bet · GO01BoU1 · 2000-11-28 00:00:00 — Bestämmelserna i lagen innebär att om en kommunsäljer aktier eller andelar i ett kommunalt bostadsföretag i sådanomfattning att kommunen förlorar det dominerande inflytandet iföretaget minskas det generella statsbidraget till kommunen. Harföretaget godkänts som allmännyttigt skall dessutom godkännandetåterkallas.Även i de fall då en kommun använder sitt bestämmande inflytande iett kommunalt bostadsföretag för att tillföra kommunen en utdelning somöverstiger en skälig avkastning på det ursprungliga aktiekapitaletminskas det generella statsbidraget.I det fall kommunen organiserat sin verksamhet i enaktiebolagsrättslig koncern drabbar motsvarande sanktion kommunen, omtillgångar överförs i form av utdelning eller aktieägartillskott tillett annat i samma koncern ingående bolag som inte huvudsakligen ägnarsig åt bostadsförsörjning.Också i det fall då ett kommunalt bostadsföretag beslutar att träda ifrivillig likvidation minskas det generella statsbidraget.Sanktionssystemet trädde i kraft . Påägarförändringar och beslut om frivillig likvidation skall lagentillämpas t.o.m. och på utdelningar ochaktieägartillskott t.o.m. . Utdelningar ochaktieägartillskott som hänför sig till räkenskapsår som löpt ut föreden omfattas inte av lagen.Gemensamt för de sex motionerna som tagit upp frågor om sanktionssy-stemet är att de förordar en avveckling av systemet. Detta gällerpartimotionerna Bo223 (c) yrkande 12 och Bo414 (m) yrkande 15 samtmotionerna Bo230 (c) yrkande 3, Bo233 (kd) yrkande 13, Bo235 (fp)yrkande 2 och Fi617 (kd) yrkande 4. I flertalet av dessa motionerframhålls att systemet innebär ett oacceptabelt ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen. Enligt motion Bo414 (m) leder detta till att månganödvändiga omstruktureringar av de kommunala bostadsbestånden inte kangenomföras. I motionerna Bo233 (kd) och Fi617 (kd) betonas att detalltid skall vara kommunen själv som avgör hur stor del avbostadsbeståndet som skall vara i det allmännas ägo. Kommunalaffärsverksamhet är enligt motion Bo235 (fp) förknippad med storaproblem. Motionärerna framhåller också att de kommunala bolagenriskerar att snedvrida konkurrensen på marknaden.Förslagen i partimotion Bo223 samt i motion Bo230 (c)har en något vidare inriktning än de övriga. I partimotionen föreslåsatt de lagar som hindrar ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skallavskaffas. Förslaget i motion Bo230 (c) innebär att regeringen böråterkomma till med förslag som undanröjer hinder förallmännyttiga bolag att fungera på samma villkor som andrabostadsbolag.Bostadsutskottet anför följande om förslagen om avveckling avsanktionssystemet mot försäljningar från kommunala bostadsföretag.De kommunala bostadsföretagen har en mycket betydelsefull roll närdet gäller att förverkliga de nationella bostadspolitiska målen. De harockså en avgörande betydelse i flertalet kommuner som ett instrumentför att utveckla en väl fungerande bostadsförsörjning som når allamedborgare. De kommunala bostadsföretagen har emellertid under senareår fått vidkännas stora förändringar. Det är förändringar som har singrund såväl i det regelsystem och de förutsättningar i övrigt somstatsmakterna satt upp som i många kommuners hantering av dessaföretag.Det är bl.a. mot den bakgrunden som regeringen tillsatteen särskild utredare med uppgift att ta fram underlag för kommandebeslut om allmännyttiga bostadsföretag. Utredaren presenterade idecember 1999 dikussionsbetänkandet På de boendes villkor (SOU1999:148). Därefter har regeringen tillsatt den parlamentarisktsammansatta (utredningen om allmännyttiga bostadsföretagoch bostadssocial utveckling) med uppgift att värdera förslagen somlagts fram i diskussionsbetänkandet. Om Allbokommitténs övervägandenleder fram till uppfattningen att det behövs ett nytt regelverk för deallmännyttiga bostadsföretagen skall kommittén utarbeta en komplettlagreglering av dessa frågor. Kommittén har avgivitdelbetänkandet Allmännyttan (SOU 2000:104) med