bet · GN01FöU2 · 2000-03-14 00:00:00 — Att i detta läge korttidspliktutbilda ytterlgare personal är principiellt oacceptabelt och ett stort slöseri med skattebe-talarnas pengar.Kvinnor kan frivilligt fullgöra värnplikt utan att behöva binda sig fören fortsatt officerskarriär och kvinnor som mönstrat kan numera också ingå iutbildningsreserven. Det är bra, men det räcker inte. Vi anser att alla kvinnoroch män skall mönstra. Pliktlagstiftningen bör utformas så att könsneutralpliktuttagning gäller för hela totalförsvaret. Ett införandet av en könsneutralvärnplikt skulle bidra till en kompetenshöjning inom totalförsvaret och sam-tidigt bidra till en ökad jämställdhet.Propositionens förslag till neddragning av Försvarsmaktens grundorgani-sation är i princip riktigt till sin omfattning. Därmed anpassas denna till enny och minskad krigsorganisation. Vi anser emellertid att förslagen till för-ändringar av grundorganisationen i högre grad tycks ha anpassats till allmän-politiska önskemål hos de två partier som står bakom uppgörelsen än tillrimliga försvarspolitiska bedömningar. Liksom vid försvarsbeslutriskerar detta att leda till mindre effektiva och mer kostsamma lösningar pålängre sikt. Flera av de förslag som redovisas visar på det uppenbartolyckliga i flera av de beslut som samma partier tog försvarsbe-slut. Partitaktisk hänsyn har här kostat försvaret och därmed skattebetalarnastora summor utan att vår försvarsförmåga förbättrats.Vid åtskilliga tidigare försvarsbeslut har ovilja att anpassa såväl krigs- somgrundorganisationen gjort att kostnaderna för driften kommit att inkräkta påsatsningar inom materielområdet. Vidare inskränktes repövningar på ett sättsom allvarligt äventyrade förbandens krigsduglighet. 1970- och 80-talenkännetecknades av ökande obalanser inom försvaret. Många förband hade såstora brister i fråga om materiel och utbildning att de knappast hade kunnatfungera. kritiserade denna inriktning avi första hand armén och förordade en mindre organisation med högre kvaliteti fråga om materiel och utbildning.Också de förändringar som gjorts av grundorganisationen under senare århar kännetecknats av svagt kostnadsmedvetande. Försvaret är en till hundraprocent statligt styrd verksamhet. Regering och riksdag borde vara angelägnaom att på detta område vara förebild i fråga om rationellt användande avskattepengar. Staten ställer krav på att landsting och kommuner i sina verk-samheter skall hushålla väl med skattemedel för att få ut mesta möjliga kva-litet i t.ex. skola och omsorg. Staten skulle sannolikt reagera om landstingoch kommuner byggde nya sjukhus och skolor för att strax efter lägga neddem.Propositionens förslag till ny grundorganisation utgår från vissa ställ-ningstaganden beträffande krigsorganisation, omsättningstider (s.k. för-bandsomsättning). Värnpliktiga kommer att vara krigsplacerade i brigaderbara ungefär hälften så länge som , då man haft en förbandsomsättningpå . är kritiskt mot den valda lösningen, då sats-ningar på materiell förnyelse åter kommer kraftigt i kläm.Förslaget till grundorganisation skall ses som ett "paket". ärsjälvfallet medvetet om att den linje vi förordar i fråga om värnpliktsutnytt-jande, där man utgår från principen att inte utbilda fler än som behövs för attrationellt omsätta personalen, innebär behov av färre årliga utbildningsplat-ser. Skulle statsmakterna godta denna senare inriktning krävs naturligtvis attsåväl Försvarsmakten som den politiska nivån i detalj granskar hur en sådanutbildningsorganisation skall utformas på mest ändamålsenliga sätt.Det är naturligtvis möjligt att diskutera avvägningar mellan två eller fleraorter för en viss verksamhet. På samma sätt som väl i praktiskt taget allafrågor som avgörs i har man att väga olika faktorer för och emot.Mycket ofta har då att väga in både kortsiktiga och långsiktigaeffekter, ekonomi, miljö, internationella förhållanden, rättssäkerhet, regio-nalpolitik, hänsyn till barn och mycket annat. I fråga om militära förbandfinns