bet · GN01BoU9 · 2000-03-30 00:00:00 — Vidare har begärt en översyn av frågorom lågfrekvent buller i byggnader samt om stödet från Fonden för fukt- ochmögelskador. Dessa frågor utreds av och kommeratt redovisas för regeringen . Även en utredning om stödettill radonåtgärder kommer att redovisas vid denna tidpunkt.Det kan således konstateras att regeringen kommer atttillställas ett beslutsunderlag i flera frågor med central betydelse för inom-husmiljön i byggnader. Ett brett kunskapsunderlag i andra centrala frågorfinns redan framtaget av i rapportserien Bygg för hälsa och miljö.Utskottet förutsätter att regeringen i lämpligt sammanhang för riksdagenredovisar sina överväganden om behovet av samlade insatser för en bättreinomhusmiljö och även återkommer med de förslag till åtgärder som förut-sätter beslut av riksdagen.Utskottet kan instämma i motionärernas bedömning att arbetet med att åt-gärda undermåliga innemiljöer bör ges hög prioritet även i fortsättningen.Även om många brister rättats till under det senaste årtiondet till följd avbl.a. skärpt lagstiftning och ett relativt omfattande ekonomiskt stöd återstårmycket att göra. vill utskottet erinra om det kontinuerliga arbetesom redan pågår hos myndigheter och organisationer i syfte att ta fram nykunskap på området och ge den bred spridning. Bland de myndigheter somgivits särskilt ansvar för arbetet med frågor om inomhusmiljön kan nämnasBoverket, och har fått regeringens uppdrag att prioritera frågor om inomhus-miljö i sitt arbete. En lång rad utredningsinsatser har, som ovan nämnts,genomförts av verket . har inomramen för det s.k. Allergiprogrammet genomfört ett omfattande arbete underInnemiljöåret 99. En slutrapportering av erfarenheterna från denna satsningkommer att redovisas . Institutet arbetar också med attutforma en nationell handlingsplan mot allergi. Målet är att presentera planenför regeringen . Ett prioriterat insatsområde för Byggforskningsrådetär Det sunda huset. Arbetet bedrivs i samarbete med andra forskningsfinan-siärer. Avsikten är att stödja målinriktad kunskapsuppbyggnad och tvärve-tenskaplig FoU i syfte att ge förklaringar och anvisa vägar. De övergripandemålen för insatsområdet är att söka bidra till attkraftigt minska antalet oförklarade innemiljörelaterade problem samtreducera risken för felhandlingar i projektering, byggande och förvaltningsom kan leda till innemiljörelaterade problem.De statliga myndigheter som själva har uppgifter som byggherrar har avregeringen fått i uppdrag att tillsammans bilda ett byggbranschens kvalitets-råd. Avsikten är att alla aktörer på byggområdet, inklusive försäkringsinstitutoch finansieringsinstitut, skall ingå i rådet. Huvudsyftet är att skynda på ettsystematiskt kvalitetsarbete på byggområdet och i förvaltningen av bygg-nadsverk. Arbetet i kvalitetsrådet skall i hög grad vara inriktat på att minskakvalitetsfelen, få färre byggskador och att uppnå en bättre inomhusmiljö medbeaktande av arbetsmiljö- och utomhusaspekter.Som framgår av den kortfattade redovisningen pågår ett omfattande arbetemed den av motionärerna efterfrågade inriktningen. Vidare framgår att rege-ringen tagit flera initiativ på området och att ett bättre beslutsunderlag i flrelevanta frågor håller på att tas fram. Utskottet kan motdenna bakgrund inte finna att de mer allmänt inriktade tillkännagivanden omvikten av en god inomhusmiljö som förordas i de aktuella motionerna skullepåskynda detta arbete.