bet · GN01BoU9 · 2000-03-30 00:00:00 — Enligt vadutskottet har erfarit har detta utnyttjats i mycket begränsad omfattning.Regeringen har med stöd av 2 kap. 13 § andra stycket ordningslagen utfär-dat förordningen (1993:1634) om besiktning av tivolianläggningar. Rikspo-lisstyrelsen har i sin tur med stöd av 11 § nämnda förordning meddelat före-skrifter och allmänna råd om besiktning av tivolianordningar (RPS FS1996:7, FAP 513-1). I föreskrifter och allmänna rådanges att enklare barnkaruseller, vanliga gungor, redskap för s.k. bungyjump,vattenrutschbanor och liknande inte omfattas av kravet på besiktning. Enligtvad utskottet har inhämtat under hand torde det inte förekomma att t.ex. s.k.bungyjump-anordningar eller s.k. rodeomaskiner besiktigas.Även ställer krav som kan beröra de nu aktuella an-ordningarna. Enligt 8 kap. 2 § PBL krävs bygglov för vissa uppräknadeanläggningar (bl.a. nöjesparker). Lagen om tekniska egenskapskrav på bygg-nadsverk m.m. gäller byggnader och anläggningar och ställer krav på bl.a.säkerhet vid användning. Beträffande allmänna platser och områden förandra anläggningar än byggnader skall tillses bl.a. att risken för olycksfallbegränsas. Detta följer av 3 kap. 18 § jämförd med 3 kap. 15 § PBL. Om enanläggning har brister som kan äventyra säkerheten får byggnadsnämndenenligt 10 kap. 16 § PBL förbjuda användning av anläggningen.Vid tillkomsten av ordningslagen ansåg regeringen (prop. 1992/93:210) attden möjlighet till besiktning och kontroll som en kommun har i ett bygglovs-ärende inte kan ersätta den möjlighet till återkommande besiktningar m.m. avtivolianordningar som skapades genom regleringen i lagens 2 kap. 13 §.Beträffande motionsförslagen angående tivolianordningar m.m. anser ut-skottet att även andra anordningar än de som omfattas av dagens besikt-ningskrav bör erbjuda betryggande säkerhet mot olycksfall. Exempel härpåär s.k. bungyjump-anordningar och s.k. rodeomaskiner samt vissa s.k. även-tyrsbanor. För utskottets del framstår det dessutom, beträffande det storaflertalet anordningar, som befogat att ifrågasätta om inte säkerhetskraven börgälla även i andra sammanhang än allmänna sammankomster eller offentligatillställningar. Frågorna förtjänar dock en mer ingående analys.Enligt utskottets mening bör det ankomma på regeringen att särskilt över-väga de frågor som utskottet nu pekat på. Regeringen bör därefter återkom-ma till med en redovisning av sin syn på frågorna och med deeventuella förslag till lagändringar m.m. som övervägandena kan komma attföranleda.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna1999/2000:Bo506 (s) och 1999/2000:Bo529 (s) som sin mening ge regering-en till känna.Säkerheten vid bad- och simanläggningarEnligt motion 1999/2000:Ub312 (kd) yrkande 3 bör ansvaret för tillsynen avsäkerheten vid allmänna sim- och badanläggningar klarläggas. Vidare före-slås i yrkandena 4-6 att det bör införas lagkrav på badvakter vid offentligainomhusbad, att det bör införas en auktoriserad utbildning av badvakter vidoffentliga inomhusbad samt att bör ta initiativ till enhetliga reglerinom EU vad gäller säkerhet vid offentliga badplatser.Bostadsutskottet avstyrkte (bet. 1996/97:BoU12) yrkandensom motsvarar tre av de nu aktuella. Utskottet instämde i uppfattningen attsäkerheten vid bad- och simanläggningar skall vara mycket god och redovi-sade de generella krav på säkerhet beträffande simanläggningar som följer avbl.a. PBL jämte av utfärdade byggregler samt 3 kap. 5 § ordnings-lagen och tillade följande:Ett ytterligare sätt att förbättra säkerheten är att komplettera det tekniskaskyddet med andra insatser som ökad tillsyn t.ex. med hjälp av badvaktereller annan personal. I anslutning härtill kan det naturligtvis också vara aktuellt att kräva viss kompetens av den personal som har att svara för tillsynen.vilken utsträckning tillsynspersonal erfordras vid en sim- eller badanläggningär