bet · GN01TU5 · 2000-03-07 00:00:00 — Istället bör transportpolitiken utformas så attmänniskor och företag ges bättre möjligheter attvälja och kombinera transportsätt på ett sådant sättatt miljömässiga och andra fördelar hos de olikatransportsätten tillvaratas. Vad vägtrafikenbeträffar torde det också finnas stora möjligheteratt åstadkomma en dämpad trafikökning genom olikaslags förändringar som innebär att sammatransportarbete kan utföras med mindre trafik. Ienlighet härmed bör trafikanterna - så långt dettaär statsfinansiellt möjligt och samhällsekonomisktförsvarbart - erbjudas fullgoda alternativ i form aven väl utbyggd kollektivtrafik. Enligt gällandeplanering, avseende , skallVägverket verka för att kollektivtrafikens andelskall öka från år vidplanperiodens slut, alltså med 0,7 procentenheterper år. Enligt vad uppger harkollektivtrafikåtgärder i hög grad prioriterats ilänsplanerna, vilket kan antas leda till ettökat utbud av busstrafik. Arbetet med att utvecklakollektivtrafiken har också inneburit en starkutbyggnad och upprustning av järnvägsnätet. Dennautveckling torde, som utskottet ser det, ha godaeffekter även när det gäller vägtrafiksäkerheten. Isammanhanget kan erinras om att utskottet i sitttrafiksäkerhetsbetänkande uttalade attregeringen närmare borde överväga hur en ökad andelkollektivtrafik kan bidra till att ökatrafiksäkerheten och därmed till förverkligandet avnollvisionen.Ökat skydd för äldre trafikanterI motion T463 (v) krävs åtgärder till skydd föräldre trafikanter. Utskottet, som delar dennauppfattning, vill peka på att regeringens 11-punktsprogram tar upp ett område som torde hasärskild betydelse för äldre och oskyddadetrafikanter, nämligen säkrare trafik i kommunerna.Ämnet behandlas närmare i avsnitt 4.Kvalitetssäkring av offentliga transporterSom framhålls i motion T463 (v) är det viktigt attregeringen, landstingen och kommunerna ställer kravpå kvalitetssäkring av egna och upphandladetransporter. Av bakgrundsredovisningen (avsnitt2.3.6) framgår att regeringen och bedriverett mycket ambitiöst arbete på detta område. Fråganär behandlad såväl i regeringens 11-punktsprogramsom i det förslag till strategi för miljö ochsäkerhet på väg som utarbetat i samverkanmed bl.a. och Svenskakommunförbundet.Organisatoriska frågorI en kristdemokratisk motion, T211, förespråkas attansvaret för trafiksäkerhetsfrågorna sammanförs för hela trafiksektorn gemensam myndighet.Riksdagen har begärt en utredning ominrättandet av en för vägtrafiken friståendevägtrafikinspektion (jfr avsnitt 6). Denna utredninghar tillsatts och skall enligt direktiven redovisasina förslag . Enligt utskottetsmening bör motionen, bl.a. av nämnda anledning, inteföranleda någon åtgärd.Övriga frågorI den trafikpolitiska motionen T209 (fp) lämnas inomramen för ett samlat yrkande en rad förslag om hurtrafiksäkerheten kan förbättras. Vissa av dessa fåranses besvarade med vad utskottet ovan anfört medanandra i motionen aktualiserade frågor närmare kommeratt behandlas i särskilda avsnitt i betänkandet.Detsamma gäller motion So226 (fp) omfolkhälsofrågor.2.4.4 Utskottets ställningstagande i sammanfattningI detta övergripande avsnitt har utskottet behandlatett antal motionsyrkanden om bl.a. mål,måluppfyllelse och medel i trafiksäkerhetsarbetet.Utskottet anser det värdefullt att motionerna i alltväsentligt speglar en gemensam grundsyn påtrafiksäkerhetsfrågorna. De frågor som motionärernatar upp berör frågor som är av stor vikt i arbetetför en förbättrad trafiksäkerhet. Många åtgärdervidtas och planeras också i syfte att förbättratrafiksäkerheten. Som exempel kan nämnas försök medhastighetssänkningar, krav på vinterdäck, åtgärder iden fysiska trafikmiljön, en reformeradförarutbildning och förbättrad information omtrafikolyckor och deras orsaker. Någon riksdagensåtgärd med anledning nu behandlade motionsyrkandentorde inte erfordras. Med de motiveringar somredovisats avstyrks följaktligen motionerna T209(fp) yrkande 5, T210 (kd) yrkande 11, T211 (kd),T441 (m) yrkandena 6 