bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Vibehåller några kvinnliga och manliga officerare när omorganisationen är klarsom får till uppgift att besöka de svenska skolorna och tala om problemen ispråkbruket.Eva Flyborg, riksdagsledamot:Det har varit en bra diskussion , även om vi långt ifrån har fått alla svaDet känns som en början på den process som vi gemensamt måste ta tag i.Det är väldigt viktigt att man från Försvarsmaktens sida lever upp till utfäs-telserna och löftena som har givits . Det finns nästan ingenting värre änatt lova någonting i en trasslig situation och sedan inte hålla löftet. Då blirproblemen ännu värre. kommer säkert att återkomma till huruppföljningen ska gå till.De kvinnor som i denna stund trakasseras ute på förbanden behöver vårgemensamma hjälp. Inte sedan, utan . Här har en storoch omedelbar uppgift att ta itu med. Förbundet måste förmedla till sinamedlemmar vad man gör och inte gör - inte , inte genom åtgärds-planen , utan . Jag förväntar mig att ni återrapporterar och kom-mer tillbaka till vad ni gör i det arbetet.Anna , Livgardesbrigaden:Jag är anställd vid Livgardesbrigaden i . Jag har lyssnat med stortintresse, och det har framförts många kloka synpunkter. Jag vill lämna tvåkonkreta förslag till sådant som behöver åtgärdas för att kunna rekrytera flerkvinnor i försvaret.Nummer ett är de fysiska kraven. De är enbart anpassade för män. De ärkanske inte ens anpassade för den verksamhet vi genomför. Det innebär attdet är otroligt svårt för duktiga tjejer att komma in i försvaret och bli yrke-sofficerare.Nummer två är utrustningen. Den är inte heller anpassad för kvinnor. Jaghar själv problem. Jag är inte särskilt stor. Jag har försökt att få tkängor i rätt storlek. När jag är ute med soldater och har på mig hjälmen, ärden så stor att den sitter ned på näsan. Mitt kroppsskydd når mig ned tillfotknölarna. Soldaterna börjar skratta när de ser mig, för de tycker att jag seså rolig ut. Då känner man sig inte så trovärdig i sin roll som yrkesofficer.Det är en sak som är viktigt. Man får kämpa otroligt mycket för att lösa sinuppgift bara för att utrustningen inte passar. Det gör det inte enklare att görett bra jobb. Jag vill gärna ha en kommentar från någon inom Försvarsmak-ten.Frank , Försvarsmaktens högkvarter:Det är uppfattat.Ordförande , riksdagsledamot:Jag tar det som ett halvt löfte. Tack för den mycket konkreta synpunkten.Johan , Värnpliktsrådet:Vi har diskuterat både sexuella trakasserier och språkbruk. Det hör ju till enviss del också ihop.En sak som jag tror skulle kunna förbättra situationen när det gäller de härtvå sakerna är äldre förebilder för både värnpliktiga och unga officerare. Utepå trupp, dvs. där värnpliktiga utbildas direkt, finns väldigt många ungaofficerare. Mig veterligen beslutade dåvarande chefen för armén för två ochett halvt år sedan om ett mentorskap för officerare över överstes grad, dvs.från överste av första graden och uppåt. De skulle ha ett fadderförband dit deskulle åka en gång och bara gå omkring. De skulle äta med officera-re, umgås med värnpliktiga och med officerare bara för att vara med och severkligheten ute på förbandet och genom sin närvaro kunna ge stöd till deunga officerarna och till de värnpliktiga.Jag skulle även vilja fylla i det som sades om hjälm, kroppsskydd osv. Detfinns så otroligt många sådana här vardagliga problem för tjejer och kvinnori försvaret. Jag tycker att Försvarsmakten gärna kan genomföra enkäter osv.för att få in de här extremt löjliga småsakerna. Varför finns det t.ex. inte enhjälm eller ett kroppsskydd som är lite mindre? i vardagen stöterkvinnor på sådana här problem, som de egentligen inte ska behöva stöta på ien organisation som vill ha in fler kvinnor. Detta är två konkreta saker somjag tycker att Försvarsmakten verkligen ska ta tag i.Ordförande , riksdagsledamot:Tack så mycket. Vi ska snart avsluta denna mycket näringsrika förmiddag,som jag tror har gett de flesta av oss nya insikter och fått oss att