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 1999/2000:Bo204 (c)yrkande 7, 1999/2000:Bo233 (kd) yrkandena 10 och 11, 1999/2000:Bo514(kd) yrkandena 1, 2 och 5 samt 1999/2000:Bo530 (s).En särskild fråga som avser begreppet inomhusmiljö tas upp i motion1999/2000:Bo522 (v) yrkande 2. Motionärerna föreslår att skallbegära att regeringen aktivt verkar för att detta begrepp skall börja användasi EG:s regelverk.Bakgrunden till förslaget är de svårigheter som uppstått i samband medönskemålet att utvidga de åtgärder som kan omfattas av det statliga stödet tilllokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling. Regering-ens avsikt är att även åtgärder för att förbättra inomhusmiljön skall omfattasav detta stöd. En utvidgning av stödändamålen i den aktuella förordningen(1998:23) förutsätter emellertid enligt EG-fördraget en anmälan till deneuropeiska kommissionen för att pröva om stödet riskerar att snedvrida kon-kurrensen. Kommissionen har efter den svenska anmälan i årbeslutat att inleda ett formellt granskningsförfarande av denna fråga.Beredningen i samband med det aktuella ärendet har som motionärernapåpekar visat att det svenska begreppet inomhusmiljö inte har sin direktamotsvarighet i . Däremot har såväl de miljöfrågor som defolkhälsoaspekter som ryms inom begreppet stor betydelse i EU-samarbetet.I den anmälan som regeringen gjort till kommissionen om en utvidgning avden aktuella förordningen hänvisas till avsikten att minska förekomsten avmiljörelaterade sjukdomar i befolkningen. Särskilt framhålls den betydelseinomhusmiljön har i detta sammanhang i ett land med klimat ochden därav följande höga andel av livstiden som spenderas inomhus.Bostadsutskottet förutsätter att regeringen både i det aktuella ärendet och isamarbetet inom EU i övrigt aktivt verkar för att förankra den svenska synenpå vikten av en god inomhusmiljö även utan ett tillkännagivande ifrågan. Utskottet anser att det bör ankomma på regeringen att bedöma omdetta bäst sker genom att, som motionärerna förordar, söka lansera detsvenska begreppet inomhusmiljö i eller om andra vägar ärmer framkomliga. Motion 1999/2000:Bo522 (v) yrkande 2 avstyrks medhänvisning till det anförda.Deklaration av bostäderMotioner med förslag om olika former av system för deklaration av bostäderhar behandlats av utskottet . Även under åretsallmänna motionstid har förslag med denna inriktning förts fram.Enligt motion 1999/2000:Bo519 (v) är det angeläget att ge konsumenternaett tydligt redskap i valet av bostad ur miljö- och energisynpunkt. Motionä-rerna hänvisar till den effekt som miljömärkning har haft på andra områdenför konsumenternas val och på producenternas produktutveckling. Enligtmotionens yrkande 1 bör begära att regeringen prioriterar arbetetmed att ta fram ett system för miljö- och energideklaration av bostäder sombl.a. inkluderar allergi- och överkänslighetsaspekterna. I yrkande 2 föreslåsvidare att detta system bör inkludera frågor om miljöpåverkan vid framställ-ning, underhållsarbete, livslängd och återvinningsbarhet av byggnadsmateri-al.I motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 9 föreslås att ett system för miljö-klassning av bostäder bör införas. Motionärerna pekar också på vikten av attuppmärksamma återvinningsbarheten för ingående byggmaterial.Även i motion 1999/2000:Bo514 (kd) diskuteras behovet av någon formav hälso- och miljödeklarationssystem för bostäder som en del av de åtgärdersom behövs för att åstadkomma större miljöhänsyn i boendet. En fråga somsärskilt lyfts fram i motionens yrkande 4 är att allergiframkallande ämnenbör klassificeras och redovisas på liknande sätt som cancerframkallandeämnen.På bostadsutskottets förslag gjorde ett tillkännagi-vande i frågan om deklaration av bostäder (bet. 1995/96:BoU1). Innebördeni tillkännagivandet var att ett system för kvalitetsdeklaration borde utvecklasoch komma i praktiskt bruk . Regeringen gav med an-ledning av ställningstagande i uppdrag att utreda möj-ligheterna att utveckla ett system för kvalitetsdeklaration av bostäder. Verketredovisade utredningens resultat i rapporten av bostäder.Rapporten innehåller dels en genomgång av olika befintliga svenska ochutländska system, dels en redovisning av slutsatser och förslag.Boverket anser bl.a. att ett system för deklaration av bostäder skall kunnaappliceras både på nyproducerade och befintliga bostäder. Verket anser i