bet · GN01BoU4 · 2000-02-10 00:00:00 — Som revisorerna framhåller bör givetvisredovisningen av de projekt som givits stöd göras påett sådant sätt att en uppföljning i olika avseendenunderlättas, inte minst vad gäller olika åtgärderskostnadseffektivitet.I skrivelsen från revisorer hänvisas idetta avsnitt även till RRV:s granskning av deaktuella frågorna. Enligt skrivelsen har RRV i sinuppföljning gjort motsvarande iakttagelser om bl.a.underlaget för kostnadseffektivitetsberäkningar.Regeringen är således uppmärksammad på de aktuellafrågorna genom den rapport som RRV lämnade tillregeringen hösten 1999.Stöd till ny teknik och nya arbetsmetoder: Detsista förslaget i skrivelsen från Riksdagensrevisorer innebär att regeringen bör redovisa förriksdagen hur man har för avsikt att främja nyteknik eller nya arbetsmetoder under återstoden avsatsningen på lokala investeringsprogram för enekologiskt hållbar utveckling. En ändring avbidragsförordningen innebar att ett kravpå att stödet skall bidra till utvecklingen av nyteknik eller nya arbetsmetoder vid stöd tillvinstdrivande verksamhet togs bort. Revisorernabefarar bl.a. mot denna bakgrund att satsningen påny teknik inte ges det utrymme som är önskvärt.Bostadsutskottet instämmer i den principiellauppfattningen att omfattande satsningar med statligtinvesteringsstöd i möjligaste mån bör utformas såatt nytänkande och ny teknik stimuleras. SåvälRiksdagens revisorer som RRV har emellertid i sinagranskningar av stödet till lokalainvesteringsprogram konstaterat att krav påanvändning av ny teknik varit svårt att förena medinvesteringsprogrammens villkor. Detta har inteheller varit något av de primära målen för stödettill investeringsprogrammen.Utskottets inställning i frågan är att strävandenatt använda ny teknik i de projekt som ges stöd inomramen för programverksamheten bör understödjas. Detär emellertid viktigt att erinra om attdet primära syftet med det statliga stödet tilllokala investeringsprogram inte är att svara förteknikutveckling eller att lansera ny miljöteknik.Detta stöd kan snarare anses vara effektorienteratoch syfta till att genom ett brett spektrum avåtgärder minska belastningen på miljön. Av väl såstor vikt i sammanhanget är därför att spridakunskapen om och tillämpningen av de metoder somredan finns tillgängliga för att i olika avseendenminska belastningen på miljön, öka effektiviteten ianvändningen av naturresurser och på andra sättstimulera en ekologiskt hållbar samhällsutveckling.Nytänkandet kan i dessa sammanhang exempelvis beståi att en i och för sig redan känd teknik ges enpraktisk tillämpning eller att en bredprogramsatsning innebär att olika åtgärder kopplassamman på ett nytt sätt. har fåttuppfattningen att detta också är utgångspunkten förmånga lokala investeringsprogram.Utskottet förutsätter att regeringen i deresultatbedömningar av stödet till lokalainvesteringsprogram som redovisas för ibl.a. budgetsammanhang även kommer att ta upp defrågor om nya arbetsmetoder och ny teknik somframhållits i skrivelsen från revisorer.Något behov av en redovisning i särskild ordning avjust denna aspekt på stödet till de lokalainvesteringsprogrammen kan dock inte ansesföreligga.Bostadsutskottet anser sammanfattningsvis att dengranskning som revisorer genomfört av detstatliga stödet till lokala investeringsprogram fören ekologiskt hållbar utveckling utgör en värdefulldel av den löpande uppföljning och utvärdering avverksamheten som förutsattes komma till stånd redannär stödet inrättades. De iakttagelser och förslagsom läggs fram i skrivelsen bör kunna bidra till attverksamheten utvecklas ytterligare under denåterstående programperioden. Av skrivelsen framgåratt delvis redan beaktat flera avde ursprungliga förslag som fördes fram iRiksdagens revisorers rapport /99:8. Även vadgäller de återstående