förslag omregler som kan ersätta det tillfälliga sanktionssystemet.Till grund för införandet av det tillfälliga sanktionssystem som nutillämpas ligger uppfattningen att som framtiden för deallmännyttiga bostadsföretagen utreds skall systemet motverka att dessabostadsföretag säljs ut eller att pengar förs över från dem till annanverksamhet i kommunerna. Skulle de kommunala bostadsföretagen försvinnaeller utarmas vore det praktiskt taget omöjligt att återskapa dem. Densociala bostadspolitik som bedrivs i skulle drabbasav svåra motgångar. Utskottet anser därför, nu liksom tidigare, att detföreligger ett starkt behov av att behålla det tillfälligasanktionssystemet i avvaktan på att de framtida villkoren för dekommunala bostadsföretagen kan läggas fast.I de aktuella motionerna diskuteras endast kommunernas rätt att utanbegränsningar sälja ut sina bostadsföretag. Däremot förs knappast någondiskussion alls om vilka långsiktiga följder detta kan tänkas få förbostadsförsörjningen i kommunen eller för hyressättningssystemet.Utskottet anser för sin del att det är angeläget att inte begränsahandlingsutrymmet för de ställningstaganden som bl.a. Allbokommitténsarbete kan komma att leda fram till.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda förslagen imotionerna Bo223 (c) yrkande 12, Bo230 (c) yrkande 3, Bo233 (kd)yrkande 13, Bo235 (fp) yrkande 2, Bo414 (m) yrkande 15 och Fi617 (kd)yrkande 4.I fyra motioner tas andra frågor upp om villkoren för de kommunalabostadsföretagen än de ovan behandlade förslagen om det tillfälligasanktionssystemet.Enligt motion Bo219 (m) bör regeringen tillsätta en utredning om hurde allmännyttiga bostadsföretagen skall kunna föras över till deboende. Syftet bör enligt motionären vara att föreslå formerna för enförmögenhetsöverföring från kommunala bolag till enskilda, fattigamänniskor.I Moderata samlingspartiets partimotion Bo414 yrkande 6 föreslås attriksdagen skall fatta beslut om att avskaffa begreppet allmännytta.Motionärerna anser att begreppet helt kan utmönstras ur lagstiftningenefter det att allmännyttans hyresledande roll har avskaffats.Centerpartiet förordar i sin partimotion Sf611 yrkande 17 att dekommunala bostadsbolagen bör stimulera de boende till självförvaltningav bostadshusen. Motionärerna menar att detta kan vara ett led iarbetet med att bryta segregationen och ensidigheten i vissabostadsområden.Motion Bo212 (s) tar upp de ekonomiska problem som vissaallmännyttiga bostadsföretag drabbats av till följd av ett stort antalouthyrda lägenheter. Motionärerna anser att i etttillkännagivande bör framhålla att det behövs ytterligare insatser föratt stödja dessa bolag. Vidare framhåller motionärerna att staten måsteta ansvar för att företagen ges rimliga regler för sin fortsattaverksamhet.Även vad gäller ställningstagande till de villkor för kommunalabostadsföretag i övrigt som tas upp i de aktuella motionerna anserutskottet att det finns skäl att avvakta det pågåendeutredningsarbetet. Som framgått ovan arbetar med frågorom hur villkoren för dessa företag bör förändras. Av utredningensdirektiv (dir. 1999:110) framgår att uppdraget innefattar flera av defrågor som tagits upp i motionerna. Kommittén skall således bl.a.klarlägga vilka kriterier som bör gälla för att ett bostadsbolag skallbetecknas som allmännyttigt. Vidare framhålls särskilt att kommitténhar att överväga lämpliga former för ett ökat boendeinflytande påföretagsnivå.Utskottet avstyrker således motionerna Bo212 (s), Bo219 (m), Bo414(m) yrkande 6 samt Sf611 (c) yrkande 17 med hänvisning till detpågående utredningsarbetet om de fortsatt villkoren för kommunala ochallmännyttiga bostadsföretag.Student- och ungdomsbostäderBoendesituationen för studenter och ungdomar uppmärksammades i ettstort antal motioner års allmänna motionstid. Vidberedningen av dessa motionsförslag kunde utskottet konstatera attstudenternas bostadssituation var föremål för olika diskussioner ochöverväganden mellan statliga företrädare och kommunerna samt inomRegeringskansliet. Utskottet förutsatte därför att regeringen skulleåterkomma till med de förslag som de pågående övervägandenakunde ge anledning till. har ocksåförutsättningarna för byggande av framför allt studentbostäder ändratsi flera avseenden. beslutade om införande av ettinvesteringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter. Vidare harBoverkets byggregler reviderats vad gäller vissa regler försärskilda boendeformer för studerande och ungdomar.