bet · GO01NU3 · 2000-11-30 00:00:00 — Ansvarsbeloppet för innehavare aven anläggning för framställning, bearbetning ochförvaring av obestrålat uran samt för transport avsådant uran bör även i fortsättningen vara 10miljoner särskilda dragningsrätter (ca 110 miljonerkronor). Regeringen föreslår vidare en ändring avdet särskilda statsansvaret enligt 31 a §atomansvarighetslagen så att det sammanlagda beloppsom står till förfogande för ersättning enligtatomansvarighetslagen höjs från tre till sexmiljarder kronor. I propositionen föreslås också attSverige skall avge en förklaring i enlighet med enrekommendation av . Rekommendationen avseromfattningen av det s.k. gemensamma statsansvaret,som regleras av en tilläggskonvention tillPariskonventionen. De nya reglerna föreslås träda ikraft . I syfte att förberedaövergången till ett obegränsat ansvar avserregeringen att ge en särskild utredare i uppdrag attföreslå hur ett obegränsat ansvar bör genomföras iatomansvarighetslagen. Förslagen bereds i riksdagenav lagutskottet.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först den redovisning somlämnats om uppföljning och utvärdering avenergipolitiken. Därefter behandlas frågan omriktlinjer för energipolitiken.Bedömning av regeringens resultatredovisningUtskottet ser med tillfredsställelse på denomfattande uppföljnings- och utvärderingsverksamhetsom bedrivs på energiområdet. Ett betydande sakligtunderlag för de energipolitiska avgörandena börjaratt växa fram. Ett synligt exempel på detta är denskrivelse om den fortsatta omställningen avenergisystemet - som utskottet behandlar längre frami detta betänkande - där en genomförd utvärdering avåtgärder på kort sikt inom det energipolitiskaomställningsprogrammet redovisas och på vilkenregeringen bygger ett viktigt ställningstagande.Utskottet har framfört flerapositiva synpunkter på regeringensresultatredovisning på energiområdet. Ibudgetbetänkandet (bet. 1999/2000 s. 10)uttalade utskottet att uppnådda effekter avprogrammet är betydligt bättre belysta än tidigareoch att informationen i princip är inriktad på enmer ändamålsenlig verksamhetsindelning. Mot dennabakgrund vill utskottet nu betona att i takt med attinformationsmängderna ökar från den löpandeuppföljningen av programmet stiger också kraven påpedagogisk och överblickbar information tillriksdagen. Det handlar alltså om att systematiseraden detaljerade resultatinformationentill en helhet och på en sådan nivå att den äranpassad till de ställningstaganden som riksdagenhar att göra när det gäller att bedömamåluppfyllelsen i det energipolitiska programmet.Bland de krav som utskottet tidigare ställt när detgäller resultatinformation från det energipolitiskaomställningsprogrammet har ingått att börfå del av en relevant uppföljningsinformation som äruppdelad på berörda verksamhetsområden och uppbyggdkring ett antal lämpliga s.k. nyckeltal på en förriksdagen anpassad nivå, samt att den skall lämnas ien samlad form. Utskottet kan konstatera attregeringen tillgodoser dessa krav i vissa avseenden,men att det också finns utrymme för förbättringar iden redovisning som lämnas. Utskottet önskar lämnaföljande synpunkter på resultatredovisningen ibudgetpropositionen.En nyhet i årets budgetproposition är att budgetenindelas i s.k. politikområden. PolitikområdetEnergipolitik består som tidigare redovisats av tvådelar, nämligen Energimarknadspolitik och Politikför ett uthålligt energisystem. Utskottet kankonstatera att det övergripande målet förpolitikområdet Energipolitik har en identiskformulering som målet för den underordnade delenPolitik för ett uthålligt energisystem. uppfattning bör en mer strikt hierarkiskordning föreligga mellan målen; de underordnademålen bör ha en mer konkret och uppföljningsbarutformning i förhållande till målet för helapolitikområdet. Vidare finns det, enligt utskottetsuppfattning, ett behov av att inordnaresultatredovisningen inom bådeEnergimarknadspolitik och Politik för ett uthålligtenergisystem i en mer pedagogisk