faktorer som landsdelens strategiska läge, förbandets närhet till skjut-fält, bullerförhållanden, behov av vinterutbildning, befälsläge, rekryterings-kraft, samövningsmöjligheter, gjorda investeringar respektive kvarståendeinvesteringsbehov, närrekrytering av värnpliktiga, värnpliktsresor, värn-pliktssociala förhållanden, arbetsmarknadsläge, civilt alternativanvändnings-värde av mark och byggnader.Vissa grundläggande principer borde behandlas innan man går in i denkonkreta behandlingen förband för förband. På fyra punkter tycks det somom propositionen och den arbetsgrupp som förberett förslaget inte gjortprincipiella bedömningar innan man gått in i avvägningsprocessen. Det gäl-ler 1. Samövningsbehov, 2. Vinterutbildning, 3. Avvägningen mellan kortsiktiga och långsiktiga effekterInför försvarsbeslutet redovisade liberalerna i sin parti-motion en annan syn än regeringen i fråga om den regionala ledningen inomFörsvarsmakten och därmed också i fråga om samarbetet mellan denna ochde civila delarna av totalförsvaret. Vi motsatte oss att vissa län berövadessina försvarsområdesstaber. När län slås samman bör försvaret göra motsva-rande minskning av antalet försvarsområden, eftersom principen bör vara attlän och försvarsområde sammanfaller. Vi föreslog också att antalet militärområden skulle minska från tre till två genom sammanläggning av södra ochmellersta militärområdena.Vi menar att länen i allmänhet är väl sammanhållna enheter. Där finns frånstatens sida länsstyrelserna som utgör den statliga samordnade nivån underriksnivån. Försvarsmakten bör ha organ som kan ta emot och ge information,planera olika beredskapsaktiviteter och vid behov kunna leda insatser inomrespektive län i samverkan med civila instanser.Som ovan nämnts anser vi också att man skulle kunna minska antalet mi-litärområden från tre till två. Inte minst för att slippa en operativ gräns tväöver är det önskvärt att slå samman södra och mellersta militärom-rådena. Däremot finner vi det tveksamt att som regeringen föreslår gå ned tillendast en operativ ledningsfunktion, kallad "operativ insatsledning", underhögkvarteret. Att ha minst två ledningsorgan ger en ökad säkerhet om enderaav dem slås ut eller av andra skäl kraftigt störs i sin verksamhet. Vid kom-plexa förlopp i kanske flera delar av landet är det tveksamt att enbart ha ettoperativt ledningsorgan. Vi menar att det finns skäl starka skäl för en lösningmed två operativa ledningsorgan, som ersätter hittillsvarande tre milostaber,tre fördelningsstaber, fyra marinkommandon och tre flygkommandon.3. Den försvarspolitiska beslutsprocessen (mom. 2)och (båda kd) anför:Kristdemokraterna anser att propositionen saknar grund i en trovärdig säker-hetspolitisk bedömning. I sin analys av den internationella utvecklingen drarregeringen helt felaktiga slutsatser. Därmed drar regeringen helt andra slut-satser för den svenska försvarspolitiken än vad som borde vara fallet. Förut-om att propositionen står och stampar i en förlegad syn på roll ieuropeisk säkerhetspolitik saknas dels förutsättningar för den moderniseringav det svenska försvaret som behövs för att kunna hantera olika väpnadeaktioner som är tänkbara mot vårt land, dels möjligheter för ett väsentligtutökat svenskt deltagande i internationella fredsinsatser med militära resur-ser.Den hotbild som regeringen beskriver och de konsekvenser den kan få förSverige stämmer inte överens med de förslag regeringen lagt fram om ettnytt försvar och de krav på samverkan som ett sådant försvar kan komma attinnebära. De förhastade och drastiska nedskärningar som regeringen föreslårkan inte motiveras utifrån den nuvarande svårförutsägbara säkerhetspolitiskasituationen i . Varken den grundläggande osäkerheten kring Ryss-lands framtida utveckling eller EU:s snabbt framväxande krishanteringsför-måga och de krav den ställer på försvar har tillåtits påverka försla-gen. Inte ens det nya kriget i , nya försvarsdoktrin meden tydligt förändrad syn på utnyttjandet av kärnvapen och tydliga