ett inledande skede bör avstå från att ställa rättsliga krav på bostads-deklarationer och att det finns skäl att avvakta branschens och konsumenter-nas värdering av de försök som pågår.Regeringen har låtit remissbehandla rapporten från . För närva-rande pågår inom en sammanställning och analys av desynpunkter som inkommit från olika delar av bostadssektorn och övrigaintressenter. Enligt de preliminära resultaten av denna sammanställning ärsektorns reaktioner på överväganden och förslag i huvudsak posi-tiva. Liksom framhåller ett flertal remissinstanser att en centralfråga för de fortsatta övervägandena är att klarlägga vilken juridisk statussom bostadsdeklarationerna bör ges. Även förslaget att avvakta branschensoch konsumenternas värdering av de försök som pågår får stöd i mångaremissvar. Det gäller exempelvis , ochSveriges som gemensamt tagit fram ett system för attur konsumentsynpunkt kunna bedöma bostäder ur olika aspekter, den s.k.MIBB-metoden.Bostadsutskottet anser att regeringens beredning av frågan om system fördeklaration av bostäder inte bör föregripas. Redovisningen av regeringensöverväganden och eventuella förslag med anledning av tillkänna-givande i frågan bör avvaktas. Motionerna 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 9,1999/2000:Bo514 (kd) yrkande 4 och 1999/2000:Bo519 (v) avstyrks av dettaskäl.Funktionskontroll av ventilationssystemRiksdagen beslutade att införa ett system med återkommande obli-gatorisk ventilationskontroll i byggnader (OVK). Gällande regler finns iförordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem samt iBoverkets föreskrifter till förordningen. Reglerna om funktionskontroll ochfunktionskontrollant utgår från bestämmelser i lagen (1994:847) om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk m.m. Systemet omfattar i första handpermanentbostäder, kontor, daghem, skolor och vårdlokaler. En- och tvåbo-stadshus har dock undantagits från kravet på återkommande obligatoriskfunktionskontroll av ventilationssystemen. Kontrollen skall utföras av ensakkunnig funktionskontrollant som fått godkännande från ett ackrediteratorgan eller från en nämnd.Förslag om vissa avgifter och administrativa rutiner i systemet för ventila-tionskontroll läggs fram i motion 1999/2000:N273 (m, kd, fp) yrkande 9.Motionärerna föreslår att det bör övervägas om företag som uppfyller kravenför certifiering för ventilationskontroll även skall få kontrollera imkanaler ubrandsäkerhetssynpunkt. Vidare föreslås att reglerna för registrering, tillsynoch avgifter skall ses över.Vad gäller det förstnämnda förslaget hänvisar motionärerna till att sot-ningsföretag har en konkurrensfördel vid ventilationskontroll av imkanalereftersom dessa även skall inspekteras ur brandskyddssynpunkt. Kontroll avbrandskyddet är förbehållet skorstensfejarmästare eller dennes biträde.Regleringen av sotning och brandsyn har utretts av . Iutredningens slutbetänkande (SOU 1998:45) föreslås ett modifierat systemmed ökad valfrihet för fastighetsägaren att anlita annan än skorstensfejar-mästare för sotning och kontroll. Utredningen föreslår också att regleringenav sotning och kontroll av imkanaler helt tas bort. Utredningsförslagen be-reds inom . Det kan i sammanhanget ocksånämnas att i sitt slutbetänkande (SOU 1997:177)redovisar bedömningen att imkanalerna i normalfallet är att hänföra till ven-tilationssystemet och skall underhållas som en del av detta.Motionärerna anför vidare att kravet på registrering hos kommun bör sesöver och ersättas med ett system med egenkontroll. Utskottet vill i dennafråga erinra om att beslutade att undanta en- och två-bostadshus från kravet på återkommande obligatorisk funktionskontroll.Regeringen har också beslutat att ge möjlighet att befriabyggnadsägare från den obligatoriska ventilationskontrollen under högst femår. Förutsättningen för att ett sådant undantag skall medges är att byggnads-ägaren kan redovisa