och distinktverksamhetsindelad struktur. Den redovisning som sker i budgetpropositionen - när det gällerPolitik för ett uthålligt energisystem - underrubrikerna åtgärder samt påanslagsnivå leder till upprepningar och borde istället kunna utföras på ett mer sammanhållet sätt.En mer överordnad struktur på resultatredovisningenblir mindre splittrad och detaljerad och därmed ihögre grad anpassad för riksdagensinformationsbehov. Om en sådan förbättradverksamhetsindelning av resultatredovisningen somutskottet här har efterlyst genomförs kommer ocksåregeringen att kunna redovisa sin bedömning avresultatredovisningen på ett bättre och ett förriksdagen mer anpassat sätt.De uppfattningar som utskottet nu har framfört ombehovet av en ökad tydlighet i målformuleringarnasynes också stå i överensstämmelse med synpunkternai utvärderingen av det energipolitiska programmet,särskilt när det gäller åtgärderna på lång sikt, ochsom har redovisats i betänkandet. Tilldetta kan fogas vikten av att resultaten av deenergipolitiska åtgärderna när det gällerbesparingar och tillförsel redovisas i samma enhetersom de målsatta besparings- och tillförselnivåernaär uttryckta i.Utskottet vill påtala betydelsen av attregeringen noggrant följer upp revisionenssynpunkter på årsredovisning.Energimyndigheten tillhandahåller regering ochriksdag det väsentliga underlaget för att kunnabedöma utfallet av det energipolitiska programmet.Revisionens omdöme om bristande kvalitetssäkring hosmyndigheten ter sig i detta perspektiv intetillfredsställande.Riktlinjer för energipolitikenDen svenska energipolitikens mål är att på kort ochlång sikt trygga tillgången på el och annan energipå med omvärlden konkurrenskraftiga villkor för attfrämja en god ekonomisk och social utveckling iSverige. Energipolitiken skall skapa villkoren fören effektiv energianvändning och en kostnadseffektivsvensk energiförsörjning med låg negativ påverkan påhälsa, miljö och klimat samt underlättaomställningen till ett ekologiskt uthålligtsamhälle. Energipolitiken skall bidra till attstabila förutsättningar skapas för ettkonkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelseoch utveckling av den svenska industrin.Mot bakgrund av de ambitioner som ligger bakom 1997års energipolitiska beslut har det inrättats ettomfattande energipolitiskt omställningsprogram medbetydande ekonomiska resurser till sitt förfogande.Omställningsprogrammet är inriktat på tillförsel,distribution och användning av energi. Åtgärdersätts således in på ett stort antal områden somtäcker hela kedjan från produktion till konsumtionav energi. Omställningsprogrammet löper alltså överen bred front, och effekterna skall sammantaget varasådana att de olika delarna i den energipolitiskamålkatalogen uppnås.Utskottet har vid tidigare tillfällen avvisatinvändningar mot energipolitiken motsvarande de somModerata samlingspartiet redovisar i motion2000/01:N242. De farhågor som framförs i motionen -men också i motionerna 2000/01:N257 (m),2000/01:N320 (m) och 2000/01:N262 (kd) - för bl.a.stora miljöförstöringar i samband med stängningen avBarsebäck 1 anser utskottet vara kraftigtöverdrivna. I det energipolitiska beslutet framhållsbl.a. vikten av att omställningsprogrammet inte fårinnebära någon avgörande förändring av Sverigesmöjligheter att bidra till att uppnå sådanalångsiktiga mål som kan komma att beslutas om inomramen för klimatkonventionen. Enligt utskottetsuppfattning är det av största vikt attkärnkraftsavvecklingen kan genomföras utan att denleder till oacceptabla effekter för miljön. Inteheller får energipolitiken leda till sämrekonkurrensförutsättningar för den svenska industrin- särskilt den elintensiva industrin som nämns imotion 2000/01:N305 (s). Sådana hänsynstagandenligger i de energipolitiska riktlinjerna, vilketockså visar sig i de ställningstaganden som regeringoch riksdag har att göra med anledning avutvärderingen.De påståenden som framförs i motion 2000/01:N242(m) om att regeringen detaljreglerar och