bet · GN01AU5 · 2000-02-15 00:00:00 — Föräldraledighetslagens skyddsregler (mom. 32)(), () och Carlinge Wisberg (v) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 4.2, sombör-jar med "När det sedan" och slutar med "yrkande 15 (mp)" bort haföljande lydelse:Både och pekar i var sin motion på att bestäm-melserna i 16 och 17 §§ föräldraledighetslagen har visat sig ge ett svagtskydd för anställningen och de förmåner som är förenade med en anställning.Även (JämO) har uppmärksammat dessa bris-ter ochhar i en skrivelse till jämställdhetsminister framfört förslag till vissa ändringar i lagen. I skrivelsenanges bl.a. följande.I 16 och 17 §§ föräldraledighetslagen ges ett visst skydd mot uppsägning,omplacering och försämrade anställningsförmåner. Rättspraxis är påfallandemager. föreligger endast fyra domar från arbets-domstolen. En rad enkätsvar hävdar att 16 och 17 §§ i praktiken har en be-gränsad betydelse. Lyckas en arbetsgivare formulera andra (svep)skäl tillden påtalade försämringen än graviditet eller föräldraledighet ger lagenenligt denna uppfattning inte något skydd.Av skrivelsen framgår också att JämO anser att det finns anledning att seöver lagtextens utformning i 16 och 17 §§. Skyddet bör vara utformat på såsätt att graviditet och föräldraledighet inte till någon del får utgöragodtag-bart skäl för de negativa åtgärderna.Även i sitt remissvar över betänkandet En översyn av jämställdhetslagen (SOU 1999:91) föreslår JämO bl.a. att det införs en ny regel som skyddar motmissgynnande som har samband med föräldraansvar.Utskottet anser liksom motionärerna och JämO att det är angeläget att 16och 17 §§ föräldraledighetslagen ändras i enlighet med vad som haranförts. För att reglerna skall få genomslag i praxis bör därutöverbevisbör-dan placeras på så sätt att det är arbetsgivaren som skall visaatt det saknas samband mellan den negativa åtgärden och utnyttjandet avförmåner i föräld-raledighetslagen. Det anförda bör ges regeringen tillkänna.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet motionerna A818 yrkande13 (v) och A819 yrkande 15 (mp).dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följande lydelse:32. beträffande föräldraledighetslagens skyddsregleratt med anledning av motionerna 1999/2000:A818 yrkande 13 och1999/2000:A819 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,30. Ledighet för att bedriva näringsverksamhet (mom. 34), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 4.3, bort haföljande lydelse:Från gäller lagen (1997:1293) om rätt till ledighet föratt bedriva näringsverksamhet. Rätten till ledighet gäller hos en och samma arbetsgivare och under förutsättning attverksamheten inte konkurrerar med arbetsgivarens verksamhet.Den nya lagen innebär av flera skäl svårigheter för företagen, inte minstde mindre. Det finns flera lagar som ger anställda rätt till ledighetpå olika grunder. Att en arbetstagare är borta från arbetet kostararbetsgivaren bety-dande belopp. Det ligger nära till hands att den som ärledig väljer att starta ett eget företag i den bransch han eller hontidigare verkat, trots att lagen ställer upp förbud mot sådan konkurrens.För arbetsgivaren kan det nog te sig svårt att komma tillrätta med en konkurrens som står i strid med lagens bestämmelser.Enligt utskottet är det angeläget med åtgärder som stimulerar till företa-gande. Tanken att underlätta för anställda att pröva på möjligheten attstarta eget är i och för sig god. Utskottet befarar dock att lagen, såsomden är ut-formad, medför en inte obetydlig risk för stora svårigheter förde redan be-fintliga företagen. Det är enligt utskottet viktigt attklarlägga vilka effekter lagen har fått, inte minst för de mindre företagen. Utskottet anser därför att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en redovisning av vilka effekter lagen har