bet · GO01JuU1 · 2000-11-23 00:00:00 — Med hänsyn härtill anser regeringen att anslaget kanberäknas till 10 399 000 kr.Utskottet konstaterar att svårigheterna att beräkna utgifterna påanslaget synes kvarstå. Huruvida någon närmare översyn av anslagetsstorlek företagits framgår inte av budgetpropositionen, och utskottetvill understryka vikten av att alla möjligheter att göra säkrareutgiftsprognoser tas till vara.Regeringen föreslår i enlighet härmed att till anslagetKostnader för vissa skaderegleringar m.m. anvisar ett ramanslag om 10399 000 kr.Utskottet har behandlat anslagsyrkandet ovan i avsnittet Utgiftsramenoch anslaget. Som framgår där föreslår utskottet att antarregeringens förslag.Avgifter till vissa internationella sammanslutningarFrån anslaget betalas årsavgifter till förinternationell privaträtt, i förunifiering av privaträtten(UNIDROIT), Association Internationale des Hautes JurisdictionsAdministratives samt Bernunionen (= World Intellectual PropertyOrganization).Från anslaget betalas också bidrag till och till för kriminologi. Även bidragtill vissa andra internationella sammanslutningar med anknytning tillJustitiedepartementet betalas från anslaget.I budgetpropositionen föreslår regeringen en ökning av anslaget med1 . Anledningen härtill är att funktionsom centralmyndighet för ärenden om internationell rättslig hjälp ibrott- och civilmål överflyttades tillJustitiedepartementet. Av anslagsökningen avser kostnaderför bl.a. rättsskydd åt utomlands frihetsberövade svenska medborgare,under det att avser kostnader för stämningsmannadelgivning.Femte utgiftsområdets anslag 5:3 Ekonomiskt bistånd till svenskamedborgare i utlandet m.m. minskas med motsvarande belopp.Regeringen föreslår att för till anslagetAvgifter till vissa internationella sammanslutningar anvisar ettramanslag på 7 956 000 kr.Utskottet har behandlat anslagsyrkandet ovan i avsnittet Utgiftsramenoch anslaget. Som framgår där föreslår utskottet att antarregeringens förslag.KronofogdemyndigheternaInledningKronofogdemyndigheterna utgör tillsammans med ()landets exekutionsväsende. RSV har den övergripande ledningen ochansvaret för verksamheten.Sedan den 1 januari 1997 finns det 10 regionala kronofogdemyndighetermed 80 lokala kontor. Kronofogdemyndigheterna ärregionala myndigheter för frågor om verkställighet enligtutsökningsbalken (UB) och andra författningar. Som verkställandemyndighet enligt förordningen (1988:784) med instruktion förexekutionsväsendet skall kronofogdemyndigheterna verka för attbetalningsförpliktelser och andra förpliktelser, som kan bli föremålför verkställighet, fullgörs i rätt tid och ordning.Riksdagen har godkänt ett övergripande mål för exekutionsväsendet.Enligt detta är kronofogdemyndigheternas uppgift som verkställandemyndighet att på uppdrag av borgenärer och andra sökande verkställarättsanspråk som inte reglerats på frivillig väg. Ansökningar skallhandläggas snabbt och med hög kvalitet. Kronofogdemyndigheterna skalläven i övrigt, genom information och liknande förebyggande åtgärder,verka för att betalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kanverkställas i stället fullgörs frivilligt i rätt tid och ordning.Till frågor om verkställighet enligt UB hör i första handverkställighet av domar och andra exekutionstitlar.Kronofogdemyndigheterna verkställer också beslut om avhysning och annanhandräckning. Till deras uppgifter hör även att svara för exekutivförsäljning