bet · GO01KU4 · 2000-10-26 00:00:00 — Mot dennabakgrund ansåg utskottet att regeringen borderespektera intentionerna bakom budgetreformen ochinte lägga fram propositioner , om inte synnerliga skäl föreligger.Ett sådant skäl kunde vara att en proposition måstebehandlas i samband med budgetpropositionen.Utskottet ville i sammanhanget erinra ommöjligheten för att med tillämpning avbestämmelsen i 3 kap. 11 § första stycket riksdags-ordningen besluta att förlänga motionstiden förpropositioner som läggs fram så att motionstiden går ut t.ex. envecka efter den allmänna motionstiden.Utskottet var inte berett att föreslå en ändring avriksdagsordningen i enlighet med motionärernasönskemål. Utskottet ansåg emellertid attRiksdagskommittén i samband med sin utvärdering avbudgetreformen och därmed sammanhängande frågorborde överväga en sådan regeländring.Utskottets bedömningInom ramen för arbete haraktualiserats frågor som gäller utformningen avmotionsrätten. Kommittén beräknas avlämna sittslutbetänkande under detta . mening bör resultatet av kommitténsarbete avvaktas. Motionerna 1999/2000:K263 (m),1999/2000:K287 (fp), 1999/2000:K332 (fp),1999/2000:K333 (s), 1999/2000:K338 (c, m och mp),2000/01:K205 (fp), 2000/01:K222 (m), 2000/01:K254(m), 2000/01:K334 (s) och 2000/01:K336 i denna del(v) avstyrks.Utskottet är inte berett att tillstyrka att detinrättas ett nytt motionsinstitut där förslag ifrågor där andra instanser har att besluta blirföremål för prövning. har somrikets högsta beslutande organ självfallet ettmycket stort utrymme för att pröva skilda frågor,bl.a. kan ändra lagar som ger regeringenoch myndigheter rätt att besluta i enskilda falleller meddela föreskrifter. Bestämmelserna i 11 kap.7 § regeringsformen om myndigheternassjälvbestämmande och förbudet i 11 kap. 8 §regeringsformen för att fullgörarättskipnings- och förvaltningsuppgift i vidare månän som följer av grundlag eller riksdagsordningen ärdock central för den svenska förvaltningsmodellen.Enligt utskottets mening riskerar ettmotionsinstitut som det föreslagna att stå i stridmed dessa bestämmelser. Motion 2000/01:K386 (m)avstyrks.När det gäller frågan om avlämnande av propositionerunder den allmänna motionstiden vill utskottet återerinra om att ett av syftena med budgetreformen varatt på höstarna skulle koncentrera sig påatt arbeta med budgetfrågor och att propositioner iandra frågor som läggs fram starkt försvårar möjligheterna förledamöterna att arbeta med budgetfrågor och egnainitiativ . Som utskottettidigare framhållit bör regeringen respekteraintentionerna bakom budgetreformen och inte läggafram propositioner under den allmänna motionstiden,om inte synnerliga skäl föreligger. Ett sådant skälkunde vara att en proposition måste behandlas isamband med budgetpropositionen. Talmannenöverlägger regelbundet med omtiderna för avlämnandet av propositioner. Utskottetutgår från att vikten av att inte propositioner iannat än budgetfrågor avlämnas understryks i detta sammanhang. Någottillkännagivande till regeringen kan därför inteanses påkallat. Motion 2000/01:K322 (m) avstyrksföljaktligen.När det gäller frågan om egenhändigt undertecknandeav motioner saknas enligt utskottets meninganledning att anta att den nuvarande ordningenvållat några svårigheter. Riksdagsordningen ställerinte krav på undertecknande över huvud taget ochäven om en motion inte lämnas personligen tillkammarkansliet behövs inte ett undertecknande om detär ställt utom tvivel att motionen härrör frånriksdagsledamoten. Enligt utskottets mening saknasbehov av att ändra den nuvarande regleringen. Fråganom ändring av rutinerna ankommer påriksdagsstyrelsen att överlägga om och kan även tasupp i samrådet mellan de särskilda företrädarna förpartigrupperna och talmannen. Utskottet är inteberett förorda något särskilt initiativ i frågan.Motion 2000/01:K338 (c) avstyrks.UtskottsorganisationenGällande bestämmelserEnligt 4 kap. 3 § andra stycket regeringsformenväljer inom sig utskott, däribland ettkonstitutionsutskott och ett