dock primärt en fråga för den för anläggningen ansvarige att avgöra. Ävenkommunerna måste enligt utskottets mening anses ha ett betydande ansvar ihithörande frågor. I många fall är det dessutom kommunen som driver ellerpå annat sätt ansvarar för bad- och simanläggningar. Utifrån de aspekterbostadsutskottet har att beakta är utskottet mot bakgrund härav inte berettförorda några generella krav på förekomsten av tillsynspersonal eller påutbildningen av sådan personal.Utskottet är inte heller berett förorda att några för EU gemensamma före-skrifter avseende utformningen av säkerhetsanordningar m.m. vid bad- ochsimanläggningar införs. Som redovisas i motionen finns det redan i dagmöjlighet för bad- och simanläggningar att på frivillig väg få den s.k. BlåFlagg-utmärkelsen. Denna utmärkelse delas ut i sänder av Found-ation for Environmental Education in Europe (Feee) till de anläggningar somansökt om det och som fyller vissa kriterier. Feee är en sammanslutning aveuropeiska organisationer - inom och utom EU - som arbetar för att förbätt-ra miljöutbildningen i . Det är sammanlagt 16 obligatoriska krav somskall uppfyllas för att erhålla utmärkelsen. Kraven omfattar huvudområdenavattenkvalitet, undervisning och information om miljön samt skötsel ochsäkerhet. I den senare gruppen ingår bl.a. ett obligatoriskt krav på badvaktoch/eller tillfredsställande säkerhetsåtgärder och livräddningsutrustning. Defrågor som aktualiserats i motionen har enligt utskottets uppfattning i interinga grad uppmärksammats. Ett tillkännagivande till regeringenkan inte anses påkallat.Utskottet har under handläggningen av detta betänkande från () erfarit att det pågår ett arbete inomEuropean Network Sportscience in Higher Education (ENSSHE) som syftartill att dels kartlägga vilka regler som gäller inom de europeiska länderna,dels arbeta fram en gemensam utbildningsstandard på området. SLS genom-för auktoriserad utbildning av badvakter och bedriver på olika sätt arbetemed badvaktsstandarder. I är det numera stiftelsen delar ut den s.k. Blå är fortfarande av den uppfattningen att säkerheten vidbad- och simanläggningar skall vara mycket god. Sedan utskottets behand-ling av frågan har, som redovisats ovan, bl.a. det europeiskaarbetet på området utvecklats. Enligt utskottets mening kan mot denna bak-grund ett tillkännagivande inte heller nu anses påkallat. Bostadsutskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motion 1999/2000:Ub312 (kd)yrkandena 3-6. beträffande en ekologisk omställning av bygg- och bostads-sektornatt avslår motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande 10,1999/2000:Bo218 och 1999/2000:Bo233 yrkande 9,res. 1 (kd, c)2. beträffande ekologiskt byggande i stadsmiljöatt avslår motionerna 1999/2000:Bo205 och 1999/2000:Bo231 yrkande 14,res. 2 (c)res. 3 (mp)3. beträffande brister i inomhusmiljönatt avslår motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande 7,1999/2000:Bo233 yrkandena 10 och 11, 1999/2000:Bo514 yrkandena1, 2 och 5 samt 1999/2000:Bo530,res. 4 (kd, c)4. beträffande begreppet inomhusmiljöatt avslår motion 1999/2000:Bo522 yrkande 2,res. 5 (v)5. beträffande deklaration av bostäderatt avslår motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande 9,1999/2000:Bo514 yrkande 4 och 1999/2000:Bo519,res. 6 (kd, c)res. 7 (v)6. beträffande avgifter och konkurrensvillkor vid ventilations-kontrollatt avslår motion 1999/2000:N273 yrkande 9,7. beträffande ekologiskt hållbara va-lösningaratt avslår motion 1999/2000:MJ727 yrkande 6,res. 8 (kd, c, mp)8. beträffande mobiltelefonmaster m.m.att avslår motionerna 1999/2000:Bo509,1999/2000:Bo513 yrkande 1 och 1999/2000:Bo528 yrkandena 1-3,res. 9 (c, mp)9. beträffande elöverkänslighetatt avslår motionerna 1999/2000:Bo513 yrkande 3,1999/2000:Bo528 yrkandena 5-9, 1999/2000:So493 yrkande 8 och1999/2000:T706 yrkande 4,res. 10 (kd, c, mp)10. beträffande