av bl.a. fast egendom. Utöver de exekutiva uppgifternaenligt UB har kronofogdemyndigheterna att handläggaverkställighetsärenden enligt vissa andra författningar, t.ex. lagen(1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter samtmål om återtagande av gods som köpts på kredit enligtkonsumentkreditlagen (1992:830) och lagen (1978:599) om avbetalningsköpmellan näringsidkare m.fl. Kronofogdemyndigheterna är ocksåtillsynsmyndigheter i konkurs. handläggerkronofogdemyndigheterna vidare den summariska processen, dvs. målenligt lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning.Kronofogdemyndigheterna har också uppgifter enligtskuldsaneringslagen (1994:334). Lagen innebär attkronofogdemyndigheterna skall svara för huvuddelen av utredningen iskuldsaneringsärenden och också fatta beslut om frivilligskuldsanering. Med stöd av bestämmelser i främst UB och lagen(1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. företräderkronofogdemyndigheterna i vissa avseenden det allmänna som borgenär vidindrivning i s.k. allmänna mål.ResultatuppföljningExekutionsväsendets del av det övergripande målet för rättsväsendet äratt upprätthålla rättstrygghet och rättssäkerhet vad gällerbetalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kan verkställas avkronofogdemyndigheterna.I RSV:s årsredovisning lämnas information om resultatet i fråga omkronofogdemyndigheternas verksamhetsgrenar förebyggande verksamhet,summarisk process, indrivning, exekutiv fastighetsförsäljning, tillsyni konkurs och skuldsanering.Kostnader per verksamhetsgren ()--------------------------------------------------------------| | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |--------------------------------------------------------------|Förebyggande | 6,5 | 5,1 | 5,6 | 6,7||verksamhet | | | | |--------------------------------------------------------------|Summarisk | 199,7 | 187,3 | 177,1 | 172,4||process | | | | |--------------------------------------------------------------|Indrivning | 930,5 | 979,9 | 1 031,3 |1 127,0|--------------------------------------------------------------|Fastighetsförsäljning|106,8 | 93,1 | 79,1 | 68,5|--------------------------------------------------------------|Konkurstillsyn | 51,9 | 49,5 | 51,4 | 51,9|--------------------------------------------------------------|Skuldsanering | 34,9 | 37,9 | 31,4 | 33,0|--------------------------------------------------------------Av årsredovisningen framgår att kronofogdemyndigheternas produktivitet,jämfört med , har försämrats inom alla verksamhetsgrenar utomskuldsanering och exekutiv fastighetsförsäljning, inom vilka områdenproduktiviteten förbättrats något. En generell förklaring tillnedgången i kronofogdemyndigheternas produktivitet är, enligt RSV, attmål- och ärendevolymerna minskat somorganisationen varit oförändrad.Kvaliteten i verksamheten mäts från tre aspekter: produktkvalitet,processkvalitet och ändamålsenlighet.Med produktkvalitet förstås egenskaperna i de prestationer ochtjänster som lämnar kronofogdemyndigheterna. Enligt RSV:s bedömningkännetecknas verksamheten av god produktkvalitet. Denna bedömninggrundas på att antalet överklaganden är litet och attkronofogdemyndigheternas bedömningar i allmänhet står sig vidöverprövning.Med processkvalitet avses de sätt på vilka produkternatillhandahålls. RSV framhåller att den viktigaste indikatorn påprocesskvalitet är handläggningstiderna. Dessa har har