finansutskott, enligtbestämmelser i riksdagsordningen. Enligt 4 kap. 2 §riksdagsordningen tillsätter inom sig förvarje valperiod ett konstitutionsutskott, ettfinansutskott, ett skatteutskott och erforderligtantal andra utskott. kan även undervalperioden tillsätta utskott för längst den tid somåterstår av valperioden. I tilläggsbestämmelsen4.2.1 anges de nuvarande 16 utskotten. Itilläggsbestämmelserna 4.6.1-4.6.16 anges de olikautskottens beredningsområden.Enligt tilläggsbestämmelsen 4.6.8 skallsocialförsäkringsutskottet bereda ärenden om allmänförsäkring, arbetsskadeförsäkring och stöd åtbarnfamiljer. Det skall även bereda ärenden omsvenskt medborgarskap samt utlännings- ochinvandrarfrågor. Ärenden om anslag inomutgiftsområdena 8 Invandrare och flyktingar, 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 12 Ekonomisktrygghet för familjer och barn tillhörsocialförsäkringsutskottets beredning.Enligt tilläggsbestämmelsen 4.6.9 skallsocialutskottet bereda ärenden som rör omsorger ombarn och ungdom utom förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg, omsorg om äldre och handikappade,åtgärder mot missbruk och andra socialtjänstfrågor.Det skall även bereda ärenden om alkoholpolitiskaåtgärder, hälso- och sjukvård samt sociala ärenden iövrigt. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg tillhörsocialutskottets beredning.Enligt tilläggsbestämmelsen 4.6.11 skallutbildningsutskottet bereda ärenden om högreutbildning och forskning, studiestöd, skolväsendetsamt förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Ärendenom anslag inom utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16Utbildning och universitetsforskning tillhörutbildningsutskottets beredning.Enligt tilläggsbestämmelsen 4.6.13 skall miljö- ochjordbruksutskottet bereda ärenden om jordbruk,skogsbruk, trädgårdsnäring, jakt och fiske. Detskall bereda ärenden om kärnsäkerhet, naturvård samtärenden om miljövård i övrigt som inte tillhör annatutskotts beredning. Ärenden om anslag inomutgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård samt23 Jordbruk och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar tillhör miljö- och jordbruksutskottetsberedning.Näringsutskottet skall enligt tilläggsbestämmelse4.6.14 bereda ärenden om allmänna riktlinjer förnäringspolitiken och därmed sammanhängandeforskningsfrågor samt ärenden om industri ochhantverk, handel, energipolitik, regionalpolitik,statlig företagsamhet samt pris- ochkonkurrensförhållanden i näringslivet. Ärenden omanslag inom utgiftsområdena 19 Regional utjämningoch utveckling, 21 Energi och 24 Näringsliv tillhörnäringsutskottets beredning.MotionernaI fyra motioner begärs nya utskott. () begär i motion 1999/2000:K325 att det inrättasett medicinalutskott i . Det är enligtmotionären hög tid för en mer rationell uppdelningav socialfrågor än fördelningen på socialutskottetoch socialförsäkringsutskottet. Med hänsyn till attnästan av BNP avsätts till sjukvård bordeärendena fördelas på ett medicinalutskott och ettsocialutskott.I motion 2000/01:K214 begär att ettforskningsutskott inrättas. Ett särskiltforskningsutskott behövs mot bakgrund av att denenskilt viktigaste faktorn för ett lands utvecklingär dess forskningsresultat och frågorna bör därförges prioritet. Enligt motionen kan finansieringenlösas genom en sammanslagning av exempelvisnäringsutskottet och miljö- och jordbruksutskottet.Ett familjeutskott begärs i motionerna1999/2000:K219 av () och2000/01:K227 av och (kd, m). Det är enligt motionärerna svårt att få ettsamlat grepp om den statliga familjepolitiken.Bostadsförsörjningsstöd hanteras i ett utskott,barnbidragen i ett annat, förskoleverksamheterna iett tredje osv. Konsekvenserna av denna uppdelninghar blivit att barnfamiljer drabbats extra hårtunder besparingstider. I ljusare ekonomiska tider ärett samlat grepp också viktigt.Konsekvensbeskrivningar och uppföljningar behövsfortlöpande. Inrättandet av ett familjeutskott geren signal om familjernas stora betydelse.I tre motioner begärs att miljö- ochjordbruksutskottet