tillgänglighetatt avslår motionerna 1999/2000:Bo219,1999/2000:Bo233 yrkande 7, 1999/2000:Bo515, 1999/2000:Bo518,1999/2000:Bo526, 1999/2000:Bo536, 1999/2000:So321 yrkandena 13och 15 samt 1999/2000:So488 yrkande 14,11. beträffande barnsäkerhet i bostäderatt avslår motionerna 1999/2000:Bo520 och 1999/2000:Bo522 yrkande 3,res. 11 (v, kd, c, fp, mp)12. beträffande brandvarnareatt avslår motion 1999/2000:Bo533,13. beträffande konkurrensen på marknaden för byggproduk-teratt med anledning av motion 1999/2000:Bo527 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. beträffande tivolianordningar m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:Bo506 och1999/2000:Bo529 som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,15. beträffande säkerheten vid bad- och simanläggningaratt avslår motion 1999/2000:Ub312 yrkandena 3-6.Stockholm den 30 mars 2000På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), IngaBerggren (m), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). En ekologisk omställning av bygg- och bostadssektorn(mom. 1)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "De aktuella"och på s. 8 slutar med "yrkande 9" bort ha följande lydelse:Utgångspunkten för förslagen i de båda motionerna 1999/2000:Bo204 (c) och 1999/2000:Bo233 (kd) är en vision om en god bostadsmiljödär ekologiskt och kretsloppsanpassade lösningar fått brett genomslag. Undersenare år har intresset för en omställning av samhället i denna riktning fått eallt bredare spridning. För att visionen om en ekologisk omställning av bygg-och bostadssektorn skall kunna förverkligas inom överskådlig tid krävsemellertid omfattande insatser från alla intressenter inom sektorn. I motio-nerna framhålls olika statliga insatser som bör ges hög prioritet i fortsätt-ningen. Motionärerna framhåller behovet av insatser dels för att höja kun-skapen och kompetensen inom sektorn i frågor med betydelse för omställ-ningsarbetet, dels för att stimulera nya tekniska lösningar.Det är angeläget att den omfattande kunskap om ekologiskt hållbara lös-ningar som redan finns i olika delar av samhället fångas upp och ges en bredspridning. Det gäller erfarenheter både från nybyggnadsprojekt i form avekobyar eller liknande satsningar och från åtgärder i befintliga miljöer somsanering av inomhusmiljön eller byte till miljöanpassade avloppslösningar. Isatsningen på insamling och spridning av kunskaper för en ekologisk om-ställning bör ingå att- det bildas några kompetenta och kunniga grupper som förutsättningslöstfår följa upp ett antal av de projekt som genomförs,-- den kunskap som kan utvinnas ur dessa uppföljningar sammanställs medannan befintlig kunskap om hur byggnader bör utformas,-- kunskapen utnyttjas för utbildning inriktad på beslutsfattare, arkitekter ochtekniker som medverkar i byggprocessen.-På vissa områden kan också ett direkt statligt stöd till det tekniska utveck-lingsarbetet behövas. De stöd som utgår bör villkoras med att de som skallgenomföra projektet har en verifierad kunskap om vilka lösningar som börväljas och vilka som bör undvikas. Bland de områden där det behövs insatserför att påskynda utvecklingen kan nämnas stöd för utveckling av system för- ekologiskt hållbara VA-lösningar,-- en förbättrad inomhusmiljö och hälsodeklaration av bostäder,-- beskrivning av en långsiktiga ekologiska konsekvenser,-- en effektiv resursanvändning vid ny- och ombyggnad,-- återanvändning av byggmaterial.-Det är nödvändigt att skapa olika former av incitament för att stimulera ochpåskynda en ekologisk omställning. Regeringen bör därför återkom-ma till med förslag med den inriktning som i korthet ovan angivits.Vad utskottet nu med anledning av motionerna 1999/2000:Bo204 (c) yr-kande 10 och 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 9 anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. I den mån motion 1999/2000:Bo218 (s) intekan anses tillgodosedd med det anförda avstyrks den.