bet · GO01SoU7 · 2000-12-05 00:00:00 — Enligt propositionen böranvändningsområdet för medlen liksom innevarande årsyfta till att öka kunskaperna om FN:sbarnkonvention på alla nivåer i samhället samt tillatt vidareutveckla och sprida metoder för attförverkliga konventionen. Insatser i form avseminarier och konferenser behövs enligtpropositionen för att sprida ikommuner och landsting, till myndigheter, univer-sitet och högskolor. I budgetpropositionen (s. 69)anförs vidare att det är viktigt att det arbete sombedrivs av förstärks ocheffektiviseras, bl.a. när det gäller att påbörja ochsamordna insatser för att genomföra barnkonventioneni och för att bevaka barns och ungdomarsrättigheter och intressen i olika sammanhang. Ensärskild utredning har haft i uppdrag att lämnaförslag till hur skall kunnastärkas. Utredningen har presenterat sina förslag ibetänkandet - företrädare för barnoch ungdomar (SOU 1999:65). Betänkandet harremissbehandlats och regeringen planerar att avge enproposition under hösten 2000.Utskottet behandlade i ovanstående betänkande1999/2000:SoU12 ett motionsyrkande likalydande medSo12 yrkande 13 (fp). Motionsyrkandet avstyrktes.Riksdagen följde utskottet. I sin bedömning (s. 12)anförde utskottet följande:Den antagna strategin för att genomförabarnkonventionen samt ansvar föratt samordna såväl detta arbete som att bevaka barnsoch ungdomars intressen i olika sammanhang gör atten särskild utredning med uppgift att påvisa hurolika samhällsbeslut sammantaget påverkar barnssituation enligt utskottets mening inte ärerforderlig.Utskottet behandlade i ovannämnda betänkande även ettmotionsyrkande gällande att en barnbilaga bör fogastill statsbudgeten. Utskottet anförde därvid att detvidhöll sin tidigare redovisade inställning i frågantill bilagor till budgetpropositionen, nämligen attdet är en allmän strävan inom attundvika bilagor till budgetpropositionen.Motionsyrkandet avstyrktes. följdeutskottet (prot. 1999/2000:102).Utskottet behandlade i betänkande 1998/99:SoU6 ettantal motionsyrkanden rörande att barnkonventionenborde inkorporeras i svensk lag. Socialutskottetdelade uppfattning ochavstyrkte på av anförda skälmotionsyrkandena. anförde i sitt yttrande följande(s.19):står fast vid sin tidigarebedömning att bör införlivas isvensk rätt genom transformering. Enligt utskottetkan inte anses inta en sådansärställning som för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna attden bör införlivas i svensk rätt genominkorporering. En inkorporering av barnkonventionenskulle innebära att tolkningsansvaret skulle läggaspå svenska domstolar och myndigheter.Konstitutionsutskottet hänvisar till vad anfört om att innehållermånga relativt vaga formuleringar och ett ickeobetydligt inslag av målsättningsartiklar som siktartill ett gradvist genomförande och som är svåra attdirekt tolka av domstolar eller myndigheter.Utskottet anser att tolkningen av barnkonventionenbör göras av för att rättigheterna ibarnkonventionen skall slå igenom på ett sätt somger barnen det bästa skyddet.Utskottets bedömningUtskottets delar regeringens bedömning att kommuneroch landsting behöver hjälp med allmän kunskap ombarnkonventionen liksom med att fortbilda denpersonal som arbetar med barn om konventionensinnehåll. Utskottet noterar också att regeringen harinlett ett samarbete med kommun- finna former för attföra över kunskap till kommuner och landsting.Avsikten är att bilda en gemensam arbetsgrupp mellanregeringen, de två förbunden och Barnombudsmannenför att ytterligare understödja det lokala arbetetmed genomförande. Mot bakgrund avdet sagda får motion So14 (kd) yrkande 6 anses ihuvudsak tillgodosedd.Utskottet vidhåller att den antagna strategin föratt genomföra samt Barnom-budsmannens ansvar för att samordna såväl dettaarbete som att bevaka barns och ungdomars intresseni olika sammanhang gör att en särskild utredning meduppgift att påvisa hur olika samhällsbeslut samman-taget påverkar barns situation inte är erforderlig.Av samma skäl finns det anledning att anta attbarnkonventionen alltmer kommer att genomsyra alltarbete hos myndigheter, kommuner och landsting somdirekt eller indirekt berör barn. Någratillkännagivanden med anledning av motion So12 (fp)yrkandena 1 och 13 är därför inte erforderliga.Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet vidhåller alltjämt sin tidigare redovisadeinställning till frågan om bilagor tillstatsbudgeten. Utskottet avstyrker därför motionSo11 (mp) yrkande 1. Även yrkande 10 avstyrks.Utskottet vidhåller även sin tidigare redovisadeinställning att inte börinkorporeras i svensk lagstiftning. Motion Sf274(mp) yrkande 39 avstyrks därför.Arbetet med att genomföra bedrivsenligt utskottets mening på ett konstruktivt sättsom i vart fall inte erfordrar någralagstiftningsåtgärder. Något tillkännagivande medanledning av motion K297 (c) yrkande 2 är därförinte erforderligt.Regeringens skrivelse bör enligt utskottet inteföranleda någon åtgärd från sida. beträffande barn- ochfamiljepolitikenatt avslår motion 2000/01:So13,res. 1 (m)2. beträffande könsperspektivetatt avslår motion 2000/01:So11 yrkande 4,3. beträffande det livslånga lärandetm.m.att avslår motionerna 2000/01:So11 yrkandena 2, 5och 6, 2000/01:So12 yrkandena 2-7 och 15 samt2000/01:So 14 yrkande 5,res. 2 (kd)res. 3 (fp)res. 4 (mp)4. beträffande uppvärdering av hemarbeteatt avslår motion 2000/01:So14 yrkande 4,res. 5 (kd)5. beträffande barns hälsolägeatt avslår motionerna 2000/01:So11 yrkande 7,2000/01: So332, 2000/01:So477 och 2000/01:So526,res. 6 (mp)6. beträffande amningatt avslår motionerna 2000/01:So248 och2000/01:So458 yrkande 9,res. 7 (mp)7. beträffande psykisk ohälsaatt avslår motionerna 2000/01:So12 yrkande 10,2000/01: So14 yrkande 1 och 2000/01:So257yrkande 5,res. 8 (kd)8. beträffande barn med ADHD/DAMPatt avslår motion 2000/01:So405,res. 9 (m, kd)9. beträffande barn och självmordatt med anledning av motionerna 2000/01:So12yrkande 9 och 2000/01:So453 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,10. beträffande barn med funktionshinderatt avslår motionerna 2000/01:So499 och2000/01:Sf274 yrkande 33,res. 10 (mp)11. beträffande barns och ungdomars behovav habiliteringatt avslår motion 2000/01:So11 yrkande 9,12. beträffande smärtbehandling av barnatt avslår motion 2000/01:So12 yrkande 12,13. beträffande barnsäkerhetatt avslår motion 2000/01:So12 yrkande 16,res. 11 (fp)14. beträffande plötslig spädbarnsdödatt avslår motion 2000/01:So255 yrkande 1,15. beträffande drogpreventionatt avslår motionerna 2000/01:So11 yrkande 8 och2000/01: So12 yrkande 8,res. 12 (fp)res. 13 (mp)16. beträffande sexuell exploatering avbarnatt avslår motion 2000/01:So455 yrkandena 1-3 och5,res. 14 (kd, mp)17. beträffande sexuella övergrepp motbarnatt avslår motionerna 2000/01:So450 yrkande 5 och2000/01:Ju517 yrkande 2,res. 15 (m)res. 16 (mp)18. beträffande barn till psykiskt sjukarespektive missbrukande föräldraratt avslår motionerna 2000/01:So257 yrkandena 1-3,2000/01:So321 yrkande 4 och 2000/01:Sf274yrkande 30,res. 17 (c)19. beträffande barn till kriminellaatt avslår motionerna 2000/01:So257 yrkande 4 och2000/01:So324 yrkande 1,res. 18 (c)20. beträffande anmälningsplikten enligt71 § socialtjänstlagenatt avslår motionerna 2000/01:So304 yrkande 3 och200/01:So324 yrkande 2,res. 19 (c)21. beträffande kommission m.m.att avslår motion 2000/01:So14 yrkandena 2 och 3,res. 20 (kd)22. beträffande barn som brottsofferatt avslår motion 2000/01:So 450 yrkande 1,res. 21 (mp)23. beträffande ungdomsbrottslighet m.m.att avslår motionerna 2000/01:So478 och2000/01:So543 yrkandena 4, 7 och 8,res. 22 (mp)24. beträffande barn i slutna samfundatt avslår motion 2000/01:So12 yrkandena 17 och18,res. 23 (fp)25. beträffande asylsökande barnatt avslår motion 2000/01:So11 yrkande 11,res. 24 (kd, mp)26. beträffande invandrarbarnens hälsaatt avslår motion 2000/01:So12 yrkande 