renodlas till ett miljöutskottoch att ärendegrupper förs över tillnäringsutskottet. och ()respektive och ()framhåller i motionerna 1999/2000:K271 och2000/01:K317 att det förr var naturligt med en egenutskottsorganisation för jordbruket som var dendominerande näringen i landet. Trots att flerasektorer utvecklats vid sidan av jordbruket leverdet politiska organisationstänkandet kvar i ettstarkt intresse att särbehandla justjordbruksfrågor, och även näringar som skog ochfiske drabbas av samma förhållanden. Dessa näringarmår enligt motionärerna bäst av att få en behandlingsom är likställd med andra näringars. Om de areellanäringarna inordnas under näringsutskottet skulledet göra det lättare att undvika den negativasärbehandling som drabbat jordbruket i form av högael- och drivmedelsskatter. I den sistnämnda motionenframhålls att konflikter mellan olika näringarsintressen och miljöintressen inte bör hanteras isamma utskott. I motion 2000/01:K240 hänvisar HaraldNordlund (fp) till att enligt budgetpropositionenskall åtgärder för en god miljö finansieras inom enrad skilda utgiftsområden. Bland annat mot dennabakgrund är det angeläget att miljö- ochjordbruksutskottet ändras till miljöutskottet ochatt jordbruks-, skogs- och fiskefrågor överförs tillnäringsutskottet.Ulla begär i motion 1999/2000:K265 (yrkande3 delvis) att former och arbetssätt börutredas och förslag till förändringar läggas fram såatt både kvinnor och män kan arbeta på lika villkor.Alltfler kvinnor arbetar politiskt och detta bordepåverka arbetsformer och organisation. Enundersökning har visat att kvinnligariksdagsledamöter arbetar mer tvärpolitiskt och medandra frågor än de manliga ledamöterna.BakgrundDen nuvarande utskottsorganisationen tillkom isamband med författningsreformen 1971. Ett systemmed fackutskott ersatte den tidigare ordningen,enligt vilken utskotten var indelade enligtstatsrättsliga grunder. Fackutskottsprincipen kankortfattat sägas innebära att ärenden inom sammaämnesområden bereds inom samma utskott oavsett om deär lagärenden eller anslagsärenden. Ett undantagfrån fackutskottsprincipen är lagutskottetssärskilda ansvar för lagstiftningsärenden inom dencentrala civilrätten. Den nya ordning som infördesinnebar att utskottsindelningen spegladedepartementsindelningen. Därefter hardepartementsindelningen ändrats vid ett stort antaltillfällen medan endast marginella förändringar avutskottsindelningen skett.Riksdagsutredningen anlade 1993 vissa allmännautgångspunkter för ändringar iutskottsorganisationen och förordade regelbundnaöversyner av ärendefördelningen mellan utskotten(1993/94:TK1 s. 143 f.). kunde det behövasstörre mer långsiktiga förändringar iutskottsstrukturen. Det fanns dock formella ochpraktiska gränser för omfördelningarna under envalperiod. Sålunda kräver många ämnesområdenspecialkunskaper, vilket gör att det medför problematt flytta ärenden från ett utskott med ledamötersom valts med tanke på sina kunskaper och intresseför de aktuella ämnesområdena till ett annat somkräver helt andra kunskaper. Vidare framhölls attdet är viktigt att utskottsorganisationen äranpassad till de politikområden som är aktuella isamhället och i riksdagsarbetet. Målen att ärendenafår en sakligt sett logisk placering och hållssamman i ämnesområden kan behöva prioriteras högreän målet att nå en volymmässigt helt jämnarbetsbelastning.I ett senare betänkande (1993/94:TK3 s. 21 f.)ansåg att ändringar iutskottsindelningen borde anstå till dess ettdefinitivt beslut om utgiftsområdena fattats.Riksdagsutredningen redovisade dock ett utkast utskottsindelning som innebar att antalet utskottminskades från 16 till 15 eller 14. Enligt skissenskulle utrikesutskottet och försvarsutskottet slåsihop till ett utrikes- och säkerhetsutskott, ettsärskilt invandrings- och biståndsutskott inrättassamt socialförsäkrings- och socialutskotten slåsihop. Frågan om sammanslagning av lag- ochjustitieutskotten berördes också. I ett förslag1995/96:TK2 framhölls att oavsett de krav den nyabudgetprocessen