bet · GO01BoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Slutna bosparsystem (mom. 15)(), (), (), IngaBerggren (m), (), (), RigmorStenmark (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 43 börjar med"Förslag om" och på s. 44 slutar med "Bo220 (kd)" bort ha följandelydelse:Den egna bostaden har för de flesta människor en avgörande betydelseför tryggheten och välbefinnandet. Kraven på bostaden varierar i olikaskeden av livet. Under ungdoms- och studieåren prioriterar de flestakanske låga boendekostnader och möjlighet att enkelt byta bostad. I ettsenare skede av livet är det för många människor i stället trygghetenoch inflytandet över den egna bostadens utformning och skötsel som ärviktigast. Störst inflytande över det egna boendet har givetvis den somsjälv äger sin bostad. Ägandet ger större möjlighet att förutseboendekostnaderna och kan också utgöra en ekonomisk trygghet på äldredagar.Samtidigt som de flesta vill äga sin bostad kan det för många varasvårt att svara upp mot de krav på kapitalinsats som ställs i sambandmed förvärvet. För människor med en normal inkomst krävs i de flestafall någon form av sparkapital. Det är därför angeläget att marknadenkan erbjuda olika former för sparande som tar sikte på ett framtidabostadsförvärv. I motioner m, kd, c, fp som lagts fram under åretsallmänna motionstid föreslås formerna för ett sådant sparande.Utskottet ställer sig bakom de tankar på ett system för slutetbosparande som förs fram i dessa motioner.Det är angeläget att ett regelsystem utformas som innebär attformerna för det slutna bosparandet kan läggas fast. Sådana regler ären förutsättning för att såväl spararna som kreditinstitutionerna skallkunna känna trygghet i att systemen är utformade med stabila villkoroch tillräcklig kapitaltäckning. Som anförs i en av motionerna är ettsärskilt regelsystem för det slutna bosparandet sannolikt också enförutsättning för att utländska bosparkassor skall etablera sig iSverige. Sådana etableringar finns det all anledning att underlättaeftersom det ökar konkurrensen på den svenska kreditmarknaden och ledertill bättre spar- och lånevillkor och därmed till lägreboendekostnader.Det system som motionärerna och utskottet förordar har många likhetermed de bosparkassor som finns i och med det förslag om ettmotsvarande svenskt system som lagts fram av Bofrämjandet. Systemet böremellertid fungera helt på marknadens villkor och inte kombineras mednågon statlig subvention. Den statliga insatsen bör bestå i att erbjudaett stabilt regelsystem som möjliggör och underlättar framväxten avmånga konkurrerande slutna bosparkassor.Reglerna för det slutna bosparandet bör i korthet vara så utformadeatt såväl sparande som lån sker till en låg, i förväg fastlagd,räntenivå. Sparandet skall också ge en förutbestämd lånerätt i sambandmed förvärv av bostad. Kapitaltäckningen i systemet bör tillgodosesgenom att den totala utlåningen är kopplad till det totala sparandet.Regler bör också finnas som förutsätter separat förvaltning av varjeslutet system och som även i övrigt tillgodoser de krav som bör ställasavseende bl.a. kapitalplacering och tillsyn på det finansiella institutsom handhar systemet.Det bör ankomma på regeringen att återkomma till riksdagenmed förslag om regler för ett slutet bosparande i enlighet med vadutskottet nu förordat. Regeringen torde i sitt arbete kunna ta sinutgångpunkt i det lagförslag om slutet bosparande som utarbetats avBofrämjandet.Vad nu förordats bör med anledning av motionerna Bo217 (m,kd, c, fp) och Bo220 (kd) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande slutna bosparsystematt med anledning av motionerna 2000/01:Bo217 och 2000/01:Bo220som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet förordat,27. Kombinerat bostads- och pensionssparande (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med"Utskottet