bet · GN01KrU9 · 2000-03-14 00:00:00 — Det kan mot denna bakgrund ses som oroande attKulturrådet inför anmält till regeringen att rådet nödgatsmöta uppställda besparingskrav bl.a. genom att prioritera uppgiften attfördela bidrag framför analys, utvärderings- och utvecklingsarbete (prop.1999/2000:1 utg.omr. 17 s. 42).Utskottet vill även framhålla följande. På kulturutskottets förslag beslötriksdagen att begära en skyndsam utredning om fördelningen avkulturresurserna i landet. Utskottet kunde i sitt budgetbetänkande hösten1999 (bet. 1999/2000:KrU1 s. 22-24) konstatera att det enligtbudgetpropositionen finns svårigheter med att analysera det material som dehittillsvarande kartläggningarna givit och att analysmetodernauppenbarligen måste utvecklas vidare. Någon totalbild finns ännu inte avdet regionala utfallet av statens kultursatsningar. Utskottet utgick frånatt regeringen i budgetpropositionen för kommeratt presentera dels den analys som begärde , dels sinegen bedömning av vilka åtgärder som bör vidtas för en bättre regionalspridning av insatserna. Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt.I sammanhanget vill utskottet särskilt poängtera vikten av en fortsattkraftfull statlig kulturpolitik gentemot den regionala nivå som byggts uppi hela landet och av att det finns ett välfungerande samspel mellan de statligt, regionalt och lokalt ansvariga.Slutligen bör framhållas att försöksverksamheten med förändrad regionalfördelning av kulturpolitiska medel i , och län skallpågå t.o.m. . En parlamentariskt sammansatt kommitté(dir. 1997:80) har till uppdrag att följa hela försöksverksamheten ochkomma med förslag om den framtida regionala organisationen. Kommittén skallredovisa sitt uppdrag . Utskottet har genom ett studiebesök iSkåne län informerat sig om verksamhetens utveckling där.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det inte är motiverat medytterligare en utredning om regional fördelning av statliga bidragsmedel.Den modell som prövas i de tre försökslänen måste utvärderas innanställning tas till frågan om en eventuell ny form av stödsystem för denregionala kulturen m.m. bör införas.Utskottet föreslår att avslår motion Kr273 (v).SponsringI motion Kr317 (m) konstateras att kultursponsringen har ökat under senareår. Många företag har funnit att kulturverksamhet är en värdefull kanal föratt nå kunder och för att ge anställda en kulturupplevelse. På många hållsaknas dock organisationer som på ett effektivt sätt kan ta till varaintresset för kultursponsring, enskilda gåvor eller testamentsförordnandenmed kulturell inriktning. Det är angeläget att nya möjligheter skapas föralla som så önskar att kunna bidra till svenskt kulturliv genom sponsring(yrkande 12 i denna del).Enligt motion Kr277 (v) bör regler för kultursponsring utarbetas (yrkande9). Motionärerna anför att sådan finansiering av verksamheten inom t.ex.teater-, dans- och musikområdena kan orsaka bindningar som kan kvävaskapandet och yttrandefriheten. Genom regler för sponsring börkulturskaparna skyddas och yttrandefriheten värnas.Frågor rörande kultursponsring diskuteras även i motion Kr313 (kd), dockutan att något särskilt yrkande görs.Som redovisas i motion Kr317 (m) har regler för sponsringsverksamhetutarbetats av Föreningen och Näringsliv. Medlemmar i föreningen ärbåde företag och kulturinstitutioner.Sponsring är en kompletterande finansieringsform för bl.a.kulturinstitutioner. Sponsring tillkommer genom ett avtal mellan två partersom skall få en ömsesidig nytta av avtalet.Utskottet anser att sponsring kan vara ett värdefullt komplement tillordinarie finansiering av kulturverksamhet. Den kan t.ex. underlättainternationellt samarbete och kulturutbyte mellan institutioner och bidratill att institutioner kan genomföra satsningar utöver den ordinarieverksamheten (jfr bet. 1998/99:KrU7 s. 8-9).Utskottet har vid tidigare riksmöten behandlat frågan om sponsring avkultur och därvid inte varit berett att förorda någon särskild reglering avsponsringen