haft. har anfört bör ges rege-ringen till känna. Utskottet tillstyrkerdärför motion A705 (kd, m, fp).dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse:34. beträffande ledighet för att bedriva näringsverksamhetatt med anledning av motion 1999/2000:A705 som sin me-ning gerregeringen till känna vad utskottet anfört,31. Ledighet för närståendevård (mom. 35)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 4.4, sombör-jar med "I den s.k." och slutar med "bör därför avstyrkas" bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet med att det skall finnas en utök-ad rätt till tjänstledighet på hel- eller deltid för vård av anhörig. Detbör införas en möjlighet för anhöriga att utöver nuvarande vartjänstledig för vård av anhörig. Tjänstledigheten bör endast ges underkortare perioder, exempelvis i taget, eftersom man i inte iförväg kan veta hur stort vårdnadsbehovet kommer att vara. Det bör intefinnas någon begränsning av hur många tilläggsperioder som den enskilda kanerhålla. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänsyn till det anfördatillstyrker utskottet motion So332 yrkande 7 (kd).dels att utskottets hemställan under 35 bort ha följande lydelse:35. beträffande ledighet för närståendevårdatt med anledning av motion 1999/2000:So332 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. Avskaffande av Arbetsdomstolen (mom. 38), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 5, sombörjar med "har vid" och slutar med "yrkande 5 (m)" bortha föl-jande lydelse:Utskottet anser i likhet med att det är principiellt tveksamtatt ha en ordning där ett utvalt rättsområde bryts ut från det "normala"rättsvä-sendet. Än mer betänkligt är det korporativa synsätt som liggerbakom ord-ningen med partssammansatta domstolar. Enligt utskottet kan ettdomstol-sväsende där de etablerade organisationerna ges ett dömandeinflytande inom "sitt" samhällsområde inte hävda den enskildes rätt. Dettaär särskilt tydligt vid tvister där den enskilde söker rätt mot deetablerade organisationerna och där dessa kan ha ett sammanfallandeintresse av att bibehålla status quo.Ett annat problem är att partssammansatta domstolar i sin rättstillämpninghar en tendens att fylla ut lagstiftningen och skapa praxis på ett merlångtgå-ende sätt än andra domstolar. Detta undergräver lagstiftarensställning och leder till mindre förutsägbarhet och därmed till minskadrättssäkerhet. Enligt utskottet är denna utveckling inte tillfredsställande. Utskottet delar därför åsikt att Arbetsdomstolen böravskaffas och dess verksamhet övertas av de allmänna domstolarna. Härigenomgynnas förutsägbarheten och rättssäkerheten i arbetsrättsliga mål.Med hänsyn till det anförda ställer sig utskottet bakom motion A715 yr-kande 5 (m). Motionen bör därför bifallas i berörd del.dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande avskaffande av Arbetsdomstolenatt med anledning av motion 1999/2000:A715 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. SPV:s verksamhet (mom. 39), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 6, bort ha följandelydel-se:Som mycket riktigt påpekats i motion A602 är alla statliga myndigheterskyldiga att köpa sina tjänster från SPV. Detta innebär att SPV har monopolinom området statlig pensionsförvaltning, vilket i sin tur innebär attlagen om offentlig upphandling inte gäller. Härigenom råder det endiskrepans jämfört med vad som gäller inom den kommunala sektorn. Inomdenna sektor fanns det tidigare ett monopol, men detta har avvecklats.Detta har lett till att prisnivåerna för pensionsadministration har sänkts.Avvecklingen av mono-polet har lett till en påtaglig besparing för sektorn,som konkurren-sen lett till bättre service och högre effektivitetvad avser pensionsadminist-rativa tjänster. Samma resultat skulle medstörsta sannolikhet kunna åstad-kommas