frågor som tas upp iskrivelsen till synes det inte föreligganågra grundläggande skillnader i synen på hurstödverksamheten skall bedrivas.Utskottet har även kunnat konstatera att såväl deiakttagelser som revisorer redovisade isin granskningsrapport som de förslagsom läggs fram för i den nu aktuellaskrivelsen i flera avgörande frågor sammanfaller medde synpunkter och förslag som RRV redovisat förregeringen . Detta ger givetvisytterligare tyngd åt de iakttagelser som gjorts.Samtidigt bör det erinras om att båda granskningarnahar avsett de inledande fördelningsomgångarna.Regeringens beredningsprocess och formerna förkontakter med kommunerna har utvecklats iflera avseenden.Som framgått ovan har regeringen ibudgetpropositionen för framhållit sinavsikt att genomföra en analys av RRV:s rapport ochunder innevarande år redovisa resultatet av dennatillsammans med förslag till ändringar avregelsystemet. Mot bakgrund av de likartadeiakttagelser som gjorts av revisorer ochRRV får det förutsättas att även den nu aktuellaskrivelsen kommer att beaktas i regeringensberedningsarbete. anser mot dennabakgrund inte att ett formellt tillkännagivande frånriksdagen i frågan nu erfordras. Utskottet har dockför avsikt att hålla de frågor som aktualiseratsgenom revisorernas skrivelse under fortsatt uppsiktinför den av regeringen aviserade redovisningen.Regeringens redovisning samt förslag till ändringarbör föreläggas i samband med 2000 årsekonomiska vårproposition.Bostadsutskottet har genom vad som ovan anförtstagit ställning till förslagen i skrivelsen1999/2000:RR3 samt i motionerna 1999/2000:Bo1 (m),1999/2000:Bo2 (c) och 1999/2000:Bo4 (fp). Vad gällermotion 1999/2000:Bo3 (kd) har yrkande 5 omavveckling av stödet till lokala investeringsprogramavstyrkts. Yrkandena 1 och 3 i motionen harutskottet uppfattat som en tillstyrkan av tvåförslag i skrivelsen, dels förslaget om regeringensavslagsmotiveringar, dels om kommunernas redovisningav investeringsprogrammens miljöeffekter. Utskottethar ovan redovisat sin syn i dessa frågor.Yrkande 2 i motionen innebär att bedömningar omvilka investeringar som skall göras bör ligga hoskommunerna själva och ske inom ramen för det redanbefintliga Agenda 21-arbetet. Utskottet delarmotionärernas inställning att erfarenheterna avAgenda 21-arbetet bör tas till vara i arbetet medatt utforma de lokala investeringsprogrammen. Någothinder för detta torde inte heller föreligga.Tvärtom underströks vikten av att det lokala Agenda21-arbetet tas till vara redan vid beslutet attinföra det statliga stödet till lokalainvesteringsprogram. Något tillkännagivande i dennafråga erfordras således inte.Slutligen föreslås i motionens yrkande 4 att medelavsatta för de lokala investeringsprogrammen börkunna användas till åtgärder för att förbättrainomhusmiljön. Detta förslag överensstämmer med denändring av förordningen om statliga bidrag tilllokala investeringsprogram som regeringen sökeråstadkomma. En förändring av förordningen i detaktuella avseendet förutsätter emellertid enligt EG-fördraget en anmälan till EU:s kommission förprövning av om stödet riskerar att snedvridakonkurrensen. En sådan anmälan inlämnades i börjanav . Utskottet har erfarit att har beslutat att inledaett formellt granskningsförfarande av denna fråga.Kommissionens beredning av ärendet är således inteavslutad.Med hänvisning till det anförda avstyrks ävenyrkandena 1-4 i motion 1999/2000:Bo3 (kd). Utskottet hemställerbeträffande statligt stöd till lokalainvesteringsprogramatt avslår revisorers förslag1999/2000:RR3 samt motionerna 1999/2000:Bo1,1999/2000:Bo2, 1999/2000:Bo3 och 1999/2000:Bo4.res. 1 (m, fp)res. 2 (kd)res. 3 (c)den 10 februari 2000På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: KnutBilling (m), (),(), (), (), CarinaMoberg (s), (),(), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), (), CarinaAdolfsson (s), ()och (). Statligt stöd till lokalainvesteringsprogramKnut (), (), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "inleder" och på s. 11slutar med "1999/2000:Bo3 (kd)" bort ha följandelydelse:Det statliga stödet till lokala investeringsprogramväckte omfattande kritik redan när regeringenföreslog att stödformen skulle införas. Framför alltModerata samlingspartiet och framfördeinvändningar mot att skattemedel skulle användas påett sätt som kunde leda till ökad byråkrati,snedvriden konkurrens och dyra felinvesteringar.Redan under det första bidragsåret fanns mångatecken på att de anslagna medlen användes på ettsätt som starkt kunde ifrågasättas. När nu fleragranskningar av stödverksamheten har genomförts kandet konstateras att de ursprungliga farhågorna harbesannats. I de utvärderingar som genomförts såvälav revisorer som av RRV har stark kritikriktats både mot de uppnådda resultaten ochmot administrationen av bidragsverksamheten.Allvaret i kritiken understryks av det faktum attöver av skattemedel avsesanvändas till investeringsprogrammen.I den granskning av stödverksamheten som RRV hargenomfört har olika typer av brister påtalats. RRVframhåller bl.a. att de förväntade miljö- ochsysselsättningseffekterna har överskattats, attkommunerna tycks söka bidrag snarare för attmöjligheten finns än för att lösa lokalamiljöproblem och att programmen inte varit anpassadeför nytänkande och innovationer. Vidare har RRVkonstaterat att stödbesluten har tagits utan attbidragens konkurrenssnedvridande effekter harbeaktats.Riksdagens revisorers granskning har byggt påkritiken ytterligare. att stödet har en oklar målbild och attsatsningen på lokala miljömål kan leda till att denationella miljömålen motverkas. Vidare riktarrevisorerna kritik mot regeringens handläggning avstödet och bristen på redovisningar av såväl beslutom avslag som de förväntade effekterna av beviljatstöd. De förslag som revisorerna lägger fram för attkomma till rätta med bl.a. svagheter iadministrationen av stödet kan emellertid inteförväntas leda till att stödets inneboende bristerfår sin lösning. Stödverksamhetens grundläggandeproblem med byråkrati, konkurrenspåverkan ochfelinvesteringar kan förväntas kvarstå. Utskottetanser mot denna bakgrund att det statliga stödettill lokala investeringsprogram för ekologiskhållbarhet bör avskaffas.Vad utskottet ovan anfört bör medanledning av motionerna 1999/2000:Bo1 (m) och1999/2000:Bo4 (fp) som sin mening ge regeringen tillkänna. Detta innebär att även förslaget i motion1999/2000:Bo2 (c) yrkande 1 kan anses blitillgodosett. Övriga motionsförslag samt förslagen iskrivelsen från revisorer avstyrks.dels att utskottets hemställan bort ha följandelydelse:beträffande statligt stöd till lokalainvesteringsprogramatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo1 och1999/2000:Bo4 samt med avslag på Riksdagensrevisorers förslag 1999/2000:RR3 och motionerna1999/2000:Bo2 samt 1999/2000:Bo3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Statligt stöd till lokalainvesteringsprogramUlla-Britt () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "inleder" och på s. 11slutar med "1999/2000:Bo3 (kd)" bort ha följandelydelse:Stödet till lokala investeringsprogram har bidragittill att främja kommunernas arbete för en ekologiskthållbar utveckling. Intresset för att utarbetalokala investeringsprogram har varit stort. Mångakommuner har utarbetat program med åtgärder med högangelägenhetsgrad. Den ursprungliga avsikten varemellertid att statens stöd till dettautvecklingsarbete endast skulle utgå t.o.m. år 2000.Bostadstskottet delar den uppfattning som förs frami motion 1999/2000:Bo3 (kd) och som innebär attstödet bör avvecklas senast . I sammamotion förs fyra förslag fram om åtgärder som börvidtas inom