uttalandenom en ökad satsning för att slutföra den långsiktiga omställningen av försva-ret tycks betyda något. Hur tydliga skall signalerna vara för att den framtidainriktningen av försvaret skall omprövas?Det handlar inte enbart om hot mot . Det handlar lika mycket omSveriges ansvar för att kunna medverka till en tryggad utveckling av frihetoch fred i världen. möjligheter att aktivt bidra till fred och säkerhegenom krishantering i såväl närområdet som längre bort urholkas eftersombasen för att verka med förband utomlands mer än halveras. Möjligheternatill ökade insatser undergrävs då de föreslagna nedskärningarna dessutomleder till problem att bevara en allsidig svensk militär kompetens samt attrekrytera tillräckligt med personal.Vi anser att regeringens och Försvarsmaktens planeringsprocess är långtifrån invändningsfri. Det tydligaste exemplet på detta är att verksamhets- ochmaterielplaneringen har genomförts helt åtskilda. När Försvarsmaktens un-derlag till regeringen fastställdes var materielplanen intekänd. Det kan därmed konstateras att tavlans ram och innehåll beskrevs utanatt färger, penslar och figurer var definierade. Ingen visste med säkerhet omdet som var nödvändigt verkligen fick plats och om de nödvändiga färgernafanns tillgängliga.Den av regeringen sänkta planeringsramen har kraftigt ökat besparingskra-ven. Den, redan genom tidigare påtvingade sparåtgärder, instabila planering-en har förvärrats och osäkerheterna har ökat. Ett stort antal förband skallläggas ner för att ekonomin skall gå ihop. Vid en närmare granskning avpropositionen och det underlag som ligger till grund för regeringens förslagblir man betänksam. Uppenbarligen har man beräknat hur mycket man sparardå man lägger ned ett förband men glömt bort de följdeffekter som uppstår.Det är ju helt uppenbart att ingen verksamhet är så unik och isolerad att denbara kan läggas ned utan konsekvenser för den kvarvarande organisationen.Det som saknas är den positiva tanken. Vilken organisation behövs och vadkostar det att driva den verksamhet i Försvarsmakten som är efterfrågad?Redan när propositionen avlämnades stod det klart att egentligt ekono-miskt underlag för förslaget saknades. Regeringen valde i stället att luta sigmot det material som Försvarsmakten presenterade - efternågra månaders snabbutredning. Utredningsarbetet som ligger till grund förregeringens proposition uppvisar betydande brister beträffande beskrivning,men också tillämpning, av använd utredningsmetod, bl.a. beträffande till-lämpningen av uppdragsgivarens, regeringens, riktlinjer. Vidare brister ut-redningen vad gäller dokumentation av det underlag som ligger till grund förslutsatser och rekommendationer till beslut, vilket i sin tur innebär att maninte kan avgöra om beslutsrekommendationen baseras på fakta eller på vär-deringar. Grunden för höstens proposition var alltså en grovt tillyxad, i hu-vudsak schabloniserad, bedömning av vad som kunde tänkas rymmas inomden ekonomiska ram som och Socialdemokraterna, med Vänsternsoch goda minne, kom överens om redan i februari förra året.Den framtida grundorganisationen uppskattas i regeringens förslag kosta1 mer , för att därefterlångsiktigt kosta mer . Alla redovisningar i propo-sitionen har gjorts utgående från ÖB:s underlag . Med andra ordhar endast en avvikelsebudget i förhållande till detta underlag presenteratsför . Vilka siffror som finns bakom regeringens förslag har däremotinte redovisats. I stället gavs Försvarsmakten, som propositionenlades, i uppdrag att till redovisa vad den föreslagna organi-sationen och ambitionen skulle kosta. Någon grundläggande redovisning avkostnaderna för den framtida krigs- och grundorganisationen finns med andraord inte att ta ställning till.De redovisningar som försvarsutskottet fått ta del av har inteskapat större klarhet. Vid Försvarsmaktens redovisning av arbetsläget den 22februari gavs inget sifferunderlag utan en prognos avseende fördelningenmellan dels verksamhet, dels materielanskaffning - båda helt