bet · GN01SfU10 · 2000-03-28 00:00:00 — Enligt utskottets mening är det därför nu myck-et viktigt att noggrant följa utvecklingen och resultaten av det långsiktigaintegrationsarbetet.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att motionerna1999/2000:Sf617 (m), 1998/99:A802 yrkande 12 (m), 1998/99:Sf611 yrkan-dena 1 och 6 (m), 1999/2000:Sf607 yrkandena 1, 2 och 4 (m), 1999/2000:Sk692 yrkande 37 (m), 1999/2000:Sf626 yrkande 1 (kd), 1999/2000:Sf639yrkande 1 (kd), 1999/2000:Sf637 yrkande 2 (c), 1999/2000:Sf615 yrkande 1(fp), 1998/99:Sf635 yrkandena 1 och 2 (mp), 1999/2000:Sf640 yrkandena 1och 2 (mp) och 1999/2000:Sf623 yrkande 1 (s) kan anses vara tillgodosedda.Motionerna avstyrks.Boende och delaktighetMotionerI motion 1999/2000:Sf637 yrkandena 1 och 3 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om behovet av extra åtgärder för ungdomar isyfte att motverka segregation. Motionärerna anser att den enskilda männi-skan måste vara medveten om och ta ansvar för sina rättigheter och skyldig-heter. Det krävs emellertid statliga, kommunala och lokala insatser somkomplement. Bland annat bör skolan ha ett ansvar som förmedlare av vadhumanistiska värden innebär. Extra åtgärder som utökade internationellastudier i skolan, främjande av aktiv tvåspråkighet och ökad mångkulturellkompetens hos fritidsledare, lärare och personal vid ungdomsmottagningarnaliksom att de statliga bidragen till organisationer för invandrarungdomarbibehålls är avgörande för att förbättra situationen för invandrarungdomen.I motion 1998/99:Sf608 yrkandena 1, 3 och 4 av m.fl. (c)begärs tillkännagivanden om lokal självstyrelse, brukarinflytande och omstöd till föräldrar med ungdomar som fastnat i rasistiska och nazistiska mil-jöer. Motionärerna anser att man bör inleda försök med lokal självstyrelse iutsatta bostadsområden och att utgångspunkten för den gemensamma verk-samheten bör vara att brukarna ges ett direkt inflytande och ansvar. Ansvaroch beslut bör kunna ligga direkt hos brukarna när det gäller t.ex. idrottsan-läggningar, fritidslokaler, skola, vård och omsorg. Motionärerna anser vidareatt varje vuxen har ett ansvar för att bidra till barnens demokratiska fostran.I motion 1999/2000:N271 yrkande 1 av m.fl. (fp) anförs attolikheter ger styrka och att människor måste ha makt över sin tillvaro ochsina liv. Detta kan uppnås genom bl.a. kommundelningar, utvecklade stads-delsnämnder samt konkurrensneutrala system som främjar valfrihet till sko-lor och omsorg. Gemensamma grundläggande värderingar såsom demokrati,jämställdhet och tolerans och ett gemensamt språk är nödvändigt för attbygga broar mellan människor.Ulf m.fl. (kd) anför i motion 1999/2000:Sf626 yrkande 4 att integ-rationsmyndigheten bör ha i uppgift att bl.a. bevaka att hyresvärdar intebryter mot bestämmelserna om olaga diskriminering. Motionärerna anser attregionalpolitiska medel och EU-stöd för utvecklingsgrupper och byaråd ärmöjliga vägar för finansiering av förändringsprocesser. Vidare vill motionä-rerna stärka den kristna grundsynen för att härigenom motverka diskrimine-ring och segregering. I motionen begärs ett tillkännagivande om möjligheteratt motverka etnisk diskriminering.Utskottets bedömningUtskottet kan konstatera att de problem som finns i vissa bostadsområdenmed bl.a. hög arbetslöshet och segregation har uppmärksammats under långtid. Olika insatser för att förbättra situationen har vidtagits men de har up-penbarligen inte varit tillräckliga för att bryta en negativ utveckling mot ökasegregation och en koncentration av olika former av ekonomiska och socialaproblem till vissa utsatta bostadsområden. En bidragande orsak till detta kanvara att åtgärderna inte varit nog samordnade, inte ingått i en samlad strategiför ett bostadsområde med problem eller inte upplevts som relevanta av deboende.För att vända utvecklingen och bryta utanförskapet i dessa områden krävsenligt utskottets mening långsiktiga och breda insatser av flera myndigheteroch organisationer bl.a. inom social