bet · GN01KU18 · 2000-04-04 00:00:00 — Helgdagar, ordnar och flaggor I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner från allmänna motionsti-den och 1999 om helgdagar, ordensväsendet samt om flaggor ochflaggning. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Fyra reservationer harlämnats. 1998/99:K202 av och () vari yrkas att riks-dagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen om allmännahelgdagar som innebär att blir allmän helgdag.1998/99:K215 av () vari yrkas1. att beslutar att använda EU-flaggan i anslutning till riksdags-byggnaderna i enlighet med vad som anförts i motionen,1998/99:K218 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom stärkandet av den svenska nationalismen.1998/99:K246 av Per m.fl. (m) vari yrkas att hos regering-en begär förslag till ändring i lagen om allmänna helgdagar (1989:253) ienlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:K208 av de () vari yrkas att riksda-gen beslutar om sådant flaggarrangemang i plenisalen att den svenska flag-gan placeras i anslutning till talarstolen i enlighet med vad som anförts imotionen.1999/2000:K240 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra till en allmän helgdag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frågan om vilken dag som skall ersätta den nya helgdagenutreds ytterligare.1999/2000:K241 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ordensreformen skall upphävas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en översyn av hela det statliga belöningssystemet bör genom-föras.1999/2000:K243 av m.fl. (m) vari yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en översyn av hela det officiella belöningssystemet och därmedockså ordnar och medaljer.1999/2000:K270 av och () vari yrkas attriksdagen uppdrar åt förvaltningsstyrelse att omförhandla över-enskommelsen om ordningsföljden mellan , och Regerings-kansliet när det gäller flagghissning.1999/2000:K275 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad användning av Europaflaggan och EU-symbolen i offentligasammanhang,1999/2000:K278 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nationaldagsfi-rande.1999/2000:K284 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till ett reformerat offentligt belö-ningssystem.1999/2000:K294 av () vari yrkas att som sinmening ger talmanskonferensen till känna vad i motionen anförts om attplacera en i plenisal. HelgdagarMotionerI motion 1998/99:K202 av () och () begärsförslag till sådan ändring i lagen om allmänna helgdagar som innebär att den8 mars blir allmän helgdag.Motionärerna framhåller att FN 1980 proklamerade som inter-nationell kvinnodag. Det innebär att har haft offici-ell status som den dag då kvinnor världen över samlas och gör manifestatio-ner. Många kvinnor är dock förhindrade att delta i de demonstrationer, mani-festationer, möten, föreläsningar, seminarier eller konferenser som anordnaspå därför att den oftast infaller på en arbets-dag. 15 andra länder har redan beslutat att göra till helgdag, och mo-tionärerna anser att bör vara ytterligare ett land bland dessa. Ettbeslut om att skall vara helgdag skulle enligt motionärerna vara enviktig markering av som ett land som strävar efter jämställdhet.I motion 1998/99:K246 av Per m.fl. (m) hemställs att hosregeringen begär förslag till ändring i lagen om allmänna helgdagar(1989:253) i enlighet med vad som anförts i motionen.I motionen anförs sammanfattningsvis följande.Vi lever i en alltmer internationaliserad värld. För del har dettafrämst tydliggjorts genom medlemskapet i Europeiska unionen. Internatio-naliseringen syftar till ökat samarbete över nationsgränserna. För oss finnsdock ingen motsättning mellan att eftersträva samarbete och att värna vårtnationella kulturarv. Ett nationaldagsfirande som är upplagt på lämpligt sättkan motverka rasism och främlingsfientlighet. Av kostnadsskäl bör en annanarbetsfri dag upphöra när blir helgdag. Av skäl som redovisats