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande en ekologisk omställning av bygg- och bostadssektornatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande10 och 1999/2000:Bo233 yrkande 9 samt med avslag på motion1999/2000:Bo218 som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört,2. Ekologiskt byggande i stadsmiljö (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 9 slutar med "yrkande 14" bort ha följande lydelse:Det ekologiska byggandet har mest utgjorts av mindre hus och eko-byar. Ett brett kunskapsunderlag har vunnits genom dessa delvis mer expe-rimentellt inriktade satsningar. Tillräcklig kunskap finns emellertid nu för atpå bred front introducera ekologiskt riktiga metoder i det vanliga byggandet.Som anförs i motion 1999/2000:Bo231 (c) är det att börja tillämpa deekologiska lösningarna också i stadsmiljö och i mer storskaligt byggande.Även ombyggnader och upprustningar av befintliga hus bör kunna genomfö-ras ekologiskt. En målsättning bör vara att kretsloppsteknik tillämpas i såvälnyproduktionen som vid ombyggnader och förtätningar i befintliga bostads-områden. Avloppsfrågan har här en central betydelse. Tekniska lösningarsom gör en introduktion av kretsloppsanpassade system genomförbar även istadsområden måste stimuleras. Enligt utskottets mening är det således an-geläget att statens stöd på byggområdet i fortsättningen utformas så att ävenstörre byggprojekt i ekologisk byggteknik blir möjliga att genomföra.Vad utskottet nu anfört om det statliga stödet till ekologiskt byggande börriksdagen med anledning av motion 1999/2000:Bo231 (c) yrkande 14 somsin mening ge regeringen till känna. Det anförda innebär att även förslaget imotion 1999/2000:Bo205 (mp) delvis får anses vara tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande ekologiskt byggande i stadsmiljöatt med anledning av motion 1999/2000:Bo231 yrkande 14och med avslag på motion 1999/2000:Bo205 som sin mening ger re-geringen till känna vad utskottet anfört,3. Ekologiskt byggande i stadsmiljö (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 9 slutar med "yrkande 14" bort ha följande lydelse:Under senare tid har alltfler ekologiska byggexperiment sett dagens ljus.Det gäller alltifrån mindre förändringar i bostadshusen till hela ekokvarteroch ekobyar. Människor söker sig tillbaka till naturliga och förnybara bygg-material. Man försöker sluta kretsloppen genom att kompostera och användatorra eller urinseparerade toalettsystem. Teknikutvecklingen inom byggbran-schen går mycket snabbt framåt och alltfler materialtillverkare väljer bort desämre alternativen. är ett hälsoriktigt och ekologiskt anpassat byggandeav stort konkurrensvärde.Det socialt och ekologiskt hållbara samhället har också blivit målsätt-ningen för regeringens politik. har det i huvudsak handlat om attformulera en vision. För att konkretisera omställningsarbetet krävs det nu handfasta planer sätts i verket. Det är i detta perspektiv som förslaget imotion 1999/2000:Bo205 (mp) om ett helskaleförsök i form av en grön stadbör ses. Genom att utforma en stadsliknande bebyggelse, helt baserad på allanyvunna kunskaper om vad som är hållbart ur ett socialt, ekologiskt ochekonomiskt perspektiv, bör ett stort steg kunna tas i arbetet med att föra utvisionen i praktisk tillämpning.Det handlar om att skapa bebyggelse för ett begränsat antal invånare, högst25 000, med en kretsloppsbaserad infrastruktur, där försiktighets- och sub-stitutionsprinciperna är ledande. Staden skall byggas så ekologiskt rätt sommöjligt från början. Lösningarna skall emellertid göras flexibla, så att de kanförbättras i takt med att ny kunskap tillkommer. Staden bör lokaliseras så attinvånarna har tillgång till odlingsbar mark, att transporterna inte medförgiftiga utsläpp och att energianvändningen minimeras.Som ett första steg bör en tävling utlysas för att få