omsorg, hälso- och sjukvård, arbets-marknad och utbildning. Samordningen av insatserna är av stor vikt. Ar-betslösheten i dessa områden måste minska och möjligheterna till egen för-sörjning öka samt bidragsberoendet minska. Som framhålls i flera av motio-nerna finns det dessutom behov av att på olika sätt öka de boendes reellainflytande. Det är viktigt att ta till vara den kraft som kan utvecklas ur detlokala engagemanget. De boendes upplevelser och möjligheter till bestäm-mande är en viktig faktor för att få en förändring till stånd.Förutom den generella politiken kräver ett framgångsrikt arbete för attmotverka boendesegregationen enligt utskottets mening att många aktörermedverkar. Det är varken möjligt eller lämpligt att med offentliga insatser idetalj samordna och styra alla de olika åtgärder som kan behövas. Däremotbör samhället medverka till pilotprojekt av olika slag och till att ta framexempel på goda lösningar.I syfte att vända den negativa utvecklingen beslutade i december1998 att inrätta ett nytt politikområde - en nationell storstadspolitik (prop.1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). Målen för det nya poli-tikområdet är dels att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för lång-siktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällenskapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet, dels attbryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregi-onerna och därmed verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor. Till dettaövergripande mål har knutits en möjlighet för vissa kommuner att tecknalokala utvecklingsavtal.I januari 1999 inrättades med uppgift att utvecklaoch samordna den nationella storstadspolitiken. Delegationen skall bl.a.lämna förslag till regeringen om lokala utvecklingsavtal och om dispositio-nen av medel för insatser inom ramen för avtalen. Totalt satsas 1,9 miljarderkronor fram . De kommuner som är aktuella ärBotkyrka, , , , , och Södertälje.För närvarande har avtal slutits med , , , och . Av stor betydelse för avtalen är långsiktigheten och attarbetet redan nu bedrivs på ett sådant sätt att det finns möjligheter att införva det i kommunens ordinarie verksamheter under och efter perioden. Kom-munernas åtaganden i de lokala utvecklingsavtalen innefattar bl.a. att eventu-ella projektmedel eller andra specialsatsningar från kommunens sida i stads-delarna inte minskar, att det statliga stödet till det lokala utvecklingsarbetemotsvaras av en minst likvärdig motprestation och att kommunenutvecklar den lokala demokratiska dialogen så att invånarna blir delaktiga idet lokala utvecklingsarbetet. Avtalen skall innehålla lokalt framtagna mål,lokala åtgärdsplaner och en plan för uppföljning och utvärdering.Av de träffade avtalen framgår att kommunerna i många fall prioriterar in-satser för barnen, bl.a. språkförskolor för alla treåringar, extra lärare i förskolan och mindre klasser i grundskolan.Utskottet anser att det är ytterst angeläget att de lokala utvecklingsavtalenutformas och utvecklas av de boende. De boende själva måste aktivera sigför att avtalens innehåll skall kunna utformas efter deras behov och önske-mål. Avtalen får inte bli en produkt av myndighetspersoner och kommunalatjänstemän. Utskottet har också erfarit att man inom arbe-tar med denna inriktning.Utskottet besökte kommun, en av de kommuner ilandet som kommer att teckna utvecklingsavtal med staten. Utskottet somfick mycket värdefull information om bl.a. integrationsarbetet och förhållan-dena i kommunen, kan konstatera att ett aktivt utvecklingsarbete har bedri-vits . Kommunen anser att delaktighet och långsik-tighet är avgörande för ett framgångsrikt arbete och framhöll att en längretids uppföljning också krävs eftersom det är svårt att se resul-tat och att dra slutsatser. När det gäller t.ex. misshandel av kvinnor och barnhar detta nu blivit mer synligt genom att fler anmälningar görs, vilket i ochför sig leder till att ett bättre stöd kan ges. Likaså kan antalet anmälda ar-betslösa