avföretagen har inga anställda; ensamföretagaren ärdärmed vanligaste företagare, sägermotionärerna. De redovisar under följande rubrikervilka åtgärder som de anser behöver vidtas:Rättvisare trygghet för ensamföretagare, ,Myndighetsutövning och rättssäkerhet,Successionshinder för ensamföretag, Konkurs ochlönefordran, Flexibilitet i förvärvslivet samtUtbildning och Skattetrycket. Motionärerna anser attden föreslagna utredningen bör ges i uppdrag attkartlägga ensamföretagarens ställning, med syfte attföreslå förenklingar och förbättringar förensamföretagen.ALMI och bör ges ett tydligt uppdrag attinrikta sin verksamhet mot utsatta förorter ochinvandrare, anförs det i motion 1999/2000:A230 (fp).De stödsystem som byggts upp av staten har inte haftstorstädernas utsatta förorter och deras befolkningsom målgrupp, säger motionärerna. De konstaterar attALMI visserligen har i uppdrag att i störreutsträckning söka nå invandrare, men anser att avdetta märks det föga. Lånemöjligheten för dem sominte redan har ett eget kapital är obefintlig,liksom förståelsen för de problem, svårigheter,möjligheter och idéer som finns, hävdarmotionärerna. De menar att en grundförutsättning föratt lyckas är att rekryterar konsulter frånberörda grupper och förlägger sin verksamhet dit därmänniskorna finns. Dessutom bör både och med gott exempel när det gäller rekryteringav personal med annan etnisk bakgrund än densvenska, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade ett antal motionermed yrkanden rörande småföretagsutveckling liknandede här aktuella (bet. 1999/2000:NU6, rskr.1999/2000:170). Utskottet hänvisade till att denverksamhet som bedriver för att på olika sättfrämja bildandet av nya företag och tillväxten hosbefintliga småföretag är av stor betydelse och attregeringen hade aviserat en översyn av de olika,existerande stödformerna för småföretag. Ireservationer (m, kd, fp; c) följdes de då aktuellamotionerna upp.Den tidigare nämnda utredningsrapporten för fler och växande företag av utredarnaElisabet och berör sådanafrågor som tas upp i de här aktuella motionerna. Enav slutsatserna i utredningen är att det svenskanäringslivet som helhet är för litet. Alla typer avföretagande är därmed värdefulla, i högsta grad ävende s.k. levebrödsföretagen. Utredarna påpekar vidareatt fokus bör förflyttas från växande företag tillstart av nya företag. I utredningen pekas också påbristen på utvärderingar och lärande inomnäringspolitiken. Utredarna anser vidare att deselektiva åtgärderna skall minskas till förmån förgenerella insatser. Utredarnas målsättning är att sålångt det är möjligt utforma ett stabilt system somär tillräckligt flexibelt för att hantera olikagrupper såsom invandrare, ungdomar och kvinnorliksom olika företagsformer. Vidare gäller att deregionalpolitiska företagsstöden är föremål förutredning i den regionalpolitiska kommittén (dir.1999:2).Beträffande yrkandet om virtuelltutbildningscentrum i motion 1999/2000:N273 (m, kd,fp) kan noteras att inom ramen för den s.k.Söderhamnsdelegationens arbete har ett liknandeprojekt påbörjats på regional nivå. Ett projekt pånationell nivå är, enligt uppgift frånNäringsdepartementet, inte prioriterat. När detgäller yrkandet om akademiker i småföretag kannoteras att fattade beslut, påförslag av regeringen, om ett rekryteringsstöd förarbetslösa högskoleutbildade (prop.1993/94:150, bet.1993/94:FiU20). Beslutet gällde ochinnebar att småföretag skulle kunna anställaakademiskt utbildade, arbetslösa personer till halvakostnaden, och att staten betalade den andrahälften. Genomförandet blev, enligt uppgift frånNäringsdepartementet, ett misslyckande. Färre än tioakademiker anställdes, beroende på attArbetsmarknadsstyrelsen och arbetsförmedlingarnainte ansåg att den berörda gruppen tillhörde dearbetslösa som borde prioriteras. Det finns vidareför närvarande möjligheter för små och medelstoraföretag att ta emotakademikerpraktikanter dels som en del avutbildningen, dels som en arbetsmarknadspolitiskåtgärd. Det finns även privata aktörer somspecialiserat sig på att mäkla projekt ochexamensarbeten. Högskolor och universitet skalldessutom enligt sin s.k. tredje uppgift ha ett närasamarbete med det omgivande samhället.När det gäller yrkandet i den nyssnämnda motionenom åtgärder för att främja näringsverksamhet inomvård- och omsorgssektorn kan noteras att det förnärvarande finns ett antal aktörer som bistår medinformation och rådgivning kring nyföretagande,exempelvis och . Under hösten 1999genomfördes en nationell informationssatsning omkooperativt företagande som kan medverka till attfler kooperativa företag startas; en företagsformsom enligt kan vara lämplig idetta sammanhang. I den nyssnämndautredningsrapporten för fler ochväxande företag identifieras denna sektor sombetydelsefull mot bakgrund av att Sverigesnäringsliv bedöms som för litet. När det gälleryrkandet om samverkan mellan företag och ökadforskning om småföretagssamverkan kan noteras attdet bedrivs forskning inom området entreprenörskapoch småföretagande bl.a. vid Stiftelsen Forum försmåföretagsforskning, Institutet förentreprenörskaps- och småföretagsforskning samt påhögskolor och universitet. Arbetslivsinstitutetdriver också projekt i för att