ramen för stödsystemet framtill avvecklingen. Även dessa förslag, som till vissdel sammanfaller med förslag från Riksdagensrevisorer, bör enligt utskottets mening vinnariksdagens bifall.Enligt motionens yrkande 1 bör en ny modellutformas för beräkningsgrunderna för projektensbidragande till positiva miljöeffekter ochnyskapande av arbetstillfällen. Yrkandet har ihuvudsak samma innebörd som förslaget frånRiksdagens revisorer om att börbearbeta tillgängligt databasmaterial så attberäkningar av miljöeffekternas kostnadseffektivitetmöjliggörs. Som framhålls i motionen är det också avcentral betydelse att programmens verkligasysselsättningsskapande effekter utvärderas ochredovisas så att en avstämning kan göras mot deberäknade effekter som legat till grund förbidragsbesluten. Vidare bör ett informationsmaterialsammanställas där det framgår vilka miljöeffektersom kan förväntas av olika åtgärdstyper. Ettdatabasmaterial med detta innehåll kan få storbetydelse för kommunernas fortsatta miljöarbete.Yrkande 2 innebär att kommunernas Agenda 21-arbetebör tillmätas större betydelse i stödet till delokala investeringsprogrammen och i andra sammanhangdär lokala miljösatsningar övervägs. Stödet till detlokala Agenda 21-arbetet bör återinföras.Utgångspunkten för statligt stöd med inriktning moten ekologiskt hållbar utveckling bör vara attkommunerna själva skall få bedöma vilka insatser sombehövs när det gäller projektåtgärder som bidrartill miljöförbättringar och nya arbetstillfällen.Enligt yrkande 3 bör bl.a. de bedömningar som görsvid avslag av bidragsansökan vara tillgängliga förkommunerna i en databas. Även revisorerföreslår att regeringen bättre informerar ombedömningar och motiv för avslag. Utskottetinstämmer i dessa förslag. Information omavslagsmotiven kan vara till nytta såväl för denansökande kommunen som för övriga kommuner i derasarbete med att upprätta lokala investeringsprogram.Slutligen tas i motionens yrkande 4 upp frågan omstöd till åtgärder som förbättrar inomhusmiljön.Stödet till de lokala investeringsprogrammen harhittills inte kunnat användas för detta ändamål.Regeringen har visserligen haft för avsikt attutvidga stödändamålen till att även omfattainomhusmiljön men har haft svårigheter att fåförordningsändringen godkänd av EU:s kommission.Utskottet delar emellertid motionärernas uppfattningatt fortsatta ansträngningar bör göras för attutforma ett stöd för detta ändamål. Ett alternativsom bör prövas är att en del av de medel som avsattsför de lokala investeringsprogrammen förs över tillett särskilt stöd med inriktning mot allergisaneringav lokaler där barn och ungdomar vistas, i enlighetmed förslag som tidigare framförts avKristdemokraterna.Vad utskottet ovan anfört bör medanledning av motion 1999/2000:Bo3 (kd) samtRiksdagens revisorers skrivelse 1999/2000:RR3förslag 3 och 5 som sin mening ge regeringen tillkänna. Övriga förslag i skrivelsen samt övrigamotioner avstyrks i den utsträckning de inte kananses vara tillgodosedda med det nu anförda.dels att utskottets hemställan bort ha följandelydelse:beträffande statligt stöd till lokalainvesteringsprogramatt med anledning av revisorers förslag1999/2000:RR3 och motion 1999/2000:Bo3 samt medavslag på motionerna 1999/2000:Bo1,1999/2000:Bo2 och 1999/2000:Bo4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Statligt stöd till lokalainvesteringsprogramRigmor () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "inleder" och på s. 11slutar med "1999/2000:Bo3 (kd)" bort ha följandelydelse:Som framhålls i motion 1999/2000:Bo2 (c) var deursprungliga tankarna bakom satsningen på de lokalainvesteringsprogrammen för en ekologiskt hållbarutveckling riktiga. Syftet var att påtagligt ökatakten i omställningen av till ettekologiskt uthålligt samhälle och bidratill en ökad sysselsättning. Kommunerna