inom den statliga sektorn ommonopolet inom denna sektor avskaf-fades.Förutom sin ställning som ensam pensionsadministratör inom den statligasektorn kan SPV även erbjuda pensionsadministrativa tjänster till bolag ochkommuner. Detta följer av ett regeringsbeslut . Denna verksamhetbedriver SPV som framgår av inledningen inom resultatområdet PensionFörsäkring. Det ekonomiska utfallet för denna verksamhetsgren har för 1998inte motsvarat det mål regeringen ställt upp.SPV har uppgett att dess verksamhetsidé är att ha en ledande position påpensionsmarknaden. För att uppnå detta krävs bl.a. investeringar i systemut-veckling. Vidare kommer SPV att behöva ta sådana affärsriskersom statliga myndigheter normalt inte tar. Enligt utskottet finns det, medhänsyn till den pressade prisbild som konkurrensen på den kommunalamarknaden visar, anledning att befara fortsatt dålig resultatutvecklinginom detta område. Utskottet är därför tveksamt till om denna satsning börfortgå.Vidare anser utskottet att den statliga pensionsadministrationen bör öppnasför konkurrens. Som redan påpekats skulle detta leda till pressadekostnader för den statliga pensionsadministrationen.Med hänsyn till det ovan anförda ställer sig utskottet bakom motion A602yrkandena 1 och 2 (m).dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande SPV:s verksamhetatt med anledning av motion 1999/2000:A602 yrkandena 1 och 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,34. Stuverimonopolet m.m. (mom. 40)(), (), (), ElverJonsson (fp) och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 7, sombörjar med "nr" och slutar med "och 3 (m)" bort haföljande lydelse:Vissa arbetstagarorganisationer stöder sig på nr 137 när dehävdar det s.k. stuverimonopolet i svenska hamnar. Detta monopol på arbetemed anknytning till godshantering i hamnarna är ett hinder för ratio-nellhantering av godset. Hamnkostnaden fördyras i onödan. Ytterst innebärstuverimonopolet att sjöfartens lönsamhet påverkas negativt. Monopoletmåste avvecklas eftersom det verkar hämmande på utveckling och arbets-metoder i svenska hamnar.Det är olyckligt att inte tog till vara möjligheterna att 1996 sägaupp konventionen. Regeringen bör emellertid utreda möjligheterna att nusäga upp konventionen.Utskottet ställer sig med detta uttalande bakom motionerna A714 (m), T209yrkande 14 (fp), och T616 yrkandena 2 och 3 (m).dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande stuverimonopolet m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:A714, 1999/2000:T209yrkande 14 och 1999/2000:T616 yrkandena 2 och 3 samt med avslag på motion1999/2000:T210 yrkande 27 som sin me-ning ger regeringen till känna vadutskottet anfört,35. Stuverimonopolet m.m. (mom. 40)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 7, sombörjar med "nr" och slutar med "och 3 (m)" bort haföljande lydelse:Det s.k. stuverimonopolet är en omtalad företeelse. Enligt många hämmar detkonkurrensen och förhindrar en effektivare hantering i hamnarna. Ut-skottetanser därför att det finns skäl att se närmare på dessa frågor. Rege-ringenbör få i uppdrag att se över stuverimonopolet samt lägga fram förslag påhur detta skall hanteras med tanke på konkurrenssituationen.Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därför motionA210 yrkande 27 (kd) samt avstyrker motionerna A714 (m), T209 yrkande 14 (fp) och T616 yrkandena 2 och 3 (m) i den mån de inte kan ansestillgodosedda genom vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande stuverimonopolet m.m.att med anledning av motion 1999/2000:T210 yrkande 27 samt medavslag på motionerna 1999/2000:A714, 1999/2000:T209 yrkande 14 och 1999/2000:T616 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,36. (mom. 41)(), (), (), ElverJonsson (fp) och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 7, sombörjar