kvalitetssäkrade metoder för egenkontroll. harockså fått uppdraget att följa och redovisa utfallet av denna verksamhet.Vad gäller frågan om vissa avgifter i samband med ventilationskontroll börtvå utslag som fällts i Regeringsrätten noteras. Det ena ärendet gälldeen kommuns rätt att ta ut avgift för registrering m.m. av ventilationskontroll.Regeringsrätten fann att författningsstöd saknas för kommun att ta ut avgifterav en byggnadsägare för sin hantering av protokoll m.m. avseende ventila-tionskontrollen. Utslaget i det andra ärendet innebar att kommunen inteheller har rätt att ta ut förseningsavgift av byggnadsägare vad gäller insän-dande av protokoll från ventilationskontrollen.Bostadsutskottet kan således konstatera att de frågor om bl.a. avgifter ochkonkurrensvillkor vid ventilationskontroll som aktualiserats i motionen i höggrad kan komma att påverkas av de förhållanden som utskottet ovan redo-gjort för. En avreglering av kontrollverksamheten har genomförts vad gälleren- och tvåbostadshus. Vidare har en möjlighet för övriga fastighetsägare attgenomföra egenkontroll införts. Överväganden om sotningsväsendet pågårsom kan få betydelse för den konkurrenssituation som motionärerna aktuali-serat. Domstolsutslag har klargjort vissa begränsningar i kommuner-nas möjlighet att ta ut avgifter. Utskottet är mot denna bakgrund inte berettatt föreslå några ytterligare förändringar av systemet för ventila-tionskontroll. Motion 1999/2000:N273 (m, kd, fp) yrkande 9 avstyrks sålun-da.Ekologiskt hållbara va-lösningarFörslag om olika samhällsinsatser för att påskynda en miljöanpassning avdagens va-system har behandlats av bostadsut-skottet. Denna fråga aktualiseras i årets beredning genom ett förslag i motion1999/2000:MJ727 (kd) yrkande 6. Förslaget innebär att det bör uppdras åtNaturvårdsverket att utarbeta en strategi för en övergång från dagens va-system till ekologiskt hållbara toalettsystem. Enligt motionen bör krav ochnormer fastställas avseende prestanda, pålitlighet och funktionalitet. Motio-närerna framhåller också att det måste ske en kraftsamling kring forskning,systemutveckling och produktutveckling.Vad gäller frågan om ett allmänt uppdrag till att övervä-ga förutsättningarna för en satsning på ekologiskt hållbara va-lösningar harutskottet tidigare hänvisat till verkets arbete i projektet . Idetta projekt har tillsammans med Lantbrukarnas Riksför-bund, , Svenska Vatten- och Avloppsföreningensamt fem kommuner arbetat med att belysa bl.a. olika styrmedel och bedöm-ningsverktyg som skall kunna utgöra en grund för det fortsatta arbetet medkretsloppsanpassning av va-system. Resultaten av projektet, som redovisadesår 1998 i rapporten för kretslopp, bygger på erfarenheter från fallstu-dier i olika delar av landet. I slutrapporten redovisas bl.a. metoder för be-dömning av vilka krav som bör ställas på avloppslösningar framför allt medavseende på hygien, miljöskydd, resurshushållning och brukarattityder. Enav slutsatserna av detta arbete är att en särskild kunskapsutveckling är ange-lägen vad gäller avloppshanteringen i enskild och samlad bebyggelse utanförtätorternas centrala system. pågår diskussioner mellan och flera andra intressenter om möjligheten att inrätta ett natio-nellt FoU-program på detta område. Syftet skulle vara att finna robusta ochuthålliga system för avloppshantering samt att ge förslag på former för infö-rande och förvaltning av sådana system.Frågan om hur de va-systemen skall kunna anpassas till kraven pålångsiktig hållbarhet studeras inom MISTRA-programmet(). Ett omfattande forskningsarbetebedrivs inom programmet på tolv institutioner vid åtta univer-sitet och högskolor, från i norr till i söder.Mot bakgrund av redovisningen ovan anser bostadsutskottet att ett tillkän-nagivande i enlighet med den aktuella motionen inte skulle bidratill det pågående utvecklingsarbetet inom området. Motion 1999/200:MJ727(kd) yrkande 6 avstyrks således.Mobiltelefonmaster m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet sex motionsyrkanden med förslag angåen-de utbyggnaden av mobiltelefoninätet.Motion 1999/2000:Bo509 (mp) yrkande 1 innehåller förslag om ökat stödför forskning om elektromagnetisk strålning från mobiltelefonantenner. Isamma motions yrkande 2 förespråkar motionärerna att försiktighetsprinci-pen skall tillämpas vid uppsättning av mobiltelefonantenner.