bet · GN01AU1 · 2000-01-01 00:00:00 — Uppgiften för den offentliga förmedlingen är betydligt vidareeftersom den har ansvar för att målen för arbetsmarknadspolitiken uppfylls.Utskottet har inte skäl att motsäga och i deras upp-fattning om betydelsen av specialistförmedlingar och ökad mångfald påarbetsförmedlingsområdet men ser ingen anledning till ett tillkännagivandetill regeringen om den saken. Med det anförda avstyrks motionerna A282(yrk. 7 och 8) och A231 (yrk. 22).Vad angår den s.k. platsanmälningslagen kan utskottet inte in-stämma med motion A218 om att lagen borde kunna avskaffas. Lagen fylleren vidare funktion än vad motionärerna tycks utgå från. Lagen är ett betydel-sefullt hjälpmedel för arbetsmarknadsmyndigheterna att få en överblick avefterfrågan på arbetskraft. Betydelsen av lagen har kanske blivit än störremed den nya tekniken som förbättrar möjligheterna att "matcha" arbetsssö-kande med de lediga platserna. Med en total överblick kan vakanstidernaminska. Det bör även ligga i de arbetssökandes intresse att få en så god över-blick som möjligt över de lediga platserna. Att lagen måhända inte leder tillsanktioner behöver inte betyda att den är överflödig. Motion A218 avstyrks.2 Utgiftsområde 13 - Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet2.1 Ersättning vid arbetslöshet m.m.Mål för utgiftsområdet m.m.PropositionenUtgiftsområde 13 omfattar två anslag, A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningoch A 2 Bidrag till lönegarantiersättning.Målet för utgiftsområdet är att det skall medverka till att underlätta ochstimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden.Under rubriken anges att aktivitet och omställning underarbetslöshet skall prioriteras. Detta innebär bl.a. att försäkringens grundläg-gande krav på att stå till arbetsmarknadens förfogande skall preciseras lik-som vad som kan anses vara ett lämpligt arbete. I den mån det behövs kom-mer regeringen att föreslå lagändringar under år 2000.I propositionen redovisas uppdraget för den arbetsgrupp som regeringentillsatt för att se över vissa frågor inom arbetslöshetsförsäkringen och somenligt propositionen skulle redovisas . Förutom attden skall se över reglerna om skyldigheten att stå till arbetsmarknadensförfogande och att ta ett anvisat lämpligt arbete skall gruppen lämna förslagsom säkerställer att arbetslösa behandlas lika i likartade situationer, den skaanalysera hur arbetsförmedlingens kontrollfunktion fungerar och den skall seöver tillsynen av försäkringen.I propositionen redovisas också slutbetänkandet från den s.k. om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättning(SOU 1999:27), som avlämnades , och en rapport om In-dexering av högsta och lägsta dagpenningnivå i arbetslöshetsförsäkringen(Ds 1999:10). Dessa har remissbehandlats och regeringen avser att ta ställ-ning till dem i anslutning till behandlingen av förslagen från den ovannämn-da arbetsgruppen.Medelsåtgången beräknas bli mindre än vad somantogs budgetproposition. Detta beror på att arbetslösheten nuantas bli lägre för vart och ett av . Minskningen beräknasdock inte bli proportionell mot minskningen av arbetslösheten. Detta berorpå dels att den statliga ålderspensionsavgift som belastar anslaget för arbets-löshetsersättning har höjts, dels att de som i störst utsträckning antas lämnaarbetslöshet är personer som enbart erhållit grundbelopp eller saknat arbets-löshetsersättning, t.ex. många ungdomar. Ytterligare en faktor som påverkarutgifterna i förhållande till arbetslösheten är att vissa personer som räknassom sysselsatta i SCB:s arbetskraftsundersökningar kan uppbäraarbetslöshetsersättning, t.ex. deltidsanställda och tillfälligt anställda.Under utgiftsområde 14, anslag A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder,konstaterar regeringen att effekterna av en minskande medelstilldelning ikombination med en hög medelsförbrukning under det första halvåret 1999har inneburit att omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaminskar . Enligt propositionen ställer detta stora krav på AMVatt genom prioriteringar och omfördelning av resurser - inom ramen förarbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring - motverka utför-säkringar. Regeringen säger sig följa utvecklingen noggrant och finner detoacceptabelt att antalet utförsäkringar ökar på grund av brist på arbetsmark-nadspolitiska medel.Anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningPropositionenTusental kronor1998Utfall35 289 473Anslagssparande1 153 52711999Anslag32 796 000Utgiftsprognos32 433 0002000Förslag29 696 0002001Beräknat27 548 0002002Beräknat27 355 0001Av detta har förts bort från anslaget.Tusental kronorRegeringensförslagOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagmkdcfp29 696 000+9 883 413-6 750 000+18 965 750-600 000PropositionenAnslaget disponeras i huvudsak av AMS. Utvecklingen av arbetslösheten äravgörande för anslagets storlek. Utgifterna påverkas av konjunkturen och avhur reglerna i arbetslöshetsförsäkringen är utformade.Under 1998 utbetalades från anslaget arbetslöshetsersättning och utjäm-ningsbidrag, tillfällig avgångsersättning, ersättning under tid i genera-tionsväxling samt ersättning till deltagare i OTA (Offentliga tillfälliga arbe-ten för äldre arbetslösa). belastar utgifterna för OTAanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under utgiftsområde 14.Under 1998 utbetalades under anslaget, vilket är 5,4miljarder kronor mindre än vad som beräknades inför . Orsa-ken är framför allt en lägre arbetslöshet. sjönk arbetslös-heten ännu snabbare än beräknat, vilket medförde ett anslagssparande på1 . Av detta har förts bort. Därut-över har regeringen minskat anslaget med som en tek-nisk justering med anledning av ändrade redovisningsprinciper hos AMV.Bakgrunden till den ändrade redovisningsprincipen är Ekonomistyrningsver-kets (ESV) bedömning att medlen under detta anslag i enlighet med national-räkenskaperna bör definieras som transfereringar och att anslagsavräkningendärför skall ske kassamässigt, en bedömning som regeringen delar.Regeringen beräknar att i genomsnitt 235 000 personer kommer att varaöppet arbetslösa under , vilket motsvarar av arbets-kraften. Kostnaderna för bidrag till arbetslöshetsförsäkringen under inneva-rande år beräknas till 32, 4 miljarder kronor.Vid medelsberäkningen för har regeringen tagit hänsyn till beslutmed anledning av ekonomiska vårproposition samt antaganden omden ekonomiska utvecklingen enligt den reviderade finansplanen. Enligtdenna (budgetpropositionen , prop. 1999/2000:1, s. 21) väntas ut-vecklingen av sysselsättningen och arbetskraftsutbudet sammantaget leda tillatt den öppna arbetslösheten som årsgenomsnitt uppgår till år 2000.För föreslås ett ramanslag om 29,7 miljarder kronor.MotionerI motion A277 som avser anslag inom arbetsmarknadspolitiken föreslårModeraterna att det införs en allmän arbetslöshetsförsäkring från den 1januari 2000. Försäkringen skall omfatta alla och ha en sådan utformning attden stimulerar den enskilde att aktivt söka arbete och underlättar en sundarelönebildning. Det skall vara en omställningsförsäkring som understöderarbetslinjen. Av det skälet förordar en s.k. bortre parentes efter300 ersättningsdagar. För deltidsarbetslösa bör det införas en begränsning ihuvudsaklig överensstämmelse med förslag. Ett efter-skydd motsvarande grundnivå föreslås för samtliga ochdärutöver särskilda efterskyddsregler för äldre arbetskraft. Det s.k. arbets-villkoret bör ökas och ersättningsnivån bör vara . Enavindexering bör ske på det sättet att inkomsten vid försäkringstidpunktenräknas upp efter basbeloppsförändringen, inte efter löneökningstakten inomavtalsområdet. framhåller att förslaget skall ses tillsammansmed de inkomstskattesänkningar som partiet föreslår. Försäkringen bör in-kludera det stöd som utges vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder(yrk. 1 delvis). I konsekvens med detta föreslås att de medel under utgiftsom-råde 14 som huvudsakligen är att hänföra