med "Utskottet övergår nu" och slutar med "(m) bör avslås" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening hör de regler som brukar benämnas hemma på en modern arbetsmarknad med hög grad av internationalise-ringoch ökade krav på flexibilitet för företagen och de anställda. Till dettakommer det förhållandet att det är osäkert om dessa regler står i överens-stämmelse med de internationella åtaganden som gjort. Utskottetdelar därför motionärernas uppfattning att reglerna bör upphävas. Motioner-na A231 yrkande 17 delvis (fp) och T616 yrkande 10 delvis (m) bör därförbifallas.dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande med anledning av motionerna 1999/2000:A231 yrkande 17 imotsvarande del och 1999/2000:T616 yrkande 10 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,37. Övergångsdirektivet (mom. 42), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, avsnitt 7, sombörjar med "Vad sedan gäller" och slutar med "10 delvis (m)" bort haföljande lydelse:När det gäller krav på att lagens regler om personalöver-gångar vid överlåtelse av verksamhet inte skall omfatta skepp kan utskottetkonstatera att den svenska lagstiftningen skiljer sig från det s.k.överlåtelse-direktivet (rådets direktiv /187/EEG). Direktivet är tillskillnad från vad som gäller enligt den svenska lagstiftningen intetillämpligt på sjögående fartyg. Eftersom den svenska lagstiftningendärigenom kommer i konflikt med EU-reglerna delar utskottet Moderaternasuppfattning att det svenska undantaget bör avskaffas. Vad utskottet haranfört bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därför motionT616 yrkande 10 delvis (m).dels att utskottets hemställan under 42 bort ha följande lydelse:42. beträffande övergångsdirektivetatt med anledning av motion 1999/2000:T616 yrkande 10 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskot-tetanfört,38. Sjuklön m.m. för sjömän (mom. 43), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande i Del II, i avsnitt 7, sombörjar med "Vad slutligen gäller" och slutar med "(m) avstyrks därför" bortha följande lydelse:Utskottet kan i likhet med vad som påpekas i motion T616 konstatera att detfinns speciella arbetsrättsliga regler som gäller för sjöfarten, exempelvisbestämmelser om sjuklön och arbetstid. Dessa bestämmelser har historiskaorsaker men saknar betydelse. Utskottet anser därför i likhet med Mo-deraterna att dessa bestämmelser bör anpassas till de generellabestämmelser som gäller för svensk arbetsmarknad. Vad utskottet anfört börges regeringen till känna. Med hänsyn till det anförda tillstyrkerutskottet motion T616 yrkande 10 delvis (m).dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följande lydelse:43. beträffande sjuklön m.m. för sjömänatt med anledning av motion 1999/2000:T616 yrkande 10 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskot-tetanfört.Särskilda yttrandenDel I1. Utskottets handläggning av ärendetMargareta (), (), (), MariaLarsson (kd), () (), ()och () anför:Som framgår av utskottets betänkande har huvudorganisationerna och till utskottet med en skrivelse rörande beredningen av försla-geni regeringens proposition.I skrivelsen hävdade och att regeringen på "punkt efter punktfallit efter från kritik från LO". De två organisationerna fann detoacceptabelt att regeringen på detta sätt "för en dialog med enbart LO ochdessuLO en vetorätt". "Genom att ge en part avgörande inflytande över spelreglerna för löne-bildningen äventyras legitimiteten för avtalsförhandlingarna och kollektiv-avtalen som lönebildningsinstrument" skrev de två organisationerna ochslutade: "Det är angeläget att ovan berörda aspekter på beredningen beaktasvid behandling av regeringens förslag angående lönebildningen. "Den kritik som framfördes i skrivelsen var enligt vår mening allvarlig. Vibegärde därför att