och 8, T463 (v) yrkandena 1, 2,13 och 24 samt So226 (fp) yrkande 7.3 Trafikövervakning3.1 MotionsförslagI motion T463 föreslår m.fl. (v) attansvaret för det övergripande trafiksäkerhetsarbetetförs över från till (yrkande 15). Som skäl anförs att haransvar för fysiska investeringar, vilket kan medförarisk för intressekonflikter vad gäller valet mellanolika trafiksäkerhetsåtgärder.I samma motion redovisas ett antal förslag som rörtrafikövervakningen. Motionärerna begär en kraftigökning av antalet hastighets-, nykterhets- ochbilbälteskontroller (yrkande 9). Det är enligtmotionärerna viktigt att trafikövervakningensäkerställs på en acceptabel nivå (yrkande 16).Vidare anförs att problemet med den tunga trafikensregelbrott måste ses. Genomförda studier antydernämligen att förare av tunga fordon ofta bryter mothastighetsreglerna, inte minst i tätort. Enligtmotionärerna bör fordonens färdskrivare kunnaanvändas som bevisinstrument (yrkande 19).3.2 Bakgrundsredovisning3.2.1 Det övergripande ansvaret förtrafiksäkerhetsarbetetEnligt sin instruktion (1997:652) är Vägverketcentral förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar,sektorsansvar, för hela vägtransportsystemet.Vägverket skall verka för att de transportpolitiskamålen uppnås. Inom ramen för sektorsansvaret skallVägverket vara samlande, stödjande och pådrivande iförhållande till övriga parter. Bland annat skallVägverket arbeta för att vägtransportsystemetanpassas och utformas utifrån högt ställda krav påtrafiksäkerhet samt för att fordonenssäkerhetsprestanda utvecklas. Verkets ansvar förtrafiksäkerhetsfrågor utvecklas närmare i de årligaregleringsbreven. Av regleringsbrevet för budgetåret2000 framgår att inom ramen för ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning skall bidra till en säkertrafik, där det långsiktiga målet förtrafiksäkerheten skall vara att ingen dödas ellerskadas allvarligt till följd av trafikolyckor inomvägtransportsystemet. Vägtransportsystemetsutformning och funktion skall anpassas till de kravsom följer av detta. Detta långsiktiga mål kom-pletteras inom ramen för verkets sektorsuppgiftermed fyra delmål. Enligt det första delmålet a) skallantalet personer som dödas till följd av vägtrafik-olyckor understiga 400. Det andra delmåletb), också det gällande för , innebär attantalet polisrapporterade svårt skadade personerskall understiga 3 700. Enligt det tredje delmåletc) skall ansvara för att sju närmareangivna punkter i regeringens s.k. 11-punktsprogramgenomförs. Dessa punkter avser bl.a. åtgärder på detstatliga vägnätet där flest svåra olyckor inträffarsamt åtgärder för ökad efterlevnad av gällanderegler. Det fjärde delmålet d) innebär attefterlevnaden av gällande regler skall öka blandförare och företagare inom yrkestrafik.I regleringsbrevet åläggs också enomfattande återrapporteringsskyldighet vad gällerolika uppgifter av trafiksäkerhetskaraktär.Av redovisningen ovan följer att somsektorsmyndighet har ett övergripande, men inteexklusivt, ansvar för säkerheten inomvägtransportsystemet. Aktörer av central respektiveregional betydelse är och delokala polismyndigheterna, vilka senare har attövervaka regelefterlevnaden samt utreda trafikbrottoch trafikolyckor. Andra viktiga aktörer ärkommunerna, bl.a. i egenskap av väghållare. När detgäller det opinionsbildande arbetet fullgörs viktigauppgifter - förutom av - () med 24 länsförbund, två storstadsföreningaroch ett sjuttiotal riksorganisationer som medlemmar.För sin verksamhet erhåller NTF statsbidrag inomramen för anslaget A 2 Väghållning och statsbidrag.För första halvåret 2000 uppgår bidraget till 32,5miljoner kronor.Vägverket fick det övergripande ansvaret förtrafiksäkerheten i samband med attTrafiksäkerhetsverket avvecklades vid årsskiftet1992/93 (prop. 1992/93:2, bet. 1992/93:TU4, rskr.1992/93:58). Som motiv för omorganisationenanfördes i propositionen bl.a. att väghållningenomfattade uppgifter som inte enbart tog sikte påvägen och dess egenskaper utan också på förhållandettill fordon och