11,27. beträffande hälsotillståndet hosinvandrarungdomaratt avslår motion 2000/01:Sf274 yrkande 24,28. beträffande växelvis boendeatt avslår motion 2000/01:So305,29. beträffande föräldrautbildningatt avslår motionerna 2000/01:So454 yrkande 1,2000/01: So457 yrkande 2, 2000/01:So543 yrkande6, 2000/01:A811 yrkande 1 delvis, 2000/01:Sf228yrkande 2 och 2000/01:Sf273 yrkande 7,res. 25 (kd)res. 26 (mp)30. beträffande familjerådgivningatt avslår motionerna 2000/01:A811 yrkande 1delvis, 2000/01:L422 yrkande 2 och 2000/01:Sf273yrkande 2,res. 27 (kd)31. beträffande stöd till adopterandefamiljeratt avslår motion 2000/01:So443,32. beträffande kunskap om adoptioneratt avslår motion 2000/01:So434,res. 28 (kd)33. beträffande internationellaadoptioneratt avslår motionerna 2000/01:L406 yrkandena 4 och5 och 200/01:Sf241 yrkandena 2, 6 och 7,res. 29 (m, kd, mp)res. 30 (c)34. beträffande 26 § barnavårdslagenatt avslår motion 2000/01:So300 yrkande 3,res. 31 (m)35. beträffande inspektionsverksamhetm.m.att avslår motion 2000/01:So475,res. 32 (mp)36. beträffande barn i familjehematt avslår motion 2000/01:So528,37. beträffande familjerådslagatt med anledning av motion 2000/01:So458 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 33 (s, v)38. beträffande åtgärder för familjenm.m.att avslår motion 2000/01:So458 yrkandena 3, 4, 7,8,10-12 och 16,res. 34 (mp)39. beträffande barnperspektivetatt avslår motion 2000/01:So14 yrkande 6,40. beträffande genomförandet av FN:sbarnkonventionatt avslår motion 2000/01:So12 yrkandena 1 och 13,res. 35 (fp)41. beträffande barnbilaga tillstatsbudgeten m.m.att avslår motion 2000/01:So11 yrkandena 1 och 10,res. 36 (kd, c)res. 37 (mp)42. beträffande en inkorporering avbarnkonventionenatt avslår motion 2000/01:Sf274 yrkande 39,res. 38 (mp)43. beträffande lagstiftning med anledningav barnkonventionenatt riksdagenavslår motion 2000/01:K297 yrkande 2,44. beträffande regeringens skrivelseatt lägger regeringens skrivelse tillhandlingarna.Stockholm den 5 december 2000På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: IngridBurman (v), (),(), MargaretaIsraelsson (s), (), (), LeifCarlson (m), (), (), (), (),(),(), KerstinHeinemann (fp), (), () ochLotta (). Barn- och familjepolitiken (mom. 1)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.11 börjar med "Barn och ungdomar" och på s. 12slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följandelydelse:Familjepolitiken har enligt utskottets uppfattningalltid haft ett barnper-spektiv. Barnens problem kaninte lösas utan att familjens problem angrips:arbetslöshet, missbruk, bristande integration osv.Utskottet vill vidare peka på det faktum att mer änett av tio barn lever i familjer som uppbärsocialbidrag. Det stora bidragsberoendet föderfrustration och skapar otrygghet. Den rundgångmellan skatter och bidrag som utmärker det svenskasystemet får enligt utskottets mening till följd atthushållen betalar skatter med ena handen och taremot bidrag med den andra. I stället för att tala omökade behov av bidrag bör regeringen föreslå vägarsom öppnar möjligheter för människor att ta sig urbidragsberoende, relativ fattigdom och ohälsa samtge dem möjlighet att forma sina liv.Utskottet anser att det är familjens möjlighet attsjälv fatta beslut och stå på egna ben som behöverförstärkas. Möjligheter bör skapas för att förenafamiljeliv och yrkesliv på ett bra sätt mensamtidigt ge de föräldrar som så önskar en reellmöjlighet att vara hemma med barnen längre än vadföräldraförsäkringen medger. De fyra borgerligapartierna lade fram ett gemensamt förslagsom innebär att barnomsorgsstödet omfattar alla ochinte går omvägen via kommunerna. Förslaget ommaxtaxa innebär enligt utskottet att föräldrarnasvalfrihet begränsas. De fyra borgerliga partiernasförslag med avdrag för styrkta barnomsorgskostnaderger möjlighet till flexibla barnomsorgslösningar ihemmiljö.Utskottet anser slutligen att ett naturligt led iambitionen att förverkliga ett aktivt val av skolaoch rättvisa mellan skolor med olika huvudmän ärinförande av en nationell skolpeng. Rätten att väljaskola efter intresse och profil ger föräldrar ochelever möjlighet att välja den skola som passarbarnet bäst.