Även under årets allmänna motionstid har ett antal motioner tagit uppolika frågor om bostadssituationen för studerande och ungdomar. Förslaghar lagts fram om statliga insatser för ett ökat bostadsbyggande fördessa grupper, om investeringsbidrag och byggregler för studentbostädersamt om de funktionshindrade studenternas bostadssituation.I motion Bo203 (kd) föreslås att en översyn genomförs vad gällerbyggandet av ungdomsbostäder (yrkande 1) samt att ungdomar gesmöjlighet att delta i projekteringen av sådana bostäder (yrkande 2).Detta uppdrag bör enligt motionärerna tilldelas isamarbete med Boverket.Enligt motion Ub479 (c) yrkande 12 bör regeringen bjuda in kommuner,högskolor och studentkårer till överläggningar om hurbostadssituationen för studenter skall hanteras framgent. I sammamotions yrkande 11 föreslås att förenklade regler bör införas vadgäller byggande av studentbostäder. Motionärerna framhåller attstudenterna prioriterar låga boendekostnader före hög standard vadgäller rumsstorlek och tillgång till olika faciliteter. Motionensyrkande 13 innebär att åtgärder bör vidtas för att öka tillgången påstudentbostäder för funktionshindrade. Motionärerna anser att sådananpassad bostad måste kunna erbjudas utan extra kostnad för denenskilde studenten.De funktionshindrade studenternas bostadssituation uppmärksammas äveni motion Bo210 (v). Motionärerna framhåller att bristen påhandikappanpassade studentbostäder leder till svårigheter förfunktionshindrade att över huvud taget påbörja en högskoleutbildning. Iyrkande 7 föreslås att högskolekommunerna särskilt uppmärksammas på defunktionshindrade studenternas bostadsproblem.Tre motioner tar upp frågor om villkoren för det investeringsbidragför studentbostäder som infördes . I motion Ub805 (kd)yrkande 6 föreslås att i ett tillkännagivande skall uttalasig för en höjning av nivån på bidraget. Detta kan enligt motionenlämpligen ske genom en höjning av det belopp som maximalt kan betalasut. I motion Bo227 (s) framhålls att inte bara studenter utan ävenungdomar i övrigt har en svår situation på bostadsmarknaden.Motionärerna föreslår därför att investeringsbidraget tillstudentbostäder bör vidgas till att även omfatta ungdomsbostäder.Enligt motion Bo228 (s) har inte tillräcklig hänsyn tagitstill behoven i vid fördelningen av beslutsramar förinvesteringsbidraget på länen. bör därför i etttillkännagivande framhålla behovet av studentbostäder i tar inledningsvis ställning till de två motioner - Bo203(kd) och Ub479 (c) - som förordat en översyn av och överläggningar ombl.a. behovet av bostäder för studenter och ungdomar.Redan hösten 1999 kunde utskottet konstatera att frågan omstudenternas bostadssituation ägnades stor uppmärksamhet. Under det årsom förflutit har denna fråga haft fortsatt hög aktualitet isåväl bostads- som utbildningspolitiska sammanhang. Bostadsutskottetägnade för sin del särskild uppmärksamhet åt frågan i samband med enintern utfrågning av olika intressenter på området . Somexempel på överläggningar som tillkommit på statligt initiativ kannämnas det uppdrag som landshövdingen i haft attöverlägga med kommunerna i länet för att öka tillgången på bl.a.studentbostäder. Vidare har haft regeringens uppdrag att seöver de byggregler som gäller för studentbostäder. De överläggningaroch översyner som genomförts har, som ovan nämnts, också resulterat ibeslut om investeringsbidrag och ändrade byggregler.Vad gäller förslaget i motion Bo203 (kd) om ett samarbete mellanBoverket och om byggande av ungdomsbostäder villutskottet erinra om att haft