avNationaldagsutredningen bör därför upphöra som arbetsfridag.Enligt motion 1999/2000:K240 av m.fl. (kd) bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att till en allmän helgdag (yrkande 1). Det är enligtmotionen en självklarhet att alla skall kunna fira denna dag. Frågan om vil-ken dag som skall ersätta den nya helgdagen bör utredas ytterligare. Dettabör ge regeringen till känna (yrkande 2).I motion 1999/2000:K278 av () föreslås att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om natio-naldagsfirande. Enligt motionären är det viktigt att vi använder de nationellasymboler som finns på ett sådant sätt att alla som bor i känner sigdelaktiga i den fortsatta uppbyggnaden av det svenska samhället. Det voredärför bra om man använde exempelvis nationaldagen som då manpekar på både dels det gamla, dels det nya som håller på att växafram. Motionären anser det önskvärt att nationaldagen blir en allmän helgdagdär vi kan fira vår gemensamma nation, men också då man exempel-vis i olika kommuner kan hälsa nya kommuninvånare välkomna.Gällande ordningEnligt 1 § lagen (1989:253) om allmänna helgdagar avses med allmän helg-dag , däribland och , samt nyårsdagen, tret-tondedag jul, första maj, juldagen och annandag jul, även när de inte infallerpå , vidare , , himmelsfärdsdag,, och . Lagen trädde ikraft den 1 januari 1990.I förarbetena (prop. 1988/89:114 s. 5) konstateras att flera funktioner ärknutna till helgdagsbegreppet genom föreskrifter i olika författningar. Detgäller framför allt föreskrifter som reglerar när åtgärder skall vidtas och hurtiden skall beräknas när en förfallodag e.d. infaller eller annanallmän helgdag. Som exempel nämns vidare att enligt 9 § semesterlagen(1977:480) gäller bl.a. att helgdagar normalt inte räknas som semesterdagar.Vidare framhålls i propositionen att vad som är allmän helgdag är av storrättslig och samhällsekonomisk betydelse.Tidigare behandlingMed anledning av propositionen om allmänna helgdagar väcktes motionermed förslag om att nationaldagen skulle bli helgdag. Vid sin behandling avpropositionen jämte motioner hänvisade utskottet (bet. 1988/89:KU29) till etttidigare uttalande om att de gällande formerna för firandet av nationalda-gen/gav tillräckligt utrymme för att markera national-dagens betydelse i det svenska samhället.Frågan om nationaldagen som allmän helgdag har därefter behandlats avutskottet . Vid /92 ansåg utskottet (bet.1991/92:KU9), som var medvetet om att införande av ytterligare en helgdagbl.a. hade ekonomiska aspekter, att frågan på lämpligt sätt borde bli föremålför utredning.Regeringen tillsatte en utredning med syfte att utredaförutsättningarna för att göra till helgdag. Enligtdirektiven (dir. 1993:104) var det av vikt att utredningen särskilt studeradede ekonomiska konsekvenserna som inrättandet av en ny helgdag skulle få,såväl för den offentliga sektorn som för näringslivet och övriga delar avsamhället. I utredarens uppdrag låg också att undersöka konsekvenserna,ekonomiska och andra, av att inrätta nationaldagen som helgdag på bekost-nad av någon nu existerande allmän helgdag.Utredaren föreslog i sitt betänkande (SOU 1994:58) att nationaldagen den6 juni blir allmän helgdag som upphör att varahelgdag. Utredaren hade kommit fram till denna slutsats dels genom attstudera de ekonomiska konsekvenserna av ytterligare , dels ge-nom att beakta folkliga och kyrkliga traditioner. Sammanfattningsvis angavutredaren att om man införde nationaldagen som , utan att ändranågot annat, skulle det medföra ett årligt inkomstbortfall inom tillverk-ningsindustrin på i genomsnitt. Bruttonationalproduktenskulle minska med mellan 0,2 och , dvs. mellan tre och fyra miljarderkronor baserat produktion. Utredaren anförde att det inte kundeanses rimligt att i dagens ekonomiska läge införa ytterligare . Omnationaldagen skall bli helgdag borde en befintlig helgdag tas bort eller flyt-tas. Som möjliga alternativ i utredningen diskuterades att första maj, tretton-dedag jul, himmelsfärdsdag eller upphörde att varahelgdag. I valet mellan de aktuella helgdagarna fann utredaren, med beak-tande av ekonomiska, teologiska och sociala aspekter, att annandag pingstvar den helgdag som framstod som minst olämplig att ta bort.I budgetpropositionen 1994/95:100 bil. 3 s. 14 angav regeringen att tankenatt göra nationaldagen till helgdag inte borde fullföljas.