frikoppladefrån frågan om innehåll och ambitionsnivå. Det slutliga och till regeringeninlämnade budgetunderlaget från ger heller ingen ledning i dettaavseende. Vad gäller materielanskaffning och ledningssystem har utskottetfått en redovisning av Försvarsmaktens arbetsläge - helt utan regeringensställningstaganden. Vad som blir det egentliga resultatet av ett riksdagsbesluti enlighet med regeringens förslag svävar alltså i okunnighet om.Låt oss redovisa några exempel. I det förslag som förväntas taställning till anges behovet av officerare avlönade av Försvarsmakten till8 900 och av civilanställda till 6 550. I Försvarsmaktens budgetunderlag avden redovisas minimibehovet till 1 450 officerare och 700 civilan-ställda utöver det regeringen redovisat. Det innebär att dagsnoteringen vadavser behovet av yrkesofficerare överstiger propositionens med drygt 16%samtidigt som behovet av antalet civilanställda är högre. Dettaantal utgår dessutom från en värnpliktsvolym på 17 000 värnpliktiga samti-digt som regeringen i propositionen redovisar sin ambition att utbilda 18 000värnpliktiga. För utlandsstyrkan är endast avsatt 200 officerare, utan attregeringen för den skull kopplat denna volym till någon ambitionsnivå. Omsjö- och flygstyrkor skall ersätta en del av oförmågan att sätta upp tillräcklistora markförband är den siffran endast en mindre del av behovet. harvi regelmässigt befäl i utlandsstyrkan. Med den långsiktiga ambi-tionsnivån på 2 000-2 500 personer i utlandsstyrkan krävs avsevärtfler yrkesofficerare. Sammantaget uppgår de årliga differenserna på perso-nalsidan till miljardbelopp.Hur avvikelserna i förhållande till den ursprungliga planen skall hanterashar antytts för utskottet. Det skall ske genom att anslaget för materielan-skaffning minskas. Den nödvändiga omstruktureringen försenas med andraord ytterligare. De moderna lednings- och informationssystem som är kärnani idén om det nya försvaret riskerar att få stryka på foten om inte andra för-nyelsebehov plockas bort ur materielplanerna. Ett exempel är det fria ut-rymme för "okända" anskaffningsbehov på 5,2 miljarder - av totalt68,7 miljarder för materielanskaffning - som finns i planerna för 2005-2009.Om personalbehovet är av ungefär den omfattning som redovisats för ut-skottet så intecknas ett utrymme som bara det är avsevärt större än detta "friautrymme".Successivt har nytt underlag presenterats. Det har då blivit alltmer uppen-bart att den första ansatsen inte var tillräckligt väl avstämd. Hur skall manannars tolka den tillkommande verksamheten och den sakta men säkertökande kostnaden. Inriktningen mot fyra flygflottiljer blev fem och två mari-na baser blev tre. Koncentration till garnisoner blev i stället ett ökat antalsolitärer. Det är således helt uppenbart att det behövs en större grundutbild-ningsvolym och fler befäl för att lösa alla angivna uppgifter. Det behövsockså en större materiell bas.Möjligheterna att utbilda och öva förbanden påverkas såväl av för-bandsvolymen som av antalet fredsförband och behovet av underhållsresur-ser. Det senare tar propositionen inte ställning till och något underlag finnsej. Ett annat förhållande som också påverkar verksamheten vid Försvar-smakten är om tillräckligt goda fysiska övningsområden finns tillgängligasamtidigt som samträning i stridsgrupper är en förutsättning för ett bra re-sultat. Ett annat förhållande är att åstadkomma en rationell förändring ochsamtidigt tillvarata tidigare gjorda investeringar. Dessa förhållanden tycksinte var för handen. I stället ökas antalet "solitärer" och i ett antal fall flnuvarande verksamhet från en ort till en annan. Konsekvenserna av detta ärkapitalförstöring, försämrade utbildningsbetingelser och ett kommande be-hov av stora investeringar.Man kan fråga sig om det är en kostnadseffektiv lösning då verksamhetenper förband efter omorganisationen i medeltal blir nästan dubbelt så dyr somföre omorganisationen. Det hade kunnat förklaras om det hade bildats störreenheter i form av garnisoner