göra refleioner som vi kommer att ha god användning av i det framtida arbetet med dehär mycket svåra och viktiga frågorna. Men först lämnar jag ordet till viceordföranden för en kort sammanfattning.Vice ordförande , riksdagsledamot:Tack så mycket. Det är en inte helt lätt uppgift, men det har gjorts så mångabra sammanfattningar redan så jag tycker att jag kan få fatta mig ganska kort.De här tre timmarnas föredragningar och diskussion har visat på att sexu-ella trakasserier inte är en "bara-fråga", utan en väldigt viktig fråga. Vi harkunnat sätta in detta i väldigt många olika, men lika giltiga, perspektiv. Detfinns ett personalpolitiskt perspektiv, ett samhällsperspektiv, ett utbildning-sperspektiv, ett jämställdhetsperspektiv och ett diskrimineringsperspektiv. Vihar talat om kultur, tradition och organisation.Vi har också satt in frågan i ett tioårsperspektiv i en väldigt speciell be-märkelse, nämligen att man kan anta att förändring av attityder skulle kunnata sisådär en . Det kan man väl låta vara osagt just . Men även omsexuella trakasserier har så många förgreningar tycks ändå förekomsten ellerfrånvaron av sådana vara en ganska bra mätare på tillståndet i en organisa-tion. Jag tycker alltså att vi kan ta detta som en liten utmaning, och inte väni , utan återkomma och se om vi kan visa upp bättre siffror dåfrån alla inblandades håll. Det skulle kunna vara mitt förslag till mina kam-rater i utskottet, som jag naturligtvis inte kan tala för i någon annan meningän just som förslagsställare i detta.Med detta vill jag framföra mitt tack till alla som har deltagit i denna dis-kussion och gjort den så intressant och fruktbar.Ordförande , riksdagsledamot:Tack så mycket. Då vill jag också tacka den arbetsgrupp i utskottet, beståen-de av vice ordföranden, och , som har tagit initiativtill denna hearing. Jag förklarar den därmed avslutad.Utrikesutskottets yttrande1999/2000:UU4yDet nya försvaretTill försvarsutskottetFörsvarsutskottet har genom beslut berett övrigautskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1999/2000:30 Det nyaförsvaret jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts berednings-område.Utrikesutskottets beredningsområde berörs såvitt avser säkerhets-politik, inklusive förmåga att delta i internationella fredsfrämjande insatser,av propositionens hemställanpunkter 1 och 2 (båda delvis). Vidare yttrar sigutrikesutskottet över vissa yrkanden i motionerna 1999/2000:Fö20 (m),1999/2000:Fö28 (fp), 1999/2000:Fö212 (kd), 1999/2000:Fö311 (mp) samt1999/2000:U416 (kd).1 Propositionen1.1 YrkandenaI yrkande 1 hemställer regeringen att godkänner förslag i fråga omFörsvarsmaktens operativa förmåga (propositionens avsnitt 5.2.3, 5.2.4, 5.2.5och 5.2.6).I yrkande 2 hemställer regeringen att godkänner förslag till inrikt-ning av Försvarsmaktens framtida organisation (avsnitt 5.3).1.2 Internationell utveckling och svensk säkerhets- och försvarspolitik(prop. avsnitt 4)Den internationella utvecklingenRegeringen bedömer att inga avgörande förändringar har skett jämfört medläget vid den senaste säkerhetspolitiska kontrollstationen som beslutades avriksdagen . Den grundläggande positiva säkerhetspolitiska situa-tionen i närområde kvarstår, även om också osäkerheten om Ryss-lands politiska utveckling består. har konflikten iTjetjenien i södra förvärrats avsevärt.Den oroliga situationen på västra fortsatte med en es-kalering av konflikten i Kosovo, vilken ledde till ett militärt ingripande avNato. Efter det att Belgradregimen drog tillbaka sina styrkor från provinsenhar Nato, på uppdrag av , lett den fredsfrämjande styrkanKFOR. Utvecklingen i Kosovo har befäst Natos roll som det centrala instru-mentet för militär krishantering i . har EU, VEU och Natobeslutat att stärka den europeiska krishanteringsförmågan. Genom att Ams-terdamfördraget trätt i kraft har den gemensamma utrikes- och säkerhetspoli-tiken inom EU fördjupats. Krishantering omfattande humanitära och rädd-ningsinsatser samt olika typer av fredsfrämjande