skulle gesen bättre möjlighet att förverkliga sinamiljövisioner. Tyvärr kan det nu konstateras attregeringen och inte har kunnatleva upp till det ursprungliga syftet med stödet.Det som skulle bli en storsatsning på en ekologiskthållbar utveckling har i stället kommit att bli ettstort arbetsmarknadspolitiskt projekt. Tveksammamiljöåtgärder har använts för att friseraarbetslöshetssiffrorna och programverksamheten harknappast bidragit till någon avgörande omställningav samhället i ekologisk riktning.De granskningar som genomförts av stödverksamhetenav bostadsutskottet, RRV samt av Riksdagensrevisorer pekar på allvarliga brister i såvälregeringens handläggning av stöden som iinvesteringsprogrammen i sig. Det har visserligenkunnat konstateras att positiva miljöeffekter haruppnåtts och att miljöprofilen på många kommunalaprojekt har förstärkts. finns det starkaskäl att ifrågasätta om de förväntade miljövinsternastår i rimlig proportion till de satsade medlen. RRVgör således bedömningen att de förväntademiljöeffekterna i många fall kraftigt haröverskattats. Även revisorers granskningvisar att de investeringar som genomförts med detstatliga stödet endast marginellt har bidragit tillatt uppfylla de nationella miljömål som formuleratsför olika områden. Inte heller desysselsättningsmässiga effekterna av de lokalainvesteringsprogrammen har nått upp till detförväntade. Granskningarna visar vidare attMiljödepartementets handläggning avbidragsansökningarna närmast får betraktas somgodtycklig. Riktlinjerna för stödet har varit mycketoklara och många kommuner har upplevtstödverksamheten som ett lotteri. Även i fråga omredovisningen av de gjorda satsningarnas kostnaderoch effekter har påtagliga brister påvisats.Sammantaget anser utskottet att de hittillsvarandeerfarenheterna av det statliga stödet till lokalainvesteringsprogram leder till slutsatsen att demedel som avsatts för denna bidragsform kan användaspå sätt som bättre bidrar till att miljövinsteruppnås. Ingångna avtal med kommunerna börfullföljas. I övrigt bör bidragsformen avvecklas ochde avsatta medlen användas på ett för miljö ochsysselsättning mer kostnadseffektivt sätt. Det börankomma på regeringen att till återkommamed förslag med denna inriktning. Vad utskottet nuförordat bör med anledning av förslagen imotion 1999/2000:Bo2 (c) som sin mening geregeringen till känna.Utskottet anser vidare att två av förslagen imotion 1999/2000:Bo3 (kd) bör innefattas itillkännagivandet från . I denna motionsyrkande 1 föreslås att en ny modell bör utformas förredovisning av investeringsprogrammens miljö- ochsysselsättningseffekter. Motsvarande förslag läggsfram av revisorer. Även vid en avvecklingav det statliga stödet enligt vad utskottet ovanförordat finns det givetvis skäl att genom endatabas göra de vunna erfarenheterna av denhittillsvarande stödverksamheten lätt tillgängligaför alla kommuner. Det får förutsättas att dessaerfarenheter, från såväl lyckade som mindreframgångsrika projekt, kan utnyttjas i kommunernasfortsatta miljöarbete. Också förslaget i yrkande 4att använda delar av de återstående medlen tillbidrag till förbättrad inomhusmiljö bör bifallas.Stöd med denna inriktning inom ramen för de villkorsom gällt för bidraget till de lokalainvesteringsprogrammen har ansetts kunna strida motEG:s regelverk. Det bör därför ankomma på regeringenatt återkomma med förslag om ett särskilt bidrag meddenna inriktning.dels att utskottets hemställan bort ha följandelydelse:beträffande statligt stöd till lokalainvesteringsprogramatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo2 och1999/2000:Bo3 yrkandena 1 och 4 samt med avslag påRiksdagens revisorers förslag 1999/2000:RR3 ochmotionerna 1999/2000:Bo1, 1999/2000:Bo3 yrkandena 2,3 och 5 samt 1999/2000:Bo4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.