komma att öka något hos framför allt kvinnorna beroende på att flerutbildas och anpassas för arbetslivet. Det framfördes att språket och skolan äravgörande för individens utveckling. Vidare anfördes att indelningen i grup-per som invandrare och svenskar bör undvikas och att stöd bör utgå efterindividens behov. I vissa fall är det svenska familjer som är mest isoleradeoch i behov av stöd medan invandrarfamiljer i många fall kan ge stöd åtvarandra. Enligt kommunen innebär ett projekt att man provar ett sätt attarbeta. Om det fungerar bra kommer det att ingå i den ordinarie verksamhe-ten. Dessutom angavs att även om integrationsarbetet i kommunen har pågåtti ser man de extra statliga medlen som tilldelats som en viktig"hävstång" för att fortsätta arbetet.Vad gäller informationen om bosättning till nyanlända skall denna ges tillbåde asylsökande som väntar på beslut och till personer som beviljats uppe-hållstillstånd. Informationen skall belysa för- och nackdelar med att bosättasig i en viss kommun eller ett bostadsområde och syfta till att stärka denenskildes möjligheter att göra ett eget val av bostadsort som kan underlättamöjligheterna till framtida försörjning och delaktighet i samhällsutveckling-en. har i uppdrag att utveckla och fördjupa informationen.När det gäller integrationsarbetet på regional nivå skall Integrationsverketutifrån de olika förutsättningar som finns i länen samverka med länsstyrel-serna. Länsstyrelserna skall i årsredovisningarna bl.a. redogöra för i vilkenutsträckning de integrationspolitiska målen förankrats i den interna och ex-terna verksamheten. , och har fåttsärskilda medel för att i samråd med bedriva ett aktivtintegrationsfrämjande arbete.Svenska Kommunförbundet tillsatte en integrationsberedning föratt se över arbetet på nivå. En rad förslag till åtgärder vad gällerbl.a. lokalt utvecklingsarbete, skola, näringsliv samt demokrati och delaktig-het lämnas i slutrapporten mångfald - En sammanhållen strategi förökad integration, från januari 1999.Enligt vad som anges i budgetpropositionen för har DO intensifie-rat sina insatser för att förebygga och motverka etnisk diskriminering påbostadsmarknaden. DO skall enligt regleringsbrev för tillregeringen återrapportera hur arbetet med att förebygga och motverka etniskdiskriminering inom både arbetslivet och andra samhällsområden har vidare-utvecklats.Utskottet kan konstatera att integrationsarbetet är långsiktigt och att det tartid innan de positiva effekterna av de statliga insatserna för att bryta segre-gationen och skapa ett för alla får genomslag. Inom en rad olikaområden måste förutsättningarna för personer med utländsk bakgrund för-bättras. Insatserna skall ge goda kunskaper i svenska från tidig ålder, skapagoda villkor på arbetsmarknaden och få till stånd en varaktig förbättring avsituationen i storstädernas utsatta bostadsområden. Här kan nämnas att ensärskild utredare har tillkallats med uppdrag att lämna förslag till åtgärderinom högskolan för att öka mångfalden med avseende på social och etniskbakgrund bland studenter och lärare (dir. 1999:79). Vidare skall den av rege-ringen tillsatta utifrån de antagna ungdomspolitiskamålen särskilt arbeta med frågor om rättvisa villkor mellan flickor och pojkaroch mellan ungdomar med olika etnisk och kulturell bakgrund samt för ung-domar med funktionshinder. Delegationen skall redovisa sitt arbete senastden 31 december 2004.Integrationsverket skall följa upp de integrationspolitiska målens genom-slag inom olika samhällssektorer. kommer Integrationsverketatt lämna en redovisning av de insatser som skett med hjälp av statligt stöd iutsatta bostadsområden samt hur arbetslivets ocharbetsmarknadens strukturer påverkar möjligheterna till försörjning för per-soner med utländsk bakgrund. En delrapport rörande insatserna i utsattabostadsområden, de s.k. Blommanpengarna, har lämnats . Avrapporten framgår att insatsernas huvudsakliga inriktning på arbetsmarkna-den inte alltid var förenlig med kravet på inflytande