styrenergimarknaden finner utskottet i sak varafelaktiga. Inriktningen på energimarknadspolitikenvisar annorlunda. Några viktiga exempel kan anföras:avregleringen av el- och naturgasmarknaderna,införandet av ett marknadsbaserat system för attfrämja den småskaliga elproduktionen och uppdragettill att utvecklamarknadsmekanismer i syfte att säkerställaeffektbalansen i de södra delarna av landet. Deåtgärder som vidtas på energiområdet visar att demarknadstekniska verktygen har en viktig roll attspela för utvecklingen inom energiområdet. I dettasammanhang vill utskottet också erinra om deutredningsförslag som är underberedning i om införandet avflexibla mekanismer enligt Kyotoprotokollet och ettsystem med handel med utsläppsrätter.I likhet ifrågasätter Moderatasamlingspartiet strategiska roll iomställningsarbetet. I motion 2000/01:N242 (m)anförs att politiseringen av företagets ledningpåverkar effektivitet och trovärdighetpå marknaden. Enligt motionärerna borde därförVattenfall privatiseras och börsintroduceras.Utskottets uppfattning i denna fråga har kommit tilluttryck ett flertal gånger tidigare. ären viktig nationell resurs på energiområdet - inteminst i arbetet med omställningen av energisystemet- och har en ekonomisk styrka som är av stort värdeinte minst för den svenska industrin som fårtillgång till elektricitet till rimliga priser.Dessa skäl talar enligt utskottets uppfattningentydigt för att skall förbli i statligägo.De riktlinjer för energipolitiken som förordas imotion 2000/01:N262 (kd) överensstämmer i betydandeutsträckning enligt utskottets uppfattning med deninriktning som ligger energipolitiskabeslut. När det gäller frågan om olikheter mellanländer i uttag av miljöskatter kan utskottetkonstatera att frågan är underövervägande i EU-arbetet.I motionerna 2000/01:N334 (s), 2000/01:N224 (m),2000/01:N320 (m) och 2000/01:N213 (kd) pläderas fören mer framträdande roll för naturgasen ochförändrade villkor för marknadstillträde för aktörerpå gasmarknaden. Utskottet har i dessa frågor ingaandra uppfattningar än de som kom till uttryck isamband med behandlingen av regeringens förslag tillny naturgaslag våren 2000.När det gäller vad som sägs i motion 2000/01:N387(mp) om kärnkraftsavvecklingen står utskottet fastvid det utskottet uttalade i det energipolitiskabetänkandet . Där sades att somdet är av vikt att avvecklingen av kärnkrafteninleds är det betydelsefullt att omställningen ochutvecklingen av energisystemet sker undertillräckligt så att inte problem uppstårför sysselsättning, välfärd, konkurrenskraft ochmiljö. Därför gäller inte längre, enligt beslutet,som s.k. slutår för kärnkraftsavvecklingen.Vidare anser utskottet att den marknadsekonomiskalösning, som motionärerna argumenterar för, i syfteatt fördyra produktionen av elektricitet frånkärnkraftverken med stor sannolikhet skulle medförasvåra kostnadsproblem för den svenska industrin ochen nästintill utslagning av den elintensivaindustrin. Ett sådant ingrepp i prisbildningen påmarknaden är inte att tillämpa marknadsekonomiskaprinciper, utan är snarare uttryck för enchockterapi som leder till en rad oönskade ochokontrollerbara effekter. När det gällerreaktorägarnas ekonomiska ansvar vill utskottethänvisa dels till uppbyggnaden av Kärnavfallsfondeni som tidigare beskrivits i betänkandet,dels till den proposition med ett förslag tillskärpt skadeståndsansvar för innehavare avatomanläggningar som framlagts för riksdagenoch som även det har beskrivits tidigare ibetänkandet.Med det sagda avstyrker utskottet samtliga i dettaavsnitt behandlade motioner i berörda delar.Frågan om avveckling av 2SkrivelsenI skrivelse 2000/01:15 redovisas regeringensbedömning av om villkoren för stängning av den andrareaktorn i är uppfyllda. Vidareredovisar regeringen på vilket sätt arbetet med denfortsatta omställningen av energisystemet skallbedrivas. Syftet med skrivelsen är att den skallutgöra underlag för ställningstagandetill frågan om avveckling av 2.Villkor för stängning av den andra