ställer finns det goda skäl attdiskutera förändringar i utskottsindelningen. Dennuvarande organisationen har varit i stort settoförändrad sedan enkammarreformen. somförflutit har mycket ändrats när det gällerarbetsbelastningen inom olika områden och också ifråga om sambandet mellan olika ärendegrupper. Ettskäl till att en ändring i utskottsindelningen trotsallt inte föreslogs var att det innan erfarenhetervunnits av den nya budgetprocessen var svårt attförutse vilka effekterna blev på riksdagsarbetet.Syftet var att återkomma med ett förslag underriksmötet som kunde träda i kraft . I mars 1998återkom talmanskonferensen med en genomgång averfarenheterna av problem med utskottsindelningensom upplevts i 1996 och budgetarbete(1997/98:TK1). fann att dennuvarande utskottsorganisationen på det hela tagetär väl lämpad att klara uppgiften att beredariksdagsärenden. Det torde i stor utsträckning varaoundvikligt att det råder skillnader iarbetsbelastningen mellan utskotten. De allra mestarbetsbelastade utskotten är konstitutionsutskottetoch finansutskottet och vilka övriga utskott som harde tyngsta arbetsbördorna varierar till årbl.a. beroende på inom vilka områden storalagstiftningsreformer görs. Det var därför omöjligtatt genom ändrad utskottsindelning helt ta bortskillnaderna i belastning mellan utskott (s.16).Nämnas kan att i budgetpropositionen 2000/01:1indelas den statliga verksamheten förutom iutgiftsområden i 47 politikområden.Politikområdesindelningen syftar till att möjliggöraen bättre koppling mellan mål, kostnader ochresultat. Politikområdesindelningen har gjorts eftersammanvägning av kriterierna politisk relevans,statsfinansiellt lämpliga avgränsningar med hänsyntill beloppens storlek och möjligheten att görameningsfulla prioriteringar inom ramarna,organisatorisk tillhörighet, uppföljningsbarhet ochadministrativ enkelhet. Vissa politikområdenomfattar verksamheter som i sin helhet ryms inom ettutgiftsområde. Ett politikområde kan även omfatta enbegränsad del av en verksamhet som bedrivs inom ettutgiftsområde. Det finns även politikområden somberör flera utgiftsområden, s.k. sektorsövergripandepolitikområden.Tidigare utskottsbehandlingHösten 1992 behandlade utskottet en motion (m) omatt socialförsäkringsutskottet och socialutskottetskulle ersättas av ett medicinalutskott och ettsocialutskott (bet. 1992/93:KU9 s. 12). Motionenavstyrktes med hänvisning till pågående arbete iRiksdagsutredningen.Benämningen miljö- och jordbruksutskott infördes år1998 på förslag av tal-manskonferensen (förs.1997/98:TK1, bet. 1997/98:KU27 s. 15). Bakgrundenvar att talmanskonferensen inte var beredd attföreslå inrättandet av ett nytt miljöutskott men medhänsyn till det dåvarande jordbruksutskottetsuppgifter ansåg det befogat med ett namnbyte.Våren 1999 avstyrkte utskottet en motion (fp) omatt miljö- och jordbruksutskottet skulle ändra namntill miljöutskottet och att jordbruks-, skogs- ochfiskefrågor skulle föras över till näringsutskottet(bet. 1998/99:KU20 s. 6). Utskottet erinrade om attden nuvarande benämningen infördes så sent som 1998.Frågan om en överföring av ansvarsområdena bordeenligt utskottets mening tas upp i samband med enallmän översyn av ärendefördelningen mellanutskotten, något som då inte syntes motiverat.Utskottets bedömningUtskottet är inte heller nu berett att förorda ensådan allmän översyn av ärendefördelningen mellanutskotten som motionsyrkandena kan anses förutsätta.Motionerna 1999/2000:K219 (kd), 2000/01:K227 (kd,m), 1999/2000:265 yrkande 3 delvis (v),1999/2000:K271 (m), 1999/2000:K325 (m), 2000/01:K214(m), 2000/01:K240 (fp) och 2000/01:K317 (m)avstyrks.Beredningen av vissa frågor iutskottsorganisationenGällande reglerEnligt riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 4.6.15skall arbetsmarknadsutskottet bereda ärenden ombl.a. jämställdhet mellan kvinnor och män iarbetslivet.Enligt tilläggsbestämmelsen 4.6.6 skallutrikesutskottet bl.a. bereda ärenden om riketsförhållande till och överenskommelser med andrastater och mellanfolkliga