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande 1995/96:KU11 motionerom nationaldagen som helgdag. Enligt utskottets mening gav de gällandeformerna för firande av nationaldagen och den 6 junitillräckligt utrymme för att markera denna dags betydelse i det svenska sam-hället. Detta ställningstagande vidhölls vid behandling-en av motioner i ämnet /(1997/98:KU9 s. 5-6).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning att de gällande formerna för firan-de av nationaldagen och ger tillräckligtutrymme för att markera denna dags betydelse i det svenska samhället. Mo-tionerna K246 (m), 1999/2000:K240 (kd) och K278 (kd) avstyrks.Även förslaget i motion 1998/99:K202 (v) att göra den internationellakvinnodagen till allmän helgdag avstyrks.OrdensväsendetMotionerI motion 1999/2000:K241 av () hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att or-densreformen skall upphävas (yrkande 1). Vidare bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att enöversyn av hela det statliga belöningssystemet bör genomföras (yrkande 2).Motionären erinrar om att delas inte längre utnågra riddarordnar till svenska medborgare. Endast utländska medborgarehar möjlighet att komma i fråga. Detta bör enligt motionären ändras. Ettframgångsrikt arbete som haft stor betydelse för många människors liv ochkanske för hela samhället förtjänar uppskattning. Att alla inte kan kommaifråga borde inte vara en tillräcklig anledning att helt och hållet avstå frånbelöna och uppmuntra välförtjänta svenska medborgare inom olika samhälls-sektorer.Ordensreformen bör enligt motionärens mening upphävas. Detinnebär följande:? Serafimerorden och med Nordstjärnemedaljen utdelas tillsvenska medborgare,?? Svärdsorden och öppnas (har vilat ),?? Svärds- och Vasatecknet utdelas (har vilat ). ?I motion 1999/2000:K243 av m.fl. (m) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om behovet av en översyn av hela det officiella belöningssystemet ochdärmed också ordnar och medaljer.Enligt motionen behöver det göras en översyn av det officiella belönings-systemet. Utgångspunkten för en sådan översyn bör vara att belöningssys-temet skall vara präglat av vår tids demokratiska samhällssyn. Det får därförinte utesluta vissa samhällssektorer, personer eller personalkategorier ellerenbart ta hänsyn till tjänsteställning och ålder. Det bör i stället framför allsyfta till att komplettera befintliga system genom att göra det möjligt för detallmänna att officiellt belöna och uppmuntra var och en som gjort en upp-skattad insats.Erfarenheterna under de som gått sedan belöningssys-temet förändrades är enligt motionen att det finns ett stort behov av att belö-na personer för medborgerliga insatser. Regeringens medalj i ökad utsträckning som belöning för insatser på skilda samhällsom-råden och delas ut på initiativ av enskilda statsråd utan att följa någon över-gripande plan. Någon lämplig belöningsform för särskilda kategorier somgjort berömvärda insatser vid internationella fredsbevarande eller humanitärainsatser finns inte heller enligt motionen.Motionärerna anser att det finns ett behov av att belöna vilket syns inteminst i utnyttjandet av H.M. Konungens medalj och den medalj som utdelasav regeringen. har nya medaljer instiftats av bl.a. utrikesförvalt-ningen och försvarsmakten.Det svenska officiella belöningssystemet kan enligt motionen således upp-fattas som otillräckligt och oöverskådligt, och det är också otidsenligt genomatt det inte likställer svenska och utländska medborgare.I motion 1999/2000:K284 