trafikanter.Trafiksäkerhetsaspekterna hade fått en alltmerframträdande roll vid vägbyggande och vägunderhåll.Det var därmed enligt kommunikationsministernnaturligt att uppgifter rörande trafiksäkerhetenfördes över till och att väghållaransvaretdärmed också kom att omfatta trafiksäkerheten i ettövergripande perspektiv.3.2.2 Ansvaret för trafikövervakningEnligt polislagen (1984:287) skall polisens arbetesyfta till att upprätthålla allmän ordning ochsäkerhet samt till att i övrigt tillförsäkraallmänheten skydd och annan hjälp. Till polisensuppgifter hör enligt samma lag att förebygga brottoch andra störningar av den allmänna ordningen ellersäkerheten, övervaka den allmänna ordningen ochsäkerheten, hindra störning samt ingripa när sådanahar inträffat samt bedriva spaning och utredning ifråga om brott som hör under allmänt åtal.Polisverksamheten bedrivs främst avpolismyndigheterna i landets polisdistrikt somvartdera omfattar ett län. ärenligt sin instruktion (1989:773) centralförvaltningsmyndighet för polisväsendet och utövartillsyn över detta. styrning avpolisverksamheten utövas främst genom utfärdande avallmänna råd. Inom vissa, särskilt angivna, områdenfår meddela föreskrifter, dockendast för att tillgodose behovet av enhetlighet. Omdetta kan uppnås genom allmänna råd eller på någotannat, mindre ingripande, sätt skall den vägenväljas. När det gäller trafikövervakning harRikspolisstyrelsen med stöd av sin instruktionutfärdat föreskrifter vad gäller viktigarespecialutrustning. Däremot kan styrelsen inteföreskriva hur trafikövervakningen skall bedrivas.Trafikövervakningen bedrivs av polismyndigheterna,huvudsakligen i former de själva bestämmer. I varjedistrikt finns en specialiserad trafikpolisfunktion.Härutöver bedrivs trafikövervakning inom ramen förordnings- och närpolisorganisationerna.3.2.3 Trafikövervakningens omfattning och resultatTrafikövervakningens omfattning styrs i hög grad avde övergripande bedömningar som polismyndigheternasstyrelser och polisledningar gör av hur de samladeresurserna bäst bör utnyttjas samt av de krav påinsatser som den dagliga verksamheten ställer.Enligt vad utskottet har inhämtat svaradetrafikövervakningen för av polisenssamlade resursanvändning. Andelen var i stort settoförändrad jämfört med . Med anledning av ettmotionsyrkande som behandlades av hösten1999 konstaterade justitieutskottet (bet.1999/2000:JuU1, rskr. 1999/2000:78) atttrafikövervakningen redan tar en stor del avpolisens resurser i anspråk, något som enligtjustitieutskottet hade givit goda resultat.Sedan år 1993 finns ett s.k. ramavtal mellanRikspolisstyrelsen och , innebärande attpolisen skall genomföra 1,8 miljoneralkoholutandningsprov. Detta antal har i samråd medlänspolischeferna fördelats på landetspolismyndigheter. Enligt uppgift frånRikspolisstyrelsen genomfördes sammanlagt 1087 300 prov. Detta utfall innebär visserligen enökning med ca 72 000 jämfört med mensamtidigt att endast av det rekommenderadeantalet kunde genomföras. Vid de prov som företogsår 1999 uppdagades 14 361 brott, att jämföra med 13398 året innan.Antalet uppdagade hastighetsöverträdelser var förraåret 141 672. Detta antal var i stort settoförändrat jämfört med . Med anledning avsådana överträdelser utfärdades sammanlagt 129 460ordningsförelägganden. Det betyder att färre än 10 %av alla hastighetsöverträdelser rapporterades tillåklagare. ser det som en fördelatt en så stor andel som av allaöverträdelser kunnat åtgärdas utan inblandning avåklagare och domstol.Under senare tid har och polisentillsammans - i enlighet med det s.k. 11-punktsprogrammet - genomfört försök medautomatiserad hastighetsövervakning. Under periodenfebruari-november 1999 prövades sådan övervakning påE 4 mellan och . Med hjälp avfast uppsatt kamera- och mätutrustningkontrollerades hastigheten för alla passerandefordon. Utrustningen var i drift under sammanlagtdrygt . Totalt kontrollerades ca 57 000fordon. Av dessa framfördes 1 503, motsvarande 2,, över den tillåtna hastigheten, , och488, av