förbättrats förde enskilda målen och för konkurstillsynen medan de har försämrats förde allmänna målen. För de allmänna målens del torde skillnaden mellanmålsättning och måluppfyllelse förklaras av att årets mätningar gjortspå ett mera fullständigt dataunderlag än det som fanns tillgängligt vidmålformuleringen. I fråga om handläggningstiderna för övrigaverksamhetsgrenar är de i stort sett oförändrade.Med ändamålsenlighet menas, enligt RSV, i vilken utsträckningprodukterna uppfyller uppdragsgivares och andra intressenters krav ochönskemål. Mått på ändamålsenligheten finns framför allt inomindrivningen. Som mått används därvid det betalda beloppet som andel avdet belopp som överlämnats för verkställighet (indrivningsprocenten).För såväl allmänna som enskilda mål förbättrades indrivningsprocentenunder 1999. Härtill torde den förbättrade konjunkturen och en däravföljande bättre betalningsförmåga ha bidragit. RSV pekar också på andraorsaker, såsom nya regler för löneexekution och det nya skattekontot,vilka båda bidragit till en effektivare indrivning.RSV definierar effektivitet som förhållandet mellan de resurser somförbrukas i verksamheten (kostnaderna) och effekterna av det somåstadkoms. Effekterna av kronofogdemyndigheternas verksamhet är av tvåslag. Det rör sig dels om direkta effekter av verksamheten, t.ex.indrivet belopp, dels indirekta, såsom påverkan på betalningsmoralen.Om effektiviteten mäts genom att ställa kostnaderna förindrivningsverksamheten mot indrivna belopp, kan konstateras att det1999 i löpande priser kostade att driva in en krona, vilketvar samma belopp som . Vid en omräkning i fasta priser harkostnaden sjunkit från 1996 till alltså 1999.Inom exekutionsväsendet bedrivs ett projekt vars syfte är attutarbeta och införa nya arbetssätt med IT-stöd förindrivningsverksamheten, det s.k. . Genom INIT skallregistrering, akthantering och registerforskning effektiviseras. Vidareskall användningen av INIT bl.a. leda till attgenomströmningshastigheten för indrivningsärendena ökar. När INIT ärfullt utbyggt skall det enligt RSV:s bedömning innebära inbesparaderesurser om inom indrivningsverksamheten. Regeringen ser INITsom ett högt prioriterat projekt som skall fullföljas.När det gäller påverkan på betalningsmoralen konstaterar RSV attdenna är svår att mäta. Antalet nytillkomna gäldenärer minskar dock. Ivad mån detta beror på den allmänna ekonomiska utvecklingen eller påkronofogdemyndigheternas verksamhet är enligt RSV svårt att avgöra.RSV konstaterar sammanfattningsvis att indrivningsprocenten harstigit, medan produktiviteten sjunkit och handläggningstidernaförsämrats.I budgetpropositionen redovisar regeringen inte någon annan bedömningän den RSV gjort. Regeringen framhåller att kronofogdemyndigheternasverksamhet är beroende av omvärlden och att det kan konstateras attmåltillströmningen fortsätter att sjunka.Utskottet har inte funnit något som motsäger regeringens bedömning avkronofogdemyndigheternas resultat.Prioriteringar inför budgetåret 2001Regeringen anför i budgetpropositionen att kronofogdemyndigheternaskall sträva efter en modern, effektiv och ändamålsenlig förvaltning,vilken skall uppnås genom IT-, metod- och kompetensutveckling.Myndigheterna skall sträva efter ökad service och förenklingar förföretag och allmänhet. Exekutionsväsendet skall upprätthållarättstrygghet och rättssäkerhet vad gäller betalningsförpliktelser ochandra förpliktelser.Utskottet