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion So13 (m) som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande barn- och familjepolitikenatt med anledning av motion 2000/01:So13som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Det livslånga lärandet m.m. (mom. 3)() och ()anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.17 börjar med "har" och slutarmed "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Utskottet vill betona att en grundläggandeförutsättning för barnens liv är deras familjer ochatt barnomsorgen är ett komplement till familjen.Enligt utskottets mening skall därför begreppetbarnomsorg omfatta såväl föräldrarnas omsorg i detegna hemmet som daghem, fritidshem, familjedaghem,föräldrakooperativ eller andra alternativa former.Barnets bästa måste vara utgångspunkten vid val avbarnomsorg.Utskottet anser det även väsentligt att barn medhyperaktivitet (ADHD och/eller DAMP) uppmärksammastidigt för att undvika att problemen blir större närbarnen blir vuxna. och Socialstyrelsenbör få ansvar för att lärare, förskolepersonal ochpersonal inom barn- och skolhälsovården får enadekvat utbildning om denna diagnosgrupp. Det ärockså viktigt att de behandlingsmetoder som finnsfortlöpande utvärderas och att ett handlingsprogramutvecklas för att ge dessa barn adekvat hjälp.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionernaSo 12 (fp) yrkande 6 och So14 (kd) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.Motionerna So11 (mp) yrkandena 2, 5 och 6 samt So12(fp) yrkandena 2-5, 7 och 15 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande det livslånga lärandet m.m.att med anledning av motionerna 2000/01:So12 yrkande6 och 2000/01:So14 yrkande 5 och med avslag påmotion 2000/01:So11 yrkandena 2, 5 och 6 samt2000/01:So12 yrkandena 2-5, 7 och 15 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.3. Det livslånga lärandet m.m. (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.17 börjar med "har" och slutarmed "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är rätten tillbarnomsorgsplats för det barn vars föräldrar såönskar en väsentlig del av en god barndom. Enoroande tendens är den minskademöjligheten till fritidsplats. Behovet av fritidshemuppfylls inte av kommunerna. Utskottet föreslårdärför en skärpning av barnomsorgsgarantin. Målsätt-ningen bör vara att alla barn skall erbjudasfritidsplats under hela grundskolan.Det finns mellan 300 000 och 500 000 människor ivårt land som har läs- och skrivsvårigheter. För atthabilitering skall fungera är det viktigt atthjälpen sätts in tidigt, helst redan påförskolenivå. Sådana tidiga insatser förutsätter attförskole- och specialpedagogerna har fått en gedigenutbildning om dyslexi, om habiliteringsmetoder ochom åtgärdsprogram. Utskottet konstaterar att det iSverige finns flera dyslexicentrum som skall gespecialhjälp åt personer med dyslexi. Resurserna äremellertid otillräckliga för alla dem som behöverhjälp. Utskottet anser därför att det bör upprättasfler sådana centrum, så att alla barn som har läs-och skrivsvårigheter kan få hjälp med sina problem.Stamning är ett långt vanligare problem än vadmånga tror. Mellan avbefolkningen talar stammande avlivet. Det är viktigt att diagnosen ställs och attbehandlingen sätts in . Utskottet anser attutbildningskapaciteten för logopeder måste ökas.Vidare behövs en kompetensutveckling på BVC samt hoshusläkarna och lärarna om stamningens orsaker ochbehandlingsmöjligheter. ochSkolverket bör få i uppdrag att utarbeta ettrikstäckande program för hur barn, ungdomar ochvuxna som stammar tidigt skall kunna få hjälp medsina problem.Utskottet anser det även väsentligt att barn medhyperaktivitet (ADHD och/eller DAMP) uppmärksammastidigt för att undvika att problemen blir större närbarnen blir vuxna. och Socialstyrelsenbör få ansvar för att lärare, förskolepersonal ochpersonal inom barn- och skolhälsovården får enadekvat utbildning om denna diagnosgrupp. Det ärockså viktigt att de behandlingsmetoder som finnsfortlöpande utvärderas och att ett handlingsprogramutvecklas för att ge dessa barn adekvat hjälp.Skolhälsovården har enligt utskottet en viktiguppgift i att hjälpa barn och ungdomar medhälsoproblem och andra behov av särskilt stöd. Pågrund av den knappa ekonomi skolan lever med i daghar skolhälsovården nedrustats på många håll tillmen för barns hälsa och välbefinnande. Nedrustningenmedför också att belastningen på barnpsykiatrinökar, då barn tvingas söka sig dit i stället, närbarnhälsovården inte räcker till. Detta är ettsamhällsekonomiskt resursslöseri.Utskottet anser att bör ta framgemensamma riktlinjer och handlingsplaner för hurarbetsmiljöarbetet skall bedrivas nationellt, inomvarje kommun och inom varje skolenhet, så att dettillfredsställer alla barns och anställdasberättigade krav på en säker och bra arbetsmiljö.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionSo12 (fp) yrkandena 2-7 och 15 bör som sinmening ge regeringen till känna. Motionerna So11(mp) yrkandena 2, 5 och 6 samt So14 (kd) yrkande 5avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande det livslånga lärandet m.m.att med anledning av motion 2000/01:So12yrkandena 2-7 och 15 och med avslag påmotionerna 2000/01:So11 yrkandena 2, 5 och6 samt 2000/01:So14 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.4. Det livslånga lärandet m.m. (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.17 börjar med "har" och slutarmed "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Studiemedelssystemet är uppbyggt så att manrelativt klart måste veta vilken utbildningsväg manskall gå i och med att det finns ett tämligen lågtsatt tak för antalet beviljade terminer medstudiemedel. Utskottet anser mot denna bakgrund attdet som nämns i skrivelsen om att "dagens unga" harhelt andra möjligheter än tidigare generationer attångra studieval, börja om och pröva nytt är en storöverdrift. Pensionssystemet och reglerna för vad manfår räkna som pensionspoäng gynnar inte heller ettlivslångt lärande.Det finns en stor variation beträffande skolorshandlingsprogram och kunskaper om mobbning.Utskottet vill betona att ansvaret för att minskamobbning helt vilar på de vuxna. För att utvecklabarnens förmåga att hantera förändringar, att ge ochta åsikter i öppna diskussioner och att kunna levasig in i andra människors situation och känslorkrävs det en skola med små klasser och mycketvuxentid för varje elev.Utskottet konstaterar att den kommunala musikskolanpå många håll har blivit hårt drabbad med mindreutbud av kurser och högre avgifter. Utskottetnoterar vidare att det vad beträffar kulturområdet iskrivelsen saknas en beskrivning av flickorsrespektive pojkars olika behov av och möjlighetertill kultur.Enligt utskottets mening är rätten tillbarnomsorgsplats för det barn vars föräldrar såönskar en väsentlig del av en god barndom. Enoroande tendens är den minskademöjligheten till fritidsplats. Behovet av fritidshemuppfylls inte av kommunerna. Utskottet föreslårdärför en skärpning av barnomsorgsgarantin. Målsätt-ningen bör vara att alla barn skall erbjudasfritidsplats under hela grundskolan.Det finns mellan 300 000 och 500 000 människor ivårt land som har läs- och skrivsvårigheter. För atthabilitering skall fungera är det viktigt atthjälpen sätts in tidigt, helst redan påförskolenivå. Sådana tidiga insatser förutsätter attförskole- och specialpedagogerna har fått en gedigenutbildning om dyslexi, om habiliteringsmetoder ochom åtgärdsprogram. Utskottet konstaterar att det iSverige finns flera dyslexicentrum vilka skall gespecialhjälp åt personer med dyslexi. Resurserna äremellertid