till direkta transfereringar överförstill utgiftsområde 13. föreslår ett anslag för på 39,6miljarder kronor (yrk. förordar partiet att den s.k. finansie-ringsavgiften höjs engångsvis med motsvarande . För dedärpå följande två budgetåren räknar partiet med att ca 10 miljarder kronorårligen skall inflyta i från försäkringstagarna i den allmänna försäk-ringen.Kristdemokraternas förslag i motion A255 utgår från partiets kritik mot dennuvarande arbetslöshetsförsäkringen. Motionärerna pekar på att försäkringentrots den korta tid som den varit i kraft nu ses över i flera viktiga hänseendeFörsäkringen bör enligt partiet omfatta alla förvärvsarbetande som har an-knytning till arbetsmarknaden, den bör ha en högre grad av avgiftsfinansie-ring och en ökad arbetslöshet till följd av dåligt fungerande lönebildning böromedelbart öka kostnaden för den enskildes a-kassa. Egenfinansieringen börenligt uppgå till en tredjedel, vilket kompenseras medsänkt skatt via en generell höjning av grundavdraget. Den totala inkomstför-stärkningen för blir med partiets förslag (yrk.1 och 2). Enligt motionen leder partiets övriga förslag på näringslivs- ocharbetsmarknadsområdet till att arbetslösheten sjunker, vilket även det mins-kar kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen. föreslårett lägre anslag (yrk. Kristdemokra-ternas vill även ha en utredning om en ny allmän och obligatorisk arbetslös-hetsförsäkring som enligt partiet bör införas . - Denna del avmotionen kommer att behandlas av utskottet i senare sammanhang.Centerpartiet förordar ett samordnat försörjningsstöd i sin arbetsmarknads-politiska kommittémotion A220 (yrk. 12 delvis). Partiet anser att den nuva-rande utformningen med försörjningsstöd för arbetslösa och för personer ivuxenutbildning på olika utgiftsområden gör det svårt att överblicka bådekostnader och möjliga samordningsvinster. Med den nuvarande ordningenblir det också svårt att kombinera åtgärder inom de olika områdena. Ettsammanhållet regelverk ökar förutsättningarna för rättvisa mellan enskilda.Även förutsättningarna för flexibilitet blir större, eftersom försörjningsstödekan följa den enskilde genom de olika systemen. Genom att olika insatserkan kombineras blir möjligheterna bättre att skapa meningsfulla handlings-planer. Ett samordnat försörjningsstöd gör det nödvändigt att förenkla regel-verket, vilket leder till en minskad administration. yrkar attregeringen i nästa års budgetproposition lägger fram ett förslag till ett sådansamordnat regelverk. För nästa budgetår anser att det bör an-komma på regeringen att anvisa medel under anslag A 1 på utgiftsområdettill fördelning mellan olika myndigheter i enlighet med hur anslagen fördelasi budgetpropositionen. - I anslagsmotion A274 tillförs ansla-get A 1 ca i enlighet med förslaget om samordnatförsörjningsstöd. Partiet beräknar att kostnaderna kan minska , eller1 miljard kronor, genom en mer effektiv förvaltning till följd av samordning-en. Ytterligare bör enligt partiet kunna sparas genomändrade sanktioner vid brott mot reglerna och genom ökad kontroll av attreglerna efterlevs. Regeringen bör enligt motionen återkomma skyndsamtmed förslag om hur kontrollen skall kunna skärpas och fusk beivras (yrk. 1).Anslaget A 1 beräknas till ett högre belopp än enligtregeringens förslag (yrk. 2).Folkpartiet anser enligt sin partimotion Fi212 (yrk. 15 delvis) att systemetmed arbetslöshetskassor bör ses över med sikte på att göra om arbetslöshets-försäkringen till en omställningsförsäkring. Åtgärder i syfte att reformeraförsäkringen gör det möjligt att räkna med ett 600 miljonerkronor lägre anslag än vad regeringens föreslagit. I partiets motion Sf246som avser socialförsäkringarna föreslår partiet en allmän obligatorisk ar-betslöshetsförsäkring, som skall vara fristående från statens budget. Allainkomsttagare skall omfattas. Försäkringen bör kompletteras med ett nytticke behovsprövat skydd för utförsäkrade. I motionen finns ett motsvarandeanslagsyrkande som i Fi212, dock uppenbarligen