organisationer, allt i denmån ärendena inte tillhör annat utskotts beredning.Enligt tilläggsbestämmelsen 7.1.1 skall blandriksdagens ledamöter företas val till svenska delegation. Delegationen väljs förriksmöte och består av 20 medlemmar och 20suppleanter. Delegationen har ett sekretariat om femtjänstemän som organisatoriskt är inordnat iriksdagens internationella kansli (RIK).Enligt 4 kap. 10 § riksdagsordningen skall statligmyndighet lämna upplysningar och avge yttranden dåutskott begär det. Sådan skyldighet åligger dockregeringen endast i fråga om arbetet inom Europeiskaunionen på utskottets ämnesområde. Enligt 4 kap. 12§ kan utskottet om det finns särskilda skäl medgeatt även annan än ledamot, suppleant och tjänstemani utskottet är närvarande.MotionernaUlla m.fl. (v) begär i motion1999/2000:K265 (yrkande 1) att talmanskonferensenskall ges i uppdrag att pröva vilka åtgärder som ärnödvändiga för att utskott skall ges enformell plattform för att föra uppjämställdhetsfrågor inom sina sakområden. Detta kanenligt motionärerna ske genom en övergripandetilläggsparagraf eller genom att alla utskott får iuppdrag att i sin beredning beaktajämställdhetsperspektivet.I motion 2000/01:K297 (yrkande 1) begär RigmorStenmark (c) att samtliga utskott får i uppdrag attägna minst ett utskottssammanträde åt barn-och ungdomsfrågor. ställer enligtmotionären krav på medvetna prioriteringar. måste vara med och driva barnens frågorframåt. Utskotten i måste anta utmaningenoch på allvar släppa in barnens intresseområden ivarje utskottsområde.I motion 1999/2000:K300 av . (v) anförs att de nordiska frågorna måste fåen större plats och spela en mer framträdande roll iden svenska utrikespolitiken. För att lyckas meddetta måste ansvarsfördelning och informationsvägarfå en fastare form. När det gäller förhållandetmellan och vad som sker i Nordiska rådetmåste det finnas någon form av både förberedelseinför behandlingen av frågor i rådet ochåterrapportering till och dess olikasakutskott. De departementstjänstemän som handharnordiska frågor bör kontinuerligt informera de olikasakutskotten i frågor som berör deras områden. Enrimlig ordning vore att departementen fick i uppdragatt informera respektive utskott om vilka frågor somskall behandlas vid möten där medlemmarna av densvenska delegationen har närvarorätt.Talmanskonferensen bör ges i uppdrag att lägga framförslag om sådan information till riksdagen.BakgrundEnligt 1 kap. 2 § regeringsformen skall denoffentliga makten utövas med respekt för allamänniskors lika värde och det allmänna skalltillförsäkra män och kvinnor lika rättigheter. Iregeringens skrivelse om jämställdhetspolitiken(skr. 1996/97:49) redovisas åtagande frånkvinnokonferensen i att införliva ettjämställdhetsperspektiv i de politikområden somberörs i handlingsplanen. I skrivelsen betonassärskilt betydelsen av att könsperspektivettydliggörs och beaktas inom alla delar avregeringens politik och i statliga verks ochmyndigheters arbete och att den högsta ledningen taransvar för jämställdhetsarbetet. Vidare beskrivsregeringens strategi för att befästa och utvecklaarbetsformer som skall säkerställa attjämställdhetsaspekten förs in i huvudfåran avpolitiska och administrativa beslutsprocesser.Genom Amsterdamfördraget har jämställdhetsfrågornafått en väsentligt starkare ställning i EU-samarbetet. Jämställdhet mellan kvinnor och mäningår nu i som ett av de grundläggandemålen, något som i hög grad bidragit till.Även den s.k. mainstreamingstrategin, dvs. att ettjämställdhetsperspektiv skall beaktas och främjas igemenskapens alla aktiviteter, har skrivits in ifördraget.FN:s generalförsamling antog konventionen om barnetsrättigheter . För svensktvidkommande trädde konventionen i kraft den 2december 1990. Några lagstiftningsåtgärder vidtogsdå inte. Med anledning av ett tillkännagivande avriksdagen (bet. 1995/96:SoU4) tillsatte regeringenår en parlamentarisk kommitté med uppdrag attgöra en bred översyn av hur svensk lagstiftning ochpraxis förhåller sig till regler.