ett så brett kunskapsun-derlag för satsningen som möjligt. En sådan tävling skulle förmodligen fåmånga stadsplanerare, arkitekter och byggingenjörer att utveckla spännandevarianter på det sociala, hälsoriktiga och ekologiska temat. Detta kundeockså vara en utmaning för kommunerna att erbjuda en lämplig lokalisering.Ett flertal statliga myndigheter med som sammanhållande instansbör engageras i arbetet.Bostadsutskottet anser sammanfattningsvis att regeringen bör övervägaformerna för en satsning på en grön stad i enlighet med förslaget i motion1999/2000:Bo205 (mp) och därefter återkomma i de frågor som kan behövaunderställas för beslut. Vad utskottet nu anfört bör somsin mening ge regeringen till känna. Detta innebär att även förslaget i motion1999/2000:Bo231 (c) yrkande 14 om stöd till större byggprojekt i ekologiskbyggteknik torde få anses vara väl tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande ekologiskt byggande i stadsmiljöatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo205 och1999/2000:Bo231 yrkande 14 som sin mening ger regeringen till kän-na vad utskottet anfört,4. Brister i inomhusmiljön (mom. 3)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "har" och på s. 11 slutar med "1999/2000:Bo530 (s)" bort ha följan-de lydelse:I dagens samhälle tillbringar de flesta svenskarna den helt övervägandedelen av dygnet inomhus. Inomhusmiljön får därmed en avgörande betydelseför folkhälsan. Brister i inomhusmiljön kan resultera i många former avohälsa. Det gäller allt från allergiska reaktioner till utveckling av cancer.Barn är särskilt känsliga för en dålig inomhusmiljö. En tydlig och skräm-mande indikation på de brister som finns i vårt byggnadsbestånd utgör detsnabbt ökande antalet allergiska reaktioner hos barn och ungdomar.Det är nödvändigt att vidta åtgärder för att lyfta fram folkhälsoaspekterna iall samhällsplanering och i allt byggande. Kvalitetskontrollen i byggnadspro-cessen har en central betydelse för att inte nya problem skall skapas. I detbefintliga beståndet behövs återkommande kontroller av fukt, mögel, radonelektromagnetiska fält och ventilation.Viktiga insatser har gjorts för att öka kunskapernaom vilka åtgärder som bör vidtas för att sanera dåliga inomhusmiljöer ochför att undvika att nya brister uppstår vid ny- och ombyggnader. projekt och insatsområde"Det sunda huset" utgör exempel på sådana insatser. är emeller-tid kunskaperna otillräckliga och forskningsinsatserna kring framför alltfrågor om allergier och överkänslighet behöver stärkas. Detta bör ske genomatt inom befintliga anslag prioritera forskning och experimentbyggande påinnemiljörelaterade områden.Även om ett flertal positiva satsningar gjorts inom området inomhusmiljösaknas fortfarande en samlad strategi för samhällets insatser. I våra nordiskagrannländer har olika former av nationella handlingsplaner på området arbe-tats fram. Det är nu dags att även lägger fast ett nationellt handlingsprogram för innemiljöfrågor.En central uppgift i ett nationellt handlingsprogram för innemiljön är attpåskynda saneringen av lokaler där barn och ungdomar vistas . I dagär arbetsmiljön i många skolor och förskolor helt oacceptabel. Främst hand-lar det om dålig ventilation och fuktskador. Arbetsmiljölagens bestämmelsermåste självklart tillämpas minst lika strikt i barnens miljö som på de vuxnasarbetsplatser. Ett stöd kan behöva inrättas för att påskynda detta arbete. Me-del som är avsatta för stöd till lokala investeringsprogram bör omför-delas till bidrag för förbättring av inomhusmiljön.Bostadsutskotttet anser sammanfattningsvis att regeringen bör anmodas attsnarast återkomma till med ett förslag till ett nationellt handlings-program för en bättre inomhusmiljö. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed anledning av motionerna 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 7, 1999/2000:Bo233 (kd) yrkandena 10 och 11, 1999/2000:Bo514 (kd) yrkandena 1, 2 och5 samt 1999/2000:Bo530 (s) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande brister i inomhusmiljönatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande7, 1999/2000:Bo233 yrkandena 10 och 11, 1999/2000:Bo514 yrkan-dena 1, 2 och 5 samt 1999/2000:Bo530 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,5. Begreppet inomhusmiljö (mom. 4)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Beredningeni" och slutar med "det anförda" bort ha följande lydelse:Svårigheterna att få ändra reglerna för det statliga stödet till de lokala in-vesteringsprogrammen för en ekologiskt hållbar utveckling till att även om-fatta inomhusmiljön tydliggör en av de allvarliga brister som finns i . I är begreppet inomhusmiljö väl etablerat ocharbetet med att dokumentera och åtgärda bristerna på detta område har kom-mit relativt långt. I saknas emellertid begreppet inomhusmiljöhelt. Detta har sannolikt bidragit starkt till motstånd motden önskade ändringen i villkoren för stödet till de lokala investeringspro-grammen. Det är mot denna bakgrund angeläget att den svenska regeringenaktivt verkar för att begreppet inomhusmiljö introduceras i EG:s regelverk.Vad utskottet ovan anfört bör med anledning av motion1999/2000:Bo522 (v) yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande begreppet inomhusmiljöatt med anledning av motion 1999/2000:Bo522 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Deklaration av bostäder (mom. 5)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "På bostadsut-skottets" och på s. 13 slutar med "detta skäl" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i bedömningen att ett system för miljö- ochhälsoklassning av bostäder kan utgöra ett viktigt led i arbetet med att ökamiljöanpassningen av boendemiljöerna och för att motverka utbredningen avallergier. Den stora mängden nytillkommande byggmaterial med okändaemissioner gör det särskilt angeläget att klassificera bostäderna från allergi-synpunkt. Den redovisning som finns av ämnen med cancerogenaegenskaper kan tas som en förebild i detta arbete.En sammanställning av olika klassificeringssystem som genom-fört visar att ett omfattande metodutvecklingsarbete på området för närva-rande pågår. Det bör vara en viktig uppgift för att sprida erfaren-heterna från detta arbete. Det är vidare angeläget att regeringen ana-lyserar och tar ställning till de förslag i frågan som redovisade i enrapport . Regeringen bör därefter återkomma till medförslag om hur en bredare introduktion av ett system för miljö- och häl-soklassning av bostäder skall kunna genomföras.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna 1999/2000:Bo204(c) yrkande 9 och 1999/2000:Bo514 (kd) yrkande 4 bör som sinmening ge regeringen till känna. Det anförda innebär även att förslagen imotion 1999/2000:Bo519 (v) till stor del får anses vara tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande deklaration av bostäderatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande9, 1999/2000:Bo514 yrkande 4 och 1999/2000:Bo519 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Deklaration av bostäder (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "På bostadsut-skottets" och på s. 13 slutar med "detta skäl" bort ha följande lydelse:Det är angeläget att genom olika åtgärder påskynda utvecklingen motmiljöanpassade bostäder som inte riskerar de boendes hälsa och leder framtill att allergiproblemen breder ut sig. Ett viktigt led i detta arbete är attkonsumenterna ett tydligt redskap i valet av bostad från miljö- och energi-synpunkt. Miljömärkning har på andra områden visat sig ha stor effekt bådepå konsumenternas val och producenternas utveckling av nya och bättreprodukter. För att stimulera såväl efterfrågan som utbud av miljöanpassadeoch energisnåla bostäder bör därför ett system för deklaration av bostäderutvecklas.