felskrivet (Sf246 yrk. 5).Anita m.fl. (s) anser i motion A269 att regeringen efter olika eu-ropeiska förebilder borde utreda ett svenskt system för omvandling av ersätt-ning från arbetslöshetskassan till insats i ett nystartat kooperativt företag.Den enskilde skulle kunna finansiera den egna insatsen i det nybildade före-taget med hjälp av arbetslöshetsersättningen och i övrigt med någon form avfinansieringsfond.I motion A222 av m.fl. (s) anser motionärerna attbrist på resurser för arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte skall få leda tillutförsäkring från arbetslöshetskassan.Agneta Brendt och () föreslår i sin motion A278 att perso-ner som passerat åldersgränsen för att kunna få studielån i stället borde hamöjlighet att utbilda sig med bibehållen a-kassa.Motion A229 av () avser kulturens budget. Motionärenbeskriver arbetsmarknadsåtgärderna och arbetslöshetskassan som ett slagskonstgjord andning för den fattiga fria kulturen. En omflyttning till kulturensbudget av en bråkdel av de enligt motionären enorma summor som går tillAMS och till olika arbetslöshetskassor skulle ge upphov till betydligt bättrevillkor (yrk. 1 delvis).I avsnittet 3.2.2 nedan kommer utskottet att behandla vissa andra motionsför-slag om arbetsmarknadspolitiska åtgärder finansierade genom arbetslöshets-försäkringsmedel. Utskottet tar där också upp vissa frågor som anknyter tillutförsäkringen.Vissa bakgrundsuppgifterUtskottet vill inledningsvis redovisa huvuddragen i de förslag som den förut-nämnda arbetsgruppen lagt fram , "Kontrakt för arbete - rättvisareoch tydligare regler i arbetslöshetsförsäkringen", Ds 1999:58.Arbetsgruppen har som utgångspunkt att villkoren i försäkringen och till-lämpningen av reglerna kan ha betydelse för möjligheterna att varaktigt fåned arbetslösheten. Tydliga regler och konsekvent tillämpning är väsentligt.Förslagen är enligt arbetsgruppen ägnade att skärpa kraven på aktivitet ochprecisera kraven på omställningen. De arbetsmarknadspolitiska programmenoch försäkringen skall integreras. Den arbetssökande skall ges rätt att till-sammans med arbetsförmedlingen formulera ett sökkontrakt där rättigheteroch skyldigheter anges. Sökområde skall beskrivas liksom vilka aktivitetersom den enskilde förväntas delta i. En ersättningsperiod delas in i intervallom . Sökområdet vidgas mellan och inom intervallen. Kravet påaktivitet formuleras som ett tillägg till grundvillkoren i försäkringen. Dag-penningen skall enligt förordningsföreskrifter kunna bestämmas till olikabelopp under skilda delar av ersättningsperioden. Arbetsgruppen föreslåräven att rättigheterna , t.ex. betald ledighet för attgenomgå utbildning, preciseras för arbetstagare som sagts upp på grund avarbetsbrist, vilket sker genom en ändring i lagen om anställningsskydd(LAS). Den högsta dagpenningen föreslås bli höjd från nuvarande till640 kr. sänks den högsta ersättningen till . Sanktions-reglerna för den som inte antar ett anvisat arbete ändras så att det blir ensuccessiv minskning av dagpenningen. En sökande vars ersättningsrätt ifrå-gasätts en tredje gång utförsäkras. Arbetsprövningen av en arbetssökande,kvalitetsgranskningen av arbetsförmedlingarna och tillsynen av kassorna börhållas samman. Det skall inte längre krävas deltagande i arbetsmarknadspo-litiska program för kvalificering till en ny ersättningsperiod. I stället skallmöjlighet ges till förlängd ersättningsrätt enligt föreskrifter som utfärdas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. De arbetsmark-nadspolitiska programmen inriktas på att förbättra möjligheterna till nyttarbete. Slutligen föreslår arbetsgruppen att det skapas en övergångsarbets-marknad, där den arbetssökande anvisas plats inom 600 ersättningsdagar.Arbetsgruppen anser att den närmare utformningen bör utredas vidare. 