av () och () hemställs att hos regeringen begär förslag till ett reformeratoffentligt belöningssystem.Motionärerna framhåller att ordnar har varit ett sätt för en statatt belöna sina medborgare för viktiga och betydelsefulla insatser. Från bör-jan fungerade ordnar som en sätt att visa uppskattning och var oftaförknippade med särskilda förmåner. I modern tid har dock ordnar endastinneburit att en enskild medborgare erhållit bevis för statens tacksamhet. Detfinns många medborgare i vårt land som gör förtjänstfulla insatser för riket.Att ge dem ett offentligt erkännande är viktigt.I togs möjligheten för rikets statschef att utdela ordnar bort i ochmed den nya grundlagen 1974. Den socialdemokratiska majoriteten ansåg attordensväsendet var ett förlegat och odemokratiskt belöningssystem somtillhörde det förgångna. Det märkliga i detta sammanhang var dock att ut-ländska medborgare inte ansågs omfattas av de socialistiska jämlikhetssträ-vandena. Ordnar delas nämligen fortfarande ut till medborgare i andra län-der. Den andra underligheten är att de tidigare ordnarna ersattes av ett me-daljsystem. Förtjänta svenska medborgare får av konungen medaljer avolika slag.Enligt motionen kompletterar ordnarna och medaljerna varandra men harolika uppgifter att fylla i ett integrerat offentligt belöningssystem. Behovetför statsmakten att visa uppskattning finns således kvar, som for-merna för detta är minst sagt torftiga.Motionärerna anser att vi nu bör ta steget helt ut och återigen förläna ävensvenska medborgare de kungliga ordnarna. finns i princip endast tvåkungliga ordnar kvar. Det är den förnämsta av dem alla, Serafimerorden,som i princip endast tilldelas medlemmar av kungliga familjer och promi-nenta statschefer. Den andra är , som delas ut i "parti ochminut" på svenska statsbesök och vid statsbesök i riket. De två andra ordnar-na, den välkända och den mindre kända Svärdsorden, som i prin-cip endast gavs till officerare, avskaffades helt 1975. Dessa ordnar bör enligtmotionen återupprättas.Enligt motionen bör en översyn göras med anlitande av historisk expertis.Därefter bör ett förslag framläggas till ett återinförande av ett offentligt beningssystem, som också bör avse svenska medborgare.Gällande ordningDet svenska ordensväsendet reformerades . Då upphörde möjlighetenatt tilldela svenska medborgare ordensutmärkelse (se prop. 1973:91, KU27).Av Kungl. Maj:ts ordenskungörelse (1974:768) framgår att utländsk stats-chef eller därmed jämställd kan tilldelas utmärkelse inom Kungl. Serafi-merorden och att utländsk medborgare eller statslös bosatt utom riket kantilldelas utmärkelse inom Kungl. på grund av personligainsatser för eller för svenskt intresse.Det finns fyra svenska riddarordnar, nämligen Serafimer-, Svärds-,Nordstjärne- och Vasaordnarna. Som sammanfattande beteckning brukaranvändas Kungl. Serafimerorden består av endast en klass ochvar tidigare avsedd som belöning "för dem, vilka genom sina tjänster tillKonung och gjort sig högst förtjänta och således blivit värdigaatt bekläda rikets högsta ämbeten". Serafimerorden kan ges till utländskstatschef eller därmed jämställd. gällde att de svenska Serafimerrid-darnas antal inte fick överstiga 32. Inom denna orden finns alltsedan till-komsten en Serafimermedalj, tidigare avsedd att förlänas "personer som gjortsig synnerligen förtjänta genom verksam vård om fattiga".Svärdsorden utdelas inte längre. Den var avsedd som en belöning "förgagnande och långvarig verksamhet" inom krigsmakten. Inom Svärdsordenfinns fem grader, ett Svärdstecken för underofficer och en Svärdsmedalj för"manskap".Nordstjärneorden var tidigare avsedd som belöning "för medborgerligaförtjänster, för ämbets- eller tjänstemannagärning, för vetenskaper, vittra,lärda och nyttiga arbeten samt för nya och gagneliga inrättningar". Den kannumera förlänas utländsk medborgare på grund av personliga insatser förSverige eller för svenskt intresse. Inom finns fem