organisationerna - som ett led i utskottets beredning avärendet - skulle ges tillfälle att inför utskottet utveckla sina synpunkter. Utskottsmajoriteten avvisade denna begäran. Majoriteten fann det onödigtatt lyssna till och , eftersom organisationernas kritik enligtsamma majoritets mening var helt grundlös.Yrkande har i utskottet också ställts om genomförande av en offentlig ut-skottsutfrågning med inriktning främst mot ekonomer och samhällsvetare.Syftet var att i ett bredare perspektiv belysa lönebildningens ochstrukturella arbetsmarknadsreformers betydelse för en uthållig tillväxt ochsätta in propo-sitionens förslag i detta sammanhang. Även denna begäranavvisades av utskottets majoritet.Med detta yttrande vill vi med skärpa protestera mot att utskottets majori-tet förvägrat minoriteten möjlighet både att låta utskottet följa upp denin-komna skrivelsen och att bredda utskottets beslutsunderlag. Majoritetensagerande strider enligt vår mening mot de krav som bör ställas på det parla-mentariska umgänget i en levande demokrati. Vår kritik understryks av attdet hade varit fullt möjligt att tillmötesgå minoritetens förslag utannågon försening av ärendet.2. Inrättande av , jämställdhet och diskriminering m.m.Maria och (båda kd) anför:Inrättande av MedlingsinstitutetKristdemokraterna ställer sig i huvudsak bakom förslaget om att utveckladagens förlikningsmannaexpedition till ett medlingsinstitut. Denna tankehar vi kristdemokrater tidigare fört fram som ett sätt att få till stånd enbättre fungerande lönebildning. Vi anser dock att man borde överväga ominte skulle kunna samverka med eller dela lokaler mednågon annan befintlig myndighet för att minska bl.a. de administrativakostnaderna.Vi anser att det är viktigt att verksamhet följs uppför att se om den svarar mot de intentioner som ligger bakom inrättandet avmyndigheten.Jämställdhet och diskrimineringVi kristdemokrater kan konstatera att propositionen redovisar vissa förbätt-ringar när det gäller lönebildningen och jämställdhetsfrågorna, liksomockså beträffande övriga diskrimineringsfrågor - publicering skall ske avlöneut-vecklingen ur ett jämställdhetsperspektiv, forskningsdatabasen förbättras m.m.Som vi framfört i vår motion A8 är det en anständighetsfråga att undanröjaosakliga löneskillnader. Dessvärre måste vi konstatera att det som proposi-tionen redovisar inte är tillräckligt för att nå en mer jämställdlönesättning. Om man finner bra former för könsneutral arbetsvärdering kandetta vara ett viktigt instrument. Det är också viktigt att poängtera attarbetsvärdering inte behöver stå i motsatsställning till principen omindividuell lönesättning.Vi noterar att regeringen aviserat en proposition senare i vår med förslagtill ändringar i jämställdhetslagen. Eftersom vi utgår från att förslagenbl.a. kommer att rikta in sig på just frågorna om lönediskriminering, ochdå vi kan konstatera att utskottsmajoriteten delar vår uppfattning ombetydelsen av bra former för arbetsvärdering, avstår vi från att nureservera oss mot utskottets ställningstagande i denna del av betänkandet.3. LönebildningenMargareta () anför:Sveriges framtida välstånd och möjligheterna att upprätthålla de trygghets-system som kännetecknar välfärdssamhället är avhängigt av våra företagsmöjligheter att konkurrera i en global ekonomi. Inte minst löneutvecklingeni måste vara i paritet med utvecklingen i viktiga konkurrentländer.Centerpartiet har medverkat till en kraftfullsanering av den svenska ekonomin, både i regeringsställning och somansvarstagande oppositionsparti. Genom omfattande ingripanden har grundenlagts för den positiva ekonomiska utveckling som vi nu ser.Centerpartiet har medverkat till att minska de offentligautgifterna, att marknadsräntorna nu är låga och bostadsräntorna halveratsoch att ett statligt upplåningsbehov på under 