insatser är en cen-tral uppgift för unionen.Konsekvenser för svensk säkerhetspolitikRegeringen bedömer att den senaste tidens internationella utveckling integivit anledning att ompröva säkerhetspolitikens mål såsom de senast formu-lerades i den säkerhetspolitiska kontrollstationen . Även kontroll-stationens bedömning av hoten mot säkerhet kvarstår. Jämfört meddet är hoten begränsade. säkerhetspolitiska an-strängningar bör därför enligt regeringen i högre grad utgå från en vidgadsäkerhetssyn. Avgörande för säkerhet är att det breda internationellasäkerhetssamarbetet fortsätter att utvecklas.EU:s beslut vid toppmötet i att stärka den europeiska för-mågan till krishantering bör få konsekvenser för utformningen av Sverigestotalförsvarsresurser. Regeringen anger också att PFF-samarbetet bör fort-sätta att bedrivas på bred front. Vidare är det viktigt att fortsatt utveckla dbreda praktiska samarbetet i , som ger ett väsentligt bidragtill säkerheten i regionen.Konsekvenser för svensk försvarspolitikRiksdagens beslut om inriktningen för försvarspolitiken och om riktlinjernaför totalförsvarets ekonomi är utgångspunkten för regeringens bedömningar,och den internationella utvecklingen ger inte anledning att om-pröva beslut på dessa områden. Verksamheten skall bedrivas ochresurserna utformas med en bredare hotbild som utgångspunkt, där inva-sionshotet inte ter sig realistiskt . Resurserna skalutformas så att de i ökad utsträckning även kan användas vid internationellafredsfrämjande och humanitära insatser samt för att stärka samhällets förmå-ga att förebygga och hantera svåra påfrestningar i fred.Den viktigaste slutsatsen av det senaste årets utveckling är att Sverigesförmåga att bidra till internationella fredsfrämjande insatser behöver stärkas.Kontrollstationen innebar en sådan förstärkning, vilken det nuframstår som än viktigare att snabbare genomföra. Denna förstärkning av vårinternationella förmåga bör även ske i enlighet med deklarationen från EU:stoppmöte i , så att vår förmåga till samverkan med EU-länderna vid krishantering förbättras. För att kunnastärka vår förmåga att delta i internationella insatser bör sådana åtgärder gesprioritet som bidrar till att stärka vår internationella förmåga framför åtgärdsom enbart har betydelse för det nationella försvaret.Övergången från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar med förmåga tillframtida anpassning innebär att totalförsvaret skall innehålla en kärna avmoderna förband av god kvalitet. Det svenska försvarets övergång till enmindre men mångsidigt användbar organisation ansluter till en internationellutveckling. Reformarbetet är omfattande och kommer att ta att ge-nomföra.1.3 Behov av operativ förmåga och kompetenser inom det militäraförsvaret m.m. (prop. avsnitten 5.2 och 5.3)Regeringens säkerhetspolitiska bedömning har inte gett anledning att omprö-va de fyra huvuduppgifterna för vilka det militära försvarets resurser skallkunna användas. Dessa är:- försvara mot väpnat angrepp,-- hävda vår territoriella integritet,-- bidra till fred och säkerhet i omvärlden,-- stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred.-Förmågan att delta i internationella insatser kommer att vara en högt priorite-rad uppgift för samtliga delar som ingår i det militära försvaret. Interopera-bilitet, dvs. militär samarbets- och samverkansförmåga, utgör ett huvudele-ment i internationaliseringen. Den tidigare inriktningen mot i huvudsak ge-mensamma resurser för såväl nationella som internationella uppgifter liggerfast. Målet är att alla operativa insatsförband i princip skall kunna användasför internationell verksamhet.Regeringen anser att alla operativa insatsförband skall kunna an-vändas för internationell verksamhet. Avgörande för utvecklingstakten är närresurser kan avdelas, inom vilka områden som efterfrågan kan förväntas blistor samt inom vilka områden som Försvarsmakten har goda förutsättningaratt lämna bidrag.När det gäller uppgiften att bidra till fred och