Även motion Bo528 (c) yrkande 1 innehåller förslag om att försiktighets-principen skall tillämpas vid utbyggnad av mobiltelefoni. I yrkande 3 föreslårmotionärerna att det skall utarbetas kriterier för för mobiltelefoni.Förslaget i motionens yrkande 2 innebär att det skall införas en möjlighet förkommuner att inrätta strålningsfria områden.I motion 1999/2000:Bo513 (v) yrkande 1 föreslår motionärerna skärpt lag-stiftning för uppförandet av mobiltelefonmaster och fasadantenner.Med anledning av vad som i motionerna föreslagits beträffande mobiltele-fonmaster m.m. vill utskottet anföra följande.Den snabba utbyggnaden av mobiltelefonnäten i har aktualiseratfrågan om de eventuella hälsokonsekvenserna av sändare och mottagare förmobiltelefoni. Vid sin tidigare behandling av frågan har också utskottetuttalat att det finns anledning att iaktta försiktighet vid lokalisering av nyamobiltelefonsändare. tvingas utskottet konstatera att kunskapslägetpå området är otillfredsställande. Som utskottet redovisade vidsitt ställningstagande till motionsförslag om mobiltelefonantenner våren1999 (bet. 1999/2000:BoU8) har regeringen mot denna bakgrund uppdragitåt att redovisa en forskningsöversikt och utvär-dering av såväl svenska som internationella forskningsresultat angåendehälsoeffekter av elektriska och magnetiska fält. I uppdraget innefattas frågorom mobiltelefoni.Rådet har lämnat två forskningsöversikter, en och en imars 1999. lämnade rådet dessutom en lägesrapport. Upp-draget skall slutredovisas november/december innevarandeår. I översikten gav rådet en summering av situationen beträf-fande hälsorisker vid exponering för extremt lågfrekventa elektriska ochmagnetiska fält, fält av intermediära frekvenser (larmbågar m.m.), radiofre-kventa elektromagnetiska fält, inkluderande fält kring telekommunikationsamt elöverkänslighet och rekommendationer och gränsvärden. I lägesrap-porten redovisade rådet kunskapstillskott och ställningstagan-den som framkommit . Av rapporten framgår bl.a. attarbete pågår i med att införa de grundrestriktioner och referensvär-den som har utarbetats av ICNIRP (International Commission on Non-Ionising Radiation Protection). Enligt rapporten föreligger intenågon motsättning mellan att utnyttja som basför tvingande gränsvärden och försiktighetsprincipen.Den 8 mars 2000 genomförde rådet en hearing om elöverkänslighet. Hea-ringen har föregåtts av tre s.k. workshopar och följs upp med ett arbetsmöteden 12 april 2000.Utskottet har erfarit att bereder frågan om behovet avändrade eller kompletterande regler för tillståndsgivning på området.Bostadsutskottet anser i likhet med motionärerna att försiktighetsprincipenhar stor betydelse i dessa sammanhang. Utskottet anser även att de övrigafrågor som motionärerna tar upp förtjänar uppmärksamhet och ingåendestudier. Mot bakgrund av det arbete som pågår inom Rådet för arbetslivs-forskning och inom saknas det dock enligt utskottets me-ning tillräckliga skäl för att nu tillstyrka motionsförslagen. Utskottet avstyrker motionerna 1999/2000: Bo509 (mp), 1999/2000:Bo513 yrkande 1 (v)samt 1999/2000:Bo528 (c) yrkandena 1-3.ElöverkänslighetI detta avsnitt behandlar bostadsutskottet åtta motionsyrkanden rörande frå-gor om elöverkänslighet.I motion 1999/2000:Bo513 (v) yrkande 3 förespråkar motionärerna bred-dad och fördjupad forskning. Även motion 1999/2000:Bo528 (c) yrkande 5behandlar forskningen. Motionärerna anser att det behövs fortsatt forskningom elöverkänslighet. I samma motions