ett regeringsuppdrag meden inriktning mycket snarlik den motionärerna efterfrågar. Uppdragetinnefattade således att samla, utvärdera och aktivt sprida erfarenheteroch nya idéer kring billiga och bra ungdomsbostäder. En idétävlinggenomfördes för att initiera projekt där unga medverkar och där derasidéer tas till vara. Uppdraget som slutrapporterades år 1998resulterade bl.a. i en idéskrift och kunskapsspridning i olika former.Bostadsutskottet delar givetvis motionärernas uppfattning attstudenternas och ungdomarnas bostadssituation även fortsättningsvis börägnas stor uppmärksamhet i olika sammanhang. Det får förutsättas attäven regeringen omfattar denna ståndpunkt. Något tillkännagivande ombehovet av överläggningar om bostäder för studenter och ungdomar kandärför inte anses erforderligt . Motionerna Bo203 (kd) ochUb479 (c) yrkande 12 avstyrks således.Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom de förslag omändrade villkor för investeringsbidraget till studentbostäder som lagtsfram i tre motioner. Det är sedan riksdagenfattade beslut om att införa denna bidragsform. Prövningen av denförsta omgången ansökningar av bidrag pågår . Det kaninte i detta läge anses vara lämpligt att ändra bidragsvillkoren ellerformerna för fördelning av bidragen.Utskottet kan vidare konstatera att de problem med ramfördelningen avbidragen på län som tas upp i motion Bo228 (s) nu torde ha fått sinlösning. Motionärerna vände sig mot att i Boverketsförsta fördelning inte tilldelats någon ram för beslutom bidrag. första fördelning avsåg de 13 län därefterfrågan på nya studentbostäder bedömdes vara störst. Därefter haremellertid fördelat ytterligare medel till övrigalän där en efterfrågan föreligger. Vid detta fördelningstillfälle haräven tilldelats en ram för beslut om bidrag tillstudentbostäder.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Bo227(s), Bo228 (s) och Ub805(kd) yrkande 6.Den fråga som tas upp i motion Ub479 (c) yrkande 11, dvs.möjligheterna att förenkla byggreglerna för studentbostäder, har varitföremål för ingående överväganden . Regeringengav i uppdrag att se över de föreskrifter ochallmänna råd som gäller för utformningen av studentbostäder. Syftet meduppdraget var att undersöka om förändringar i utformningen ochförenklingar i utrustningsstandarden kan leda till sänktaproduktionskostnader. presenterade resultatet avöversynen i rapporten av studentbostäder. Till följd av deförslag som lade fram i rapporten genomfördes vissaförändringar i verkets byggregler. Regeländringarna innebär delslättnader i kravet på fönster vid matlagningsplats, dels en utökning avmöjligheten att anordna gemensamt kök för ett antal lägenheter somkompensation för inskränkningar i den enskilda lägenheten.Bostadsutskottet har inte underlag eller skäl att ifrågasätta debedömningar som redovisat i sin rapport om möjliga ochlämpliga förändringar i byggreglerna för studentbostäder. I denaktuella motionen redovisas inte heller några konkreta exempel på vilkaytterligare förändringar som anses vara erforderliga. Motion Ub479 (c)yrkande 11 avstyrks således.Avslutningsvis tar utskottet upp de två motionsförslagen omstudentbostäder för funktionshindrade. Innebörden i dessa förslag äratt stor uppmärksamhet bör ägnas åt de funktionshindrade studenternasbostadssituation och att tillgången på studentbostäder som äranpassade för denna grupp måste öka.Utskottet delar motionärernas uppfattning. Det tillskott avstudentbostäder som kan förväntas på flertalet universitets- ochhögskoleorter med stöd av det införda investeringsbidraget ökarockså tillgången på bostäder som kan användas av funktionshindrade. Desom är funktionshindrade bör självklart inte ha sämre förutsättningaratt studera på universitet och högskola än andra. Det är därförangeläget att efterfrågan på bostäder för handikappade ävenfortsättningsvis ges särskild uppmärksamhet när frågor omstudentbostäder behandlas. Även representanter för regeringen har iolika sammanhang givit uttryck för denna uppfattning. Något