reaktorn iBarsebäcksverketEnligt regeringens uppfattning är inte riksdagensvillkor för en stängning av före den 1juli 2001 uppfyllda. I den utvärdering somgenomförts är slutsatsen att de kortsiktigaåtgärderna inom programmet som syftar till attersätta kraftbortfallet inte kommer att kunna nå densamlade ersättning på som är målet föråtgärderna vid programtidens slut år 2002.Regeringen erinrar om att har uttalat attett villkor för stängningen av den andra reaktorn äratt bortfallet av elproduktion kan kompenseras genomtillförsel av ny elproduktion och minskad användningav el. Kraftbortfallet bedöms inte kunna kompenserasfullt ut till . Åtgärderna förtillförsel av el har dock, enligt regeringensuppfattning, varit framgångsrika, och bedömningen äratt målet om för ny elproduktionkommer att . Däremot har kostnaderna förinvesteringar i minskad elanvändning inte kunnatsänkas i den takt som åtgärderna förutsatte;elvärmen har genom de låga elpriserna varit fortsattkonkurrenskraftig gentemot fjärrvärme. Skatten påelpannor bedöms ha haft en marginell effekt. Måletför minskad årlig elanvändning i elpannor och annanuppvärmning bedöms därför inte kunna uppfyllas tillår 2002.En stängning bedöms vidare medföra en ökadrisk för effektbrist i och risk förkraftiga prissvängningar vid extremavädersituationer. En sådan risk föreligger även omreaktorn inte stängs av. svenskakraftnät har därför regeringens uppdrag att utvecklamarknadsmekanismer som skall ge incitament till attreducera elförbrukningen och tillhandahålla effekt ikritiska situationer. Dessa marknadsmekanismerväntas få fullt genomslag inom . Även detekniska åtgärder som planeras för att förstärkaöverföringsförmågan till kommer då attvara genomförda. Regeringen har ibudgetpropositionen redovisat sin bedömning att detär nödvändigt att Svenska kraftnäts arbete med attutveckla marknadsmekanismer drivs vidare och attaffärsverket regelbundet bör redovisa tillregeringen hur detta arbete fortskrider. Målet börvara att dessa mekanismer introduceras under vintern2000/2001 för att vara fullt etablerade senast den 1januari 2002.Regeringen framhåller också att en stängning år2001 på kort sikt skulle innebära att en del avbortfallet av elproduktion med stor sannolikhetskulle ersättas av import av el som har produceratsunder miljömässigt sämre förhållanden. Detta ärenligt regeringens uppfattning inte förenligt med deenergipolitiska riktlinjerna och villkoren förstängningen.Riksdagens villkor för stängningen bör stå fast,menar regeringen. De viktigaste kriterierna för attkunna säga att villkoren är uppfyllda är, meddelarregeringen, att stängningen inte medför påtagligtnegativa effekter i fråga om elpriset, tillgången påel för industrin, effektbalansen eller miljön ochklimatet. I skrivelsen gör regeringen bedömningenatt villkor inte kommer att uppfyllas vadavser kraftbortfallet, effektbalansen samt miljö ochklimat.Regeringen anser att det finns goda möjligheter attuppfylla dessa villkor och att en stängning kangenomföras efter det att erforderliga åtgärder fåttgenomslag. Enligt regeringens bedömning kommervillkoren att vara uppfyllda senast före utgången av2003. En ytterligare prövning av om villkoren äruppfyllda skall göras i anslutning tillbudgetpropositionen för år 2002.Villkoren för den fortsatta omställningen avenergisystemetNär det gäller den fortsatta omställningen avenergisystemet anför regeringen att detta bör byggapå erfarenheter från stängningen av de bådareaktorerna i samt i övrigt påerfarenheter från det energipolitiska programmet somlöper fram . Efter avställningen avBarsebäcksverket skall en uppföljning ske avutvecklingen av elpriser, investeringar,miljöpåverkan, sysselsättnings- ochfördelningseffekter samt elmarknadens funktionssättm.m. Även erfarenheterna av de insatser förforskning, utveckling och demonstration av ny tekniksom nu genomförs fram bör, anserregeringen, ligga till grund för kommandeställningstaganden vad gäller den fortsattaomställningen.Regeringens redogörelse