från de boende, somibland föredrog en satsning på boendemiljön framför arbetsmarknadsinsatser.När det gäller frågor om delaktighet och demokrati har regeringen nyligentillsatt en parlamentarisk utredning som enligt sina direktiv skall föreslååtgärder för att stärka den medborgerliga insynen och deltagandet i denkommunala demokratin. I direktiven betonas att samhällets etniska och kul-turella mångfald på ett bättre sätt än måste avspegla sig bland de förtroendevalda. Utredningen skall därför närmare undersöka vilka särskilda åt-gärder som behövs för att öka möjligheterna för personer med utländsk bak-grund att få insyn i och möjlighet att delta i den kommunala demokratin (dir.1999:98).Sedan utländska medborgare får delta i kommunala val i Sverigehar deras valdeltagande fortsatt sjunkit. av dem deltog i detsenaste kommunalvalet. Detta var ett viktigt skäl till att Demokratiutredning-en, som nämnts ovan, även fick i uppdrag att utreda orsakerna till det sjun-kande valdeltagandet och föreslå åtgärder. Utskottet vill tillägga att förmånga kan ett medborgarskap och därmed möjligheten att utnyttja sin röst-rätt i riksdagsvalen öka känslan av delaktighet, vilket i sin tur underlättarintegrationen.Utskottet anser att när stora grupper av invånare står utanför samhällsge-menskapen, saknar inflytande och delaktighet, så är demokratin svag. För attstärka och fördjupa demokratin måste i stället segregationen hävas. mening kan därför inte minst förslag omdemokratisering och ökad delaktighet för medborgarna bidra till en positivutveckling i integrationsarbetet. Utredningens förslag bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.Med det anförda kan enligt utskottets mening något tillkännagivande i defrågor som tas upp i motionerna inte anses påkallat. Motionerna1999/2000:Sf626 yrkande 4 (kd), 1999/2000:Sf637 yrkandena 1 och 3 (c)samt 1998/99:Sf608 yrkandena 1, 3 och 4 (c) samt 1999/2000:N271 yrkande1 (fp) får anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks.Arbete och försörjningMotionerI motion 1998/99:Sf634 yrkande 3 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om individuella handlingsplaner och myndighetssamver-kan. Motionärerna anser att kvaliteten i arbetsmarknadsåtgärderna måstehöjas. Detta kan ske genom att varje arbetssökande får en praktiskt funge-rande individuell plan för att kunna komma in på arbetsmarknaden.I motionerna 1998/99:Sf635 yrkandena 20 och 21 samt 1999/2000:Sf640yrkandena 20 och 21 av () anförs att de resurser ochkunskaper som finns hos invandrade grupper kan tas till vara genom attsmåföretagandet stimuleras. Åtgärder för bättre information bör vidtas ochlångivning till invandrare måste underlättas. Motionären anser vidare att detbör tillsättas en utredning som i samråd med invandrarorganisationerna tarfram förslag till temporära åtgärder för t.ex. invandrare som vill starta eget.Det kan finnas en informationsbyrå eller hållas starta-eget-kurser. Vidare kanstatusfyllda och internationella verksamheter flyttas ut i invandrartäta områ-den.Även och () begär i motion 1999/2000:Sf633 ett tillkännagivande om att det är viktigt att ta till vara invandrargruppernas kompetens. Bland annat bör man underlätta för invandrare att överfö-ra examina genom speciellt riktade kompletteringskurser eller genom diffe-rentierad flyktingintroduktion.Utskottets bedömningDet svåra arbetsmarknadsläget har medfört att många ny-anlända invandrare inte kunnat etablera sig på arbetsmarknaden. Emellertidhar arbetslösheten bland de utomnordiska medborgarna förbättrats avsevärtde . 