utöver vad som för kulturinstitutionernas räkning följer av dekulturpolitiska målen. Utskottet har vidare uttalat att det självfalletligger i institutionernas eget intresse att inte skada sitt anseende genomatt ingå olämpliga sponsringsavtal (bet. 1996/97:KrU1 s. 48, bet.1997/98:KrU1 s. 34 och 1998/99:KrU7 s. 8-9).Utskottet har alltjämt samma inställning till frågan om sponsring som vidföregående riksmöten och anser att det inte är påkallat att begärnågra förslag från regeringen i enlighet med motionsyrkandena. De avstyrksdärför.Kulturinstitutionernas hyreskostnaderI motion Kr318 (m) erinras om att kulturutskottet gjorde ett uttalande omkulturinstitutionernas lokalförsörjning och hyreskostnader i sitt yttrande(1997/98:KrU3y) till finansutskottet över proposition 1997/98:137Förvaltning av statens fastigheter och statliga myndigheterslokalförsörjning, m.m. Bland annat pekade utskottet på att det skulle varaav värde om regeringen i resultatredovisningen under institutionernasanslag i kommande budgetpropositioner kort angav hur stor del av föregåendeårs anslag som använts till att betala hyreskostnader. I motion Kr318 (m)anförs att den redovisning av hyreskostnaderna som lämnades i 1999 årsbudgetproposition ännu inte är heltäckande. Vad som anförts i motionen omredovisning bör ges regeringen till känna (yrkande 11).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Kulturutskottets uttalande i yttrande 1997/98:KrU3y följdes inteav någon åtgärd i finansutskottets betänkande över proposition 1997/98:137(bet. 1997/98:FiU25). Mot denna bakgrund föreslog kulturutskottet undervåren 1999 med bifall till motioner (m resp. mp) att som sinmening skulle ge regeringen till känna att det i kommandebudgetpropositioner kort borde anges hur stor del av föregående års bidragtill olika institutioner som använts till att betala hyreskostnader (bet.1998/99:KrU6 s. 11-12). följde utskottets förslag (rskr.1998/99:188).I budgetpropositionen för (utg.omr. 17) lämnade regeringen enförsta redovisning för hyreskostnader vid , Operan, ,och Svenska rikskonserter (s. 54-55), (s. 79)samt , Statens konstmuseer, Naturhistoriskariksmuseet, - , Livrustkammaren, Skoklostersslott och , ,, Statens musiksamlingar, Statens försvarshistoriskamuseer, och (s. 121). I budgetbetänkandetlämnade utskottet följande synpunkter på kommande års redovisning (bet.1999/2000:KrU1 s. 24-25).Utskottet är medvetet om att det har stått till förfogande förinsamling och redovisning av uppgifterna och utgår från att det till nästabudgetproposition skall vara möjligt att göra de redovisade uppgifternamera jämförbara med varandra.Redovisningen av hyreskostnaderna sker i texterna under respektive anslag.När det gäller de statliga museerna redovisas hyreskostnaderna i en tabell.Det skulle underlätta läsningen och förbättra överblicken om alla uppgiftersamlas i en gemensam tabell i nästa budgetproposition.För tydlighets skull bör det - i enlighet med riksdagsbeslutet - ävenframgå av en sådan tabell hur stor andel av medelstilldelningen som utgörsav hyreskostnader för varje institution det aktuella budgetåret så att detlätt går att utläsa hur stor del av bidragen som avsatts till den faktiskaverksamheten vid institutionerna respektive till hyreskostnader.Vidare är det önskvärt att sammanställningen om möjligt också visar vilkainstitutioner som har lokaler i s.k. ändamålsfastigheter och dessa lokalersandel av institutionernas hyreskostnader.I regleringsbreven för för ett antal statliga myndigheter m.fl.inom kulturområdet har regeringen begärt en redovisning senast den 1 mars2000 av deras totala lokalkostnader för . Redovisningen skallomfatta hyra av lokaler inklusive uppvärmning och elektricitet. Dessutomskall kostnader för övrig skötsel av fastigheten anges och specificeras. (motsv.) har mer än en hyresvärd skall det specificeras hurstor hyresandel som betalas till respektive hyresvärd. En motsvaranderedovisning skall lämnas i årsredovisningen för år 2000.Med hänvisning härtill