har inget att invända mot vad regeringen anfört.AnslagetÖver anslaget till kronofogdemyndigheterna finansieras all verksamhetsom bedrivs av dessa, liksom även det teknikstöd för verksamheten somtillhandahålls av eller genom den användarfinansierade resultatenhetenRSV-IT (tidigare Dataservice) vid RSV. Visst utvecklingsarbete på dettekniska området och RSV:s uppgifter som central förvaltningsmyndighetinom kronofogdemyndigheternas verksamhetsområde finansieras dock överanslaget till RSV.I budgetpropositionen för konstaterade regeringen att detbyggdes upp ett avsevärt anslagssparande hos kronofogdemyndigheternaunder budgetåren 1993/94, 1994/95 och 1995/96. ökadeanslagssparandet marginellt för att därefter minska under år 1998.Regeringen hade , , beslutat omindragning av medel från anslaget som en besparing. Sammanlagt hade ienlighet med regeringens beslut förts bort från anslaget.Regeringen konstaterade vidare att det för perioden /96-1998 hadetillämpats ett besparingskrav på för kronofogdemyndigheterna.Därutöver hade ett tillfälligt resurstillskott som lämnades /95 dragits bort i två omgångar.Enligt regeringen tydde RSV:s prognos för medelsförbrukningen på attkronofogdemyndigheternas anslagssparande skulle komma att avvecklashelt , främst på grund av kostnadernaför INIT. Medelsförbrukningen var dock starkt beroende av mängdeninkommande mål och ärenden. Enligt regeringens mening borde det vara enprioriterad uppgift att genom förbättringar av IT-stödet och andrarationaliseringsåtgärder se till att verksamheten kunde klara eneventuell uppgång i arbetsbelastningen utan allvarliga störningar ellerbetydande resurstillskott.I budgetpropositionen för upplyser regeringen att denunder beslutat om en indragning från anslagssparandet om 10miljoner kronor. Regeringen anför att den inte nu finner anledning attgöra någon annan bedömning av kronofogdemyndigheternas medelsbehov änsom tidigare gjorts.Regeringen föreslår att till kronofogdemyndigheterna anvisar ett ramanslag om 1 , vilketinnebär en ökning med jämfört medinnevarande budgetår.I motion Ju927 (m) begärs att anslaget till kronofogdemyndigheternaskall minskas med . Motionärerna anser att en sådanminskning kan möjliggöras genom en avveckling av den statligakonkurstillsynen.Genom beslut bemyndigade regeringen chefen förJustitiedepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdragatt utreda bl.a. vilken inriktning och vilket närmare innehållkonkurstillsynen skulle ha (dir. 1997:74). Till särskild utredareutsågs hovrättslagmannen . Utredningen antog namnetKonkurstillsynsutredningen.Lagutskottet behandlade vid /99 motionsyrkanden omkonkurstillsynen. Utskottet framhöll därvid bl.a. att de förslag somFörmånsrättskommittén lagt fram i betänkandet Nya förmånsrättsregler(SOU 1999:1) och som innebar att statens förmånsrätt för skatter ochavgifter skulle avskaffas och förmånsrätten för företagsinteckningarförvandlas till en allmän förmånsrätt innebar att de nu prioriteradeborgenärerna, staten respektive innehavare av företagsinteckningar,skulle få ett helt annat intresse än av att engagera sig i ochpåverka konkursförvaltningen. Ett avskaffande av statens förmånsrättför skatter och avgifter skulle leda till att kronofogdemyndigheten,såsom företrädare för staten som borgenär, måste ikläda sig en meraaktiv borgenärsroll än som dittills varit fallet. Den i olikasammanhang kritiserade dubbelrollen för kronofogdemyndigheten, att