År 1997 avlämnade betänkandet Barnetsbästa i främsta rummet - FN:s konvention om barnetsrättigheter förverkligas i (SOU 1997:116).Med betänkandet som grund lade regeringen år 1998fram propositionen 1997/98:182 Strategi för attförverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter iSverige. Strategin innebär bl.a. attbarnkonventionen skall vara ett aktivt instrumentoch genomsyra allt beslutsfattande inomRegeringskansliet som berör barn, attbarnkonsekvensanalyser skall göras vid statligabeslut som rör barn och att barnperspektivet ilämplig omfattning skall finnas med iutredningsdirektiv. Målsättningen är attkonventionen och dess intentioner skall finnas med iallt offentligt beslutsfattande som rör barn.Riksdagen godkände strategin för hur förverkligandetav i skulle gå till (bet.1998/99:SoU6).Regeringen överlämnar en skrivelse tillriksdagen om det nordiska samarbetet underföregående kalenderår, och svenskadelegation överlämnar för kännedom enredogörelse angående sin verksamhet under samma år.Skrivelserna och redogörelserna hänvisas tillutrikesutskottet för behandling. anfördesi en följdmotion (m) att riksdagsutskotten bordeinvolveras direkt i det nordiska samarbetet.Utrikesutskottet framhöll att frågan om det nordiskasamarbetets förankring i de nationella parlamentenär viktig och konstaterade att det inletts enförsöksverksamhet där utskott från de nordiskaländerna har hållit särskilda möten. Detta är en delav det reformarbete som fortsätter inom det nordiskasamarbetet och som kontinuerligt bör utvärderas. Meddet anförda ansåg utrikesutskottet attmotionsyrkandet kunde besvaras (bet. 1999/2000:UU9).Svenska riksdagsledamöter deltar i en rad skildainternationella sammanhang. Deltagandet i deparlamentariska delegationerna tillInterparlamentariska unionen, är av gammalt datum, liksom praxisatt regeringens delegation till FN:sgeneralförsamling även innehåller riksdagsledamöter.Andra parlamentariska delegationer är riksdagensdelegation till Organisationens för säkerhet ochsamarbete i , , parmentariska församling,observatörsdelegation till Västeuropeiskaunionens, VEU, församling och riksdagensreferensgrupp för deltagande i Natos parlamentariskaförsamlings olika aktiviteter. Svenskariksdagsledamöter har också deltagit i detparlamentariska Östersjösamarbetet och i konferensenför parlamentariker från länderna i Arktisområdet.Svenska parlamentariker deltar vidare i Konferensenför de särskilda organen för EU-frågor, COSAC.Inom riksdagsstyrelsen diskuteras för närvarandeolika sätt att i förankra ochåterrapportera interparlamentarisk verksamhet.Utskottets bedömningNär det gäller jämställdhetsfrågornas behandling iriksdagen vill utskottet hänvisa tillregeringsformens bestämmelser att den offentligamakten skall utövas med respekt för alla människorslika värde och att det allmänna skall tillförsäkramän och kvinnor lika rättigheter. Enligt utskottetsmening saknas anledning att anta annat än att dessabestämmelser utgör en grund i allt beslutsfattande iutskotten. Någon ytterligare formell plattform kaninte anses nödvändig. Motion 1999/2000:K265 yrkande1 (v) avstyrks.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ettåläggande för alla utskott att ägna minst ettsammanträde för barnfrågor. Utskotten måsteha ett stort utrymme för att självt organisera sittarbete. Vissa utskott har en mycket ansträngdarbetssituation och det kan varaogörligt att avsätta ett sammanträde åt en vissfråga på detta sätt. Å andra sidan kan utskottarrangera seminarier eller liknande i särskildabarnfrågor. Enligt utskottets mening kan detförutsättas att barnperspektivet i enlighet medbarnkonventionen beaktas i utskottens arbete medalla frågor som rör barn även utan att det åläggsdem att avsätta viss sammanträdestid för barnfrågor.Motion 2000/01:K297 yrkande 1 (c) avstyrks.När det gäller hanteringen av frågorvill utskottet hänvisa till att frågan om hurinterparlamentarisk verksamhet skall förankras ochåterrapporteras i den svenska är föremålför överläggningar i riksdagsstyrelsen.