otillräckliga för alla dem som behöverhjälp. Utskottet anser därför att det bör upprättasfler sådana centrum, så att alla barn som har läs-och skrivsvårighet kan få hjälp med sina problem.Stamning är ett långt vanligare problem än vadmånga tror. Mellan avbefolkningen talar stammande avlivet. Det är viktigt att diagnosen ställs och attbehandlingen sätts in . Utskottet anser attutbildningskapaciteten för logopeder måste ökas.Vidare behövs en kompetensutveckling på BVC samt hoshusläkarna och lärarna om stamningens orsaker ochbehandlingsmöjligheter. ochSkolverket bör få i uppdrag att utarbeta ettrikstäckande program för hur barn, ungdomar ochvuxna som stammar tidigt skall kunna få hjälp medsina problem.Utskottet anser det även väsentligt att barn medhyperaktivitet (ADHD och/eller DAMP) uppmärksammastidigt för att undvika att problemen blir större närbarnen blir vuxna. och Socialstyrelsenbör få ansvar för att lärare, förskolepersonal ochpersonal inom barn- och skolhälsovården får enadekvat utbildning om denna diagnosgrupp. Det ärockså viktigt att de behandlingsmetoder som finnsfortlöpande utvärderas och att ett handlingsprogramutvecklas för att ge dessa barn adekvat hjälp.Skolhälsovården har enligt utskottet en viktiguppgift i att hjälpa barn och ungdomar medhälsoproblem och andra behov av särskilt stöd. Pågrund av den knappa ekonomi skolan lever med i daghar skolhälsovården nedrustats på många håll tillmen för barns hälsa och välbefinnande. Nedrustningenmedför också att belastningen på barnpsykiatrinökar, då barn tvingas söka sig dit i stället, närbarnhälsovården inte räcker till. Detta är ettsamhällsekonomiskt resursslöseri.Utskottet anser att bör ta framgemensamma riktlinjer och handlingsplaner för hurarbetsmiljöarbetet skall bedrivas nationellt, inomvarje kommun och inom varje skolenhet, så att dettillfredsställer alla barns och anställdasberättigade krav på en säker och bra arbetsmiljö.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionernaSo11 (mp) yrkandena 2, 5 och 6 samt So12 (fp)yrkandena 2-7 och 15 bör som sin mening geregeringen till känna. Motion So14 (kd) yrkande 5avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande det livslånga lärandet m.m.att med anledning av motionerna 2000/01:So11yrkandena 2, 5 och 6 och 2000/01:So12 yrkandena2-7 och 15 och med avslag på motion 2000/01:So14yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.5. Uppvärdering av hemarbete (mom. 4)() och ()anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.17 börjar med "betonar" och på s.18 slutar med "yrkande 4 avstyrks" bort ha följandelydelse:Föräldrarna skall ha rätt att välja denbarnomsorgsform som passar deras barn bäst.Utskottet vill betona att en väl fungerandebarnomsorg utanför hemmet är en nödvändighet för attde föräldrar som vill skall kunna förvärvsarbetaeller studera. De föräldrar som väljer barnomsorgutanför hemmet har rätt att kräva en god kvalitetmed omsorg och omtanke om det enskilda barnet.Vidare måste hemarbete uppvärderas så att barn somfungerar bättre i hemmet än i barnomsorgen skall halika stora möjligheter till en likvärdig uppväxt.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionSo14 (kd) yrkande 4 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande uppvärdering av hemarbeteatt med anledning av motion 2000/01:So14yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.6. Barns hälsoläge (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.24 börjar med "Utskottet vill" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning att detbehövs en kraftsamling beträffande psykisk hälsasamt allergi och annan överkänslighet. I dettasammanhang bör noteras att forskningen kringbehandling av ungdomar som är sjuka är mycketeftersatt. Pediatrik förekommer, men det finnsendast en docentur i ungdomsmedicin i Sverige.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionSo11 (mp) yrkande 7 bör som sin mening geregeringen till känna.