säkerhet i omvärlden, skallFörsvarsmakten ha förmåga att:- i samverkan med andra länder planera och genomföra fredsbevarandeoperationer som inledningsvis främst skall kunna ske med markförband,landminröjnings- och sjöminröjningskapacitet, transportresurser ochandra specialenheter, företrädesvis i och dess närhet men ävenglobalt,-- i samverkan med andra länder planera och genomföra fredsframtving-ande operationer som främst skall kunna ske med markförband i Europaoch dess närhet,-- kunna lämna stöd till fredsfrämjande och humanitär verksamhet somfrämst skall omfatta land- och sjöminröjningskapacitet, transportresurseroch andra specialenheter, främst i och dess närhet,-- ha förmåga att i samverkan med andra länder planera, genomföra ochdelta i övningsverksamhet som skall omfatta såväl mark- som sjö- ochflygstridskrafter inom ramen för det säkerhetsfrämjande samarbetet,främst inom närområdet.-På medellång sikt skall Försvarsmakten även- kunna delta i begränsade fredsframtvingande operationer med markför-band globalt och-- kunna delta i fredsbevarande operationer med sjö- och flygstridskrafter ivårt närområde.-Regeringen framhåller att erfarenheterna från konflikten i Kosovo understru-kit behovet av att snabbt stärka förmåga att bidra till europeiskkrishantering. Möjligheterna bör därför prövas att genomföra ökningen iförmågan till internationella insatser snabbare än vad Försvarsmakten harplanerat för. Regeringen har därför givit Försvarsmakten i uppdrag att föreslååtgärder för att upprätta förmåga att delta i internationella insatser med tvåmekaniserade bataljoner, samt beräkna kostnaderna för dessa och föreslåmotsvarande besparingar inom andra områden. Redovisning skall lämnas den1 februari 2000.I avsnittet 5.3 föreslår regeringen vilken inriktning den framtida insatsor-ganisationen skall ges fram till och med . ut-formning och beredskap bör anpassas till de relativt låga kraven på försvarmot väpnat angrepp som ställs i närtid, så att ett tillräckligt stort utrymmekan skapas för långsiktig anpassningsförmåga och förnyelse samt för att ökaden internationella förmågan.1.4 Behov av resurser för internationella uppgifter inom det civilaförsvaret (prop. avsnitt 7.4)I syfte att ha en beredskap för bistånd vid humanitära katastrofer samt med-verkan vid inledande återuppbyggnadsinsatser har utvecklat en rads.k. Insatspaketen skall kunna nyttjasför att stödja FN-organen med olika tjänster. Resurser har under det gångnaåret prövats i . har också ökat ambitionen vad avser minröj-ning som ett del av beredskapen för beslutade i att bygga ut och bättre koor-dinera EU:s och medlemsstaternas icke-militära krishanteringsinstrument.Det är viktigt att EU:s icke-militära krishanteringsförmåga byggs ut utifrånde särskilda fördelar som en organisation inom EU kan medföra.Inom ramen för totalförsvarets mål att bidra till fred och säkerhet i om-världen genomför främst en rad internatio-nella förtroendeskapande åtgärder.Myndigheter i totalförsvaret har också deltagit aktivt i det breddade ochintensifierade civila samarbetet inom Partnerskap för fred (PFF).2 MotionernaModerata samlingspartiet framför i partimotion Fö20 (m) yrkande 4 (delvis)att samtliga svenska militära enheter bör ha förmåga att delta i fredsfram-tvingande operationer. menar vidare att antalet markförbandoch förband i Försvarsmaktens föreslagna insatsorganisation är för fåför att kunna uppfylla de operativa krav som anges i regeringens proposition.Moderaterna menar i yrkande 5 att finansieringen av Försvarsmaktens in-ternationella insatser bör ske över utgiftsområdena 5 och 7, i likhet med deinternationella uppdrag som utförs av Räddningsverket.Folkpartiet liberalerna anser i partimotion Fö28 (fp) yrkande 8 att den avregeringen föreslagna ambitionsnivån för förmåga till deltagande i interna-tionella fredsfrämjande insatser är alltför låg. Det svenska försvaret bör ome-delbart ges förutsättningar för deltagande i internationella insatser av enstorleksordning två till