men så är ju inte fallet. En annan tydlig signal äatt den materielplanering som inte ryms inom ramen har lett till ställ-ningstagandet att de förband som i grunden har behov av denna inte harnågon plats i den nya Försvarsmakten. Alltså avvecklas dessa förband, inteför att de inte behövs utan för att materielplanen inte tillåter nyinvesteringaDet går heller inte att bedöma vilken organisatorisk volym som långsiktigtryms inom den ekonomiska ramen. Inte heller går det att ur underlaget läsaut vilken långsiktig organisation som behövs för att uppfylla målsättningenför Försvarsmakten, än mindre att bedöma kostnaden för denna. De grund-läggande värderingarna som genomfördes är bortglömda.Därmed kan regeringen inte presentera en långsiktigt bärande organisationför Försvarsmakten som är i balans mellan uppgifter och ekonomiska resur-ser.4. Vissa försvarsekonomiska frågor (mom. 3)() anför:Utskottets avslag av förslag om att avbeställa vapensystem sominte längre behövs, motiveras med att det skulle försvåra för Försvarsmaktenatt bl.a. medverka i internationella fredsfrämjande insatser. Det påståendet ärinte sant. Någon koppling mellan t.ex. överanskaffning av 200 39 Gri-penplan, istället för Försvarsmaktens angivna behov av 60 - 80 stycken, ochen svensk medverkan i olika FN-operationer existerar inte.5. Försvarsmaktens operativa förmåga (mom. 5)() anför:Propositionen är ytterst oklar när det gäller att beskriva karaktären på ochsyftet med de internationella insatserna. Därför är det svårt att avgöra vadriksdagen faktiskt förväntas ställa sig bakom och vilka konsekvenser somdetta för med sig. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte redogör för deförfattningsmässiga utgångspunkterna för medverkan i olika inter-nationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Utskottet har därförtvingats göra en redovisning över dessa. Jag anser att på ett antalpunkter bör vara tydligare än vad utskottets redogörelse är.För det första måste medverkan vara villkorad av ett beslut avFN:s säkerhetsråd eller av . Det gäller såväl om beslutet om ett delta-gande kan fattas av regeringen utan prövning som om riksdagensjälv har att bestämma om deltagande. Det gäller såväl fredsbeva-rande som fredsframtvingande insatser. Det måste stå klart för envar attSverige sänder endast väpnad trupp utomlands om det sker på uppdrag av FNeller . accepterar inga andra "uppdragsgivare".Av redogörelsen framgår att regeringen utan beslut kan sändamilitär trupp utomlands om den inte anses vara "väpnad trupp". Detta kanenligt mening leda till tolkningssvårigheter. Eftersom proposi-tionen är så pass luddig i sin beskrivning av de internationella insatsernaborde regeringen återkomma till med förtydliganden om vad sombör definieras som "väpnad" respektive "icke väpnad" trupp.Vidare är propositionen enligt mening alldeles för fokuseradpå rent militära insatser. All erfarenhet pekar på behovet avmultifunktionella insatser där inslaget av militär trupp kan behöva varieraöver tiden. Det hade varit en fördel om regeringen hade tecknat ett bredarespektrum över vilka totalförsvarsresurser som bör skapas för med-verkan i internationell fred och säkerhet - inte minst genom konfliktförebyg-gande insatser. Detta får anledning att återkomma till.6. Flygstridskrafter (mom. 31)() anför:Förslaget att lägga ner i har varit regeringspropositionensmest uppmärksammade. Det dök upp i den s.k. styrgruppen,en grupp tjänstemän från Försvarsmakten och Försvarsdepartementet somgick emot flygvapenledningens och ÖB:s förslag att fyra flottiljer, iÄngelholm, F 7 i , F 16 i och F 21 i , skulle vara kvar.Styrgruppens förslag innebar att F 17 i skulle vara kvar i stället förF 10 samt att en femte flottilj, F 4 i , skulle tillkomma. Motivet attbehålla F 17 angavs vara rent regionalpolitiskt.Samtidigt stod det klart att är den enda flottilj som kan omskola pilo-ter till JAS-39-systemet och utbilda piloter från de länder som är intresseradeav att köpa . Förslaget ändrades då. Flygvapnet