1994ersatts av balans och överskott.Den ändrade budgetprocessen, ökade självständighet och övergångtill låginflationsekonomi är viktiga delar i grunden för en uthålligtillväxt. Avgörande är dock att den svenska ekonomin inte på nytt utsättsför en löne- och inflationsspiral.Vi i anser att beslutet om att inrätta ett medlingsinstitutär ett viktigt steg mot en mer ansvarsfull lönebildning, som bör kunnabidra till större reala löneökningar. Vi ställer oss alltså bakompropositionen i denna del med undantag för förslaget att institutet skallvara statistikansvarig myn-dighet.Vi kan dock konstatera att den s.k. Öbergska utredningen föreslog fler åt-gärder för att förbättra maktbalansen på arbetsmarknaden och därmed förut-sättningarna för en hållbar lönebildning. Regeringen avstår från att föradessa förslag vidare till , ofta utan andra motiveringar än avser att följa utvecklingen på arbetsmarknaden. Med den beskrivning avproblemen med den svenska lönebildningen som regeringen förtjänstfullt göri proposi-tionen borde det vara rimligt att dra mer långtgående slutsatser.Tillsammans med en utskottsmajoritet bestående av företrädarna förModeraterna, föreslåsdärför att det införs ett förbud mot stridsåtgärder mot enmans- ochfamiljeföretag. I en reservation tillsammans med ochFolkpartiet föreslås också en pro-portionalitetsregel av motsvarande slagsom utredningen lade fram.Del II4. Ledighet för att bedriva näringsverksamhet (mom. 34)() anför:I samband med att lagen behandlades i utskottet pekade vi inomFolkpartiet på att det fanns en risk för att lagen inte skulle få deavsedda effekterna men att det var svårt att överblicka detta. Vidarekonstaterade vi att det var angeläget att regeringen noggrant följde hurlagstiftningen skulle komma att fungera och att den i ett nära perspektivskulle återkomma till med en redovisning av de erfarenheter somgjorts. Inga entydiga tecken som tyder på att lagen inneburit någranegativa effekter för arbetsgi-varen har kunnat fastslås. Detta är positivt. Det är dock angeläget att rege-ringen även i fortsättningen noga följerutvecklingen inom detta område.5. Avskaffande av Arbetsdomstolen (mom. 38)och (båda kd) anför:Vi anser att det är principiellt tveksamt att ha specialdomstolar. Enligtvår uppfattning bör dessa i möjligaste mån avskaffas och deras uppgifterövertas av de allmänna domstolarna. måste man konstatera att detvid Arbetsdomstolen har utvecklats en hög kompetens inom detarbetsrättsliga området. Man bör därför utreda hur den denna kompetensskall tas till vara innan eventuella beslut om avveckling avArbetsdomstolen fattas.Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivetHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivetdels att 52 § skall upphöra att gälla,dels att nuvarande 49 § skall betecknas 52 §,dels att 45-48, 50, 51, nya 52 och 63 §§ skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 47 a, 47 b, 49, 53och 62 a §§, och närmast före 45 och 62 a §§ nya rubriker av följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelseVarsel45 §Arbetsgivarorganisation eller ar-betsgivare och arbetstagarorganisa-tion ärsinsemellan skyldiga att, om giltigt hinder ej möter, skriftligen varslamotparten minst i förväg, när de avser att vidtaga stridsåtgärdeller att utvidga pågå-ende stridsåtgärd. Omfattar stridsåt-gärd frånarbetsgivarsidan även arbetstagare som ej är medlemmar i berördarbetstagarorganisation, bör de varslas genom allmänt synliga anslag påarbetsplatsen eller på annat lämpligt sätt.När en arbetsgivarorganisation, arbetsgivare ellerarbetstagarorgani-sation avser att vidta en stridsåtgärd eller att utvidgaen pågående stridsåtgärd, skall den skriftligen varsla motparten ochMedlingsinsti-tutet minst i förväg. Som arbetsdag räknasvarje dag utom lördag, söndag, annan allmän helgdag, ,och nyårsafton.