grader.Vasaorden slutligen var avsedd som belöning "för förtjänster om jordbruk,bergshantering, konst, handel, industri, hantverk och undervisning, för nytti-ga skrifter i dessa ämnen samt för väl förrättade allmänna värv och uppdrag".Inom fanns fem grader samt ett Vasatecken och en Vasamedalj. Ilikhet med Svärdsorden utdelas inte längre Vasaorden.Antalet innehavare av Svärds-, Nordstjärne- och Vasaordnarna, som ärsvenska medborgare, var 1992 omkring 15 000. delasårligen ut till 200-300 utländska medborgare.För närvarande gäller följande i fråga om medaljer: H.M. Konungen delarut fem medaljer. Serafimermedaljen delas ut till personer som genom huma-nitär eller allmänt samhällsgagnande gärning gjort sig synnerligen förtjänta.Denna medalj, som förekommer i en storlek, utdelas mycket sparsamt. H.M.Konungens medalj utdelas som särskild utmärkelse för framstående insatserinom eller inom hovet för lång och trogen tjänst. Denna medalj finnsi flera storlekar och med olika bandfärg. Litteris et Artibus, som finns i för-gyllt silver i en storlek, förlänas för litterära och konstnärliga förtjänstergenomsnitt 4-6 personer . , som finns i enstorlek i förgyllt silver, tilldelas konstnärer och enligt bestämmelserna fårhögst tre medaljer tillfalla svenskar och högst en medalj om åretmedborgare i vart och ett av de nordiska länderna. , i enstorlek i förgyllt silver, utdelas till högst en person för särskilt ganande nationell eller internationell humanitär verksamhet. - Medaljärendenahandhas av Riksmarskalkämbetet.De statliga medaljer som kommer i fråga är bl.a. utmärkelsen nit ochredlighet i rikets tjänst, som enligt huvudregeln tilldelas den som varit an-ställd i staten . Utmärkelsen kan efter den anställdes önskan gessom konstglas, medalj eller ur; alla med inskription. Medaljen labores har kommit att förlänas som erkänsla för personliga insatserför kulturella, vetenskapliga och andra allmännyttiga ändamål. Medaljenförekommer i guld i fyra storlekar och förlänas endast ett fåtal personer varjeår. Medaljen För medborgerlig förtjänst var främst avsedd förkommunala förtroendemän men har också delats ut som belöning för merallmänna samhällsinsatser. Denna medalj förekommer i guld i fyra storlekaroch i silver i en storlek. Även denna medalj har endast delats ut till ett fåtapersoner . Vidare utdelas medaljen För berömliga gärningar till per-soner som genom rådighet och stort personligt mod räddar livet på en männi-ska i livsfara. Den finns i guld i två storlekar och i silver i en storlek. Sed1944 har den delats ut . Slutligen skall nämnas medaljen Föromsorgsfull renvård som förlänas företrädare för renskötseln och har delatsut två gånger . Den förekommer i guld i en storlek och isilver i en storlek.Tidigare behandlingRiksdagen har återkommande avslagit motioner om ett refor-merat ordens- och medaljväsende samt vissa andra frågor rörande det offent-liga belöningssystemet. Vid utskottets behandling under /93av motioner med bl.a. samma syfte som de nu aktuella, lämnade utskottet(bet. 1992/93:KU7) en ingående redovisning för det nuvarande ordensväsen-det och den reformering härav som skedde . I betänkandet redogjor-des också för tidigare ställningstaganden i frågan. Utskottet erin-rade om att reformering av det svenska belöningssystemet föregicksav ett grundligt beredningsarbete och att (bet.1973:KU27) framhöll att det belöningssystem som då tillämpades återspeg-lade en gången tids samhällssyn genom att ge uttryck för värderingar avsamhällsinsatser enbart med hänsyn till tjänsteställning. Vidare framhölls attordnarna inte kunde anses fylla sin uppgift när det gällde att belöna viktigasamhällsinsatser. Reformen stöddes också av de personalorganisationer somföreträdde det övervägande antalet statsanställda. Det argument som låg tillgrund för reformen hade enligt utskottets mening fortfarande viss tyngd. Motdenna bakgrund borde enligt utskottet en översyn av det offentliga belö-ningssystemet