bådevara tillsynsmyndighet och borgenärsföreträdare för staten, blevdärigenom enligt utskottets mening från både principiella och praktiskautgångspunkter mer påtaglig än som dittills gällt. Därmed innebarFörmånsrättskommitténs förslag att förutsättningarna förKonkurstillsynsutredningens uppdrag förändrats så att det enligtutskottets mening motiverade att utredningen gavs ett vidgat uppdrag.Uppdraget borde utvidgas så att utredningen, dock alltjämt medutgångspunkt i att konkurstillsynen skulle vara offentlig, gavsmöjlighet att därutöver förutsättningslöst överväga den framtidatillsynsfunktionens organisation. Utredningen borde därvid beakta deallmänna uttalanden som utskottet gjort om inriktningen av en reformoch de frågeställningar som belystes i motionen. Vad utskottet sålundauttalat borde som sin mening ge regeringen till känna (bet.1998/99:LU11 s. 7 f).Riksdagen biföll utskottets hemställan (rskr. 1998/99:158).Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv tillutredningen i enlighet med vad tillkännagivit.Konkurstillsynsutredningen överlämnade innevarande år sittbetänkande Ny konkurstillsyn (SOU 2000:62) till regeringen. Ibetänkandet föreslås, såvitt nu är av intresse, att konkurstillsynenalltjämt skall vara offentlig men ges en ny organisation. Enligtbetänkandet skall tillsynen utövas av en självständig och rikstäckandemyndighet, benämnd . Denna skall varken varainordnad under kronofogdemyndigheternas budgetansvar eller lyda underRSV. Förutom tillsynsfunktionen skall den nya myndigheten ha en viktiginformations- och utbildningsfunktion i förhållande tillkonkursförvaltarna och ha kvar den roll som enligt lönegarantilagen(1992:497) ankommer på tillsynsmyndigheten.Betänkandet har remitterats och skall därefter beredas iJustitiedepartementet.Utskottet har behandlat anslagsyrkandena ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslaget. Som framgår där föreslår utskottet attriksdagen antar regeringens förslag och avslår motionsyrkandet. beträffande det individuella ansvaret för brottatt avslår motion 2000/01:911 yrkande 1,res. 1 (m) - motiv.2. beträffande rättstrygghet som en del av livskvalitetenatt avslår motion 2000/01:So358 yrkande 8,Utgiftsramen och anslagen3. beträffande anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendetatt riksdagendels med bifall till proposition 2000/01:1 i denna del anvisaranslag till verksamheten inom rättsväsendet för budgetåret 2001enligt utskottets förslag i bilaga 4,dels avslår de i bilaga 5 angivna motionsyrkandena,Polisväsendet4. beträffande resursfördelningen mellanpolismyndigheternaatt avslår motionerna 2000/01:Ju201,2000/01:Ju203, 2000/01:Ju205, 2000/01:Ju207, 2000/01:Ju210yrkande 1, 2000/01:Ju215 yrkande 2, 2000/01:Ju218yrkande 1, 2000/01:Ju222, 2000/01:Ju232, 2000/01:Ju233,2000/01:Ju244, 2000/01:Ju245, 2000/01:Ju409 yrkande 1 och2000/01:N321 yrkande 8,5. beträffande fördelningsmodellenatt avslår motionerna 2000/01:Ju206, 2000/01:Ju226,2000/01:Ju231 yrkande 2 och 2000/01:Ju246,res. 2 (kd, c)6. beträffande resursfördelningen inom polismyndigheternaatt avslår motion 2000/01:Ju236 yrkandena 1-3 och 7,res. 3 (m)7. beträffande polisens arbetsuppgifteratt avslår motionerna 2000/01:Ju211 yrkande 1, 2000/01:Ju223,2000/01:Ju921 yrkande 11, 2000/01:Ju933 yrkande 7 och 2000/01:T215yrkande 8,res. 4 (m, kd, c, fp)8. beträffande prioritering av olika slag av brottslighetatt avslår motionerna 