särskilttillkännagivande i frågan kan därför inte anses vara erforderligt.Motionerna Bo210 (v) yrkande 7 och Ub479 (c) yrkande 13 avstyrkssåledes.Investeringsbidrag för byggande av bostäderDet nuvarande statliga stödet till nyproduktion och ombyggnad avbostäder utgår i huvudsak enligt det räntebidragssystem som infördes år1993. Detta system har under vissa perioder kompletterats medinvesteringsbidrag med olika inriktning. kan såledesinvesteringsbidrag utgå vid byggande av studentbostäder. Ett bidragtill bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet kommer attinföras vid kommande årsskifte.Förslag om att utreda möjligheterna till ett mer allmänt inriktatinvesteringsbidrag för byggande av bostäder förs fram i tre motioner.Förslagen i motion Bo210 (v) tar sin utgångspunkt i behovet av etttillskott av hyreslägenheter med rimlig hyra. Enligt motionärerna kanen bostadsproduktion med denna inriktning underlättas om ettinvesteringsbidrag införs. Yrkande 4 i motionen innebär att enutredning bör genomföras om möjligheterna att införa ettinvesteringsbidrag för nyproduktion av hyresrätter. Bidraget skallenligt förslaget endast utgå om ett krav på hyrestak viduthyrningstillfället tillgodoses. Motionärerna framhåller attutredningen bör genomföras i samband med en översyn av det nuvaranderäntebidragssy-stemet och att införandet kan kopplas till en utfasningav fastighetsskatten för hyresfastigheter.I samma motions yrkande 5 läggs ett motsvarande förslag avseendeombyggnader av bostäder fram. Förslaget innebär att utformningen avinvesteringsbidrag för ombyggnad som kan avlösa dagensräntebidragssystem bör utredas. Bidraget föreslås bli utformat så attdet dels stimulerar åtgärder i ekologiskt hållbar riktning, dels bidrartill att hålla hyrorna nere.Yrkande 6 i v-motionen utgår från det nuvarande investeringsbidragetför anordnande av bostäder för studenter. Motionärerna hänvisar tillatt denna bidragsform endast gäller till utgången av år 2002.Regeringen föreslås därför återkomma med förslag om hur nyproduktionenav studentbostäder skall kunna stimuleras genom ett mer generelltutformat investeringsbidrag efter denna tidpunkt.Bostadsbristen i framför allt diskuteras i motionBo222 (s). Motionärerna framhåller att det behövs insatser för attstimulera byggandet i länet och föreslår ett tillkännagivande med dennainnebörd. En sådan insats skulle enligt motionärerna kunna vara ettinvesteringsbidrag riktat till län.Enligt motion Bo236 (s) har dagens höga produktionskostnader letttill alltför höga hyresnivåer i framför allt tillväxtorternasnyproduktion av bostäder. För att motverka denna utveckling föreslås imotionens yrkande 2 att regeringen tillsätter en utredning med uppdragatt överväga möjligheterna att införa ett statligt investeringsbidragför bostadsbyggande.Formerna för det statliga stödet till nyproduktion och ombyggnad avbostäder har kontinuerligt varit föremål för bostadspolitiskadiskussioner och överväganden . Dessa diskussioner hartill stor del också kommit att föras i anslutning till övervägandena ombeskattningen inom bostadssektorn.Som exempel på övervägandena i frågan kan nämnas den bostadspolitiskautredning som presenterade sitt slutbetänkande (SOU 1996:156).Utredningen gjorde bedömningen att ett investeringsbidrag förbostadsbyggande har övervägande fördelar framför ett räntebidrag frånbl.a. Därför förordades att räntebidragentill ny- och ombyggnadsverksamhet skulle avskaffas och ersättas med ettinvesteringsbidrag. I utredningens överväganden ingick också enkvittning av fastighetsskatten mot en del av investeringsbidragen.Kopplingen mellan fastighetsskatten och statens subventioner inombostadssektorn har också tagits upp av Fastighetsbeskattningskommitténi slutbetänkandet Likformig och neutral fastighetsbeskattning (SOU2000:34). Kommittén föreslår att räntebidrag enligt regler ochfastighetsskatt för hyresfastigheter avvecklas. Enligt kommitténsbedömning bör eventuella stöd till nyproduktionen i stället ske genomnågon form av