nuvarande ram.Kristdemokraterna menar i kommittémotion U416 (kd) yrkande 5 att SWE-RAP bör utökas till en full bataljon med kort beredskapstid. Inte minst erfa-renheterna från insatsen i Kosovo har visat nödvändigheten av att utöka densvenska snabbinsatsförmågan. Utgångspunkten bör vara att skallkunna sända en flexibelt sammansatt snabbinsatsbataljon utomlands efter beslut.I kommittémotion Fö212 (kd) yrkande 8 anser att För-svarsmaktens arbete med att utveckla den internationella samverkansförmå-gan (interoperabiliteten) bör intensifieras. bör sådan samverkansför-måga nås att krigsförbanden i den nationella insatsorganisationen kan ingå iNatoledda fredsfrämjande insatser.I yrkande 9 framför krav på att målet bör vara att Sve-rige skall kunna sända en flexibelt sammansatt snabbinsatsbataljon utom-lands efter beslut. Tillgången till ett sådant förband ökartrovärdigheten till som truppbidragare och säkerställer att våra för-band används på ett effektivt sätt.I den enskilda motionen Fö311 (mp) menar motionären att den svenskasnabbinsatsstyrkan SWERAP inte hade förmåga att inleda insatsen i Kosovoså snabbt som förväntades. bör därför formulera kravet att snabb-insatsstyrkan skall kunna ställas till FN:s förfogande inom loppetav efter ett beslut.3 Utskottets övervägandenUtskottet instämmer inledningsvis i regeringens bedömning att det senasteårets internationella utveckling inte ger skäl att ompröva den säkerhetspoli-tiska bedömning som lade fast i samband med den senaste för-svarspolitiska kontrollstationen . Den grundläggande positivautvecklingen har fortsatt, även om osäkerheten rörande utvecklingen i Ryss-land består.Utskottet ställer sig likaså bakom regeringens ambitioner att ytterligare ut-veckla och fördjupa internationella säkerhetssamarbete.I närområdet bör även fortsättningsvis vara pådrivande i det mångfa-cetterade säkerhetsskapande samarbete som bedrivs bilateralt samt inte minstinom Östersjöstaternas råd samt genom Partnerskap för fred (PFF).Sverige har också tagit sin del av ansvaret för att bidra till fred och försonii det f.d. . Det var därför naturligt att delta med trupp i den fredfrämjande styrka som Nato på uppdrag av placerat i Ko-sovo. Inom EU är en aktiv deltagare i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken (GUSP), som genom besluten vid toppmötena i och iHelsingfors förstärkts väsentligt. Utskottet ställer sigbakom regeringens uppfattning att utformningen av totalförsvarsre-surser bör påverkas av besluten att stärka den europeiska förmågan till kris-hantering.Sveriges engagemang för FN står fast. Utskottet vill framhålla FN:s särskildaroll för internationell fred och säkerhet. har den viktigastefunktionen i den internationella säkerhetsordningen, och kan enligt bl.a. besluta om fredsfrämjande insatser, även med våldsanvändning.Deltagande i internationella fredsfrämjande insatser är en viktig del av densvenska utrikes- och säkerhetspolitiken. Enligt regeringsformen får regering-en besluta om att sända svensk väpnad styrka till annat land efter medgivan-de av , om särskild lag så medger eller om sådan skyldighet följerav internationell överenskommelse som godkänts av . Enligt lagenom väpnad styrka för tjänstgöring utomlands skall begäran av FN eller beslutav Organisationen för fred och säkerhet i () utgöra den folk-rättsliga grunden för svenskt deltagande i en internationell fredsbevarandeinsats. Deltagande i internationella fredsfrämjande insatser bygger för såvälyrkesofficerare som värnpliktiga på frivillighet.Då FN saknade förmåga att operativt leda större fredsfrämjande insatser medmandat för fredsframtvingande åtgärder, har Nato, på uppdrag av , kommit att leda de fredsfrämjande insatserna IFOR och SFOR iBosnien-Hercegovina och KFOR i Kosovo.Under de senaste åren har tenderat att, i mandat för inter-nationella fredsfrämjande operationer, ge möjlighet till fredsframtvingandeåtgärder (s.k. kapitel VII-mandat enligt ). Sådana vida mandat hari förebyggande syfte givits även när