samtliga, . Pågrundval av s.k. slangmätningar kundekonstateras att genomsnittshastigheten på denaktuella vägsträckan minskade med . Undermätperioden inträffade inte en enda dödsolycka.Försöket hade föregåtts av olika former avinformation. Enligt vad utskottet har inhämtat harförsöket mötts av stor acceptans, såväl inomlokalbefolkningen som bland trafikanterna.Till trafikövervakningen kan också hänföras denfordonskontroll som utövas i form av s.k. flygandeinspektioner. Denna fråga behandlas i avsnitt 10.14.3.2.4 Den tunga trafikens regelefterlevnadI slutet av presenterade NTF en undersökningsom visade att totalt 300 personer hade dött i kollisioner medtung trafik. Av dessa var 225 personbilister, 42gående och 26 cyklister. redovisade sammaorganisation en undersökning rörande den tungatrafikens efterlevnad av hastighetsbestämmelserna.Resultaten sammanfattas i följande tabell som visarden andel av olika fordonskategorier som framfördesi lagenlig hastighet på undersökta sträckor medhastighetsbegränsningen respektive 70km/tim.--------------------------------------------------|Fordonstyp |Sträckor med |Sträckor med || |hastighetsbegränsningen|hastighets-|| |, % |begränsningen || | |, % |--------------------------------------------------|Lastbilar |32 |35 ||med släp | | |--------------------------------------------------|Lastbilar |40 |47 ||utan släp | | |--------------------------------------------------|Bussar |51 |50 |--------------------------------------------------Av tabellen framgår bl.a. att i genomsnitt bara vartredje lastbil med släp framfördes i lagenlighastighet på sträckor där hastighetsbegränsningenvar /tim.Frågan har också uppmärksammats av regeringen. Idet s.k. 11-punktsprogrammet uttalas att myndighetermed större transportbehov skall få direktiv omkvalitetssäkring av egna och upphandlade transporternär det bl.a. gäller trafiksäkerhet. Vidare harregeringen i regleringsbrevet för för år2000 formulerat ett särskilt trafiksäkerhetsmål föryrkestrafiken. Enligt detta mål skall efterlevnadenav gällande regler öka bland förare och företagare.Vad särskilt gäller den utländska yrkestrafikensefterlevnad av det svenska regelverket kan nämnasatt begärde en utredning isyfte att få till stånd ett mer effektivtpåföljdssystem (bet. 1997/98:JuU24, rskr.1997/98:228). Till grund för beslutet låg motioner ivilka hävdades att utländska förare oftare änsvenska bryter mot gällande regler om t.ex.momsregistrering samt om kör- och vilotider. fanns det visserligen möjligheteratt belägga egendom med kvarstad för att säkrabetalning av böter. Men det kunde vara så att dens.k. proportionalitetsprincipen i vissa fallhindrade ett utnyttjande av kvarstadsreglerna.Därför borde frågan om indrivning av böter vidtrafikbrott ses över, bl.a. i ett EU-perspektiv.Våren 1999 konstaterade trafikutskottet - i sambandmed behandlingen av vissa yrkestrafikfrågor (bet.1998/99:TU10) - att den av begärdautredningen ännu inte hade tillsatts. Utskottetförutsatte att utredningen, med hänsyn till frågansbetydelse, skulle igångsättas och genomförasså skyndsamt som möjligt. Den 3 februari 2000anförde justitieministern i sitt svar på eninterpellation av att frågan detgällde - nämligen att driva in böter från utländskamedborgare - inte var sådan att den kunde regleras iSverige. Det handlade i stället om att kunnasamarbeta med andra länder och deras myndigheter föratt kunna verkställa beslut fattade i (prot.1999/2000:60).Enligt vad utskottet erfarit planerar regeringenatt tillsätta en särskild trafikbrottsutredning.3.3 Utskottets ställningstagande3.3.1 Behovet av ökad trafikövervakningI motion T463 (v) föreslås åtgärder för enintensifierad trafikövervakning (yrkandena 9 och16). Utskottet gör med anledning av dessa yrkandenföljande bedömningar.Under första hälften av den görs i enlighet medstatsmakternas beslut betydande satsningar, omtotalt ca , på fysiskatrafiksäkerhetsåtgärder. Som framgått avredovisningen ovan beräknar att dessaåtgärder kommer att innebära enminskning av det årliga