investeringsbidrag. I proposition 2000/01:26 ombostadsförsörjningsfrågor m.m. framhålls att regeringen har för avsiktatt återkomma i dessa frågor i samband med beredningen av betänkandetfrån vill för sin del inte ställa sig avvisande tilltanken på att omforma eller komplettera statens stöd tillbostadsproduktionen i den riktning som motionärerna och de refereradeutredningarna förordat. Det avgörande är givetvis att stödet får enutformning som innebär att en bostadsproduktion av tillräckligomfattning och med lämplig inriktning kan komma till stånd. Det kan isammanhanget konstateras att bl.a. företrädare för byggherrarna ochkreditgivarna inom sektorn i olika sammanhang förordat ett stöd varstotala omfattning är mer förutsägbart än vad räntebidragen anses vara.Utgångspunkten för de fortsatta övervägandena i frågan bör emellertidvara de konsekvenser som eventuella förändringar medför förbostadssektorn i helhet och särskilt för dem som stödet ytterst ärriktat till, dvs. Även effekterna på statens finanser måstenaturligtvis vägas in. är inte berett attnärmare ta ställning till den aktualiserade frågan. Det beslutsunderlagsom kan förväntas bli framtaget i samband med regeringens pågåendeberedning bör avvaktas.Motionerna Bo210 (v) yrkandena 4, 5 och 6, Bo222 (s) och Bo236 (s)yrkande 2 avstyrks med hänvisning till det ovan anförda.BosparandeFörslag som avser bosparande i olika former läggs fram i tre motioner.Möjligheterna att spara till en egen bostad måste enligt motion Bo217(m, kd, c, fp) vara goda. Enligt motionen bör en strävan vara att ökaden egna kapitalinsatsen vid ett bostadsköp. Motionärerna, som hänvisartill ett förslag framtaget av Bofrämjandet, förordar en form av slutetbosparande som möjliggör en totalfinansiering vid bostadsförvärv.Tanken är att sparandet skall leda till en framtida lånerätt för köp avbostad. Enligt motionärerna bör sparandet ske på marknadens villkorutan statliga . Motionsförslaget innebär att skallbesluta om regler som möjliggör ett slutet bosparande.Även i motion Bo220 (kd) hänvisas till Bofrämjandets förslag tillsparlånesystem och till det system med denna inriktning som tillämpas iTyskland. Motionärerna föreslår att regeringen bör återkommatill med ett förslag till bosparsystem.Förslaget om bosparande i motion Bo235 (fp) yrkande 13 har en annaninriktning än de övriga. Regeringen bör enligt motionen lägga fram ettförslag om individuellt bostads- och pensionssparande. Tanken är attdet nuvarande individuella pensionssparandet kompletteras så att densom sparar inom detta system skall erbjudas en lånerätt för förvärv avbostad kopplad till sparandet. Lånet skall sedan återbetalas innanpensionen börjar falla ut.Förslag om olika former av statligt reglerat eller gynnat bosparandehar behandlats av bostadsutskottet vid ett flertal tillfällen undersenare år. Utskottet har ställt sig positivt tillett ökat bosparande men ifrågasatt lämpligheten i de formerför statlig reglering som förordats i motionerna. I stället harutskottet framhållit att bosparandet i första hand bör stimuleras genominformation och opinionsbildning. Utskottet vidhåller dennauppfattning.När det gäller de förslag om slutna bosparsystem som läggs fram i tvåmotioner ger dessa inte underlag för annan bedömning än att dagensfinansiella lagstiftning ger utrymme för sådana lösningar. Ingethindrar således de banker eller kreditinstitut som önskar erbjuda ettbosparande till fast in- och utlåningsränta kombinerat med en lånerättatt marknadsföra ett sådant sy-stem. Det kan ifrågasättas om det börvara och regeringens sak att förorda de närmare villkorenför ett sådant sparande. När staten tidigare genomreglering framhållit vissa sparformer, exempelvis allemans- ochungdomsbosparandet, har detta varit förenat med subventioner i form avskatteförmån eller statlig bonusränta. Det kan konstateras att detförslag till bosparande som utarbetats av Bofrämjandet och sommotionärerna hänvisar till utgår från att staten stimulerar systemetgenom en skattefri bosparpremie.