avstyrker" och slutar med "andra ändamål" bort ha följandelydelse:Förutom det förordade systemet med slutna bosparkassor finns detenligt utskottets mening anledning att ytterligare förbättraförutsättningarna för bosparandet. Även regler för det system somförordas i motion Bo235 (fp) bör därför utarbetas. Detta system innebäratt det nuvarande individuella pensionssparandet (IPS) kompletteras meden möjlighet till bosparande och lån för bostadsförvärv. Det nyasystemet för individuellt bostads- och pensionssparande (IBPS) innebäratt en privat pensionsförsäkring skall kunna belånas vid förvärv avegen bostad.I enlighet med förslaget i motionen bör reglerna innebära attsparandet skall kunna placeras på valfritt sätt inom ett auktoriseratinstitut försett med en speciell dispositionsbegränsning. Medlen skallinte kunna disponeras fritt före en viss ålder med undantag av förvärvav egen bostad och mot säkerhet i denna. Sparandet skall ske medskatteavdrag inom ramen för gällande pensionsförsäkringsregler.Systemet skall kunna kombineras med en lånerätt i institutet. Den somvill spara i IBPS skall erbjudas att låna motsvarande hela det sparadebeloppet eller mer till en förmånsränta som i princip motsvararinstitutets avkastning på medel placerade i bostadsobligationer. Lånetskall återbetalas innan pensionen enligt avtal börjar falla ut.Vad utskottet nu med anslutning till förslaget i motion Bo235 (fp)yrkande 13 anfört om ett individuellt bostads- och pensionssparande börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande kombinerat bostads- och pensionssparandeatt med anledning av motion 2000/01:Bo235 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. Bostadsbidragens utformning på (mom. 17)(), (), () och Carl-ErikSkårman (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45 börjar med "Denreformering" och på s. 47 slutar med "del, avstyrks" bort ha följandelydelse:Som framhålls i Moderata samlingspartiets partimotion Bo414 bör engrundprincip vara att den som betalar skatt inte skall behöva bidragoch den som behöver bidrag inte skall betala skatt. bör alltsåbostadsbidragen avvecklas och i stället ersättas med sänkt skatt. I ensituation där skattetrycket på boendet kraftigt har drivit uppbostadskostnaderna och där inkomstbeskattningen lämnar alltför litekvar av lönen låter detta sig emellertid inte göras annat än stegvis.Ett individuellt bostadsstöd i form av bostadsbidrag har därför blivitett nödvändigt instrument för att motverka de effekter som de högaskatterna orsakar. illustrerar den utformning sombostadsbidragen har tydligt den rundgång som präglar statensagerande gentemot familjer och enskilda. Åtgärder måste enligtutskottets mening därför vidtas för att växla dagens bidrag mot sänktskatt. Målet bör självfallet vara att den enskilde skall kunna leva påsin lön utan att vara beroende av bidrag. Som ett led i dennautveckling bör en samordning av bostadsbidragen och övrigasocialpolitiska åtgärder komma till stånd. Den helhetssyn som detta geröver den ekonomiska situationen för de berörda hushållen är ennödvändig förutsättning för att den nu förordade växlingen av bidragmot sänkt skatt skall kunna inledas.Vad utskottet nu med anslutning till Moderata samlingspartietspartimotion Bo414 yrkande 9 samt motionerna Bo218 (m) yrkande 8 ochBo201 (m) anfört om samordning av bostadsbidragen och övrigtsocialpolitiskt stöd bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande bostadsbidragens utformning på längre siktatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo201, 2000/01:Bo218yrkande 8 och 2000/01:Bo414 yrkande 9 och med avslag på motionerna2000/01:Bo206, 2000/01:Bo208, 2000/01:Bo211, 2000/01:Bo213,2000/01:Bo235 yrkande 10, detta yrkande i motsvarande del,2000/01:Bo236 yrkande 3 och 2000/01:Sf308 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. Bostadsbidragens utformning på (mom. 17)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45 börjar med "Denreformering" och på s. 47 slutar med "del, avstyrks" bort ha följandelydelse:Den omfattande omdaning av bostadsbidragen som den socialdemokratiskaregeringen genomfört har inneburit stora försämringar för i första handett stort antal barnfamiljer. Trots att bostadsbidragen är detfördelningspolitiskt sett mest effektiva sättet att tillförsäkra ocksålågavlönade, barnfamiljer och studenter en rimlig bostadsstandard harde alltså skurits ned. Det kan mot den bakgrunden ifrågasättas ommålsättningen med bostadsbidragen - att hushåll med barn skall kunnaefterfråga en bostad där varje barn har ett eget rum - längre kan ansesvägleda stödets utformning. Det är också mot den bakgrunden somutskottet kan ställa sig bakom motionsförslag från omatt reformera bostadsbidragen så att-den samlade familjeinkomsten läggs till grund för bostadsbidraget,--ytgränserna för oreducerat bidrag höjs med för allahushållstyper och--det särskilda bidraget höjs med per barn.-Genom de nu redovisade åtgärderna rättas de största orättvisorna idagens bostadsbidragssystem till. Därutöver finns det enligt utskottetsmening anledning att också se över den slutliga avstämningen avbostadsbidragen. bestäms det slutliga bostadsbidraget en gång perår. Denna avstämning sker dessutom efter bidragsåret. Det är enenligt utskottets mening mindre lämplig ordning. För att mildra demarginaleffekter som kan uppkomma för de familjer som har inkomsternaojämnt fördelade över året bör bostadsbidragen därför, på samma sättsom studiestödet, omprövas halvårsvis. Genom att på detta sätt göra enavstämning med tätare intervall förbättras träffsäkerheten i systemet.En stor fördel med detta är att kraven på återbetalning av bidragkommer att minska. Vidare kommer bidraget att under bidragsperiodenvara bättre anpassat till den verkliga ekonomiska situationen.Vad utskottet nu med anslutning till motionerna Bo206 (kd) och Bo213(kd) anfört om utformningen av bostadsbidragen och om avstämningen avbidragen bör som sin mening ge regeringen till känna. Övrigamotionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande bostadsbidragens utformning på längre siktatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo206 och 2000/01:Bo213och med avslag på motionerna 2000/01:Bo201, 2000/01:Bo208,2000/01:Bo211, 2000/01:Bo218 yrkande 8, 2000/01:Bo235 yrkande 10, detta yrkande i motsvarande del, 2000/01:Bo236yrkande 3, 2000/01:Bo414 yrkande 9 och 2000/01:Sf308 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,30. Bostadsbidragens utformning på (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45 börjar med "Denreformering" och på s. 47 slutar med "del, avstyrks" bort ha följandelydelse:För många familjer skapar dagens skatte- och bidragssystem storaproblem. Vi har en situation där bostadsbidragen tillsammans medskatterna, barnomsorgstaxorna och underhållsbidragen ger upphov tillhelt orimliga marginaleffekter. För den barnfamilj som ökar sin inkomstgår i många fall större delen av ökningen bort i form av ökad skatt,minskade bostadsbidrag och höjda barntillsynskostnader. Det ärnaturligtvis inte rimligt att den som t.ex. går från studier ellerarbetslöshet till arbete eller ökar sin arbetstid inte skall ha någotekonomiskt utbyte av detta. Ett sådant system ger inga incitament förden enskilda att gå ut i förvärvsarbete eller att starta egenverksamhet. Vad som erfordras är därför åtgärder som minskarmarginaleffekterna i såväl stödsystemen som i skattesystemet. En reformsom enligt utskottets mening bör påbörjas är att successivtminska bostadsbidragen och öka det generella barnstödet.Den nu förordade övergången från ett individuellt stöd till ett meragenerellt bör ske successivt. I ett första steg bör därför detsärskilda bidraget trappas ned med . införs ettbarnavdrag med per barn. Enbart genom dessa förändringar kan20 000 barnfamiljer komma ur den fattigdomsfälla de sitter i.Efter detta första steg fortsätts sedan växlingen från individuellttill generellt stöd under de efterföljande åren.Vad utskottet nu med anslutning till partimotion Sf308yrkande 7 samt motion Bo235 (fp) yrkande 10 i motsvarande del anförtom växling av bostadsbidragen mot ett generellt barnstöd bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkandenavstyrks.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande bostadsbidragens utformning på längre siktatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo235 yrkande 10, imotsvarande del, och 2000/01:Sf308 yrkande 7 och med avslag påmotionerna 2000/01:Bo201, 2000/01:Bo206, 2000/01:Bo208,2000/01:Bo211, 2000/01:Bo213, 2000/01:Bo218 yrkande 8, 2000/01:Bo236 yrkande 3 och 2000/01:Bo414 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,31. Beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten (mom. 18)(), (), () och Carl-ErikSkårman (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjar med "Vidberäkningen" och på s. 48 slutar med "den avstyrks" bort ha följandelydelse:Även om det primärt inte är en fråga för bostadsutskottet delarutskottet uppfattningen att det finns anledning att på olika sätt sökaförbättra situationen för många utövande konstnärer. Utskottet kan motden bakgrunden ställa sig bakom förslaget i motion Kr230 (m) om attskattefria stipendier fullt ut bör ingå i den bostadsbidragsgrundandeinkomsten. Motionens yrkande 11 tillstyrks sålunda.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande beräkningen av den bidragsgrundande inkomstenatt med anledning av motion 2000/01:Kr230 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. Segregation i boendet (mom. 19, motiveringen)(), (), () och Carl-ErikSkårman (m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 48börjar med "Det kan" och på s. 49 slutar med "yrkande 7" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det finns all anledning att ta allvarligt på dennegativa utveckling som kännetecknar vissa bostadsområden. Problem medensidigt utbud av bostäder, bristande service, segregation, tilltagandekriminalitet och en utbredd arbetslöshet kan emellertid inte lösasgenom riktade statliga program eller aldrig så välvilliga uttalandenfrån olika utredningar och kommittéer. Vad som i stället krävs är ettbrett spektrum av åtgärder som syftar till att skapa förutsättningarför ett ekonomiskt, kulturellt och socialt växande . Det krävsåtgärder för ett bättre utbildningssystem och en flexiblarearbetsmarknad. De enskilda människorna måste få ett större inflytandeöver sina liv. Av särskild betydelse för s.k. utsatta bostadsområden äratt förutsättningarna för nyföretagande förbättras.Även åtgärder för en bättre fungerande bostadsmarknad erfordras föratt komma till rätta med dagens problem och för att undvika att nyaproblemområden skapas. En avreglering ger förutsättningar för ett mervarierat utbud av bostäder. Nya former för förvaltning och ägande avbostäderna bör öppnas. För att möjliggöra ett varierat utbud är detockså nödvändigt att en försäljning av kommunala bostadsbolag åter blirmöjlig. Ett viktigt inslag i avregleringen är dessutom att få tillstånd en samordning av bostadsbidrag med socialpolitiken i övrigt.Förslag om åtgärder med den inriktning som utskottet ovan förordathar lagts fram i motioner från Moderata samlingspartiet.Sakbehandlingen av huvuddelen av dessa förslag görs emellertid inte idetta betänkande. I den mån de nu aktuella motionerna om segregation iboendet inte kan anses vara tillgodosedda med det anförda avstyrks de.33. Segregation i boendet (mom. 19)(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 48 börjar med "Detkan" och på s. 49 slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse:De negativa följderna av en bostadspolitik