antalet dödade med mellan 60och 70. Det är mot den bakgrunden Vägverketframhåller att den enda åtgärd - utöver fysiskaåtgärder - som på kort sikt kan hejda och vändaolycksutvecklingen är en intensifieradtrafikövervakning i form av ett ökat antalhastighets- och trafiknykterhetskontroller.Utskottet delar denna uppfattning. I sammanhangetvill utskottet peka på att regeringen i sitt 11-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet betonar viktenav ökad respekt för gällande trafikregler. Vidareframgår av programmet att övervakningskameror skallsättas upp på särskilt farliga vägsträckor. Ovan harredovisats att lovande försök med automatiskhastighetsövervakning har genomförts på E 4mellan och . Enligt vad utskotteterfarit har försöket mötts av acceptans inomlokalbefolkningen och bland trafikanterna. och polisen efter avslutad utvärderingskulle finna att metoden är rättssäker och vinnerallmänhetens förtroende borde den, som utskottet serdet, innebära att polisen tillförs ett kraftfulltoch kostnadseffektivt instrument för attintensifiera trafikövervakningen. Därmed torde ocksåpolisen inom ramen för tillgängligaövervakningsresurser kunna ägna större tid åt den såviktiga kontrollen av trafiknykterheten. Som nämntslyckades polisen endast utföra avdet antal alkoholutandningsprov somrekommendationsvis angivits i Rikspolisstyrelsensramavtal med Vägverket.Av det anförda följer att utskottet - i likhetmed motionärerna - anser att en effektivtrafikövervakning är ett viktigt inslag itrafiksäkerhetsarbetet. Därmed torde syftet medmotionen i nu behandlade delar bli tillgodosett.Någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandena torde inte erfordras. Följaktligenavstyrks motion T463 (v) yrkandena 9 och 16.3.3.2 Den tunga vägtrafikens regelefterlevnadDen i motion T463 (v) aktualiserade frågan om dentunga trafikens regelefterlevnad har som nämntsuppmärksammats i olika sammanhang, bl.a. avregeringen i 11-punktsprogrammet och iregleringsbrevet för för . uppfattning är det synnerligen viktigtatt yrkesförare i sin egenskap av professionellaaktörer föregår med gott exempel i vägtrafiken. Motden bakgrunden inger den av NTF förra åretgenomförda undersökningen, som visar på allvarligabrister i regelefterlevnaden, oro. Utskottetförutsätter att bl.a. , polisen och berördabranscher verkar för en förbättring av respekten förgällande regler, av trafiksäkerhetsskäl men ocksådärför att regelöverträdelser harkonkurrenssnedvridande effekter. I sammanhangetvill utskottet peka på att det arbete medkvalitetssäkring av offentliga andra transporter sombedrivs av bl.a. , andra statligamyndigheter, landsting, kommuner, branschorgan m.fl.också innefattar åtgärder för förbättradregelefterlevnad. Vidare förutsätter utskottet attregeringen för redovisar skälentill att någon utredning om möjligheterna atteffektivt ingripa mot den utländska yrkestrafikensregel-överträdelser ännu inte tillsatts. Sådanamöjligheter föreligger i andra EU-länder. Med detanförda torde syftet med motionen i nu behandlad delbli tillgodosett. Någon åtgärd torde intekrävas. Följaktligen avstyrks motion T463 (v)yrkande 19.3.3.3 Det övergripande ansvaret förtrafiksäkerhetsarbetetI motion T463 (v) föreslås att det övergripandeansvaret för trafiksäker-hetsarbetet flyttas överfrån till (yrkande 15).Motionärernas motiv synes vara att en sådanomorganisation skapar förutsättningar för en ökadsatsning på trafikövervakning. Utskottet delar intedenna bedömning. Som utskottet framhållit tidigaremåste trafiksäkerhetsarbetet bedrivas på bred frontoch med olika medel, allt med beaktande avövergripande samhällsmål och andratransportpolitiska mål. Trafikövervakningen utgörförvisso ett viktigt inslag itrafiksäkerhetsarbetet. Men enligt utskottets meningfinns ingen garanti för att polisen skulle kunnalägga ökade resurser på trafikövervakning bara föratt fick det övergripandetrafiksäkerhetsansvaret. Polisen har ju ett mycketomfattande uppdrag inom ramen för rättsväsendet,nämligen att tillförsäkra den enskilde