och mot bakgrund av att motionsyrkandets syfte iallt väsentligt synes vara tillgodosett avstyrker utskottet motion Kr318(m) yrkande 11.RegleringsbrevI motion Kr277 (v) betonas vikten av att de regleringsbrev som utfärdas förKulturrådets bidragsfördelning står väl i överensstämmelse med riksdagensbeslut. De medel som anvisats av inom en ram bör fördelas.Regeringen bör enligt motionen ges i uppdrag att återkomma till ide fall där det förekommer förändringar i regleringsbreven som medförändringar i verksamhetens innehåll (yrkande 3).Vid 1997/behandlade utskottet ett motsvarandemotionsyrkande och gav en utförlig redovisning av bestämmelserna iregeringsformen och budgetlagen (1996:1059) om finansmakten och omkonstitutionsutskottets granskning av regeringsärendenas handläggning (bet.1997/98:KrU1 s. 45-47). Utskottet redovisade också fackutskottens medverkani årliga uppföljning och granskning av vadregeringen gjort med anledning av beslut (som exempel se senastkulturutskottets yttr. 1999/2000:KrU1y och bet.1999/2000:KU10). Utskottet hänvisar till vad som anfördes om regleringsbrevm.m. i utskottets ovan angivna betänkande vid /98 ochföreslår att avslår det nu aktuella motionsyrkandet.Statens kulturråd och Stiftelsen bemyndigade regeringen att bilda en stiftelse förkvalitetsinriktade kulturprojekt. Stiftelsen tillfördes avtillgångar från de avvecklade löntagarfonderna (prop. 1993/94:177, yttr.1993/94:KrU8y, bet. 1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399). I propositionenangavs att stiftelsen skall - helt vid sidan av ordinarie resurser förkulturverksamhet - stimulera det regionala kulturlivet i vid mening i syfteatt stärka tillväxt och utveckling i regionerna. Nya former och vägar kanprövas. Inriktning mot ungdomsgrupper som inte nås av det traditionellakulturlivet skall vara en del av insatserna. Genom satsningar påkvalitetsinriktade projekt skall förebilder och initiativ skapas som efteren tid kan inordnas i den ordinarie kulturverksamheten. För att stiftelsenssatsningar skall ge bestående effekter förutsätts regionala och lokalaintressen engageras och bidra till projekten. Stiftelsen skall verka underminst och får använda inte endast avkastningen på sitt kapital utanäven förbruka kapitalet.Regeringen beslöt om stiftelseförordnande för StiftelsenFramtidens kultur. Enligt föreskrifterna i förordnandet utses ochentledigas stiftelsens styrelse av regeringen. Regeringen skall ocksåbestämma vem som skall vara ordförande. Vidare skall stiftelsen ge ekonomiskt stöd till långsiktiga och nyskapande kulturprojekt,stimulera det regionala kulturlivet i vid mening samt stärka tillväxt ochutveckling. Stiftelsen skall också följa upp och utvärdera den verksamhetsom stiftelsen stöder. Vid starten erhöll stiftelsen 529 miljonerkronor.I motion Kr314 (fp) anförs att stora delar av syftet med StiftelsenFramtidens kultur numera har förfelats, då stiftelsens medel enligtmotionen har blivit en integrerad del av den statliga bidragsgivningen.Stiftelsens ursprungliga syfte och självständiga ställning måsteåterupprättas. I motionen yrkas att bör ge detta till känna förregeringen (yrkande 9).Utskottet vill först framhålla att Stiftelsen är ensjälvständig juridisk person (se bl.a. bet. 1993/94:LU12 Stiftelser s. 2).Den självständiga förmögenhet som avskilts - jämte eventuella ytterligaremedel som kommer att tillföras stiftelsen - skall förvaltas i enlighet medde föreskrifter som finns i stiftelseförordnandet. Ändamålet medstiftelsens verksamhet kan inte ändras.Ett av syftena med stiftelsens verksamhet är att den med sina resurserskall stimulera utveckling inom kulturlivet och att detta skall ske vidsidan av ordinarie resurser för kulturverksamhet.I sin årsredovisning för , liksom i tidigare årsredovisningar, harstiftelsen redovisat att de flesta bidragsansökningarna kvalitetsprövas,primärt inom en ad hoc-grupp med externa sakkunniga med olikaspecialkompetenser. Gruppen arbetar även med uppföljning och utvärdering.Dessutom sker