2000 har antalet arbetslösautomnordiska medborgare minskat . Denna grupp har också prio-riterats vad gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder.När det gäller arbetslösa personer i behov av stöd är det enligt utskottetsmening mycket viktigt med en helhetssyn på individen. Det är även nödvän-digt att upprätta individuella handlingsplaner. Enligtförordning (1987:405) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skallarbetsförmedlingen och den arbetssökande upprätta en individuell handlings-plan om den arbetssökande riskerar långtidsarbetslöshet. Därigenom kan bl.a.risken för långtidsarbetslöshet hos personer som saknar svensk arbetslivser-farenhet minskas. Arbetsförmedlingarnas kontaktnät med arbetsgivare måsteäven användas fullt ut för att ge personer som saknar erfarenhet av detsvenska arbetslivet möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. För attsärskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländskbakgrund har avsatts för tillfälliga perso-nalförstärkningar vid arbetsförmedlingarna i storstadsregionerna.Enligt regleringsbrevet för för Arbetsmarknadsverketskall () fortsätta att utveckla de individuellahandlingsplanerna till att bli ett centralt hjälpmedel för att förbättra resulti platsförmedlingsarbetet. AMS skall lämna en redovisning tillregeringen när det gäller omfattning och kvalitet i handlingsplanerna samtvilka åtgärder som vidtagits för att höja kvaliteten.Näringsdepartementet har tagit initiativ till ett projekt som ur ett tillväxt-perspektiv skall kartlägga och analysera hur kön, klass, etnisk tillhörighet,ålder, sexuell läggning och funktionshinder påverkar enskildas möjligheterpå arbetsmarknaden och till företagande samt hur mångfald i näringslivet kanpåverka tillväxten. I budgetpropositionen för anges att regeringenavser att återkomma till med förslag och ett samlat program för attbättre utnyttja mångfalden i arbetslivet.När det gäller validering av vuxnas kunskap och kompetens har i utred-ningen om Validering av utländsk yrkeskompetens (SOU 1998:165) lagtsfram principförslag till uppbyggnaden av en organisation för validering avutländsk yrkeskompetens på gymnasial nivå och angränsande nivåer. stöder i Andra året med (SOU 1999:39)utredningens förslag. Vidare har en utredare fått i uppgift att bl.a. organiseroch leda tre pilotprojekt i syfte att utveckla modeller och metoder för valide-ring av utländsk yrkeskompetens på i första hand gymnasial nivå och annanyrkeskompetens som arbetsmarknaden kräver för visst yrke. Utredaren skallföreslå former och planera för en utvidgad försöksverksamhet med valideringav vuxnas kunskap och kompetens på gymnasial nivå m.m. samt pröva be-hovet av ett nationellt system för validering. Arbetet skall ske i samverkanmed AMS och . Uppdraget skall slutredovisas senast den 20december 2000 (dir. 1999:86).Riksdagens revisorer har beslutat att genomföra en förstudie om svenskun-dervisning för invandrare och invandrares situation på arbetsmarknaden.Granskningen kommer att innehålla en kartläggning av bl.a. studieresultatoch eventuella skillnader mellan olika elevgrupper, avhopp från utbildning-en, utbildningen av lärare och undervisningsmetoder m.m., utbildningensgenomförande i ett antal kommuner samt tillsyn. Granskningenkommer även att belysa situationen för invandrare på arbetsmarknaden ochsambandet mellan kunskaper i svenska och möjligheten att få arbete. Enrapport väntas vara klar under våren 2000.Vad gäller möjligheten till egen försörjning anser utskottet att detta är enavgörande fråga för ett effektivt arbete inom integrationsområdet. Kommu-nerna har ansvaret för att personer som tas emot inom ramen för det kommu-nala flyktingmottagandet får en bra introduktion i det svenska samhället.Mottagandet skall ske med utgångspunkt från personernas möjligheter attlångsiktigt kunna försörja sig. i kommunen får emel-lertid de flesta sin försörjning tillgodosedd genom socialbidrag. Sedan den 1januari 1993 har kommunerna möjlighet att under en introduktionsperiodbevilja introduktionsersättning i stället för socialbidrag om flyktingen följerden introduktionsplan som upprättats av kommunen efter samråd med denenskilde flyktingen. Introduktionsperioden, som skall vara en avgränsadperiod, bör inte påbörjas senare än efter det att uppehållstillstånd be-viljats.Utskottet anser att det är viktigt att i möjligaste mån undanröja alla eventu-ella strukturella hinder för att inte någon skall