rättstrygghetoch rättssäkerhet, att förebygga och upptäcka brottsamt att se till att den som har begått brottidentifieras och lagförs. Vidare kan konstateras attRikspolisstyrelsen, med de styrformer som i dagtillämpas inom polisväsendet, har begränsademöjligheter att påverka hur polismyndigheternaanvänder sina resurser. Från ett renttrafiksäkerhetsperspektiv vore det kanske önskvärtatt polisens trafikövervakning organiserades i mercentraliserade former, t.ex. som en nationelltrafikpolis under . Men å andrasidan utgör trafikpolisen för polismyndigheterna enviktig resurs som medger ett integrerat arbetssättoch en snabb anpassning till uppkommande behov. Tillsaken hör också att trafikövervakningsuppgifterskall fullgöras inte bara av trafikpolisen utanockså inom ramen för närpolis- ochordningspolisverksamheten. Utskottet är mot denangivna bakgrunden inte berett att medverka till denav motionärerna förordade förändringen. Följaktligenavstyrks motion T463 (v) yrkande 15.4 Kommunalt trafiksäkerhetsarbete4.1 MotionsförslagI motion T441 pekar m.fl. (m) påkommunernas viktiga roll inomtrafiksäkerhetsarbetet. Motionärerna hänvisar bl.a.till ett särskilt projekt, Lugna Gatan, som och genomfört och somtillämpas i allt fler kommuner (yrkande 11).Gudrun m.fl. (v) föreslår i motion T463 attregeringen tar initiativ till en intensifiering avdet kommunala trafiksäkerhetsarbetet. Särskiltgäller det utvecklingen av antalet 30-zoner, någotsom bidragit till en minskning av antalet olyckorutan att några negativa effekter har kunnatdokumenteras (yrkande 23).Enligt vad Skånberg m.fl. (kd) föreslår imotion T464 bör kommunernas vägunderhåll utredas.Vidare bör sambandet mellan kommunalatrafiksäkerhetsåtgärder och olyckor i kommunernakartläggas. Särskilt viktigt i sammanhanget ärenligt motionärerna att de oskyddade trafikanternassituation uppmärksammas (yrkande 14).4.2 BakgrundsredovisningÅr 1997 beslutade regeringen att skulle anvisa istatsbidrag till kommunerna för att underlättaåtgärder för förbättrad trafiksäkerhet och miljö pådet kommunala gatunätet.I anslutning till den av beslutadenollvisionen har , ochRikspolisstyrelsen gemensamt utarbetatreformprogrammet Säkrare trafikmiljö i tätort.Därefter har utarbetat en handbok,Lugna gatan, som beskriver en planeringsprocess förförnyelse av stadens blandtrafikgator genom fysiskaåtgärder i gatumiljön. Denna planeringsprocess skallbl.a. tillgodose nutida anspråk på trafiksäkerhet,trygghet och god miljö. I processen ingår som ettviktigt moment en s.k. trafiknätsanalys. Genom ensådan analys funktionsindelas trafiknäten ochklarläggs vilka anspråk på framkomlighet ochtrafiksäkerhet som trafikslagen har inom olika delarav näten. Vidare fastställs var det finnsmotstridiga villkor och hur man kan begränsakonflikterna. I ett följande steg föreslås enhastighetsklassificering som innebär en prioriteringav olika trafikslags anspråk.Kommunförbundet har uppmärksammat att tillgängligtrafikolycksstatistik inte utnyttjas fullt ut itrafiksäkerhetsarbetet. Därför har förbundet medhjälp av utomstående expertis tagit fram enpublikation, , som redovisarjämförelsetal för trafiksäkerheten i landetskommuner. Jämförelsetalen kan enligt förbundetanvändas för att utvärdera omfattningen avnödvändiga kommunala insatser. De kan också utgöraunderlag för diskussioner med om behovetav statliga satsningar inom kommunen.I regeringens 11-punktsprogram slås fast atttrafiksäkerhetsarbetet i kommunerna måsteintensifieras. Regeringen vill attdemonstrationsprojekt av betydelse förtrafiksäkerheten på det kommunala vägnätet kommer igång snabbt. För sådana projekt disponerar Vägverketsom nämnts medel.Också i det förslag till strategi för säker trafikoch god miljö, som , ochSvenska överlämnat till regeringen ioktober 1999, framhålls betydelsen av kommunernastrafiksäker-hetsarbete. Enligt strategin skallkommunernas förändringsarbete stimuleras medkunskapsstöd, stöd till utvecklingsprojekt ochutvärderingar samt med utökade möjligheter attgenomföra förändringar.