1miljard kronor bör avsättas till övergångsarbetsmarknaden. I promemorianläggs det fram förslag om ändringar i flertalet av bestämmelserna i lagen omarbetslöshetsförsäkring och även i lagen om arbetslöshetskassor. Regeländ-ringarna bör enligt utredningen träda i kraft . Höjningenav den högsta dagpenningen föreslås bli genomförd den 1 januari 2001.I sammanhanget vill utskottet även något kort redogöra för två rapporterfrån Statskontoret respektive från som båda i viss månanknyter till frågeställningar som berörs i förslaget från arbetsgruppen.Riksrevisionsverket har fått medel av regeringen för att sammanfatta någragenerella erfarenheter av kontroll inom välfärdssystem och inkomstbeskatt-ning. Enligt rapporten, Kontrollen inom välfärdssystemen och inkomstbe-skattningen, RRV 1999:39A, är kontrollen fortfarande svag inom arbetslös-hetsförsäkringen. Verket konstaterar att satsningen sedan 1990-talets mittvisserligen har resulterat i en klart ökad aktivitet från AMS sida i form avinspektioner, föreskriftsarbete m.m., men att det är svårt att avläsa någottrendbrott när det gäller förekomsten av fel och fusk inom området eller ifråga om allmän probleminsikt. De institutionella förhållandena som hängersamman med kassornas privaträttsliga ställning sätter snäva gränser för kon-trollmöjligheterna. A-kassorna saknar själva reell möjlighet att hålla uppsiktöver i vilken utsträckning deras arbetslösa medlemmar uppfyller det grund-läggande försäkringsvillkoret att stå till arbetsmarknadens förfogande efter-som arbetsförmedlingarna svarar för den kontrollen. A-kassorna är beroendeav förmedlingens vilja att i enskilda fall ifrågasätta ersättningsrätten, och dviljan är i allmänhet låg, enligt vad som sägs i rapporten.Statskontoret konstaterar i sin rapport , 1999:32, att AMS har relativt små resurser för granskning - 9 kontakt-personer skall granska 40 arbetslöshetskassor med 300 arbetsställen. Av de5 500 ärenden som granskades hittade AMS fel i vart sjunde. Dettabehöver emellertid inte svara mot den totala felprocenten, eftersom gransk-ningen koncentreras till kassor där det kan befaras att fel begås.Statskontoret anser att statens representanter i kassornas styrelser oftastinte uppfyller de formella krav som bör ställas. Alltför många har andra bandtill kassan, och få har juridisk utbildning. Hälften av statens representanterhar suttit i styrelsen och kan därmed ha förlorat distansen. Irapporten föreslås att representanterna utses av regeringen. Något störreresurser än de som avsätts för granskningenskulle i praktiken kunna spara utgifter för staten. I rapporten framförs ocksåatt någon form av vitesföreläggande skulle kunna användas i de fall kassornainte rättar sig efter AMS påpekanden. Behovet av att granska kassorna skulleenligt rapporten bli mindre om kassorna hade egna ekonomiska motiv attvara strikta när de prövar ersättningen. Ett system liknande det som fannsfram till 1989, då medlemmarna betalade en del av ersättningen i den egnakassan, skulle betyda att skillnader i arbetslöshet mellan olika kassor märktesi medlemsavgiften.I anslutning till detta vill utskottet även något kort redogöra för en nyligenfärdigställd rapport från (). Studien undersöker effekterna på arbetslöshetstiderna av den sänk-ning av ersättningen från som genomfördes från den 1 januari1996. Resultaten i studien visar att övergångarna till arbete ökade för perso-ner som fick sänkt ersättning jämfört med personer som hade oförändradersättning till följd av att deras ersättning låg över taket i försäkringen. Sanolikheten att få arbete ökade med för dem som drabbades av sänk-ningen. Effekten var särskilt stark för personer under 25 år.Utskottets ställningstagandeSom framgått av inledningsavsnittet föreslår såväl , som att det införs en allmän arbetslöshetsförsäkring,medan förespråkar en ny och sammanhållen trygghetsförsäk-ring. Förslagen skiljer sig åt på flera punkter. Ett gemensamt drag i Modera-ternas och förslag är en ökad grad av självfinansiering,och dessa partier tillgodoräknar sig också kraftiga budgeteffekter av detta.Moderaterna tänker sig att en ny försäkring skall kunna vara i kraft . skall en engångsvis höjning av den s.k. finansierings-avgiften