stimuleranätverkssamarbete i regionen.Frågan om invandrare som företagare, som tas upp inågra av de här aktuella motionerna, behandlades avutskottet i det näringspolitiska betänkandet1998/99:NU6 . Utskottet ansåg att åtgärderför att bistå invandrare som vill starta företag ärett mycket angeläget område och framhöll vikten avatt ytterligare åtgärder vidtas och att regeringeninformerar härom. I en reservation (m, kd,fp) efterfrågades ökade insatser för att underlättaför invandrare som vill starta företag.I statens ägardirektiv till anges att ALMIspeciellt skall ta hänsyn till invandrarföretagen.Det regionala ALMI-bolaget i har, isamarbete med iSverige (IFS), bedrivit ett projekt där särskildarådgivare med invandrarbakgrund har engagerats. IFShar sex rådgivare som tillsammans talar nio olikaspråk och som är verksamma i förorterna. Regeringenfattade beslut om att beviljaregionalpolitiska medel till IFS för att i samverkanmed bygga upprådgivningscentrum i och . Regeringenbeslöt vidare om ett bidrag på 7,6miljoner kronor till IFS, avsett för uppbyggnad avsärskilda rådgivningscentrum för invandrare i ,, och . Staten står för av kostnaden (totalt ca ).Övriga offentliga finansiärer är länstyrelser,kommuner, landsting och länsarbetsnämnder.Enligt regleringsbrev ingår iverksamhetsmålet under programmet Företagsutvecklingatt främja nyföretagande bland ungdomar och förnärvarande underrepresenterade grupper. skallårligen redovisa en analys av möjligheter ochproblem för nyetablering och tillväxt i små ochmedelstora företag, varvid även skall göras enanalys och redovisning av åtgärder för att främjaföretagande bland de nämnda grupperna.Inom bedrivs ett projekt omproduktiv mångfald i näringslivet och påarbetsmarknaden, med riksdagsledamoten () som projektledare (departementsbeslut imaj 1999). Arbetet syftar till att ta fram ettnationellt program för en produktiv mångfald inomarbetsmarknad och näringsliv, ökad tillväxt, ökadjämställdhet mellan kvinnor och män, ökad jämlikhetoch social rättvisa. Arbetsgruppen skall i dettasyfte särskilt uppmärksamma frågor rörandeföretagandets villkor för olika grupper, behov avatt bryta segregerade mönster på arbetsmarknadensamt diskriminering i arbetsliv och påarbetsmarknad. Gruppen skall, enligt sitt uppdrag,göra följande: a) kartlägga och beskriva huraspekterna kön, ålder, klass, etnisk tillhörighet,sexuell läggning och funktionshinder påverkar enindivids möjligheter i näringsliv och påarbetsmarknad; b) göra en genomgång av vadmyndigheter och regeringen beslutat eller redangenomfört gällande dessa frågor; c) vid behovinitiera studier och andra verksamheter för att fåen allsidig belysning av problematiken; d) ta tillvara internationella erfarenheter, särskilt inom EU,i fråga om mångfald i näringslivet och påarbetsmarknaden; e) föreslå lämpliga åtgärder för deproblem/brister och möjligheter som uppmärksammas.Projektet skall slutredovisas senast den 1 december2000.Utredningen om företagande för personer medutländsk bakgrund (särskild utredare: landshövdingBjörn ) avlämnade sittbetänkande Invandrare som företagare (1999:49).Huvudtesen i betänkandet är att arbetet mednyanlända flyktingar bör förändras frånsocialpolitik till tillväxtpolitik. Detta skullebetyda att förs frånIntegrationsverket till länsstyrelserna, somföreslås få det administrativa ansvaret förintegrationsarbetet på regional nivå. Utredningenpekade på strukturell särbehandling av invandrarefrån banker och myndigheter och föreslog åtgärderför att komma till rätta med detta. Vidare föreslogsen höjning av starta-eget-bidraget.Utredningsbetänkandet har remissbehandlats.Beredning pågår inomKulturdepartementet, i samråd med övriga berördadepartement - Finans- och Näringsdepartementen.I uppdraget till Utredningen om statens åtgärderför att främja fler och växande företag ingick ävenatt analysera invandrares situation. Utredarnaföreslår att vissa ekonomiska stöd till vissagrupper, bl.a. invandrare, skall bibehållas. Motivetär dels att stimulera nya grupper till företagande,dels att det för vissa grupper kan finnas speciellatrösklar för etablering som företagare.Beträffande successionshinder för ensamföretagare,som tas upp i motion 1999/2000:N269 (fp, m, kd, c),kan noteras att regeringen har tillsatt ensärskild utredare (dir. 1999:72) med uppgift attgöra en översyn av reglerna för beskattning av ägarei fåmansföretag m.m. I uppdraget ingår en översyn avde särskilda regler i arvs- ochgåvoskattelagstiftningen som gäller vid arv och gåvaav företag. Frågan om konkurs och lönefordran, somockså tas upp i motionen, är under beredning isamband med huvudbetänkande(SOU 1999:1). När det gäller utbildning, som ocksåär föremål för yrkande i motionen, kan noteras att iregeringens förslag till det nya mål 3-programmetföreslås att små- och ensamföretagare i nätverkskall kunna delta. Vidare skall även ensamföretagareomfattas av förslaget till individuellkompetensutveckling enligt utredaren. Den nyaDistansutbildningsmyndigheten i kommervidare att öka tillgängligheten till utbildning.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är en viktig del avnäringspolitiken att på olika sätt främja bildandetav nya företag och tillväxten hos befintligasmåföretag.