för det fortsatta arbetetomfattar ett program med kompletterande analyser ochförslag på en rad områden. När det gäller dennordiska elmarknaden har regeringen för avsikt attgenomföra en samlad utvärdering av hur de ändradeförutsättningarna på elmarknaden påverkar denplanerade omställningen av energisystemet ochidentifiera eventuella behov av kompletterandeåtgärder. Vidare skall de systemansvarigamyndigheterna analysera behovet av gemensammanordiska åtgärder för hantering av effektproblem ocheffektreserver, inklusive gemensamma riktlinjer förhur försörjningstryggheten skall säkras i akutabristsituationer. I övrigt redovisas i skrivelsenpågående arbete rörande bl.a. vindkrafts- ochbiobränsleområdena, åtgärder för minskadelanvändning, förnybar elproduktion,energieffektivisering, ökad miljörelatering avskattesystemet samt utvärderingsinsatser inomforskning och utveckling.MotionernaI motion 2000/01:N7 (m) sägs att det energipolitiskaomställningsprogrammet är ett misslyckande. Det är,menar motionärerna, dags att nu ta konse-kvensernaav detta faktum och kraftigt minska insatserna inomramen för programmet. Som ett resultat avutvärderingarna och det faktum att det finns en bredpolitisk insikt om att omställningsprogrammetmisslyckats bör nu den s.k. avvecklingslagenavskaffas och beslutet om en förtida avveckling avBarsebäcksverket rivas upp.Stängningen av den första reaktorn i meden effekt av 600 MW i ett läge med stora risker föreffektbrist i det sydsvenska elsystemet framstår somoklokt, lyder budskapet i motion 2000/01:N309 (m).Att dessutom stänga den andra reaktorn, även den medeffekten 600 MW, skulle vara ansvarslöst, fortsättermotionärerna. De anser att en förtidsavveckling avde båda reaktorerna i minskar marginalernariskabelt mycket i . I motionen yrkasatt regeringen skall riva upp stängningsbeslutet avBarsebäck 1, och att avvecklingslagen avskaffas. Detsägs också att alla de politiska hinder som finnsför en återstart av bör avvecklas.En motsatt uppfattning redovisas i motion2000/01:N9 (v). Här sägs att bedömeratt efter de åtgärder som vidtas - och somredovisas i skrivelsen från regeringen - kanBarsebäck 2 stängas senast den 1 juli 2002.Motionärerna anser att före innevarandemandatperiods utgång bör de partier -Socialdemokraterna, står bakom energiuppgörelse fattabeslut om riktlinjerna för den fortsattaenergiomställningen. Motionärerna pläderar också föratt en referensgrupp med företrädare för de nämndapartierna tillsätts med uppgift att följa detfortsatta omställningsarbetet.I motion 2000/01:N331 (v) hänvisas till att bedömer att kan tas urdrift som planerat , enuppfattning som överensstämmer med yrkandet imotionen. Motionärerna anser också att Svenskakraftnäts bedömning att det vid vinterkyla kanuppstå situationer av effektbrist i södra har utsatts för kritisk granskning.Energipolitiken måste gå hand i hand med ekonomiskpolitik och miljöpolitik för att bidra till tillväxtoch ett ekologiskt uthålligt , anförs det imotion 2000/01:N8 (kd). I motionen kritiserasregeringens energipolitiska omställningsprogram ochdet underlag som bildar grunden för slutsatsen iskrivelsen att den andra reaktorn i Barsebäcksverketbedöms kunna stängas av före utgången av . Imotionen ifrågasätts att detta skulle vara möjligtvid denna tidpunkt. Ett sådant beslut måste föregåsav en ännu mer omfattande utvärdering än vad somhittills har genomförts, anför motionärerna ochpekar på att en grundlig miljökonsekvensanalys måstegenomföras . De ekonomiska konsekvensernaför skattebetalarna, näringslivet och det övrigasamhället måste belysas innan ett beslut omstängning av den andra reaktorn kan fattas, sägsdet. Motionärerna anser vidare att i en sådan analysmåste också infogas frågan om naturgasens roll i detframtida energisystemet, det pågående arbetet inomEU och konsekvenserna för av deninternationella elhandeln.Centerpartiet gör, till skillnad från regeringen,bedömningen att ett beslut om stängning av den andrareaktorn i kan fattas ,heter det i