ske med motsvarande , och för åren därefterutgår partiet från att ca 10 miljarder skall flyta in i från deallmänna försäkringen. tillgodoräknar sig redan för nästaår effekter av sitt förslag om en kraftigt höjd egenfinansiering som tillsam-mans med effekterna av partiets övriga förslag på näringslivs- och arbets-marknadsområdet skulle kunna minska anslaget med i storleksordningen 6,7miljarder kronor.Utskottet har under en följd av år behandlat likartade yrkanden från oppo-sitionspartierna om en allmän obligatorisk försäkring med en kraftigt ökadsjälvfinansiering. Senast togs saken upp i utskottets yttrande till finansut-skottet rörande utgiftsramarna. Till en början vill utskottet framhålla att dennya arbetslöshetsförsäkring som beslutade om är enfrivillig försäkring som bygger på medlemskap i arbetslöshetskassor. Medden nya lagen infördes en möjlighet även för sådana personer som valt att ståutanför de organisationsanknutna kassorna att via den s.k. ALFA-kassan fåen inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet. Alla som har en förankringpå arbetsmarknaden kan därmed få en sådan ersättning, och i den meningenär det redan en allmän försäkring.De finansieringsmodeller som föreslagits av oppositionspartierna har skif-tat över tiden. Utskottet kan konstatera att inget av partierna uttryckligenförordat en återgång till den finansieringsmodell som var knuten till denförsäkring som infördes av fyrpartiregeringen och gällde under det . Även är det svårt att få någon klarare bild av hurpartierna tänkt sig finansieringen. Bl.a. inställer sig frågan vad den enskildeinsats exakt skall relateras till och vilka som skall stå för finansieringen, hlöntagarkollektivet eller bara de som är medlemmar i en kassa eller möjligende som kan sägas ha förankring på arbetsmarknaden och i så fall hur dettakriterium skall bestämmas. Som framhållits av finansutskottet i dess budget-betänkande 1999/2000:FiU1 är flertalet av förslagen så vaga till sin karaktäratt de redovisade besparingseffekterna för framstår mer som för-hoppningar än realistiskt underbyggda förslag. Så mycket står dock klart attsåväl som förslag skulle innebära kraftigtökade ekonomiska insatser från enskilda. Detta kan utskottet inte godta. Tilldet kommer de praktiska och ekonomiska problem som en snabbt ändradfinansiering skulle innebära, vilket utskottet pekade på i det nyssnämndayttrandet till finansutskottet. Inte heller kan utskottet se hur 600 miljonerkronor skulle kunna sparas i försäkringen till följd av olikaförslag.När det särskilt gäller motion kan utskottet konstatera attpartiet inte närmare utvecklar hur det föreslagna samordnade försörjnings-stödet skulle vara utformat. Partiet tillgodoräknar sig ändå kraftiga ekono-miska effekter av samordningen. Utskottet delar partiets uppfattning attsanktionsreglerna i försäkringen kan behöva ändras och att kontrollen kanbehöva förbättras. Att kraftiga besparingseffekter skulle kunna uppnås redannästa år är dock knappast realistiskt.Utskottet har i det föregående beskrivit de förslag och rapporter som lagtsfram när det gäller arbetslöshetsförsäkringen och angränsande frågor. De rörett spektrum av frågeställningar. Det vore fel av utskottet att nu rycka urolika delar och ge uttryck för hur skilda problem borde lösas. I stället börregeringens beredningsarbete avvaktas.När det gäller anslaget för arbetslöshetsersättning kan utskottet konstateraatt särskilt , räknar medutgiftsminskningar för arbetslöshetsförsäkringen som framstår som mer ellermindre orealistiska. Av skäl som framgått ovan avvisar utskottet förslagenom ändringar i arbetslöshetsförsäkringen.Utskottet godtar de beräkningar som ligger till grund för regeringens an-slagsförslag, vilket alltså biträds. Det innebär också att utskottet avstyrkeroppositionspartiernas förslag i motsvarande delar. Det gäller motionernaA220 (yrk. 12 delvis), A255 (yrk. 1, 2 och 11), A274 (yrk. 1 och 2), A277(yrk. 1 delvis och 5), Fi212 (yrk. 15 delvis) och Sf246 (yrk.