kvalitetsprövningen av bidragsansökningarna med stöd avsektorsmyndigheterna på kulturområdet, nämligen , anger i sin årsredovisning för att den till en börjanerbjöd alla att utifrån relativt allmänna riktlinjer söka bidrag tillnyskapande och långsiktiga kulturprojekt men att den gradvis har övergåtttill att arbeta mer aktivt inom områden som har bedömts behöva prioriteras.Ett av de prioriterade områdena är utveckling och förnyelse inomkulturlivet, inte minst förnyelse av kulturinstitutioner ochkulturorganisationer. Mot bakgrund av stiftelsens tidsbegränsade uppdragförsöker den identifiera hur man på bästa sätt kan understödjaförnyelseprocesser och idéutveckling. Ett annat prioriterat område ärkultur för ungdomar, bl.a. genom utveckling av kontakten mellan kulturlivoch skola.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att inte bör göra ettsådant uttalande som begärs i motion Kr314 (fp) yrkande 9. Yrkandet böravslås av riksdagen.Motionärerna bakom motion Kr315 (mp) anser att den stora skillnaden mellande medel som Stiftelsen har att fördela och Kulturrådetsresurser för utvecklingsverksamhet m.m. är stötande. Regeringen bör därförför framtiden se över både anslag (yrkande 1) och fördelningenmellan och Framtidens kultur (yrkande 2). harenligt motionärernas mening fått en nominell inkomstminskning under mångaår. Rådet kan inte få nya uppdrag och verksamheter attfinansiera utan att det också får ekonomisk förstärkning.Utskottet har ovan redovisat att Stiftelsen vid startenår erhöll . Vid utgången av varmarknadsvärdet på det egna förvaltade kapitalet ca 558 miljoner kronor.Under perioden 1995-1998 har stiftelsen fördelat sammanlagt 302 miljonerkronor. har fördelats på 164 kulturprojektbland 1 750 ansökningar.År 1998 uppgick de statliga utgifterna inom utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid till 7 . Av dessamedel fördelades av , varav 923 miljonerkronor avsåg regionala bidrag, nationella bidrag och 25miljoner kronor internationella bidrag (uppgifterna är hämtade ur Kulturenspengar 1998, samhällsinsatser och privatkonsumtion, Kulturen i siffror1999:6 utgiven av ). Till kategorin bidrag för nationellaändamål har förts litteraturstöd, tidskriftsstöd, fonogramstöd, bidrag tillriksorganisationer m.m. Till bidrag för regionala ändamål har förts bidragtill regionala och lokala kulturinstitutioner, regionala musikstiftelser,länsbibliotek, teater- och musikgrupper m.m. Det anges i publikationenKulturen i siffror 1999:6 att många bidrag är svåra att entydigtkategorisera. Exempelvis har bidrag till en fri teatergrupp somhuvudsakligen turnerar utanför sitt hemlän förts till kategorin "nationellaändamål".I diskussioner där Stiftelsen resurser förutvecklingsverksamhet m.m. jämförts med statliga bidrag till motsvarandeverksamhet har jämförelsen bl.a. gjorts med den summa som Statens kulturråddisponerar under anslaget A 2 Bidrag till kulturverksamhet, utveckling samtinternationellt kulturutbyte och samarbete i vad avser anslagsposten TillStatens kulturråds disposition för utvecklingsverksamhet och bidrag tillallmän kulturverksamhet. Denna anslagspost uppgick till drygt 24 miljonerkronor budgetåren 1993/94 respektive 1994/95 och nära 23 miljoner kronorför en tolvmånadersperiod under det förlängda /96. Sedanriksdagen gjort omprioriteringar till andra ändamål efter1995/96 uppgick anslagsposten till nära . Detbör nämnas att den för uppgår till drygt 18,2 miljonerkronor.Utskottet vill betona vikten av att förfogar över obundna medelför utvecklingsändamål.Det är dock enligt utskottets uppfattning inte möjligt att få en bild avstorleken på utvecklingsmedel genom att enbart hänvisa till deresurser under anslaget A 2 som disponerar för ändamålet.Utveckling av olika konstarter stöds även med andra medel som står tillKulturrådets disposition, t.ex. inom medlen till fria grupper, medlen förutveckling av regional kultur m.m. Utskottet vill i sammanhanget påminna omatt även fördelar medel till utvecklingsverksamhet. Vidareingår