motion 2000/01:N4 (c). I motionen sägsatt omställningsprogrammet har varit framgångsriktoch att målen för detta till stora delar har nåtts.Motionärernas ståndpunkt är att stängningen avBarsebäcks andra reaktor kan ske senast den 1 juli2002. En stängning av den andra reaktorn i Barsebäckden är möjlig ur energisynpunkt ochangelägen för att inför energimarknadens aktörerunderstryka vikten av ett fortsattomställningsarbete. Det finns, fortsättermotionärerna, även ett ansvar gentemot våra danskagrannar att ge ett tydligt besked om att enstängning av kommer att ske under år2002.Omställningen av energisystemet måste ske medhänsyn till behov av tillväxt och ökadsysselsättning, uttalas det i motion 2000/01:N6(fp). De energipolitiska besluten bör, anförs det,begränsas till att fastställa övergripande mål ochvilka styrmedel som kan behövas för att nå målen.Motionärernas uppfattning är att kärnkraften börutnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiskalivslängd. Budskapet är därför ett nej till enförtida avstängning av både den första och den nuaktuella andra reaktorn. I motionen avvisas metodenatt fatta årtalsbestämda beslut om när reaktorerskall stängas. Först när en kompetent myndighetkonstaterar att de inte längre uppfyller gällandesäkerhets- eller miljökrav kan en stängningaktualiseras. Motionärerna har också uppfattningenatt omställningsprogrammet har stora svagheter. Imotionen sägs att både revisorer ochRiksrevisionsverket har pekat på svagheter iprogrammet och dess ringa bidrag till uppfyllelse avde nationella målen.I motion 2000/01:N5 (mp) hävdas att den andrareaktorn är - i enlighet med -förhållandevis billig att avveckla. Motionärernamenar att detta skall utnyttjas i syfte attytterligare minska miljö- och säkerhetsriskerna tillföljd av olönsam kärnkraftsproduktion i södraSverige. I motionen sägs att det är ett föråldrattänkande som ligger bakom villkoret för stängningenav . Elförsörjningen är inte längre ennationell angelägenhet som innebär att bortfallet avel måste kompenseras fullt ut av åtgärder i Sverige.Motionärerna anser att de kriterier som regeringenhänvisar till i sitt beslut att som planerat intestänga av den andra reaktorn i inte ärbeslutade av , utan de är regeringens egenoperationalisering av det av beslutadevillkoret för denna stängning. När det gäller fråganom effektbalansen är detta, enligt motionärerna, ettmarknads- och kontraktsproblem, dvs. en fråga omleveranssäkerhet. Har en elleverantör åtagit sig attleverera el är det dennesskyldighet att vidta sådana åtgärder att leveranskan garanteras vid den kontrakterade tidpunkten.Motionärerna menar att det är fullt rimligt attinföra ett regelverk som tydliggör ett sådant ansvarfrån den 1 juli 2001.Vissa kompletterande uppgifterVid behandlingen av proposition1996/97:84 om en uthållig energiförsörjningkonstaterade utskottet (bet. 1997/98:NU12 s. 39) -med anledning av förslaget i propositionen att detvå kärnkraftsreaktorerna i skall stängasav - att bortfallet av el från reaktorerna iBarsebäck skall kompenseras genom effektivareenergianvändning, elhushållning, konvertering frånel samt tillförsel av el från andra energikällor.Enligt den energipolitiska överenskommelsen från år1997 mellan företrädare för Socialdemokraterna,är ett villkor förstängningen av den andra reaktorn att bortfallet avelproduktion kan kompenseras genom tillförsel av nyelproduktion och minskad användning av el. På dennapunkt framhöll utskottet i det nämnda betänkandetatt innan en stängning av denna reaktor kangenomföras bör - oavsett utformningen avlagstiftningen - ges möjlighet att pröva attförutsättningen för stängningen avkärnkraftsreaktorn är uppfylld.Enligt lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling(avvecklingslagen), som trädde i kraft den 1 januari1998, får regeringen besluta att rätten att med stödav tillstånd enligt lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet driva en kärnkraftsreaktor för attutvinna kärnenergi skall upphöra att gälla .