parternas samtycke förelegat, t.ex. be-träffande efter Daytonöverenskommelsen och i ÖstraTimor. läggs allt större vikt vid civila resurser vid fredsfrämjandeinsatser. har t.ex. i ökad utsträckning bidragit med civilpoliser.Ett särskilt svenskt intresse har varit att fästa uppmärksamheten på behovetav konfliktförebyggande åtgärder. har bl.a. bidragit i diskussionengenom den av utarbetade skriften väp-nade konflikter.Utgångspunkten för svenskt deltagande i internationella fredsfrämjandeinsatser måste enligt utskottets uppfattning vara både efterfrågan på svenskaresurser och vår förmåga att effektivt bidra till insatsen. Vilka typer av för-band som efterfrågas vid fredsfrämjande insatser bör vara vägledande fördimensionering och utformning av Försvarsmaktens internationella förmåga.Erfarenheterna från visar att måste stärka sinförmåga att snabbt och med lämpliga resurser medverka i internationellafredsfrämjande insatser. Utskottet noterar därvidlag att regeringen gett För-svarsmakten i uppdrag att pröva möjligheterna och beräkna kostnaderna föratt tidigare än vad myndigheten föreslagit stärka förmågan att delta i interna-tionella fredsfrämjande insatser med två mekaniserade bataljoner eller mot-svarande resurser. Regeringen anger som målsättning på lång sikt att flertaletsvenska förband skall ha förmåga att delta i internationella fredsfrämjandeinsatser.Utskottet konstaterar därvidlag att regeringen föreslår en höjd ambitionsnivåför den svenska internationella förmågan, men att det återståratt fastställa hur denna höjda förmåga skall uppnås. Utskottet ser positivt påatt regeringen ger hög prioritet åt arbetet att höja förmåga och be-redskap att delta i internationella fredsfrämjande insatser.I partimotion Fö20 (m) yrkande 4 (delvis) menar att antaletmarkförband och förband i Försvarsmaktens föreslagna insatsorgani-sation är för få för att kunna uppfylla de operativa krav som anges i regering-ens proposition. anser vidare i yrkande 5 att finansieringen avFörsvarsmaktens internationella insatser bör ske över utgiftsområdena 5 och7.Folkpartiet framför i partimotion Fö28 (fp) yrkande 8 att det svenska försva-ret bör ges förutsättningar att delta i internationella insatser av en storleksordning på två till nuvarande ram.Utskottet konstaterar därvidlag att ambitionsnivån för förmåga attdelta i internationella fredsfrämjande insatser har höjts betydligt under desenaste åren. Det svenska deltagandet i fredsfrämjande insatser på olikaplatser i världen har också givit en betydande erfarenhet. Samarbetet medNato- och partnerländer i Partnerskap för fred (PFF) har bidragit till att höjavår förmåga att delta i internationella insatser. De Natoledda operationerna iBosnien-Hercegovina och Kosovo är de mest omfattande som hardeltagit i.Till de erfarenheter som kan dras av det senaste årets utveckling hör att detfinns ett behov att fortsatt stärka vår förmåga att delta i europeisk krishantering, samt att beredskapen för att snabbt kunna igångsätta en insats bör höjas.Riksdagen har tidigare gjort bedömningen, senast i samband med den senasteförsvarspolitiska kontrollstationen (1998/99:UFöU1), att detförhållandevis goda säkerhetspolitiska läge som råder för del tillåteratt relativt sett ökad vikt läggs vid totalförsvarsresursernas bidrag till fredoch säkerhet i omvärlden. Den ekonomiska ramen för totalförsvaret för deåterstående åren av nuvarande försvarsbeslut har tidigare fastställts av riks-dagen (bet. 1998/99:FöU5). På regeringens uppdrag kommer Försvarsmakteninom kort att lämna förslag på hur den internationella förmågan kan höjasytterligare inom den nuvarande ekonomiska ramen.Utskottet har tidigare, senast i yttrande 1999/2000:UU1y, behandlat för-slag att finansieringen av Försvarsmaktens internationella insatser bör skeöver andra utgiftsområden än 6 Totalförsvar. Utskottet har därvid kommitfram till att nuvarande ordning är ändamålsenlig och att någon förändring iden av motionärerna förespråkade riktningen ej bör genomföras.