2000/01:Ju208, 2000/01:Ju218 yrkande 3,2000/01:Ju219, 2000/01:Ju248 yrkande 1, 2000/01:Ju709,2000/01:So547 yrkande 5 och 2000/01:Kr342 yrkande 3,res. 5 (kd, c)9. beträffande närpolisenatt avslår motionerna 2000/01:Ju211 yrkande 2, 2000/01:Ju213yrkande 2, 2000/01:Ju218 yrkande 2, 2000/01:Ju911 yrkande 7,2000/01:Ju921 yrkande 13, 2000/01:Ju933 yrkande 6 och 2000/01:N225yrkande 2,res. 6 (m, kd, c, fp)10. beträffande utredningsverksamhetenatt avslår motionerna 2000/01:Ju212, 2000/01:Ju911 yrkandena 5och 6, 2000/01:Ju921 yrkandena 12 och 23 samt 2000/01:Ju933yrkande 5,res. 7 (m, kd, c, fp)11. beträffande personalförsörjningen inom polisenatt avslår motionerna 2000/01:Ju213 yrkandena 1 och 3,2000/01:Ju228 yrkande 2, 2000/01:Ju229 yrkande 1, 2000/01:Ju243,2000/01:Ju911 yrkande 3 och 2000/01:Ju933 yrkande 4,res. 8 (m, kd, c, fp)12. beträffande lokaliseringen av en ny polishögskolaatt avslår motionerna 2000/01:Ju210 yrkande 2, 2000/01:Ju217,2000/01:Ju235, 2000/01:Ju238 och 2000/01:Ju239,13. beträffande organisationen av polisutbildningenatt avslår motionerna 2000/01:Ju227, 2000/01:Ju921 yrkande 9och 2000/01:Ju927 yrkande 3,res. 9 (m, c)14. beträffande polisens arbetstideratt avslår motionerna 2000/01:Ju921 yrkande 10 och2000/01:Ju927 yrkande 5,res. 10 (m, kd, c, fp)15. beträffande Nationella insatsstyrkanatt avslår motion 2000/01:Ju214,16. beträffande samlokalisering av myndigheter inomrättsväsendetatt avslår motion 2000/01:Ju921 yrkande 24,res. 11 (m, kd, c, fp)17. beträffande polisens arbetsmetoderatt avslår motion 2000/01:Ju933 yrkande 8,res. 12 (m, fp)18. beträffande konsekvensanalyseratt avslår motion 2000/01:Ju234,Åklagarväsendet19. beträffande specialisering inom åklagarväsendetatt avslår motionerna 2000/01:Ju305 och 2000/01:Ju306,**FOOTNOTES**[1]: Yrkandet har justerats under beredningen iutskottet, se bilaga 3.20. beträffande avskaffande av Ekobrottsmyndighetenatt avslår motion 2000/01:Ju933 yrkande 13,res. 13 (fp)21. beträffande enhetlig ledning av ekobrottsbekämpningatt avslår motion 2000/01:Ju913 yrkande 8,res. 14 (kd)22. beträffande EBM-kontor i avslår motion 2000/01:Ju302,Domstolsväsendet23. beträffande domstolarnas verksamhetsmålatt godkänner vad utskottet anfört,res. 15 (m) - motiv.24. beträffande ställningatt avslår motionerna 2000/01:Ju415 yrkande 3 och2000/01:Ju921 yrkande 15,res. 16 (m)res. 17 (c)25. beträffande övergripande plan för domstolsreformeratt avslår motionerna 2000/01:Ju927 yrkande 10 och2000/01:Ju933 yrkandena 15 och 16,res. 18 (m, fp)26. beträffande bevarande av den nuvarandetingsrättsorganisationenatt avslår motion 2000/01:Ju407 yrkande 1,res. 19 (kd, c)27. beträffande lagreglering av domkretsindelningenatt avslår motionerna 2000/01:Ju407 yrkande 2, 2000/01:Ju408yrkande 3, 2000/01:Ju415 yrkande 4, 2000/01:Ju820 och2000/01:Ju921 yrkande 14,res. 20 (m, kd, c)28. beträffande kansliorteratt antar regeringens förslag till lag om ändring irättegångsbalken,29. beträffande samordnade geografiska ansvarsområdenatt avslår motion 2000/01:Ju933 yrkande 14,30. beträffande tingsrätternaatt avslår motionerna 2000/01:Ju404, 2000/01:Ju408 yrkandena 2och 4, 2000/01:Ju409 yrkande 2, 2000/01:Ju414 och 2000/01:Ju418,31. beträffande allmänna domstolar och allmännaförvaltningsdomstolaratt avslår motionerna 2000/01:Ju415 yrkande 5 och2000/01:Ju913 yrkande 12,res. 21 (m, kd)32. beträffande sidoverksamheteratt med avslag på motion 2000/01:Ju412 godkänner