avvaktas intill dess det tydligare visats att ett mer utvecklatbelöningssystem skulle kunna fylla sin uppgift. Mot bakgrund av det anfördaavstyrkte utskottet motionerna.Detta ställningstagande har sedan upprepats vid utskottets behandling avdenna fråga (se 1993/94:KU4, 1994/95:KU16,1997/98:KU9).Utskottets bedömningUtskottet vill framhålla att de argument som bar upp reform alltjämthar giltighet. Motionerna 1999/2000:K241 (kd), K243 (m) och K284 (kd)avstyrks av utskottet.Flaggor och flaggningMotionerI motion 1998/99:K215 av () föreslås att beslutaratt använda EU-flaggan i anslutning till riksdagsbyggnaderna i enlighet medvad som anförts i motionen (yrkande 1).Enligt motionären finns det all anledning att på olika sätt öka medveten-heten om och stoltheten över vårt medlemskap i . Ett sätt är att ianslutning till riksdagsbyggnaderna även använder EU-flaggan.I motion 1998/99:K218 av () och ()hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo-tionen anförts om stärkandet av den svenska nationalismen.Det fortsatta arbetet att stärka nationalismen kan och bör enligt motionä-rerna inledas i riksdag. En möjlig väg är att förse talar-stol med en inskription, RIKSDAG, och placera ensvensk flagga så att den naturligt inramar talaren och hamnar inomTV-kamerornas fokus när sändningar från kammaren pågår.I motion 1999/2000:K208 av de () hemställs attriksdagen beslutar om sådant flaggarrangemang i plenisalen att den svenskaflaggan placeras i anslutning till talarstolen i enlighet med vad som anförts imotionen.Motionären framhåller att kammarens talarstol är ett ofta förekommandeinslag i medierna då debatter och viktiga samhällsfrågor från riks-dag skall refereras. riksdag har numera en svensk flagga uppe i etthörn långt borta från talarstolen. Det vore enligt motionären en fördel omman varje gång ett inslag från kammarens talarstol visades direkt kunde seatt det var från riksdag. Motionären föreslår därför att det vid kam-marens talarstol sätts upp en svensk flagga.I motion 1999/2000:K270 av () och ()hemställs att uppdrar åt förvaltningsstyrelse att omför-handla överenskommelsen om ordningsföljden mellan , ochRegeringskansliet när det gäller flagghissning.I ett statsskick där sägs vara folkets främsta företrädare bör en-ligt motionärernas mening leda flaggningen. Motionärerna fram-håller att enligt en gammal muntlig överenskommelse hissas emellertid vidallmänna flaggdagar flagga först, sedan och därefter Re-geringskansliets. Enligt motionärernas mening bör ordningsföljden vara:riksdagens flagga, den av utsedda regeringens flagga och - medvisad respekt för demokratins seger och institutioner - först därefter den istatsförvaltningen feodala relikens - hovets - flagga.I motion 1999/2000:K275 av () hemställs om ökad använd-ning av Europaflaggan och EU-symbolen i offentliga sammanhang (yrkan-de 1).Motionären framhåller att Europaflaggan med tolv gula stjärnor på blåbotten blev symbol för 1955. fyller den samma rollför det samarbete som bedrivs inom EU. Flaggning och annat utnyttjandeav symbolen får enligt motionären ses som uttryck för den samhörighet somväxer sig allt starkare mellan medborgarna i europeiska länder.Samhörighet kan enligt motionären naturligtvis inte beordras fram genompolitiska beslut eller lagstiftning. Ytterst måste den känslan växa fram hosmänniskorna själva, och det är de som väljer att ge uttryck för sin tillhörighetill en större grupp - det kan ske genom t.ex. ett klubbmärke, en partinål elleen flagga.Motionären anser det därför naturligt om staten går före med gott exempeloch låter berörda myndigheter flagga på offentliga byggnader med både densvenska flaggan och Europaflaggan. Likaledes finns det skäl att, när EU ärmed och finansierar ett projekt, göra detta tydligt genom angivande av sym-bolen.I motion 1999/2000:K294 av () hemställs att riksdagensom sin mening ger talmanskonferensen till känna vad i motionen anförts omatt placera en i plenisal.