som under flera årtiondeninte tagit tillräcklig hänsyn till de enskilda människornas behov måstenu motarbetas med kraft. Under det s.k. miljonprogrammet eftersattesestetiska, sociala och kulturella värden i stor utsträckning. Debostadsområden som skapades blev ofta stereotypa och alltför stora.Redan från början byggdes problem in genom att historielösheten ochanonymiteten inte motverkades. Under de årtionden som följt har deekonomiska förutsättningarna bidragit till en allt mer påtagligboendesegregation. präglas många av dessa områden av etnisk ochsocial segregation, drogproblem, kriminalitet och social utslagning.Det är nu hög tid att vända utvecklingen i positiv riktning.För att motverka segregationen i boendet krävs en kombination avmånga olika slags åtgärder. Samhällsplaneringen måste utformas så attmångfald och variation stimuleras. Mötesplatser måste erbjudas förmänniskor från olika kulturer och med olika erfarenheter. Det är ocksånödvändigt att människor i utsatta bostadsområden uppmuntras att ta ettstörre ansvar för sin egen situation och ges möjlighet till ökatboendeinflytande. Det kan t.ex. handla om självförvaltning av det egnabostadsområdet eller andra åtgärder som ökar engagemanget i områdetsutveckling.Incitament måste skapas för företag, institutioner och myndigheteratt etablera sig i dessa områden. Detta måste kombineras med åtgärderför att utveckla en positiv skol- och fritidsmiljö. Kvinnors kunskaperoch erfarenheter måste tas till vara. Forskningen om bostadsmiljöer avsåväl kvinnor som män måste öka. Kommunerna måste prioriterasammanhållna satsningar i miljonprogramsområdena och andra utsattaområden. Dessa satsningar skall dock inte styras av staten, utan måsteväxa fram tillsammans med de boende och den ansvariga kommunen.Det är väsentligt att människorna själva tillåts släppa loss sinskaparkraft. Lokalt näringsliv, föreningsliv, studieförbund,invandrarföreningar, kyrkor, boendegrupper och andra lokala aktörerspelar här en viktig roll för gemenskapen. Den enskildes önskemål skallalltid vara utgångspunkten. Segregationen kan aldrig brytas genom attförsöka tvinga folk vare sig att bo kvar i eller flytta till ett visstområde.Vad utskottet ovan anfört om utgångspunkterna för en politik som kanbryta den negativa utvecklingen till följd av segregation i boendet börriksdagen med anledning av motionerna Bo230 (c) yrkande 18, Bo233 (kd)yrkande 17 samt Bo235 (fp) yrkande 7 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande segregation i boendetatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo230 yrkande 18,2000/01:Bo233 yrkande 17 och 2000/01:Bo235 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,34. Bygg- och bostadsforskningen (mom. 20)(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med "Detär" och slutar med "avstyrks således" bort ha följande lydelse:Som framhålls i de aktuella motionerna är det av stor vikt att ensammanhållen bygg- och bostadsforskning kommer till stånd med eninriktning som tillgodoser samhällets behov av kunskapsförsörjning inomolika områden. Den av regeringen bedrivna forskningspolitiken haremellertid präglats av ryckighet och otydlighet. Dennya organisation för den statliga forskningsfinansieringen som nuhåller på att etableras riskerar också att bidra till attforskningsinsatserna inom bygg- och bostadsområdet ges lägre prioritet.Det föreligger även en risk för att inriktningen av stödet tillforskningsinsatserna inte i tillräcklig utsträckning utgår frånsektorns behov och de krav på kvalitet och effektivitet som bör gälla.Bostadsutskottet anser mot denna bakgrund att i etttillkännagivande till regeringen bör understryka att samhällets stödtill forskning i bygg- och bostadsfrågor även i fortsättningen bör skei en sammanhållen form och att prioriteringarna av forskningsinsatserbör ske utifrån ett krav på sektorrelevans och de