yrkande 6 förespråkar de användan-det av vetenskaplig medling mellan olika uppfattningar om elöverkänslighet.I motionens yrkanden 7-9 föreslår motionärerna rätt till diagnos om elöver-känslighet genom blindtest, rätt till bostadsanpassningsbidrag för elöver-känsliga samt skyldighet för kommuner att ordna bostadssituationen för demsom är "elflyktingar". I motion 1999/2000:So493 (kd) yrkande 8 begär mo-tionärerna en kartläggning av problemen med elöverkänslighet. Slutligenförespråkar motionärerna bakom motion 1999/2000:T706 (mp) yrkande 4 attförsiktighetsprincipen bör tillämpas på bosättning i närheten av elektriskafält.Vid sin behandling av förslag om elöverkänslighet (bet.1998/99:BoU8) redovisade utskottet bl.a. det arbete som då pågick inomRådet för arbetslivsforskning, de tillkännagivanden som på bo-stadsutskottets förslag gjorde i frågan respektive (bet.1993/94:BoU17 och bet. 1994/95:BoU18) samt det arbete som sedan tillkän-nagivandena bedrivits av bl.a. . Utskottet ansåg mot bakgrund avdetta att ett tillkännagivande inte skulle tjäna något reellt syfte och avstyrkmotionsförslaget.Enligt den i det föregående avsnittet i korthet redovisade lägesrapportensom lämnade innevarande år är forsk-ningsläget i korta drag sådant att man inte har kunnat finna några klara be-lägg för att elektromagnetiska fält ingår i orsaksfaktorerna för elöverkänslig-het. Frågan är vilka slutsatser som kan dras från detta. Rådet anser att dethärvidlag finns betydande åsiktsskillnader som bör diskuteras vidare vid vadman kallar en konsensuskonferens (den tidigare nämnda hearingen samtarbetsmötet). Vidare anser rådet fler studier vara befogade.Bostadsutskottet delar den oro som kommer till uttryck i motionsförslagen.Det är mot den bakgrunden tillfredsställande att kunna konstatera att detarbete som bedrivs av synes innebära att fleraav de aktuella förslagen redan nu får en behandling som ligger i linje medvad motionärerna önskar. Rådet förespråkar således, som redan nämnts, t.ex.fortsatta studier och en konsensuskonferens. Utskottet anser dock att det iavvaktan på rådets slutredovisning i slutet av detta år, inte finns tillräckligskäl för att göra ett tillkännagivande i frågorna. Mot denna bak-grund avstyrker utskottet motionerna 1999/2000:Bo513 (v) yrkande 3,1999/2000:Bo528 (c) yrkandena 5-9, 1999/2000:So493 (kd) yrkande 8 samt1999/2000:T706 yrkande 4.TillgänglighetI ett antal motioner läggs förslag fram i olika frågor som rör tillgänglighetoch användbarhet för personer med nedsatt orienteringsförmåga. Förslagenavser bl.a. åtgärder för att undanröja hinder mot tillgängligheten i den of-fentliga miljön, tillgodose att tillgänglighetsfrågorna beaktas i byggprocessensamt att förbättra kunskapen i handikappfrågor hos de yrkesgrupper somdeltar i byggandet.I motionerna 1999/2000:Bo515 (s), 1999/2000:Bo518 (v) yrkande 1 samt1999/2000:Bo536 (v) yrkande 1 föreslås att skall begära ett lagför-slag om hur enkelt åtgärdade hinder för tillgänglighet och användbarhet i denoffentliga miljön skall undanröjas inom en viss tidsram. Även i Folkpartietspartimotion /2000:So321yrkande 13 föreslås att krav skall ställas på atthinder i den offentliga miljön skall åtgärdas. I motionen framhålls att an-svars- och finansieringsprincipen skall tillämpas i detta sammanhang.Frågor om hur tillgänglighetsaspekterna bättre skall kunna beaktas i bygg-processen tas upp i tre motioner. Dessa motioner utgår från uppfattningen atttillgänglighetsfrågorna i dagens byggande ofta försummas eller kommer inalltför sent i processen. I motionerna 1999/2000:Bo518 (v) yrkande 2 och1999/2000:Bo536 (v) yrkande 2 föreslås få i uppdrag att utreda hurbygglovsprocessen bör förändras för att säkra tillgängligheten vid nybygg-nation och större ombyggnader. I samma motioners yrkande 3 föreslås attbyggsamråd skall ske redan i projekteringsstadiet och att handikapporgani-sationerna skall ges rätt att delta i detta samråd.