utveckling som en integrerad del i verksamheten hos andrainstitutioner m.m. som får statliga medel från kulturbudgeten. Det ärsåledes inte lätt att urskilja vilka statliga budgetmedel som motsvarar deresurser som disponeras av Stiftelsen och som användstill utveckling, om en jämförelse skulle göras.I sin anslagsframställning för har begärt förstärktamedel för stödet till utvecklingsverksamhet av olika slag, bl.a. inom barn-och ungdomskulturen och arrangörsområdet.Frågor om beräkningen av de medel som och andra statliga,bidragsfördelande instanser skall disponera under kommande budgetår förolika slag av utvecklingsverksamhet måste ske i ordinarie budgetarbete dåen avvägning kan göras mot andra resursbehov inom utgiftsområdet. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr315 (mp) yrkandena1 och 2.Kulturens regionalpolitiska betydelse m.m.Riksdagen bör enligt motionerna Kr201 (c) yrkande 10 och N214 (c) yrkande 8som sin mening ge regeringen till känna att det behövs fortsatta satsningarpå den kulturella infrastrukturen. I motionerna anförs att den kulturelladragningskraften är viktig för en kommuns eller regionsutvecklingsmöjligheter och att investeringar i kulturell infrastruktur ärbilligare än andra infrastrukturinvesteringar. Lokala och regionalakultursatsningar har blivit ett hjälpmedel när det gäller att skapa en nylokal eller regional profil och inriktning. Därför bör satsningarnafortsätta.Utskottet vill - i likhet med motionärerna - understryka att det ärkommunerna som har det största ansvaret för satsningar på kulturen inom detegna området. På samma sätt har de regionala politiska instanserna detstörsta ansvaret för satsningar på den regionala nivån. Staten bidrar viakulturbudgeten med stöd till den regionala infrastrukturen. Statligt stödtill kulturområdet kan också lämnas som en del av regionala satsningar medmedel som disponeras av länsstyrelserna. Satsningar på kulturområdet, t.ex.som ett led i åtgärder för i att skapa en god livsmiljö, ingår också iflera av de tillväxtavtal som överlämnades till regeringen av parterna den15 . har regeringens uppdrag att återrapporterasina insatser för kultur i de regionala tillväxtavtalen.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det inte är påkallat attriksdagen gör ett sådant allmänt uttalande som begärs i motionerna omfortsatta satsningar på den kulturella infrastrukturen, särskilt somansvaret till stor del ligger på den lokala och regionala ansvarsnivån.Motionerna Kr201 (c) yrkande 10 och N214 (c) yrkande 8 avstyrks.En särskild fråga om resursfördelning och kulturens tillgänglighet i helalandet tas upp i motion N388 (mp). Motionärerna anför att det finns ettbehov av utvecklingsverksamhet om turnerandets ekonomi. Svenskariksteatern, Stiftelsen och Riksutställningar spelaren stor roll för kulturutbudet, särskilt i mindre samhällen. De behöver avdenna anledning ha tillräckligt med resurser för sin utveckling. Vad somanförts i motionen om de tre institutionerna bör ges regeringen till känna(yrkande 13).Utskottet har i ett föregående avsnitt redovisat dels att år 1996begärt att regeringen skall göra en redovisning av den regionalafördelningen av det statliga kulturstödet, dels att försöksverksamhet pågåri tre län med ändrad regional fördelning av statsbidrag. En avvägning av detre i motionen nämnda institutionernas resursbehov mot andra resursbehovfår göras i den ordinarie årliga budgetberedningen. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.Enligt motion Kr274 (s) bör det inrättas annex till statligakulturinstitutioner i andra delar av landet än där institutionerna ärbelägna. Därmed skulle de kunna bidra till att kulturutbudet breddas ochförnyas. Genom sådana annex skulle de också kunna stärka den våg av nyakulturhändelser som växer fram i olika delar av landet. De statligakulturinstitutionerna har ett regionalpolitiskt ansvar och borde dela deregionala myndigheternas ansvar.I motion N271 (fp) hemställs att som sin mening skall geregeringen till känna var som anförts om kulturpolitiken, dvs. om statligakultursatsningar i (yrkande 6). Även i denna motion framhållskulturens betydelse för samhället och för attraktiviteten hos en region.Motionärerna anför att kulturen har stor ekonomisk betydelse förbesöksnäringen och att denna näring är stor i . De redovisarkulturverksamheter i som de anser bör erhålla stöd från staten.De anför också att de verksamheter som startade under kulturhuvudstadsåretbör få en fortsättning.En mycket viktig del i den statliga kulturpolitiken har varitatt stödja och stimulera uppbyggnaden av den regionala kulturen. Statligasatsningar inom kulturområdet skall enligt kulturpolitiska målstödja allas möjlighet till delaktighet i kulturlivet.Utskottet påminner om att beslutat om nyasatsningar såväl inom , t.ex. det nybyggda Modernamuseet, som utanför , t.ex. det nya i i . Utskottet vill poängtera att all nybyggnadoch nylokalisering, även av sådana annex som föreslås i motion Kr274 (s),kräver investeringar och driftbidrag som måste vägas in i de ramar som gesför det statliga kulturstödet. Nya satsningar kan också kräva beslut om om-prioriteringar inom kulturbudgeten. Några sådana överväganden redovisasinte i motionerna.Utskottet har i ett tidigare avsnitt i detta betänkande redovisat attriksdagen av regeringen begärde en redovisning av den regionalafördelningen av det statligt stödda kulturutbudet. Senast ibudgetbetänkandet har utskottet utgått från att regeringen tillhösten, i budgetpropositionen för , presenterar dels den analys somriksdagen begärde , dels sin egen bedömning av vilka åtgärdersom bör vidtas för en bättre regional spridning av de statliga insatserna.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr274 (s).Utskottet avstyrker även motion N271 (fp) yrkande 6.De nationella kulturpolitiska målenI motion Kr314 (fp) anförs att de nationella kulturpolitiska målen bör utgåfrån de tre fundamentala principerna i liberal kulturpolitik, nämligenfrihet, mångfald och kvalitet. Genom att renodla dessa tre principer ochuttrycka dem som mål täcks många av dagens kulturpolitiska mål in och ävenverktygen för att nå dem. Dessa tre mål skall ersätta de nuvarande sjukulturpolitiska målen (yrkande 2).I motionen föreslås att ett nytt frihetsmål skall ha följande lydelse.För att uppnå målet frihet bör humanismens, toleransens och demokratinsideal stärkas. Yttrandefriheten och allas möjligheter att nyttja denvärnas. Det finns förutsättningar för ett dynamiskt, utmanande och frittkulturliv. Människor erbjuds möjlighet till kunskaps- och idébildning.Vidare föreslås att ett mångfaldsmål skall uttryckas på följande sätt.För att uppnå målet mångfald måste kulturlivet vara i ständig förändringsamt präglas av många olika åsikter, uttryckssätt och aktörer. Kulturarvetbevaras och brukas. Kulturlivet är då tillgängligt för alla, oavsett ålder,utbildning, ekonomi, bostadsort, funktionshinder e.d. För att målet skallvara uppfyllt krävs att internationellt kulturutbyte främjas och att olikakulturyttringar finns tillgängliga i hela landet.Slutligen skall ett nytt kvalitetsmål ha följande lydelse.Målet innebär att kulturell kvalitet och professionalism blir vägledandeför kulturpolitiken utan hänsyn till vad som är kommersiellt gångbart.Förnyelse inom kulturlivet bör stödjas. Det innebär vidare att denkonstnärlig kvaliteten blir avgörande utan att arbetsmarknadsmässiga,regionalpolitiska eller andra syften överordnas kvalitetsaspekterna.Enligt motion Kr234 (v) bör begära förslag av regeringen om ettåttonde kulturpolitiskt mål för att säkra könsperspektivet i statenskulturpolitik (yrkande 6).Utskottet återger här de kulturpolitiska mål som en majoritet i riksdagenbeslöt om vid 1996/(bet. 1996/97:KrU1 s. 41, rskr. 1996/97:129).Målen för kulturpolitiken skall vara1. att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla attanvända den,2. att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet ochtill kulturupplevelser samt till eget skapande,3.