bet · GO01FöU1 · 2000-11-16 00:00:00 — ** anvisar tillutgiftsområde 6 politikområde 7:1Kustbevakningen *1. Utgifterna m.m. inom totalförsvaretför budgetåret 2001Åke Carnerö och (bådakd) anför:Politikområdet FörsvarspolitikFörsvarsmaktens verksamhetHög kompetens och kvalitet skallfortsatt prägla totalförsvarsresurserna.Genomgående för försvaret skall varadess flexibilitet och förmåga att kunnaverka i olika situationer och med olikagrad av insatser. Särskilt viktig ärdärvid förmågan till samarbete med andraländers försvarsresurser och förmågatill snabba och resoluta insatser bådevid direkt försvar eller vidinternationella insatser.Totalförsvaret skall även ifortsättningen vara starkt och moderntför att kunna vara ett verkningsfulltstöd för den svenska säkerhetspolitikeni nutid och i ett längre perspektiv.ven om den positiva säkerhetspolitiskautvecklingen för fortsätter,kvarstår en osäkerhet om utvecklingen pålängre sikt.I en svårförutsägbar omvärldsutvecklingär det därför nödvändigt att haberedskap också för att dagens gynnsammasäkerhetspolitiska läge kankomma att försämras. Vi måste därförfortsatt ha en betryggandeförsvarsförmåga för att kunna mötanärtida hot mot vårt land och framtidahot vid omvärldsförändringar.Framtida insatser kommer att ställahöga krav på kompetens hos all personal.Våra operativa insatsstyrkor skall kunnagenomföra integrerade insatser inomramen för insatsstyrkor. Dessa skallkunna sättas samman av förband ur allaförsvarsgrenar och typer avstridskrafter och kunna agera integreratmed stor operativ rörlighet. Dettakräver hög samverkansförmåga inominsatsstyrkorna. Behovet av samträningblir därför än mer centralt i framtidensförsvarsmakt.Försvarsmaktens viktigaste kompetensbasfinns i insatsorganisationen ochgrundorganisationen. Här finns dekompetenser som behövs för anpassning,tillväxt och handlingsfrihet att mötamilitärtekniska förändringar.Kristdemokraterna anser attförbandsverksamheten måste förstärkasför att Försvarsmakten bl.a. skall kunnaupprätthålla och vidareutveckla denunika kompetensen att genomförakvalificerad väpnad strid bådenationellt och vid multinationellafredsfrämjande insatser. Förmågan tillväpnad strid måste tränas genomrealistiska förbandsövningar undervarierande förhållanden samt genomdeltagande i internationell verksamhet.Då ges möjligheter att anpassaförbandens beredskap och tillgänglighettill nationella och internationellabehov.Internationellt säkerhetssamarbete ärett medel för att även utveckla ochstärka vår nationella försvarsförmåga.En väl utvecklad förbandsverksamhet kompetens som krävs för attförbanden skall kunna nå hög operativförmåga i framtida insatsmiljöer. Genomett fördjupat PFF-samarbete förbättrasde svenska förbandens internationellasamarbets- och samverkansförmåga. Påsikt bör sådan samverkansförmåga nås såatt alla operativa insatsförband kaningå i Natoledda krishanteringsinsatser.För att stärka förmåga attbidra till fred och säkerhet i Europaoch dess närhet genom att delta iinternationell fredsfrämjande ochhumanitär verksamhet avsätterKristdemokraterna 500 miljoner kronorper år utöver regeringens förslag ipolitikområdet Försvarspolitik underanslag 6:1 Förbandsverksamhet ochberedskap m.m. Förslaget innebär att förår 2001 föreslår Kristdemokraterna45 för politikområdetFörsvarspolitik.Politikområdet Skydd mot olyckorKustbevakningenSveriges geografiska förhållanden ärutifrån övervakningssynpunkt i mångaavseenden speciella. har en långkust i förhållande till landets yta.Territorialgränsen i havet är betydligtlängre än landgräns. Förutomatt är en av Europeiskaunionens längsta med två yttre gränser,en runt kusten och en runt , ärden dessutom en av de mestsvårövervakade genom vidsträcktaskärgårdsområden och glesbygd.I () uppgifteringår att utföra sjöövervakning ochannan kontroll- och tillsynsverksamhettill sjöss. Myndigheten svarar förgränskontroll, polisiär verksamhet ochtullverksamhet till sjöss,sjötrafikövervakning, visssjösäkerhetstillsyn samt förfiskekontroll såväl till sjöss som vidlandning i hamn. KBV har även ansvar förmiljöräddningstjänsten till sjöss.Kustbevakningen har ständig beredskapför sjöräddning och bidrar därigenomtill ökad säkerhet och trygghet tillsjöss. Verksamheten omfattar äveneftersökning med flyg samtmiljöövervakning.Kustbevakningen har således en mängduppgifter inom olika lagområden ochmyndighetens kontrollverksamhet ochövervakning genom hög närvaro till sjösshar en förebyggande effekt motbrottslighet av olika slag. Nyauppgifter har ständigt tillkommit ochnya står för dörren. Behovet avnyrekrytering och utbildning föreligger,liksom behovet av att i närtid omsättaen stor del av fartygen och flygplanen.Genom medlemskap i ställsdet ett väsentligt större krav på KBVbeträffande såväl rutinmässig civilövervakningsverksamhet som förmågan attsnabbt, korrekt och samordnat verkställaingripanden över större ytor och då ävenpå flera ställen . Detoperativa inträdet i Schengensamarbetetkommer att ställa krav på utökadpatrullering med fartyg som har långuthållighet och som kan operera såvälinomskärs som inom territorialvattnetoch svensk ekonomisk zon.En ständigt pågående och utökadövervaknings- och kontrollverksamhetkräver hög beredskap förmiljöräddningstjänst till sjöss ochsjöräddningstjänst. Detta kan lösas medkombinationsfartyg, dvs. uthålligafartyg med förmåga till kvalificeradsjälvständig miljöräddnings- ochsjöräddningsinsats.Kristdemokraterna anser att målen förmiljöräddningstjänsten till sjöss samtutsjöbevakning måste kunna uppnås längshela den svenska kusten. För att lösadessa uppgifter behöver ytterligare tvåkombinationsfartyg tillföras, det enaför norra , och SödraKvarken och det andra för västkusten.För att långsiktigt kunna fullgörafastställda uppgifter och möta utökadekrav på internationell verksamhet,gränskontroll och miljöräddningstjänsttill sjöss bör resurserförstärkas. avsätterdärför i politikområdet Skydd motolyckor utöverregeringens förslag under anslaget 7:1för detta ändamål. Förslaget innebär attKristdemokraterna för föreslår1 för politikområdetSkydd mot olyckor.3. ResultatbedömningHenrik , , och (alla m)anför:Regeringen redovisar sinresultatbedömning av verksamheten för1999 utan att lämna några förslag tillriksdagen.Det är anmärkningsvärt att regeringennär det gäller det militära försvaretsförmåga kommer till slutsatsen att dennaaldrig understiger "betygssteget"godtagbar. Vad gäller det civilaförsvarets förmåga beskrivs denna ibudgetpropositionen på ett avsevärt mernyanserat och problemorienterat sätt.Därför bör regeringen, och ytterstFörsvarsmakten, skapa kriteriersom är så stabila över tiden attförmågornas utveckling blir jämförbaraöver åren. En fråga som osökt kommer uppi sammanhanget är hur dåligt det gångnaårets resultat på något område skallvara för att inte betecknas som"godtagbart"? Intrycket att regeringenmedvetet vill undvikaproblembeskrivningar och inte vågarnyansera bedömningarna av erhålletresultat kvarstår intill dess att ettsammanhållet och transparentvärderingssystem utvecklats. Därmedfaller också möjligheterna att vidta deåtgärder som utan tvekan kan varabefogade för delar av organisationen.Det bör därutöver uppmärksammas attvärderingen "godtagbar" har utnyttjatsunder en lång följd av år och på så sättgett en onödigt glättad bildav det verkliga läget i det militäraförsvaret. Detta förhållande måstestarkt ifrågasättas.4. Inriktning av internationellainsatserHenrik , , och (alla m)anför:Det kan inte vara i linje med detsvenska åtagandet att det skall ta merän från det att beslut harfattats till dess att svenska förbandkan sättas in i internationellainsatser, såsom skedde i Kosovo. Det ärdärför nödvändigt såväl att ha flerförband i beredskap som att skapa enklaformer för finansiering när förbandensätts in i internationella operationer.Anslaget för fredsfrämjandetruppinsatser bör således enbart omfattakostnader i samband med insatser. Om dedirekta insatskostnaderna tasinom ordinarie försvarsanslag riskerasen allvarlig urholkning av försvaretsförmåga. En sådan utveckling måste tillvarje pris undvikas.Finansieringen av internationellainsatser bör som ske vid sidanav Försvarsmaktens "reguljära" anslag.Kostnaden bör ligga utanför de nuvarandeanslagen 6:1 och 6:2. Anslaget förinternationella insatser kan t.ex.utformas som ett beredskapsanslag.Därmed kommer möjligheterna attfinansiera insatsen inte att innebäraatt den fördröjs.Förslag till beslut om anslag inomutgiftsområde 6Anslag Ansla Utskot Resgstyp tets (fp)(Belopp kronor)förslag06 1 Förbandsverksamhet (ram) 18 266 -500och beredskap m.m. 092 00006 2 Fredsfrämjande (ram) 1 000 +500truppinsatser 762 00006 3 Materiel, (ram) 23 314anläggningar samt 833forskning ochteknikutveckling06 4 Funktionen Civil (ram) 488ledning 50706 5 Funktionen (ram) 40Försörjning med 000industrivaror06 6 Funktionen (ram) 593Befolkningsskydd och 809räddnings-tjänst06 7 Funktionen (ram) 20Psykologiskt försvar 00006 8 Funktionen Ordning (ram) 22och säkerhet 84106 9 Funktionen Hälso- (ram) 101och sjukvård 93606 10 Funktionen (ram) 199Telekommunikationer m.m. 00006 11 Funktionen (ram) 3 000Postbefordran06 12 Funktionen (ram) 163Transporter 00006 13 Funktionen (ram) 220Energiförsörjning 56906 14 Totalförsvarets (ram) 253pliktverk 14006 15 Försvarshögskolan (ram) 3144506 16 Försvarets (ram) 441radioanstalt 33306 17 Totalförsvarets (ram) 184forskningsinstitut 89306 18 Stöd till (obet 88frivilliga .) 265försvarsorganisationerinomtotalförsvaret06 19 Nämnder m.m. (ram) 1201907 1 (ram) 47376407 2 Statens (ram) 25räddningsverk: 000Förebyggande åtgärdermot jordskred ochandra naturolyckor m.m.07 3 Statens (ram) 13räddningsverk: Ersättning 431för verk-samhet vidräddningstjänst m.m.07 4 Statens (ram) 555räddningsverk: Samhällets 449skyddmot olyckor07 5 Brandfarliga och (ram) 17explosiva varor 017Summa 46 530 0105