föreslås be-hålla hela sex flottiljer . behövs fatt slutföra de uppdrag som ingen annan kan utföra. Därefter läggs det ner,trots att det blev landets andra JAS-flottilj, tog emottvå Gripendivisioner och har investerat i nybyggda hangarer med tillhörandenya plattor och tvätthallar.För att skall kunna läggas ned måste flygskolan flyttas. Det betyderförsämrad kvalitet på flygutbildningen. Synergieffekterna som erhålls i Äng-elholm, med flygskolan på en levande flottilj, kommer att försvinna.Flygskolan flyttades efter försvarsbeslutet från till Äng-elholm. På har nya isolerade undervisningslokaler tagits i bruk ochundervisningen fungerar nu mycket bra. Den lägre utbildningstakten underden avslutade flyttningsperioden har betytt att flygvapnet inte upp-nått godkänd förmåga. Nyckelpersoner, som piloter och flygtekniker, finnsännu inte i tillräckligt antal. har uppmanat Försvarsmakten attomgående rätta till detta, men en ny flyttning innebär att godtagbar kvalitetkan nås , dvs. efter det viktiga första femårsintervallet i den nysäkerhetsbedömningen. En ny flyttning av flygskolan hotar det svenskaflygvapnets framtid.Styrgruppens tydliga markering att bytet mellan och F 17 var ett rentregionalpolitiskt beslut har kraftigt tonats ned i regeringsförslaget. Andramotiv som anses styrka att F 17 är ett långsiktigt bättre alternativ, närhet tiövningsområden, närhet till , bättre luftrum och miljö - har i ställetuppgraderats. De expertutlåtanden som utskottet tagit del av, från flygvap-nets ledning genom generalinspektören, förre flygvapenchefen och Överbe-fälhavarens eget uttalande inför utskottet liksom och synpunkter, har entydigt visat att regeringsförslagets skäl inthåller som underlag för ett beslut.Jag anser att förslaget att lägga ned F10 helt uppenbart vilar på felaktiggrund.7. Regionalt försvar (mom. 32)och (båda kd) anför:Östersjön är det enda område där gränsar till områden där säkerhets-politisk och ekonomisk instabilitet råder. är därför en underrättelse-och utbildningsplattform och stödjepunkt för olika förband av strategiskbetydelse och därmed en riksangelägenhet. I Försvarsberedningens rapportFörändrad omvärld - omdanat försvar (Ds 1999:2) angavs när det gäller demilitära resursernas grundberedskap (s. 163): "Resurserna skall lokaliseras såatt förmåga finns att skydda koncentrationen av känslig civil och militärinfrastruktur i storstadsområdena. Vidare skall förmåga finnas att skyddacivila nyckelresurser och militära basområden samt . I propositionenFörändrad omvärld - omdanat försvar (1998/99:74) är orden "samt "borttagna (s.103)! får nu genom förslaget ett förband som blir ensolitär.Gotlands roll som militäroperativ plattform borde därför ha säkerställts påett tydligare sätt än vad propositionen anger. Det handlar bl.a. om att snabbtkunna säkerställa erforderlig marin närvaro vid hotande utvecklingar.Protokoll från försvarsutskottets offentligautskottsutfrågning om sexuella trakasserier inomFörsvarsmakten den 17 november 1999Utfrågningen samlade deltagare från försvarsutskott, Försvarsde-partementet, Försvarsmaktens högkvarter , , , , , för den statliga sektorn, , Seko-Försvar, medieroch enskilda.Referatet är den stenografiska uppteckning som gjordes vid utfrågningen.Försvarsutskottets kansli har granskat materialet.-----------------Ordförande , riksdagsledamot:Godmorgon, och välkomna till denna dags hearing om sexuella trakasserierinom Försvarsmakten! Det är klart att under en höst som denna, när mångaandra och stora frågor står i centrum för försvarsdebatten, kan denna frågatyckas vara inte helt och fullt så central som en hel del andra. Likväl har viutskottet tyckt att det var viktigt att ta upp den, och det grundas på den upp-märksamhet som enskilda fall fick . Detta är naturligtvis en oer-hört väsentlig fråga, eftersom den handlar om människan och människosyneni den verksamhet som bedrivs inom Försvarsmakten och rätten att bli be-handlad lika oavsett vilket kön man har. Det är därmed också en djupt etiskfråga.