attsjöfartsregistret förs över från tillSjöfartsverket och att inskrivning enligt lagen (1984:649) omföretagshypotek förs över från till Patent- ochregistreringsverket,33. beträffande utnämning av domareatt avslår motionerna 2000/01:Ju415 yrkande 2 och2000/01:Ju933 yrkande 19,res. 22 (m, fp)34. beträffande sammansättningatt godkänner att en advokat skall ingå och att ordföranden inämnden skall ha ansvaret för ärendenas beredning,35. beträffande domarutbildningenatt med avslag på motionerna 2000/01:Ju415 yrkande 6 och2000/01:Ju927 yrkande 9 bemyndigar regeringen att närmare angedetaljer och tidsfrister för de obligatoriska momenten idomarbanan,res. 23 (m)36. beträffande notariemeriteringatt avslår motionerna 2000/01:Ju409 yrkande 3 och2000/01:Ju921 yrkande 16,res. 24 (c, fp)Kriminalvården37. beträffande drogfria anstalteratt avslår motionerna 2000/01:Ju501, 2000/01:Ju511 yrkandena1-3 och 5, 2000/01:Ju921 yrkande 19, 2000/01:Ju927 yrkande 14,2000/01:Ju931 yrkande 9 och 2000/01:So449 yrkande 2 (delvis),res. 25 (m, kd, c, fp)38. beträffande övervakade besökatt avslår motion 2000/01:Ju511 yrkande 4,res. 26 (kd)39. beträffande frigivningsförberedelseratt avslår motionerna 2000/01:Ju514, 2000/01:Ju913 yrkande 22,2000/01:Ju921 yrkande 21, 2000/01:So449 yrkande 2 (delvis) och2000/01:Bo405 yrkande 1,res. 27 (m, kd, c, fp)40. beträffande utslussning med elektronisk övervakningatt avslår motion 2000/01:Ju504,41. beträffande utslussningsboende för långtidsdömdaatt avslår motion 2000/01:Ju913 yrkande 23,res. 28 (m, kd, fp)42. beträffande fängelsedömda på häkteatt avslår motion 2000/01:Ju512,res. 29 (m, kd, c, fp)43. beträffande kvinnor inom kriminalvårdenatt avslår motion 2000/01:Ju933 yrkande 29,, m.m.44. beträffande familjens och skolans brottsförebyggandebetydelseatt avslår motionerna 2000/01:Ju921 yrkandena 1 och 2,2000/01:Ju929 yrkande 1 och 2000/01:Ju933 yrkande 1,res. 30 (m, kd, c, fp)45. beträffande forskning rörande ungdomsbrottslighetatt avslår motionerna 2000/01:Ju917 och 2000/01:So543 yrkande1,46. beträffande övriga åtgärder mot ungdomsbrottslighetenatt avslår motionerna 2000/01:Ju231 yrkande 1, 2000/01:Ju905,2000/01:Ju909 och 2000/01:Ju916,res. 31 (m, kd, c, fp)47. beträffande gemensamma ärendehanteringssystematt avslår motion 2000/01:Ju921 yrkande 22,res. 32 (c)48. beträffande kommunala trygghetsplaneratt avslår motion 2000/01:Bo223 yrkande 4,res. 33 (c)Brottsoffermyndigheten49. beträffande finansiering av brottsofferfondenatt avslår motionerna 2000/01:Ju911 yrkande 17 och2000/01:Ju930 yrkandena 2, 4 och 5.res. 34 (m, kd, c, fp)den 23 november 2000På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: () 1), (),(), (), (), IngemarVänerlöv (kd) 1), (m) 1), (),() 1), (), (),(), () 1), () 1),(), (c) 1) och ()1).1) dock ej i beslutet under moment 3 Det individuella ansvaret för brott (mom. 1, motiveringen)(), (m), () och JeppeJohnsson (m) anför:Vi anser att den del av utskottets yttrande som på sidan 20 börjar med"Det sagda innebär," och slutar med "Motionen avstyrks. " bort haföljande lydelse:Detta innebär, som utskottet inledningsvis anförde, att brottslighetenmåste angripas på bred front. Vad som sagts innebär emellertid inteatt det går att bortse från det individuella ansvaret för brott vilketär en grundläggande princip i straffsystemet. Det bör alltsåunderstrykas att det bakom varje brott finns en individ som beslutatsig för att handla på ett brottsligt sätt.