behov somsamhällsutvecklingen medför. I detta sammanhang vill utskottetunderstryka de frågor som särskilt behandlats i de aktuella motionerna,dvs. vikten av att genusperspektivet lyfts fram, attforskningsinsatserna utgår från ett tvärvetenskapligt angreppssätt ochatt boendemiljöfrågorna ägnas tillräcklig uppmärksamhet.Utskottet instämmer i de överväganden om genusperspektivets betydelseinom bygg- och bostadsforskningen som finns redovisade i motion Bo204(kd). Den manliga dominans som finns inom byggsektorn gör denna frågasärskilt angelägen. Byggsektorns betydelse för det dagliga livet göratt även det kvinnliga perspektivet måste få genomslag. Sektornsforskningsaktörer bör därför påverkas och stimuleras att inrikta sinkunskapsutveckling på dessa frågor. Även när det gäller forskning ombostads- och samhällsplaneringsfrågor i ett bredare perspektiv måstegivetvis kvinnornas situation ges större tyngd. Detta skulle ocksåmedföra att bl.a. barnens uppväxtmiljö, de estetiska frågorna och olikavardagsnära problem lyfts fram på ett helt annat sätt än vad somhittills varit fallet.Flertalet av de frågor som är relevanta för bygg- ochbostadsforskningen är till sin natur tvärvetenskapliga och berör flerasamhällssektorer. Det är därför angeläget att rutiner upparbetas förett brett samarbete med forskningen om bl.a. miljöfrågor,kommunikationer och de handikappades situation. Den angelägnaforskningen om inomhusmiljön förutsätter ett samarbete med bådeenergiforskning och forskningen om allergier och andra hälsoproblem.Det bör särskilt framhållas att de förändringar iforskningsfinansieringen som är aktuella inte får medföra att mindreresurser satsas på forskningen om samhällsplanering och en godboendemiljö i vid bemärkelse. En bra bostad är inte bara viktig sett iett folkhälsoperspektiv utan har också betydelse församhällsutvecklingen inom snart sagt alla sektorer.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motionerna Bo204 (kd),Bo233 (kd) yrkande 20 samt So549 (fp) yrkande 8 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande bygg- och bostadsforskningenatt med anledning av motionerna 2000/01:Bo204, 2000/01:Bo233 yrkande 20 och 2000/01:So549 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,35. Nyckeltal för verksamheten vid länsstyrelserna (mom. 22)(), (), (), IngaBerggren (m), (), (), RigmorStenmark (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med"instämmer" och slutar med "kan undvaras" bort haföljande lydelse:Som konstateras i motion Bo231 (m) är de medel som anslås tilllänsstyrelserna ojämnt fördelade utifrån exempelvis antalet invånare irespektive län. Det kan givetvis finnas olika godtagbara motiv fördenna avvikelse. Förhållandena i länen och kraven på insatser frånlänsstyrelsernas sida varierar. Det är emellertid, som motionärernaframhåller, angeläget att finna redovisningsmetoder som möjliggör enuppföljning och utvärdering av dessa skillnader. Nyckeltal börutvecklas, så att det går att mäta effektiviteten vid länsstyrelsernasolika avdelningar och göra jämförelser mellan olika län. Exempelvis börverksamheten vid miljövårdsenheterna kunna jämföras i termer avärendebelastningen per anställd, kostnaden per invånare etc.Utskottet har erfarit att ett utvecklingsarbete med den förordadeinriktningen påbörjats inom . Det är angeläget attresultatet från detta arbete kommer till praktisk användning isamband med resursfördelning och prioriteringar. Redovisningar meddenna inriktning bör också i lämpliga sammanhang föreläggas riksdagen.I budgetpropositionen bör jämförelser med nyckeltal alltid ingå i detredovisade beslutsunderlaget.Vad utskottet anfört med anledning av motion Bo231 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande nyckeltal för verksamheten vid länsstyrelsernaatt med anledning av motion 2000/01:Bo231 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1.