utestängas från arbetsmarkna-den. För att kartlägga vilka särskilda svårigheter personer med utländskbakgrund kan möta i samband med att de startar och utvecklar egna företagtillsatte regeringen en särskild utredare. I betänkandet Invandrare som före-tagare - För lika möjligheter och ökad tillväxt (SOU 1999:49) föreslås bl.a.att medel bör avsättas för forskning och utredningsverksamhet om invandra-res företagande och att ersättningssystemet för flyktingmottagande bör sesöver så att introduktionen av nyanlända knyts till de regionala tillväxtavtalenVidare bör ges ett samordnings- och tillsynsansvar för integra-tionsarbetet på regional nivå. Utbildning gällande kontakter med myndighe-ter, bankkontakter och regelverk bör finnas. Olika förslag om finansieringoch andra finansiella frågor lämnas också. Slutligen föreslås att starta-eget-bidraget höjs per dag. Utredarens förslag, som har varitute på en bred remiss, bereds inom Regeringskansliet.Utskottet vill också poängtera att har som verksam-hetsmål att verka för att nyanlända invandrares förutsättningar och möjlig-heter till försörjning och delaktighet förbättras. Verket skall till regeringenrapportera om hur nyanlända invandrares möjligheter till försörjning ochdelaktighet utvecklas i förhållande till och de strukturella hindersom kan finnas för egen försörjning och delaktighet.Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet att något tillkännagivan-de i enlighet med motionerna inte behövs. Motionerna 1998/99:Sf634 yrkan-de 3 (fp), 1998/99:Sf635 yrkandena 20 och 21 (mp) samt 1999/2000:Sf640yrkandena 20 och 21 (mp) och 1999/2000:Sf633 (s) kan anses i huvudsaktillgodosedda och avstyrks.Utskottet kommer nedan att närmare beröra frågor om mångfaldsplaner,invandrade kvinnors situation på arbetsmarknaden och vissa frågor om etniskdiskriminering i arbetslivet.MångfaldsplanerMotionerI motion 1999/2000:Sf632 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagi-vande om vikten av att utarbeta integrationsplaner i kommuner, företag ochmyndigheter på samma sätt som det finns jämställdhetsplaner.Yvonne Ruwaida (mp) begär i motionerna 1998/99:Sf635 yrkande 14 och1999/2000:Sf640 yrkande 14 tillkännagivanden om att offentlig sektor,kommuner och företag med mer än tio anställda bör ha integrationsprogramför invandrare på samma sätt som man har jämställdhetsprogram för enbättre representation av kvinnor.Utskottets bedömningRedan i proposition 1997/98:16 , framtiden och mångfalden - fråninvandrarpolitik till integrationspolitik uttalade regeringen att samhälletsmångfald behöver avspeglas i arbetslivets alla grenar. Statliga myndigheterhar i detta sammanhang ett stort ansvar som normgivare. Ett konkret sätt attvisa detta bör vara att statsförvaltningen i ökad utsträckning strävar efter atavspegla den arbetsföra befolkningens etniska sammansättning. Att göra enplan för ökad mångfald i likhet med en jämställdhetsplan som sedan följsupp kan vara ett sätt att göra detta på. Utskottet delade regeringens bedöm-ning.Regeringen har uppdragit åt samtliga statliga myndighetersom lyder under regeringen att upprätta handlingsplaner för attfrämja etnisk mångfald bland de anställda. Planerna skall även avse myndig-heternas regionala organisation. Planerade och redovisade åtgärder skallredovisas varje år.Avsikten är att den årliga informationen till regeringen från företag medstatligt ägande i fortsättningen skall innehålla en allmän information omutvecklingen inom den statliga förtagssektorn, bl.a. beträffande rekryteringenav personer med utländsk bakgrund.När det gäller integrations- eller mångfaldsplaner på nivå kanutskottet konstatera att ett flertal kommuner redan upprättat sådana och ar-betar aktivt med integrationsfrågor.Utskottet anser att arbetsgivare i offentlig sektor bör vara föredömen vadgäller strävan att nå en ökad mångfald på arbetsplatserna. En ökad rekryte-ring av personer med utländsk bakgrund är nödvändig också för att myndig-heterna skall få tillgång till betydelsefull kompetens.